РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 405/2011 НА СЪВЕТА
от 19 април 2011 година
за налагане на окончателно изравнително мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои пръти от неръждаеми стомани с произход от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 15, параграф 1 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 1261/2010 (2) (наричан по-нататък „временният регламент“) Комисията наложи временно изравнително мито върху вноса на някои пръти от неръждаеми стомани с произход от Индия.
(2)
Производството бе образувано след подаване на жалба на 15 февруари 2010 г. от Европейската федерация на производителите на желязо и стомана (Eurofer) (наричана по-нататък „жалбоподателят“) от името на производители, които съставляват съществен дял - в настоящия случай над 25 % - от цялото производство на Съюза на някои пръти от неръждаеми стомани.
(3)
Както беше посочено в съображение 23 от временния регламент, разследването относно субсидирането и вредата обхвана периода от 1 април 2009 г. до 31 март 2010 г. (наричан по-нататък „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 2007 г. до края на разследвания период (наричан по-нататък „разглежданият период“).
1.2. Последваща процедура
(4)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни изравнителни мерки (наричано по-нататък „временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни предоставиха в писмен вид своите становища относно временните констатации. Страните, които поискаха да бъдат изслушани, получиха тази възможност. Комисията продължи да търси информацията, която считаше за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации. Представените от заинтересованите страни коментари в устен и писмен вид бяха разгледани и взети под внимание, когато това бе уместно.
(5)
Всички страни бяха уведомени за съществените факти и съображения, въз основа на които бе изразено намерение да се препоръча налагането на окончателно изравнително мито върху вноса на някои пръти от неръждаеми стомани с произход от Индия и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временно мито. На страните бе предоставена възможност в определен срок да направят бележки след това окончателно разгласяване.
1.3. Страни, засегнати от производството
(6)
При липсата на каквито и да било коментари по отношение на страните, засегнати от производството, изложеното в съображения 5-22 от временния регламент се потвърждава.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(7)
Припомня се, че, както е посочено в съображение 24 от временния регламент, „разглежданият“ продукт е определен като пръти от неръждаеми стомани, само получени или завършени чрез студена обработка, различни от пръти с кръгло напречно сечение с диаметър 80 mm или повече, с произход от Индия, понастоящем класиран в кодове по КН 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 и 7222 20 89.
(8)
Един производител износител от Индия заяви, че прътите от неръждаеми стомани с кръгло напречно сечение с диаметър, по-малък от 80 mm, но извън обхвата на допустимото отклонение от H6 до H11, следва да бъдат изключени от разследването, защото не попадат в обхвата на продукта.
(9)
Аргументът бе отхвърлен, тъй като в обхвата на продукта не са посочени допустими отклонения. В контролния номер на продукта (КНП) във въпросника наистина има поле за допустимото отклонение, ограничено от H6 до H11, но то служи единствено за целите на сравнението и няма никакви задължителни последици по отношение на продукта, предмет на разследването. Поради това бе достигнато до заключение, че продуктите извън обхвата на допустимото отклонение от H6 до H11 не следва да бъдат изключвани от разследването.
(10)
Следва да се отбележи, че продуктите извън обхвата на допустимото отклонение от H6 до H11 са взети предвид при изчисляването на временните маржове на субсидията и вредата.
2.2. Подобен продукт
(11)
При липсата на каквито и да било коментари по отношение на подобния продукт изложеното в съображение 25 от временния регламент се потвърждава.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(12)
В съображение 26 от временния регламент са посочени схемите, за които се твърди, че обхващат предоставянето на субсидии, а именно:
а)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения;
б)
схема на предварителни разрешения;
в)
схема за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство;
г)
схема за експортно ориентирани единици;
д)
схема за експортно кредитиране.
(13)
Индустрията на Съюза изрази съмнение дали Комисията не е пропуснала да вземе предвид редица схеми за субсидиране, като вследствие на това изрази становището, че субсидиите, за които е установено, че са били получавани от индийските производители, са подценени.
(14)
В отговор на това следва да се отбележи, че в жалбата са посочени голям брой национални и местни схеми за субсидиране, които бяха включени във въпросника до производителите износители от Индия и бяха разследвани от Комисията. Единствено обаче за изброените в съображение 12 по-горе схеми бе установено, че са били източник на субсидии, получавани от разследваните производители износители, включени в извадката.
(15)
Индустрията на Съюза също така заяви, че констатациите на Комисията са в противоречие с констатацията, направена от Департамента по търговията на САЩ в рамките на неотдавна проведено производство във връзка с изравнителни мерки по отношение на износа на някои видове стомана от Индия, при което е установено субсидиране на много по-високо ниво. Следва обаче да се отбележи, че тази констатация се отнася до друг продукт и обхваща различен разследван период. Вследствие на това аргументът се отхвърля.
(16)
При липсата на каквито и да било други коментари изложеното в съображения 26-28 от временния регламент се потвърждава.
3.2. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, наричана по-нататък „DEPBS“)
(17)
Редица страни заявиха, че DEPBS не следва да се счита за подлежаща на изравняване субсидия, тъй като целта на тази схема е да се компенсират митата върху вноса. Както е пояснено в съображение 38 от временния регламент, тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са вложени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не са платени вносни мита в превишен размер по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да се ползва от DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да се възползва износителят от схемата, е достатъчно само да изнесе стоки, без да е необходимо да доказва внос на каквито и да било суровини. По този начин дори износителите, които си доставят суровини изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като такива суровини, имат право да се възползват от DEPBS. Поради това тези аргументи се отхвърлят.
(18)
Що се отнася до продажбите на лиценз по DEPB една страна заяви, че действителната продажна цена е била под стойността на лиценза и поради това ползата е била в по-малка. В това отношение следва да се отбележи, че ползата в рамките на тази схема е изчислена въз основа на сумата на предоставения в лиценза кредит независимо от това дали лицензът е използван за компенсиране на митата върху вноса или в действителност е бил продаден. Счита се, че всяка продажба на лиценз на цена под лицевата стойност е чисто търговско решение, което не влияе на размера на ползата, получена по тази схема. Поради това този аргумент се отхвърля.
(19)
Една страна освен това заяви, че дори ако DEPBS се счита за подлежаща на изравняване схема, получената по тази схема полза не следва да се определя въз основа на стойността на износа, а по-скоро на действителното използване на лиценза по DEPBS. В тази връзка следва да се припомни, че в съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент сумата на подлежащите на изравняване субсидии е изчислена с оглед на установената съществуваща през РП полза, предоставена на получателя. В това отношение бе счетено, че ползата е била предоставена на получателя в момента, в който е била направена сделка за износ по тази схема. В този момент правителството на Индия (ПИ) се задължава да се откаже от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителница за износ, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по DEPBS, който следва да се предостави за тази сделка за износ, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. По силата на факта, че дадено дружество знае, че ще получи субсидия по DEPBS, то е вече в по-изгодна позиция, защото може да се възползва от субсидията, като предложи по-ниски цени. От определящо значение за установяване на предоставянето на полза е моментът на износ, а не последващата употреба, тъй като износител с вече предоставено такова право е в много по-изгодно положение от финансова гледна точка. Вследствие на това твърдението бе отхвърлено.
(20)
При липсата на каквито и да било други коментари по отношение тази схема изложеното в съображения 29-41 от временния регламент се потвърждава.
3.3. Схема на предварителни разрешителни (Advance Authorisation Scheme, наричана по-нататък „AAS“)
(21)
Една страна заяви, че AAS следва да се счита за схема за възстановяване на мита, тъй като внесените материали са използвани за производството на стоки, които се изнасят. В отговор на този аргумент следва да се посочи, че в съображение 54 от временния регламент бе пояснено, че използваната в този случай подсхема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. ПИ не е приложило ефективно система за проверка или процедура, с която да се потвърди дали и в какви количества са вложени суровини в производството на изнасяния продукт (приложение II, раздел II, точка 4 от основния регламент и в случай на схеми за възстановяване за заместители, приложение III, раздел II, точка 2 от основния регламент). Също така се счита, че стандартните норми на входа и изхода (Standard Input Output Norms (SIONs) за разглеждания продукт не са били достатъчно точни и че те сами по себе си не могат да представляват система за проверка на действителното потребление, тъй като естеството на тези стандартни норми не дава възможност на ПИ да провери с достатъчна точност какво количество суровини са вложени в производството на изнасяния продукт. Освен това ПИ не е провело допълнителна проверка въз основа на действително вложените суровини, макар по принцип това да се изисква в случаите, в които не е налице ефективно прилагана система за проверка (приложение II, раздел II, точка 5 и приложение III, раздел II, точка 3 от основния регламент). Поради това подсхемата подлежи на изравнителни мерки и аргументът се отхвърля.
