РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1096/2010 НА СЪВЕТА
от 17 ноември 2010 година
за възлагане на Европейската централна банка на специфични задачи, свързани с дейността на Европейския съвет за системен риск
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 127, параграф 6 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като взе предвид становището на Европейския парламент (1),
като взе предвид становището на Европейската централна банка (2),
като има предвид, че:
(1)
Финансовата криза разкри основни слабости на финансовия надзор, който не съумя да изпревари неблагоприятните макропруденциални промени и да предотврати натрупването на прекомерни рискове във финансовия сектор, като по-специално открои слабостите на съществуващия пруденциален надзор на макроравнище.
(2)
През ноември 2008 г. Комисията възложи на група на високо равнище, председателствана от г-н Жак дьо Ларозиер (групата „Дьо Ларозиер“), да представи препоръки за подобряване на европейската надзорна уредба с цел по-добра защита на гражданите и възстановяване на доверието във финансовата система.
(3)
В представения на 25 февруари 2009 г. окончателен доклад групата „Дьо Ларозиер“ препоръча, наред с другото, създаването на равнището на Съюза на орган, който да бъде натоварен със задачата да следи рисковете във финансовата система като цяло.
(4)
В съобщение от 4 март 2009 г., озаглавено „Движеща сила за възстановяването на Европа“, Комисията приветства и изрази своята широка подкрепа за препоръките на групата „Дьо Ларозиер“. На заседанието си от 19 и 20 март 2009 г. Европейският съвет постигна съгласие относно необходимостта от подобряване на регулирането и надзора върху финансовите институции в Съюза и използването на доклада на групата „Дьо Ларозиер“ като основа за действие.
(5)
В съобщение от 27 май 2009 г., озаглавено „Европейски финансов надзор“, Комисията представи редица реформи на действащата уредба, целящи запазване на финансовата стабилност на равнището на Съюза, които по-специално включват създаването на Европейски съвет за системен риск (ЕССР), отговорен за пруденциалния надзор на макроравнище. Съветът, на заседанието си от 9 юни 2009 г., както и Европейският съвет, на заседанието си от 18 и 19 юни 2009 г., подкрепиха становището на Комисията и приветстваха намерението на Комисията да представи законодателни предложения с цел окончателно въвеждане на новата рамка.
(6)
С Регламент (ЕС) № 1092/2010 на Европейския парламент и на Съвета (3) се установява пруденциален надзор на макроравнище върху финансовата система на равнището на Съюза и се създава Европейски съвет за системен риск (ЕССР).
(7)
Предвид експертния опит на Европейската централна банка (ЕЦБ) в областта на пруденциалния надзор на макроравнище тя може да допринесе в значителна степен за ефективния пруденциален надзор на макроравнище върху финансовата система на Съюза.
(8)
Секретариатът на ЕССР (наричан по-нататък „секретариатът“) следва да бъде осигурен от ЕЦБ, като за тази цел ЕЦБ следва да предоставя достатъчно човешки и финансови ресурси. Следователно по отношение на служителите на секретариата следва да се прилагат Условията за работа на персонала на ЕЦБ. По-специално съгласно преамбюла към Решението на ЕЦБ от 9 юни 1998 г. за приемане на Условията за работа на персонала на Европейската централна банка, изменено на 31 март 1999 г. (ЕЦБ/1998/4) (4), членовете на персонала на ЕЦБ следва да се назначават на възможно най-широк географски принцип измежду гражданите на държавите-членки.
(9)
На 9 юни 2009 г. Съветът стигна до заключението, че ЕЦБ следва да предоставя аналитична, статистическа, административна и логистична подкрепа на ЕССР. Тъй като задачата на ЕССР е чрез дейността си да обхване всички аспекти и области на финансовата стабилност, ЕЦБ следва да привлече националните централни банки и надзорници, които да предоставят специфичния си експертен опит. За тази цел следва да бъде приложена предвидената в Договора за функционирането на Европейския съюз възможност за възлагане на ЕЦБ на специфични задачи относно политиките, свързани с пруденциалния надзор, като на ЕЦБ бъде възложена задачата за осигуряване на секретариата на ЕССР.
(10)
На ЕЦБ следва да се възложи задачата да подпомага ЕССР по свързани със статистиката въпроси. Събирането и обработката на информация, предвидени в настоящия регламент, са необходими за изпълнението на задачите на ЕССР и поради това към тях следва да се прилагат член 5 от Устава на Европейската система на централните банки и на ЕЦБ и Регламент (ЕО) № 2533/98 на Съвета от 23 ноември 1998 г. относно събирането на статистическа информация от Европейската централна банка (5). Съответно с ЕССР следва да се обменя поверителна статистическа информация, събрана от ЕЦБ или от Европейската система на централните банки. Освен това настоящият регламент не следва да засяга Регламент (ЕО) № 223/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 11 март 2009 г. относно европейската статистика (6).
(11)
Секретариатът следва да подготвя заседанията на ЕССР и да подпомага работата на генералния съвет, Управителния комитет, Консултативния технически комитет и Консултативния научен комитет на ЕССР. Секретариатът следва да събира всяка информация, необходима за изпълнението на задачите на ЕССР, като действа от негово име,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Членство
Председателят и заместник-председателят на Европейската централна банка (ЕЦБ) са членове на генералния съвет на Европейския съвет за системен риск (ЕССР), създаден с Регламент (ЕС) № 1092/2010.