(22)
Що се отнася до изчисляването на размера на субсидията и обратно на заявеното от страните, създадената по AAS полза от продукт, различен от разглеждания продукт, е трябвало да бъде взета предвид при установяването на сумата на подлежащата на изравняване полза. По AAS не съществува задължение, което да ограничава използването на ползата до безмитен внос на суровини, свързани с определен продукт. Следователно по отношение на разглеждания продукт може да бъдат използвани всички породени от AAS ползи.
(23)
При липсата на каквито и да било други коментари по отношение тази схема изложеното в съображения 42-58 от временния регламент се потвърждава.
3.4. Схема за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство (Export Promotion Capital Goods Scheme, наричана по-нататък „EPCGS“)
(24)
При липсата на каквито и да било коментари по отношение на тази схема изложеното в съображение 59 от временния регламент се потвърждава.
3.5. Схема за експортно ориентирани единици (Export Oriented Units Scheme, наричана по-нататък „EOUS“)
(25)
Преди да бъдат разгледани редица коментари от страна на дружеството в извадката, което е било със статут на експортно ориентирана единица (наричана по-нататък „ЕОЕ“), следва да се припомни, че, както е посочено в документи ПВТ 2004-2009 и ПВТ 2009-2014, ключово задължение на ЕОЕ е постигането на нетни външнотърговски (наричани по-нататък „НВТ“) приходи, т.е. за даден референтен период (5 години) общата стойност на износа трябва да е по-висока от общата стойност на внесените стоки. Всички предприятия, които по принцип са поели задължение за износ на цялото си производство на стоки или услуги, могат да бъдат учредени по EOUS.
(26)
В замяна експортно ориентираните единици имат право да ползват редица отстъпки, изброени в съображение 66 от временния регламент. Те зависят правно от извършването на износа и следователно се считат за специфични и подлежащи на изравняване съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Целта за осъществяване на износ от страна на ЕОЕ, както е посочено в глава 6.1 от документ ПВТ 2009-2014, е conditio sine qua non за получаване на субсидиите.
(27)
Видовете освобождаване, от които се ползва дадена ЕОЕ, са правно зависими от извършването на износа. EOUS не може да се смята за допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не е в съответствие със строгите правила, установени в приложение I (букви з) и и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент.
(28)
Освен това не бе потвърдено, че ПИ има на разположение система или процедура за проверка, посредством която да се потвърди дали и в какви количества набавените безмитно и/или освободени от данък върху продажбите суровини са били вложени в производството на изнасяния продукт (раздел II, точка 4 от приложение II към основния регламент, а ако става въпрос за системи с възстановяване за заместители - раздел II, точка 2 от приложение III към основния регламент). С въведената система за проверка се цели проследяване на изпълнението на задължението за осигуряване на НВТ приходи, а не на влагането на внасяните стоки в производството на изнасяни стоки.
(29)
Според страната със статут на ЕОЕ е необходимо да са изпълнени две условия, за да подлежи една полза на изравнителни мерки, а именно: i) липса на система за проверка; и ii) наличие на прекомерно опрощаване. В отговор на това следва да се отбележи, че от ключово значение за ПИ е то да докаже, че е въвело подходяща система за проверка, посредством която да се определи кои суровини са вложени в производствения процес и в какви количества. Липсата на подходяща система за проверка ще бъде допълнително разгледана по-долу. Що се отнася до въпроса за прекомерното опрощаване, той има отношение единствено в случай че е определено, че дадена схема, в конкретния случай - EOUS, е bona fide схема за възстановяване на мита, която отговаря на изискванията в приложения I, II и III от основния регламент. Както вече бе пояснено в съображение 27 по-горе, EOUS не може да се смята за допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент.
(30)
Страната освен това подчерта, че по подразбиране естеството на EOUS е такова, че позволява безмитен внос на суровини за износ на крайни стоки. Страната заяви, че EOUS може да се приравни към специалния митнически режим активно усъвършенстване, а не към възстановяването на мита. Тя посочи, че независимо от това дали тези две схеми водят теоретично до един и същи резултат (износ на стоки, в които са вложени суровини, за които има отказ от събиране на мито при внос), помежду им съществуват значителни разлики. В подкрепа на твърдението си страната посочи, че при схема за възстановяване на мита износителят има право да претендира за възстановяване на митата за суровините, вложени в крайните продукти. При режима на активно усъвършенстване износителят е освободен от каквото и да било мито при внос, но има правно задължение да заплати мито за продадените на вътрешния пазар крайни продукти. Страната заяви, че при втората схема не може да има прекомерно опрощаване.
(31)
В отговор на това на първо място следва да се посочи, че наличието на прекомерно плащане може да бъде установено единствено в случаите, в които има въведена система за проверка, с която се цели проследяване на потреблението на вноса във връзка с производството на изнасяни стоки. Що се отнася до твърдението на страната, че EOUS не представлява схема за възстановяване на мита, следва да се отбележи, че в бележка под линия 2 в приложение I към основния регламент ясно се посочва, че за целите на основния регламент „опрощаването или възстановяването“ включва пълното или частичното освобождаване или отлагане на плащането на такси при внос. Следва да е ясно, че при схемите за възстановяване на мита или за освобождаване от мита се прилага една и съща основна концепция, а именно, че вносните мита при внос на суровини не подлежат на плащане или подлежат на възстановяване, при условие че тези суровини се използват в производството на продукти, които впоследствие се изнасят. На последно място, следва да е ясно, че за да може EOUS да се счита за bona fide схема за възстановяване на мита, тя трябва да отговаря на изискванията, посочени в приложения I, II и III към основния регламент.
(32)
Освен това страната заяви, че една ЕОЕ е обект на подходяща система за проверка и на допълнителни мерки за проверка във връзка с осъществявания от нея износ и продажби на вътрешния пазар. Според страната документите относно политиката за външната търговия (ПВТ) и документът „Наръчник на процедурите“ (НП), с които се установяват законовите разпоредби и процедурите по отношение на ЕОЕ, не са единствените относими документи. Би следвало също така да се разследва дали няма други въведени индийски законови и подзаконови разпоредби, с които се създава подходяща и ефективна система за проверка. В подкрепа на твърдението си страната заяви, че съгласно раздел 6.10.1 от НП е налице правно задължение за надлежно водене на счетоводство и за подаване на електронно подписани тримесечни и годишни отчети за дейността във връзка с вноса, за осъществените на вътрешния пазар покупки, за износа и продажбите на вътрешния пазар. Страната освен това заяви, че съгласно Закона за централните акцизи, датиращ от 1944 г., в случаите на продажби на вътрешния пазар е налице правно задължение за издаване на данъчна фактура, в която дължимите данъци например са ясно посочени. Със Закона за централните акцизи също така са установени изисквания, съгласно които всеки месец страната трябва да представя на органите пълна и подробна информация за своите продажби на вътрешния пазар. Също така, съгласно Закона за дружествата, датиращ от 1956 г., и приложимите счетоводни стандарти страната е правнозадължена да предоставя подробна информация относно вноса и снабдяването от вътрешния пазар, както и относно износа и продажбите на вътрешния пазар в своите одитирани финансови отчети.
(33)
В отговор на това следва да се отбележи, че несъмнено Законът за дружествата може да предоставя рамката за счетоводните стандарти в Индия. Когато обаче се преценява дали ЕОЕ подлежи на изравнителни мерки, целесъобразният въпрос е дали ПИ разполага със система, с която може да се потвърди дали и в какви количества в производството на изнасяните стоки са били вложени освободени от мита или данъци суровини.
(34)
Целта на изискванията по Закона за централните акцизи е съвсем различна, а именно да се гарантира, че са платени приложимите данъци в случай на продажби на вътрешния пазар на Индия. В този случай няма подлагане на проверка на безмитно внесените материали, нито контролиране на връзката между необложените с мита суровини и произведените от тях продукти за износ, за да може изискванията да се квалифицират като схеми за възстановяване на мита.
(35)
Относно въведените допълнителни мерки за проверка следва да се напомни, че, както бе посочено в съображение 69 от временния регламент, в нито един момент ЕОЕ не е длъжна да свързва всяка внесена пратка с предназначението на съответния произведен въз основа на нея продукт. Само упражняването на такъв контрол върху пратките обаче би осигурило на индийските власти достатъчно информация относно крайното предназначение на суровините, за да може да се провери дали количествата, освободени от мито/данък върху продажбите, не надвишават суровините за продукцията за износ.
(36)
Вследствие на това, въпреки внимателното проучване на направените от тази страна изложения бе потвърдено, че ПИ не разполага с ефективна система за проверка или процедура, посредством които да се потвърди дали и в какви количества набавените безмитно или освободени от данък върху продажбите суровини са били вложени в производството на изнасяния продукт (раздел II, точка 4 от приложение II към основния регламент, а ако става въпрос за схеми за възстановяване за заместители - раздел II, точка 2 от приложение III към основния регламент). Освен това ПИ не е провело по-нататъшно разследване въз основа на действително вложените суровини, макар и по принцип това да се изисква в случаите, в които не е налице ефективна система за проверка (раздел II, точка 5 от приложение II и раздел II, точка 3 от приложение III към основния регламент). Също така ПИ не представи доказателства, че не е било направено прекомерно опрощаване.
(37)
Страната заяви, че за целите на изчисляването на субсидията Комисията е следвало да вземе предвид митата, платени за осъществени на вътрешния пазар продажби на крайни продукти. В отговор на този аргумент следва да се отбележи, че въпреки че целта на учредяването на ЕОЕ е постигането на НВТ приходи, ЕОЕ разполага с възможността да продава част от продукцията си на вътрешния пазар. В рамките на EOUS стоките ще се третират като внесени стоки, въпреки че трябва да се заплати само преференциална митническа ставка в размер на 50 %. По този начин ЕОЕ не е поставена в различна ситуация в сравнение с други дружества, действащи на вътрешния пазар, т.е. приложимите мита/данъци върху закупените стоки би трябвало да се платят. В този контекст следва да е ясно, че решението от страна на ПИ за облагане на стоките за потребление на вътрешния пазар с данъци не означава, че освобождаването на ЕОЕ от вносни мита и възстановяването на данъците върху продажбите не представлява полза във връзка с експортните продажби на разглеждания продукт. Освен това продажбите на вътрешния пазар не оказват въздействие върху по-общата оценка на удовлетворяването на изискването за въвеждане на подходяща система за проверка.
(38)
Страната също така заяви, че Комисията използва грешен знаменател при изчисляването на размера на субсидията. Според страната правилният знаменател е целият оборот на продажбите, а не оборотът на експортните продажби. Това твърдение трябва да бъде отхвърлено. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент изчисленият по схемата размер на субсидията (числител) е отнесен към общия оборот на износа през РП, счетен за подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа. Възможността, с която разполага ЕОЕ, за продаване на част от продукцията на вътрешния пазар, не променя факта, че при EOUS е налице ясно определена цел за износ.
(39)
На последно място, страната заяви, че предоставената на дружеството полза следва да е равна на направените от ПИ разходи за кредита в периода от внасянето на суровините до изнасянето от Индия на прътите от неръждаеми стомани като краен продукт. В подкрепа на твърдението си страната се позова на неотдавна направена предварителна констатация от страна на Департамента по търговията на САЩ в рамките на преглед на антисубсидийни мерки във връзка с нов превозвач, в който случай неплатените мита са били счетени за безлихвен заем, предоставен на дружеството в момента на вноса. В отговор на това следва да се отбележи, че Комисията не е обвързана с която и да е прилагана от Департамента по търговията на САЩ методология за изчисляване, а с разпоредбите на основния регламент. В настоящия случай методологията, използвана за изчисляване, е обяснена в съображения 75 и 76 от временния регламент. Във всички случаи този аргумент би бил основателен единствено ако плащането на митата е било само отложено (бележка под линия 3 в приложение I към основния регламент), без да има освобождаване, каквото е налице тук.
(40)
С оглед на горепосоченото изложеното в съображения 60-77 от временния регламент се потвърждава.
3.6. Схема за експортно кредитиране („ECS“)
(41)
Една страна призна, че е получила преференциален кредит за износа си, но заяви, че лихвеният процент е бил значително по-висок от практикуваните лихви по кредити в ЕС и поради това не следва да се счита за полза.
(42)
В отговор на това следва да се отбележи, че размерът на субсидията е изчислен въз основа на разликата между лихвите, платени по кредити за износ, и размера, който би бил дължим по обикновени търговски кредити, ползвани от засегнатото дружество в Индия. В този случай при изчисляването на размера на субсидията е използван показател от вътрешния пазар. Поради това този аргумент се отхвърля.
(43)
При липсата на каквито и да било други коментари по отношение тази схема изложеното в съображения 78-86 от временния регламент се потвърждава.
3.7. Размер на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки
(44)
Размерът на субсидиите, които - в съответствие с разпоредбите на основния регламент - подлежат на изравнителни мерки, изразен ad valorem, варира от 3,3 % до 4,3 %. Предвид това, че стойностите са на същото ниво, както посоченото в съображение 87 от временния регламент, изложеното в съображението се потвърждава.
СХЕМА→
DEPBS (3)
AAS (3)
ЕОЕ (3)
ECS (3)
Общо
ДРУЖЕСТВО
Chandan Steel Ltd.
1,5 %
1,5 %
0,4 %
3,4 %
Група Venus
от 2,6 % до 3,4 %
от 0 % до 0,8 %
3,3 % (4)
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
4,3 %
4,3 %
(45)
Методологията за определяне на маржа на субсидията за съдействащите дружества, които не са включени в извадката, е определена в съображение 88 от временния регламент. В съответствие с член 15, параграф 3 от основния регламент маржът на субсидията за съдействащите дружества, които не са включени в извадката, изчислен въз основа на среднопретегления марж на субсидията, установен за съдействащите дружества, които са включени в извадката, възлиза на 4,0 %. Вследствие на това изложеното в съображение 88 от временния регламент се потвърждава.
(46)
Основата за определяне на маржа за субсидията в национален мащаб бе установена в съображение 89 от временния регламент. При липсата на каквито и да било коментари по този въпрос изложеното в съображение 89 от временния регламент се потвърждава.
4. ИНДУСТРИЯ НА СЪЮЗА
(47)
При липсата на каквито и да било коментари по отношение на индустрията на Съюза изложеното в съображения 90-93 от временния регламент се потвърждава.
5. ВРЕДА
(48)
При липсата на каквито и да било коментари по отношение на вредата изложеното в съображения 94-122 от временния регламент се потвърждава.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(49)
При липсата на каквито и да било коментари по отношение на причинно-следствената връзка изложеното в съображения 123-136 от временния регламент се потвърждава.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(50)
При липсата на каквито и да било коментари по отношение на интереса на Съюза, заключенията, изложени в съображения 137-148 от временния регламент, се потвърждават.
8. ОКОНЧАТЕЛНИ ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
8.1. Степен на отстраняване на вредата
(51)
Една страна заяви, че средният марж на печалба преди облагане с данъци, определен на 9,5 % въз основа на положението през 2007 г. и използван за изчисляване на невредоносната цена с цел определяне на маржа на вредата, не е бил представителен за маржа на печалба преди облагане с данъци, постигнат от индустрията в дългосрочен аспект. Заявено бе, че взетата като основа за тази печалба година е била изключителна година и че по-представителни биха били годините 2005-2006, тъй като те са били нормални години на икономическа дейност, през които са постигнати маржове на печалбата в интервала от 4 до 6 %.
(52)
Използваната на етапа на временните заключения целева печалба се основава на среднопретегления марж на печалба, постигнат през 2007 г. от включените в извадката производители от Съюза. Тази година е счетена за най-скорошната представителна година, в която производителите от Съюза не са били подложени на въздействието на вредоносното субсидиране. Поради това коментарът се отхвърля и използваният на етапа на временните заключения марж на печалбата се потвърждава.
(53)
При липсата на други коментари по отношение на степента на отстраняване на вредата изложеното в съображения 149-153 от временния регламент се потвърждава.
8.2. Заключение относно степента на отстраняване на вредата
(54)
Методологията, използвана във временния регламент, се потвърждава.
8.3. Размер на митата
(55)
В контекста на изложеното по-горе и в съответствие с член 15, параграф 1 от основния регламент следва да се наложи окончателно изравнително мито в размер, достатъчен за отстраняване на вредата, причинена от субсидирания внос, без да се надвишава установеният марж на субсидията.
(56)
Въз основа на гореизложеното изравнителните митнически ставки бяха установени чрез сравнение на маржовете на отстраняване на вредата и маржовете на субсидията. Вследствие на това предложените ставки на изравнителното мито са, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Марж на вредата
Ставка на изравнителното мито
Chandan Steel Ltd.
3,4 %
28,6 %
3,4 %
Група Venus
3,3 %
45,9 %
3,3 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
4,3 %
51,5 %
4,3 %
Съдействащи дружества, невключени в извадката
4,0 %
44,4 %
4,0 %
Всички други дружества
4,3 %
51,5 %
4,3 %
(57)
Ставките на изравнителните мита за отделните дружества, посочени в настоящия регламент, бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Ето защо те отразяват положението, установено по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Индия, които са произведени от съответните дружества, т.е. от посочените конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително и от субекти, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и подлежат на обмитяване по ставката, приложима за „всички други дружества“.
(58)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на изравнителното мито (например след промяна на наименованието на субекта или след създаване на нови производствени или търговски структури) следва да се изпраща до Комисията (5) заедно с цялата съответна информация, по-специално относно всяка промяна в дейностите на дружеството, свързани с производството, продажбите на вътрешния пазар и продажбите за износ, във връзка например с промяната на наименованието или с промяната в структурите за производство и продажби. При необходимост регламентът ще бъде съответно изменян посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
8.4. Окончателно събиране на временните мита
(59)
С оглед на размера на установените маржове на субсидията и предвид степента на вредата, причинена на индустрията на Съюза, се счита за необходимо сумите, обезпечени чрез временно изравнително мито, наложено съгласно временния регламент, да бъдат окончателно събрани,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на пръти от неръждаеми стомани, само получени или завършени чрез студена обработка, различни от пръти с кръгло напречно сечение с диаметър 80 mm или повече, понастоящем класирани в кодове по КН 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 и 7222 20 89, с произход от Индия.
2. Ставката на окончателното изравнително мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Chandan Steel Ltd., Мумбай
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Мумбай;
Precision Metals, Мумбай;
Hindustan Inox Ltd., Мумбай;
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Мумбай
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Тхане
4,3
B004
Дружества, изброени в приложението
4,0
B005
Всички други дружества
4,3
B999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Окончателно се събират сумите, обезпечени с временни изравнителни мита съгласно Регламент (ЕС) № 1261/2010 върху вноса на пръти от неръждаеми стомани, само получени или завършени чрез студена обработка, различни от пръти с кръгло напречно сечение с диаметър 80 mm или повече, понастоящем класирани в кодове по КН 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 и 7222 20 89, с произход от Индия.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 19 април 2011 година.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 405/2011
tad-19 ta’ April 2011
li jimponi dazju kompensatorju definittiv u jiġbor b’mod definittiv id-dazju provviżorju impost fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti staneg u vireg tal-azzar li ma jsaddadx li joriġinaw mill-Indja
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tal-11 ta’ Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra importazzjonijiet sussidjati minn pajjiżi li mhumiex membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 15(1) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea wara li kkonsultat mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1. Miżuri provviżorji
(1)
Il-Kummissjoni, bir-Regolament (KE) Nru 1261/2010 (2) (“ir-Regolament proviżorju”) imponiet dazju kompensatorju provviżorju fuq importazzjonijiet ta’ ċerti staneg tal-azzar li ma jsaddadx li joriġinaw mill-Indja.
(2)
Il-proċediment ingħata bidu wara ilment imressaq fil-15 ta’ Frar 2010 mill-Federazzjoni Ewropea tal-Industriji tal-Ħadid u l-Azzar (Eurofer) (“il-kwerelant”) f’isem il-produtturi li jirrappreżentaw proporzjon ewlieni, f’dan il-każ ta’ aktar minn 25 %, tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ ċerti staneg tal-azzar li ma jissaddadx.
(3)
Kif stabbilit fil-premessa (23) tar-Regolament provviżorju, l-investigazzjoni ta’ sussidju u dannu kopriet il-perjodu mill-1 ta’ April 2009 sal-31 ta’ Marzu 2010 (il-“perjodu ta’ investigazzjoni” jew il-“PI”). L-eżami tat-tendenzi rilevanti gћall-valutazzjoni tad-dannu kopra l-perjodu mill-2007 sa tmiem il-perjodu ta’ investigazzjoni (“il-perjodu meqjus”).
1.2. Proċedura sussegwenti
(4)
Wara li saru magħrufa l-fatti essenzjali u l-kunsiderazzjonijiet li fuq il-bażi tagħhom ġie deċiż li jiġu imposti miżuri kompensatorji provviżorji (“żvelar provviżorju”), ħafna partijiet interessati issottomettew bil-miktub il-fehmiet tagħhom dwar il-konklużjonijiet provviżorji. Il-partijiet li għamlu dan ingħataw l-opportunità li jinstemgħu. Il-Kummissjoni kompliet tfittex informazzjoni li qieset meħtieġa għar-riżultati definittivi tagħha. Il-kummenti bil-fomm u bil-miktub sottomessi mill-partijiet interessati ġew kkunsidrati u meqjusa, fejn kien xieraq.
(5)
Il-partijiet kollha ġew infurmati bil-fatti u l-konsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom kien hemm ħsieb li tiġi rrakkomandata l-impożizzjoni ta’ dazju kompensatorju definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti staneg tal-azzar li ma jsaddadx li joriġinaw fl-Indja u l-ġbir definittiv tal-ammonti żgurati permezz tad-dazju provviżorju. Il-partijiet ingħataw ukoll perjodu li fih setgħu jressqu l-ilmenti tagħhom wara dan l-iżvelar finali.
1.3. Il-partijiet ikkonċernati mill-proċediment
(6)
Fin-nuqqas ta’ kummenti fir-rigward tal-partijiet ikkonċernati mill-proċediment, il-premessi (5) sa (22) tar-Regolament provviżorju huma b’dan kkonfermati.
2. Il-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
2.1. Il-prodott ikkonċernat
(7)
Ta’ min ifakkar li, kif stabbilit fil-premessa (24) tar-Regolament provviżorju, “il-prodott ikkonċernat” huwa ddefinit bħala staneg u vireg tal-azzar li ma jsaddadx, mhux maħduma aktar milli safejn iffurmati fil-kesħa jew irfinuti fil-kesħa, minbarra staneg u vireg ta’ taqsima trasversali ċirkulari ta’ dijametru ta’ 80 mm jew aktar, li joriġinaw mill-Indja li bħalissa jaqgħu taħt il-kodiċi NM 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 u 7222 20 89.
(8)
Produttur esportatur fl-Indja stqarr li l-istanga tal-azzar li ma jsaddadx ta’ taqsima trasversali ċirkulari ta’ dijametru ta’ anqas minn 80 mm iżda lil hinn mill-medda ta’ tolleranza ta’ H6 sa H11 għandha titħalla barra mill-investigazzjoni billi ma taqax fl-ambitu tal-prodott.
(9)
Dan l-argument ma ġiex aċċettat billi l-ambitu tal-prodott ma jagħmilx referenzi għat-tolleranzi. Il-Numru tal-Kontroll tal-Prodott (NKP) fil-kwestjonarju veru li fih taqsima għat-tolleranzi limitati għal medda minn H6 sa H11 iżda dan għal għanijiet ta’ tqabbil biss u ma għandu ebda konsegwenzi ta’ rabta għall-prodott investigat. Għaldaqstant il-konklużjoni hi li l-prodotti li huma lil hinn mill-medda ta’ tolleranza ta’ H6 sa H11 ma għandhomx jitħallew barra.
(10)
Ta’ min jinnota li għall-kalkolu tal-marġnijiet provviżorji ta’ sussidju u dannu, tqiesu l-prodotti li huma lil hinn mill-medda ta’ tolleranza ta’ H6 sa H11.
2.2. Il-prodott simili
(11)
Fin-nuqqas ta’ kummenti rigward il-prodott simili, il-premessa (25) tar-Regolament provviżorju hija b’dan kkonfermata.
3. GĦOTI TA’ SUSSIDJU
3.1. Introduzzjoni
(12)
Fil-premessa (26) tar-Regolament provviżorju, saret referenza għall-iskemi li ġejjin, li allegatament jinvolvu l-għoti ta’ sussidji:
(a)
L-Iskema tal-Passbook għall-Intitolar tad-Dazji;
(b)
L-Iskema ta’ Awtorizzazzjoni bil-Quddiem;
(c)
L-Iskema tal-Oġġetti Kapitali għall-Promozzjoni tal-Esportazzjoni;
(d)
L-Iskema ta’ Unitajiet Orjentata lejn l-Esportazzjoni;
(e)
L-Iskema ta’ Kreditu għall-Esportazzjoni.
(13)
L-industrija tal-Unjoni staqsiet jekk il-Kummissjoni kinitx naqset milli tqis għadd ta’ skemi ta’ sussidju, u minħabba f’hekk ħasbet li s-sussidji li rċevew il-produtturi Indjani kienu ssottovvalutati.
(14)
Bi tweġiba għal dan, ta’ min jinnota li l-ilment kien fih għadd kbir ta’ skemi nazzjonali u lokali, li kienu inklużi fil-kwestjonarju li sar lill-produtturi esportaturi fl-Indja u li ġew investigati mill-Kummissjoni. Iżda, għall-iskemi elenkati fil-premessa (12) hawn fuq biss instab li l-produtturi esportaturi investigati fil-kampjun kienu rċevew sussidji.
(15)
L-industrija tal-Unjoni argumentat ukoll li l-konklużjonijiet tal-Kummissjoni jikkontradixxu konklużjoni tad-Dipartiment tal-Kummerċ tal-Istati Uniti (US DOC) fi proċediment kompensatorju reċenti dwar ċerti esportazzjonijiet tal-azzar mill-Indja fejn instabu sussidji ħafna ogħla. Iżda, ta’ min jinnota li din il-konklużjoni hija marbuta ma’ prodott differenti u tkopri perjodu ta’ investigazzjoni differenti. Għaldaqstant, dan l-argument mhuwiex milqugħ.
(16)
Billi m’hemm l-ebda kumment ieħor, il-premessi (26) sa (28) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
3.2. L-Iskema tal-Passbook għall-Intitolar tad-Dazji (“DEPBS”)
(17)
Bosta partijiet argumentaw li d-DEPBS ma għandhiex titqies bħala sussidju li jaqa’ fir-reġim kompensatorju, billi l-għan tal-iskema huwa li jitpaċew id-dazji doganali fuq l-importazzjonijiet. Kif ġie spjegat fil-premessa (38) tar-Regolament provviżorju din l-iskema ma tistax titqies bħala sistema awtorizzata għall-irtirar ta’ dazju jew sistema sostituta ta’ rtirar fil-kuntest tat-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku billi ma tikkonformax mar-regoli stabbbiliti fl-Anness I, punt (i), l-Anness II (definizzjoni u regoli għall-irtirar) u l-Anness III (definizzjoni u regoli għas-sistema ta’ sostituzzjoni ta’ rtirar) tar-Regolament bażiku. Partikolarment, esportatur ma għandu l-ebda obbligu li fil-fatt jikkonsma fil-proċess tal-produzzjoni l-prodotti importati bla ħlas ta’ dazju u l-ammont ta’ kreditu mhuwiex ikkalkulat b’konnessjoni mal-inputs li fil-fatt jintużaw fil-produzzjoni. Barra minn hekk, ma hemm l-ebda sistema jew proċedura stabbilita għall-konferma ta’ liema inputs jiġu kkunsmati fil-proċess tal-produzzjoni tal-prodott esportat jew jekk ħlas żejjed tad-dazji tal-importazzjoni seħħx fil-kuntest tat-tifsira tal-punt (i) tal-Anness I, u l-Annessi II u III tar-Regolament bażiku. Fl-aħħar nett, esportatur huwa eliġibbli għall-benefiċċji DEPBS irrispettivament minn jekk jimportax xi inputs jew le. Sabiex jinkiseb il-benefiċċju, huwa biżżejjed li esportatur sempliċiment jesporta prodotti mingħajr ma juri li kwalunkwe materjal ta’ input kien importat. Għalhekk, anki esportaturi li jakkwistaw l-inputs tagħhom kollha lokalment u ma jimportaw ebda prodott li jista’ jkun użat bħala input, jibqgħu intitolati għall-benefiċċji mid-DEPBS. Għalhekk, dawn l-argumenti mhumiex milqugħa.
(18)
Fil-każ tal-bejgħ tal-liċenzja DEPB, waħda mill-partijiet argumentat li l-prezz attwali tal-bejgħ kien inqas mil-valur tal-liċenzja u għalhekk il-benefiċċju kien inqas. F’dan ir-rigward ta’ min jinnota li l-benefiċċju taħt din l-iskema ġie kkalkolat fuq il-bażi tal-ammont ta’ kreditu mogħti fil-liċenjza kemm jekk il-liċenzja ntużat biex tpaċi d-dazji doganali fuq l-importazzjonijiet kemm jekk il-liċenzja fil-fatt inbiegħet. Kull bejgħ ta’ liċenzja bi prezz inqas mill-valur nominali jitqies bħala deċiżjoni purament kummerċjali li ma tbiddilx l-ammont ta’ benefiċċju li wieħed jirċievi taħt din l-iskema. Għaldaqstant dan l-argument mhuwiex milqugħ.
(19)
Parti oħra ġabet argument ieħor li anke jekk id-DEPBS titqies bħala li taqa’ fir-reġim kompensatorju, il-benefiċċju li wieħed jirċievi taħt l-iskema ma għandux jissejjes fuq il-valur ta’ esportazzjoni iżda aktar fuq l-użu attwali tal-liċenzja DEPB. F’dan ir-rigward ta’ min ifakkar li skont l-Artikoli 3(2) u 5 tar-Regolament bażiku, l-ammont ta’ sussidji li jaqgħu fir-reġim kompensatorju ġie kkalkolat f’termini ta’ benefiċċju mogħti lid-destinatarju, li jinstab matul il-PI. F’dan ir-rigward tqies li l-benefiċċju jingħata lid-destinatarju fil-mument meta ssir tranżazzjoni ta’ esportazzjoni taħt din l-iskema. F’dak il-mument, il-GTI (GTI) huwa obbligat li jċedi d-dazji doganali, u dan jikkostitwixxi kontribuzzjoni finanzjarja fil-kuntest tat-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(i) tar-Regolament bażiku. Ladarba l-awtoritajiet doganali joħorġu polza tal-esportazzjoni li turi, inter alia, l-ammont ta’ kreditu DEPBS li għandu jingħata għal dik it-tranżazzjoni ta’ esportazzjoni, il-GTI ma għandux diskrezzjoni rigward jekk jagħtix is-sussidju jew le. Minħabba l-fatt li kumpanija tkun taf li se tirċievi sussidju skont id-DEPBS, il-kumpanija għandha pożizzjoni ta’ aktar vantaġġ billi tista’ tagħmel mod li s-sussidji jiġu riflessi permezz ta’ offerta ta’ prezzijiet iktar baxxi. Il-mument tal-esportazzjoni huwa deċiżiv biex jiġi stabbilit l-għoti ta’ benefiċċju, mhux l-użu sussegwenti, billi esportatur li diġà għandu dan id-dritt akkwistat jinsab f’vantaġġ f’termini finanzjarji. Għaldaqstant, din it-talba mhijiex milqugħa.
(20)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra rigward din l-iskema, il-premessi (29) sa (41) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
3.3. L-Iskema ta’ Awtorizzazzjoni bil-Quddiem (Advance Authorisation Scheme, “AAS”)
(21)
Waħda mill-partijiet argumentat li l-AAS għandha titqies bħala sistema ta’ rtirar ta’ dazju, billi l-materjali ta’ importazzjoni jintużaw biex jipproduċu prodotti esportati. Bi tweġiba għal dan l-argument, ġie spjegat fil-premessa (54) tar-Regolament provviżorju li s-sottoskema użata fil-każ preżenti ma tistax titqies bħala sistema permissibbli ta’ rtirar ta’ dazju jew sistema ta’ sostituzzjoni ta’ rtirar ta’ dazju fil-kuntest tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Din ma tikkonformax mar-regoli stabbiliti fl-Anness I, punt (i), l-Anness II (definizzjoni u regoli għall-irtirar tad-dazju) u l-Anness III (definizzjoni u regoli għal sostituzzjoni ta’ rtirar ta’ dazju) tar-Regolament bażiku. Il-GTI ma applikax effettivament sistema jew proċedura ta’ verifika biex jikkonferma jekk u f’liema ammonti l-materja għall-produzzjoni kinitx ikkunsmata fil-produzzjoni tal-prodott esportat (Anness II(II)(4) tar-Regolament bażiku u, fil-każ ta’ skemi ta’ sostituzzjoni għall-irtirar ta’ dazju, l-Anness (III)(II)(2) tar-Regolament bażiku). Qed jitqies ukoll li n-Normi Standard ta’ Input-Output (SIONs) għall-prodott ikkonċernat ma kinux preċiżi biżżejjed u li huma stess ma jistgħux jikkostitwixxu sistema ta’ verifika tal-konsum attwali minħabba li t-tfassil ta’ dawk in-normi standard ma jippermettix lill-GTI jivverifika bi preċiżjoni biżżejjed liema ammonti ta’ materja għall-produzzjoni kienu kkunsmati fil-produzzjoni tal-esportazzjoni. Barra minn hekk, il-GTI ma għamilx eżami addizzjonali bbażat fuq l-inputs effettivament użati fil-produzzjoni, għalkemm dan normalment jeħtieġ li jsir fin-nuqqas ta’ sistema ta’ verifika applikata b’mod effettiv (l-Anness II(II)(5) u l-Anness III(II)(3) tar-Regolament bażiku). Is-sottoskema għaldaqstant taqa’ fir-reġim kompensatorju, u l-argument mhuwiex milqugħ.
(22)
Għal dak li għandu x’jaqsam mal-kalkolu tal-ammont ta’ sussidju, u bil-kontra ta’ dak li ntqal minn parti waħda, il-benefiċċju AAS ġġenerat minn prodott għajr dak ikkonċernat kellu jitqies meta jiġi stabbilit l-ammont tal-benefiċċju li jaqa’ fir-reġim kompensatorju. Ma teżisti ebda obbligazzjoni skont l-AAS li tillimita l-użu tal-benefiċċju għall-importazzjoni bla dazju ta’ materjal użat fil-produzzjoni ta’ prodott partikolari. Bħala konsegwenza ta’ dan, il-prodott ikkonċernat jista’ jibbenefika mill-krediti kollha tal-AAS iġġenerati.
(23)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra rigward din l-iskema, il-premessi (42) sa (58) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
3.4. L-Iskema tal-Oġġetti Kapitali għall-Promozzjoni tal-Esportazzjoni (“EPCGS”)
(24)
Fin-nuqqas ta’ kummenti rigward din l-iskema, il-premessa (59) tar-Regolament provviżorju hija b’dan ikkonfermata.
3.5. L-Iskema tal-Unitajiet Orjentati għall-Esportazzjoni (“EOUS”)
(25)
Qabel ma jiġu indirizzati għad ta’ kummenti mill-kumpanija fil-kampjun li kellha l-istatus ta’ EOU, ta’ min ifakkar li obbligu kruċjali tal-EOU kif stabbilit fil-politika ta’ Kummerċ Ħieles 2004-2009 u l-politika ta’ Kummerċ Ħieles 2009-2014 huwa li jinkiseb qligħ nett ta’ valuta barranija (net foreign exchange - “NFE”), jiġifieri f’perjodu ta’ referenza (ħames snin) il-valur totali ta’ esportazzjonijiet irid ikun ogħla mill-valur totali ta’ prodotti importati. L-intrapriżi kollha li, fil-prinċipju, jintrabtu li jesportaw l-manifattura ta’ prodotti jew servizzi kollha tagħhom jistgħu jkunu stabbiliti skont l-EOUS.
(26)
Talli jagħmlu dan, l-unitajiet orjentati għall-esportazzjoni huma intitolati għal għad ta’ konċessjonijiet skont il-premessa (66) tar-Regolament provviżorju. Fil-liġi huma kontinġenti fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni, u għalhekk huma meqjusa bħala speċifiċi u li jaqgħu fir-reġim kompensatorju taħt l-Artikolu 4(4), l-ewwel sottoparagrafu, punt (a) tar-Regolament bażiku. L-għan ta’ esportazzjoni tal-EOU kif stabbilit fil-kapitolu 6.1 tal-politika-FT 2009-2014 huwa kundizzjoni sine qua non biex jinkisbu s-sussidji.
(27)
L-eżenzjonijiet li EOU tgawdi huma kollha kontinġenti fil-liġi fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni. L-EOUS ma tistax titqies bħala sistema ta’ rtirar tad-dazju permissibbli jew sistema ta’ rtirar ta’ sostituzzjoni fil-kuntest tat-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Hija mhix konformi mar-regoli stretti preskritti fl-Anness I (punti (H) u (i), fl-Anness II (definizzjoni u regoli għall-irtirar ta’ dazju) u fl-Anness III (definizzjoni u regoli għas-sistema ta’ sostituzzjoni ta’ rtirar ta’ dazju) tar-Regolament bażiku.
(28)
Barra dan, ma ġiex ikkonfermat li l-GTI għandu sistema jew proċedura ta’ verifika biex tikkonferma jekk u f’liema ammonti inputs mixtrija bla dazju jew bla taxxa fuq il-bejgħ ġew kkunsmati fil-produzzjoni tal-prodott esportat (Anness II(II)(4) tar-Regolament bażiku, u fil-każ tal-iskemi ta’ sostituzzjoni għall-irtirar tad-dazju, l-Anness III(II)(2) tar-Regolament bażiku). Is-sistema attwali ta’ verifika għandha l-għan li tissorvelja l-obbligu ta’ qligh tal-NFE u mhux il-konsum ta’ importazzjonijiet fir-rigward tal-produzzjoni ta’ prodotti esportati.
(29)
Fil-fehma tal-parti bi status ta’ EOU, il-kompensabbiltà ta’ kwalunkwe benefiċċju hija suġġetta għal żewġ kondizzjonijiet: (i) nuqqas ta’ sistema ta’ verifika; u (ii) li jkun hemm remissjoni żejda. Bi tweġiba għal dan ta’ min jinnota li huwa essenzjali għall-GTI li jipprova li stabbilixxa sistema ta’ verifika xierqa biex jiddetermina liema inputs ġew ikkunsmati fil-proċess ta’ produzzjoni u f’liema ammonti. In-nuqqas ta’ sistema xierqa ta’ verifika se terġa’ tiġi indirizzata aktar 'l isfel. Għal dak li għandu x’jaqsam ma' remissjoni żejda, din hija rilevanti biss f’każ fejn ikun iddetermina li skema, f’dan il-każ l-EOUS, hija skema ta’ rtirar ta’ dazju bona fide li tilħaq ir-rekwiżiti tal-Anness I, II u III tar-Regolament bażiku. Kif diġà spjegat fil-premessa (27) hawn fuq, l-EOUS ma tistax titqies bħala sistema ta’ rtirar ta’ dazju permissibbli jew sistema ta’ rtirar ta’ sostituzzjoni fil-kuntest tat-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku.
(30)
Il-parti enfasizzat aktar in-natura ta’ nuqqas ta’ għażla tas-sistema tal-EOU bħala waħda li tippermetti importazzjonijiet bla dazju ta’ materja prima għall-esportazzjonijiet ta’ prodotti finali. Il-parti argumentat li s-sistema tal-EOU tista’ ssir parti mill-proċedura doganali speċjali tas-sistema ta’ titjib attiv, u mhux tal-irtirar ta’ dazju. Hija stqarret li minkejja li r-riżultat aħħari ta’ dawn iż-żewġ sistemi fit-teorija huwa l-istess (esportazzjoni ta’ prodotti li jinkorporaw materja prima li fuq l-importazzjoni tagħha jintilef id-dazju), xorta hemm differenzi sostanzjali bejniethom. B’sostenn tal-istqarrija tagħha, il-parti argumentat li f’sistema ta’ rtirar ta’ dazju, l-esportatur għandu l-jedd li jitlob ir-rifużjoni jew id-dazji għall-materja prima inkorporata fil-prodotti finali. Fis-sistema ta’ titjib attiv, l-esportatur huwa eżentat minn kull dazju fuq l-importazzjoni iżda għandu l-obbligu legali li jħallas id-dazju għal kwalunkwe prodott finali li jinbiegħ fis-suq domestiku. Il-parti argumentat li ma jistax ikun hemm xi ħlas lura żejjed skont din is-sistema.
(31)
Bi tweġiba għal dan, ta’ min l-ewwel nett jinnota li jista’ jiġi ddeterminat jekk seħħx ħlas żejjed f’każijiet biss fejn ikun hemm sistema ta’ verifika li għandha l-għan li tissorvelja l-konsum tal-importazzjonijiet fir-rigward tal-produzzjoni ta’ prodotti esportati. Għal dik li hija l-istqarrija tal-parti li l-EOU mhix skema ta’ rtirar ta’ dazju, ta’ min jinnota li n-nota 2 f’qiegħ il-paġna tal-Anness I tar-Regolament bażiku tistipula b’mod ċar li għall-finijiet tar-Regolament bażiku, “remissjoni jew irtirar” tinkludi l-eżenzjoni sħiħa jew parzjali jew id-differiment ta’ tariffi ta’ importazzjoni. Għandu jkun ċar li l-kunċett bażiku li japplika għall-iskemi ta’ rifużjoni jew eżenzjoni ta’ rtirar ta’ dazju huwa l-istess, jiġifieri li d-dazji ta’ importazzjoni fuq l-importazzjonijiet ta’ materja prima jew ma jkunux pagabbli jew rifondibbli bil-kondizzjoni li din il-materja prima tintuża fil-manifattura ta’ prodotti, li konsegwentement jiġu esportati. Fl-aħħar nett, għandu jkun ċar li biex tiddetermina jekk EOUS titqiesx bħala skema ta’ rtirar ta’ dazju bona fide, għandha tissodisfa r-rekwiżiti tal-Annessi I, II u III tar-Regolament bażiku.
(32)
Il-parti stqarret ukoll li EOU hija suġġetta għal sistema ta’ verifika xierqa u miżuri ta’ aktar verifika fir-rigward kemm tal-esportazzjoni kif ukoll tal-bejgħ domestiku tagħha. Hija stqarret li mhux biss il-Politika ta’ Kummerċ Barrani (“PKB”) u l-Ktejjeb ta’ Proċedura (“KTP”), li jistabbilixxi l-liġijiet u l-proċeduri għall-EOU, kienu rilevanti. Għandu jiġi investigat ukoll jekk hemmx liġijiet u Regolamenti Indjani oħra li jistabbilixxu sistema raġonevoli u effettiva ta’ verifika. B’appoġġ għall-istqarrija tagħha, il-parti argumentat li, skont it-Taqsima 6.10.1 tal-KTP, hija għandha obbligu legali li żżomm il-kontijiet kif xieraq u għandha tarkivja rapporti trimestrali u annwali ffirmati elettronikament dwar il-progress fir-rigward tal-importazzjonijiet, ix-xiri domestiku, l-esportazzjoni u l-bejgħ domestiku. Il-parti argumentat ukoll li, skont l-Att tas-Sisa Ċentrali, 1944, hija u tagħmel bejgħ domestiku, għandha l-obbligu legali li toħroġ fattura fiskali li fiha, pereżempju, jiġu indikati b’mod ċar it-taxxi pagabbli. L-Att tas-Sisa Ċentrali jistabbilixxi wkoll rekwiżiti ta’ kull xahar li skonthom il-parti trid tibgħat lill-awtoritajiet dettalji sħaħ dwar il-bejgħ domestiku tagħha. Barra minn hekk, skont l-Att dwar il-Kumpaniji, 1956, u l-istandards ta’ kontabbiltà applikabbli, il-parti hija legalment obbligata li tipprovdi informazzjoni ddettaljata dwar l-importazzjonijiet u x-xiri domestiku, kif ukoll l-esportazzjoni u l-bejgħ domestiku fl-istqarrijiet finanzjarji vverifikati tagħha.
(33)
Bi tweġiba għal dan, ma hemm ebda kwistjoni dwar li l-Att dwar il-Kumpaniji jista’ jipprovdi l-qafas għall-istandards ta’ kontabbiltà fl-Indja. Iżda, fil-valutazzjoni tal-kompensabbiltà tal-EOU, il-kwistjoni rilevanti hija jekk il-Gvern għandux sistema li tista’ tikkonferma jekk u f’liema ammonti l-inputs ħielsa mid-dazju jew taxxa ġewx ikkonsmati fil-produzzjoni tal-prodotti esportati.
(34)
Ir-rekwiżiti skont l-Att tas-Sisa Ċentrali għandhom għan kompletament differenti, jiġifieri biex jiżguraw li jitħallsu t-taxxi applikabbli f’każ ta’ bejgħ fis-suq domestiku fl-Indja. Ma jivverifikax il-materjal importat mingħajr dazju, u ma jikkontrollax ir-rabta bejn l-inputs mingħajr dazju u l-prodotti għall-esportazzjoni li jirriżultaw biex jikkwalifikaw bħala skemi ta’ rtirar ta’ dazju.
(35)
Fir-rigward ta’ installar ta’ aktar miżuri ta’ verifika, ta’ min ifakkar, kif jissemma fil-premessa (69) tar-Regolament provviżorju, li EOU fl-ebda mument mhi mitluba li tikorrelata kull kunsinna ta’ importazzjoni mad-destinazzjoni tal-prodott riżultanti li jikkorrispondi. Kontrolli tal-kunsinni bħal dawn biss, iżda, jipprovdu lill-awtoritajiet Indjani b’tagħrif biżżejjed dwar id-destinazzjoni finali tal-inputs biex jivverifikaw li l-eżenzjonijiet fiskali ta’ dazju/bejgħ ma jisbqux l-inputs għall-produzzjoni għall-esportazzjoni.
(36)
Għaldaqstant, minkejja l-konsiderazzjonijiet bir-reqqa tas-sottomissjoni li saret minn din il-parti, ġie kkonfermat li l-GTI ma għandux sistema jew proċedura effettiva ta’ verifika biex tikkonferma jekk u f’liema ammonti materji għall-produzzjoni mixtrija bla dazju u/jew taxxa fuq il-bejgħ ġewx ikkunsmati fil-produzzjoni tal-prodott esportat (l-Anness II(II)(4) tar-Regolament bażiku u, fil-każ tal-iskemi alternattivi ta’ rtirar ta’ dazju, l-Anness III(II)(2) tar-Regolament bażiku. Barra minn hekk, il-GTI ma wettaqx eżami ieħor bbażat fuq l-inputs attwali involuti, għalkemm normalment dan ikun meħtieġ fin-nuqqas ta’ sistema ta’ verifika effettiva (l-Anness II(II)(5) u l-Anness III(II)(3) tar-Regolament bażiku. Barra minn hekk, ma ngħatatx evidenza mill-GTI li ma kienx hemm remissjoni eċċessiva.
(37)
Il-parti argumentat li għall-fini tal-kalkolu tas-sussidju l-Kummissjoni kellha tqis id-dazji doganali mħallsa fuq il-bejgħ domestiku tal-prodotti lesti. Bi tweġiba ta’ dan l-argument, ta’ min jinnota li għalkemm l-iskop għat-twaqqif ta’ unità EOU huwa li tikseb qligħ Nett ta’ Valuta Barranija (“NFE”), l-unità EOU għandha l-possibbiltà li tbiegħ parti mill-produzzjoni tagħha fis-suq domestiku. Skont l-EOUS, il-prodotti jiġu ttrattati bħala prodotti importati għalkemm trid titħallas biss rata ta’ dazju konċessjonali ta’ 50 %. Għalhekk, EOU mhijiex f’sitwazzjoni differenti mill-kumpaniji l-oħrajn li joperaw fis-suq domestiku, jiġifieri d-dazji/t-taxxi applikabbli jkollhom jitħallsu fuq prodotti mixtrija. F’dan il-kuntest, għandu jkun ċar li deċiżjoni tal-GTI li jintaxxa l-prodotti għall-konsum fis-suq domestiku ma tfissirx li l-eżenzjoni ta’ unità EOU mid-dazji tal-importazzjoni u r-rifużjoni tat-taxxi fuq il-bejgħ mhijiex benefiċċju fir-rigward tal-bejgħ f’esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat. Barra minn hekk, il-bejgħ fis-suq domestiku ma għandux impatt fuq il-valutazzjoni aktar ġenerali tal-adegwatezza ta’ jekk hemmx sistema ta’ verifika xierqa fis-seħħ jew le.
(38)
Il-parti argumentat ukoll li l-Kummissjoni tuża denominatur ħażin meta tikkalkola l-ammont tas-sussidju. Hija stqarret li d-denominatur t-tajjeb huwa l-fatturat kollu tal-bejgħ u mhux il-fatturat tal-bejgħ ta’ esportazzjoni. Din l-istqarrija ma tistax tintlaqa’. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, l-ammont tas-sussidju (in-numeratur) kkalkolat skont l-iskema ġie allokat fuq il-fatturat totali tal-esportazzjoni matul il-PI bħala denominatur xieraq billi s-sussidju huwa kontinġenti fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni. Il-possibbiltà li EOU tbiegħ parti mill-produzzjoni tagħha fis-suq domestiku ma jbiddilx il-fatt li l-EOU għandha għan ta’ esportazzjoni ċar.
(39)
Fl-aħħarnett, il-parti argumentat li l-benefiċċju mogħti lill-kumpanija għandu jkun daqs l-ispejjeż ta’ kreditu mġarrba mill-GTI miż-żmien li fih il-materja prima tiġi importata saż-żmien meta l-istaneg finali tal-azzar li ma jsaddadx jiġu esportati mill-Indja. B’appoġġ għall-istqarrija tagħha, il-parti rreferiet għal konklużjoni preliminari reċenti tal-US DOC f’reviżjoni kontra s-sussidju ta’ kunsinna ġdida fejn id-dazji mhux imħallsa tqiesu bħala self mingħajr imgħax magħmul lill-kumpanija dakinhar tal-importazzjoni. Bi tweġiba għal dan, ta’ min jinnota li l-Kummissjoni mhix marbuta b’xi metodoloġija ta’ kalkolu applikata mill-US DOC iżda mid-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku. Fil-każ preżenti, il-metodoloġija ta’ kalkolu użata hija spjegata fil-premessi (75) u (76) tar-Regolament provviżorju. F’kull każ, dan l-argument huwa validu biss kieku d-dazji ġew sempliċement ddifferiti (In-nota 3 ta’ qiegħ il-paġna tal-Anness I tar-Regolament bażiku) aktar milli eżentati, kif inhu l-każ hawn.
(40)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, il-premessi (60) sa (77) tar-Regolament provviżorju huma b’dan kkonfermati.
3.6. Skema tal-Kreditu għall-Esportazzjoni (“ECS”)
(41)
Parti waħda wriet l-għarfien tagħha li kienet irċeviet kreditu preferenzjali għall-esportazzjoni tagħha iżda argumentat li din ir-rata kienet ogħla b’mod konsiderevoli mir-rati ta’ kreditu kurrenti fl-UE u għalhekk ma għandhiex titqies bħala benefiċċju.
(42)
Bi tweġiba għal dan, ta’ min jinnota li l-ammont tas-sussidju ġie kkalkolat abbażi tad-differenza bejn l-imgħax imħallas għall-krediti ta’ esportazzjoni u l-ammont li kien ikun pagabbli għall-krediti kummerċjali ordinarji użati mill-kumpanija kkonċernata fl-Indja. F’dan il-każ intuża kriterju ta’ tqabbil domestiku biex jiġi kkalkolat l-ammont ta’ sussidju. Għaldaqstant dan l-argument mhuwiex milqugħ.
(43)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra rigward din l-iskema, il-premessi (78) sa (86) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
3.7. Ammont ta’ sussidji li jaqgħu fir-reġim kompensatorju
(44)
L-ammont ta’ sussidji li jaqgħu fir-reġim kompensatorju skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku, espressi ad valorem, ivarja minn 3,3 % sa 4,3 %. Billi dawn huma fl-istess livell kif stabbilit fil-premessa (87) tar-Regolament provviżorju, din il-premessa hija għalhekk ikkonfermata.
SKEMA→
DEPBS (*)
AAS (*)
EOU (*)
ECS (*)
Total
KUMPANIJA
Chandan Steel Ltd.
1,5 %
1,5 %
0,4 %
3,4 %
Venus group
2,6 % sa 3,4 %
0 sa 0,8 %
3,3 % (**)
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
4,3 %
4,3 %
(45)
Il-metodoloġija għall-istabbilment tal-marġini tas-sussidji għall-kumpaniji li kkooperaw u li mhumiex fil-kampjun, ġiet stipulata fil-premessa (88) tar-Regolament provviżorju. Bi qbil mal-Artikolu 15(3) tar-Regolament bażiku, il-marġini ta’ sussidju għall-kumpaniji li kkooperaw mhux inklużi fil-kampjun, kkalkolat fuq il-bażi tal-marġini medju differenzjat ta’ sussidju stabbilit għall-kumpaniji li kkoperaw fil-kampjun, huwa ta’ 4,0 %. Għaldaqstant, il-premessa (88) tar-Regolament provviżorju hi kkonfermata.
(46)
Il-bażi għall-istabbiliment ta’ marġini ta’ sussidji għall-pajjiż kollu ġiet stabbilita fil-premessa (89) tar-Regolament provviżorju. Fin-nuqqas ta’ kummenti f’dan ir-rigward, il-premessa (89) tar-Regolament provviżorju hija b’dan kkonfermata.
4. L-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
(47)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra fir-rigward tal-industrija tal-Unjoni, il-premessi (90) sa (93) tar-Regolament provviżorju huma b’dan kkonfermati.
5. DANNU
(48)
Fin-nuqqas ta’ kummenti rigward id-dannu, il-premessi (94) sa (122) tar-Regolament provviżorju huma b’dan kkonfermati.
6. KAWŻALITÀ
(49)
Fin-nuqqas ta’ kummenti rigward il-kawżalità, il-premessi (123) sa (136) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
7. L-INTERESS TAL-UNJONI
(50)
Fin-nuqqas ta’ kummenti rigward l-interess tal-Unjoni, il-konklużjonijiet fil-premessi (137) sa (148) tar-Regolament provviżorju huma b’dan kkonfermati.
8. MIŻURI KOMPENSATORJI DEFINITTIVI
8.1. Livell ta’ eliminazzjoni tad-dannu
(51)
Parti waħda stqarret li l-marġini medju ta’ qligħ qabel it-taxxa ta’ 9,5 %, li kien imsejjes fuq il-qagħda fis-sena 2007, użat għall-kalkolu tal-prezz mhux ta’ dannu biex jiġi stabbilit il-marġini ta’ dannu, ma kienx rappreżentattiv għall-marġini ta’ qligħ qabel it-taxxa tal-industrija fuq medda twila ta’ żmien. Sar l-argument li s-sena li fuqha ssejjes dan il-qligħ kienet sena eċċezzjonali u li s-snin 2005-2006 kienu aktar rappreżentattivi billi dawn kienu snin normali ta’ negozju b’marġini ta’ qligħ li jvarja minn 4 sa 6 %.
(52)
Il-qligħ mixtieq użat fi stadju provviżorju kien imsejjes fuq il-medja differenzjata tal-marġini ta’ qligħ miksub mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun fl-2007. Din is-sena tqieset bħala l-aktar sena rappreżentattiva meta l-produtturi tal-Unjoni ma ġarrbux sussidju ta’ dannu. Il-kumment għaldaqstant ma ntlaqax, il-marġini ta’ qligħ użat fi stadju provviżorju huwa b’dan ikkonfermat.
(53)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn dwar il-livell ta’ eliminazzjoni tad-dannu, il-premessi minn (149) sa (153) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
8.2. Konklużjoni dwar il-livell ta’ eliminazzjoni tad-dannu
(54)
Il-metodoloġija użata fir-Regolament provviżorju hija b’dan ikkonfermata.
8.3. Livell tad-dazji
(55)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq u skont l-Artikolu 15(1) tar-Regolament bażiku, għandu jiġi impost dazju definittiv kompensatorju f’livell għoli biżżejjed biex titneħħa l-ħsara kkawżata mill-importazzjonijiet sussidjati mingħajr ma jinqabeż il-marġini ta’ sussidjar misjub.
(56)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, ir-rati ta’ dazju kompensatorju ġew stabbiliti bit-tqabbil bejn il-marġnijiet ta’ eliminazzjoni ta’ dannu u l-marġnijiet ta’ sussidju. Għaldaqstant, ir-rati ta’ dazju kompensatorju proposti huma kif ġej:
Kumpanija
Marġini ta’ sussidju
Marġini ta’ dannu
Rata ta’ dazju kompensatorju
Chandan Steel Ltd.
3,4 %
28,6 %
3,4 %
Venus group
3,3 %
45,9 %
3,3 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
4,3 %
51,5 %
4,3 %
Kumpaniji li kkoperaw li ma kinux fil-kampjun
4,0 %
44,4 %
4,0 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
4,3 %
51,5 %
4,3 %
(57)
Ir-rati ta’ dazju kompensatorju ta’ kumpanija individwali speċifikati f’dan ir-Regolament ġew stabbiliti fuq il-bażi tal-konklużjonijiet ta’ din l-investigazzjoni. B’hekk, dawn jirriflettu s-sitwazzjoni li nstabet matul l-investigazzjoni fir-rigward ta’ dawn il-kumpaniji. Dawn ir-rati ta’ dazju (għall-kuntrarju tad-dazju mal-pajjiż kollu applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”) huma għalhekk applikabbli esklużivament għal importazzjonijiet ta’ prodotti li joriġinaw mill-Indja u prodotti mill-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet ġuridiċi speċifiċi msemmija. Il-prodotti importati magħmulin minn xi kumpanija oħra mhux speċifikament imsemmija fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament, inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija b’mod speċifiku, ma jistgħux jibbenefikaw minn dawn ir-rati u għandhom jiġu suġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”.
(58)
Kwalunkwe talba gћall-applikazzjoni ta’ din ir-rata ta’ dazju kompensatorju gћal kumpaniji individwali (eż. wara bdil fl-isem tal-entità jew wara li jiġu stabbiliti entitajiet ġodda ta’ produzzjoni jew ta’ bejgћ) gћandha tiġi indirizzata minnufih lill-Kummissjoni (3) bit-tagħrif kollu rilevanti, b’mod partikolari fir-rigward ta’ kwalunkwe modifika fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni, mal-bejgћ domestiku u ma’ dak tal-esportazzjoni u li jkunu assoċjati, pereżempju, ma’ dik il-bidla fl-isem jew ma’ dik il-bidla fl-entitajiet ta’ produzzjoni u ta’ bejgћ. Jekk ikun xieraq, ir-Regolament se jiġi emendat skont il-każ billi tiġi aġġornata l-lista ta’ kumpaniji li jgawdu mir-rati tad-dazju individwali.
8.4. Il-ġbir definittiv ta’ dazji provviżorji
(59)
Fid-dawl tad-daqs tal-marġini ta’ sussidju misjub u fid-dawl tad-dannu kkważat lill-industrija tal-Unjoni, jitqies li hu meħtieġ li l-ammonti assigurati bis-saħħa tad-dazju kompensatorju provviżorju impost bir-Regolament provviżorju għandhom jinġabru definittivament,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. B’dan huwa impost dazju kompensatorju definittiv fuq importazzjonijiet ta’ staneg u vireg tal-azzar li ma jsaddadx, mhux maħduma aktar milli safejn iffurmati fil-kesħa jew irfinuti fil-kesħa, minbarra staneg u vireg ta’ taqsima trasversali ċirkulari ta’ dijametru ta’ 80 mm jew aktar, li bħalissa jaqgħu taħt il-kodiċi NM 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 u 7222 20 89 u li joriġinaw mill-Indja.
2. Ir-rata ta’ dazju kompensatorju definittiv applikabbli għall-prezz nett, liberu fuq il-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u mmanifatturat mill-kumpaniji msemmija hawn taħt għandha tkun:
Kumpanija
Dazju (%)
Kodiċi addizzjonali TARIC
Chandan Steel Ltd., Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
Precision Metals, Mumbai;
Hindustan Inox Ltd., Mumbai;
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane
4,3
B004
Il-kumpaniji elenkati fl-Anness
4,0
B005
Il-kumpaniji l-oħra kollha
4,3
B999
3. Sakemm ma jiġix speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
L-ammonti ddepożitati permezz ta’ dazji kompensatorji provviżorji skont ir-Regolament (UE) Nru 1261/2010 fuq importazzjonijiet ta’ staneg u vireg tal-azzar li ma jsaddadx, mhux maħduma aktar milli safejn iffurmati fil-kesħa jew irfinuti fil-kesħa, minbarra staneg u vireg ta’ taqsima trasversali ċirkulari ta’ dijametru ta’ 80 mm jew aktar, li bħalissa jaqgħu taħt il-kodiċi NM 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 u 7222 20 89 u li joriġinaw mill-Indja, għandhom jinġabru b’mod definittiv.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, id-19 ta’ April 2011.