Член 2
Подпомагане на ЕССР
ЕЦБ осигурява секретариат, като по този начин предоставя аналитична, статистическа, логистична и административна помощ на ЕССР. Основните функции на секретариата, както са определени в член 4, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1092/2010, включват по-специално:
а)
подготовка на заседанията на ЕССР;
б)
в съответствие с член 5 от Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка и член 5 от настоящия регламент - събиране и обработка на информация, включително и статистическа, от името на ЕССР и с цел изпълнение на неговите задачи;
в)
подготовка на анализите, необходими за изпълнението на задачите на ЕССР, въз основа на техническите съвети, предоставени от националните централни банки и надзорни органи;
г)
подпомагане на ЕССР във връзка с развиваното от него международно административно сътрудничество с други заинтересовани органи в областта на пруденциалния надзор на макроравнище;
д)
подпомагане на дейността на генералния съвет, Управителния комитет, Консултативния технически комитет и Консултативния научен комитет.
Член 3
Организация на секретариата
1. ЕЦБ предоставя необходимите човешки и финансови ресурси, за да изпълни своята задача за осигуряване на секретариата.
2. Ръководителят на секретариата се определя от ЕЦБ след консултация с генералния съвет на ЕССР.
Член 4
Управление
1. Председателят на ЕССР и Управителният комитет дават насоки на ръководителя на секретариата от името на ЕССР.
2. Ръководителят на секретариата или негов представител присъства на заседанията на генералния съвет, Управителния комитет, Консултативния технически комитет и Консултативния научен комитет на ЕССР.
Член 5
Събиране на информация от името на ЕССР
1. ЕССР определя информацията, необходима за изпълнението на неговите задачи, в съответствие с член 3 от Регламент (ЕС) № 1092/2010. За тази цел секретариатът събира цялата необходима информация от името на ЕССР както редовно, така и във връзка с конкретни случаи, в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1092/2010 и при спазване на член 6 от настоящия регламент.
2. От името на ЕССР секретариатът предоставя на европейските надзорни органи информацията относно рисковете, необходима за изпълнението на техните задачи.
Член 6
Поверителност на информацията и документите
1. Без да се засяга прилагането на наказателното право, секретариатът няма право да разкрива никаква поверителна информация, получена при изпълнението на неговите задължения, пред което и да е лице или орган извън ЕССР, освен в съкратена или обобщена форма, която не позволява идентифицирането на отделни финансови институции.
2. Секретариатът осигурява предоставянето на ЕССР на документи по начин, който гарантира тяхната поверителност.
3. ЕЦБ гарантира поверителността на информацията, получена от секретариата с оглед изпълнението на задачите на ЕЦБ по настоящия регламент. ЕЦБ въвежда вътрешни механизми и приема вътрешни правила, за да гарантира защитата на информацията, събрана от секретариата от името на ЕССР. Служителите на ЕЦБ спазват приложимите правила, свързани с професионалната тайна.
4. Информацията, получена от ЕЦБ вследствие прилагането на настоящия регламент, се използва единствено за целите, посочени в член 2.
Член 7
Достъп до документи
1. Секретариатът осигурява прилагането на Решението на Европейската централна банка от 4 март 2004 г. относно публичния достъп до документите на Европейската централна банка (ЕЦБ/2004/3) (7).
2. Практическите ред и условия за прилагането на Решение ЕЦБ/2004/3 по отношение на свързани с ЕССР документи следва да бъдат приети до 17 юни 2011 г.
Член 8
Преразглеждане
До 17 декември 2013 г. Съветът разглежда настоящия регламент въз основа на доклад на Комисията. След като получи становище от страна на ЕЦБ и от европейските надзорни органи, Съветът определя дали съществува необходимост от преразглеждане на настоящия регламент.
Член 9
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 16 декември 2010 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 17 ноември 2010 година.
REGOLAMENT TAL-KUNSILL (UE) Nru 1096/2010
tas-17 ta’ Novembru 2010
li jagħti lill-Bank Ċentrali Ewropew kompiti speċifiċi rigward il-funzjonament tal-Bord Ewropew dwar ir-Riskju Sistemiku
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 127(6) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Parlament Ewropew (1),
Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Bank Ċentrali Ewropew (2),
Billi:
(1)
Il-kriżi finanzjarja kixfet nuqqasijiet importanti fis-superviżjoni finanzjarja, li ma rnexxilhiex tantiċipa l-iżviluppi makroprudenzjali avversi u tevita l-akkumulazzjoni ta’ riskji eċċessivi fis-settur finanzjarju u li b’mod partikolari enfasizzat id-dgħjufijiet tas-sorveljanza makroprudenzjali eżistenti.
(2)
F’Novembru 2008, il-Kummissjoni tat mandat lil Grupp ta’ Livell Għoli ppresedut mis-Sur Jacques de Larosière (il-“‘Grupp de Larosière”) sabiex jagħmel rakkomandazzjonijiet dwar kif jistgħu jissaħħu l-arranġamenti superviżorji Ewropej bil-għan li jiġi protett aħjar iċ-ċittadin u tinbena mill-ġdid il-fiduċja fis-sistema finanzjarja.
(3)
Fir-rapport finali tiegħu li ġie ppreżentat fil-25 ta’ Frar 2009, il-Grupp de Larosière rrakkomanda, fost affarijiet oħrajn, l-istabbiliment ta’ korp fil-livell tal-Unjoni li jkun inkarigat mill-monitoraġġ tar-riskji fis-sistema finanzjarja kollha.
(4)
Fil-Komunikazzjoni tagħha tal-4 ta’ Marzu 2009 intitolata “Nixprunaw l-Irkupru Ewropew”, il-Kummissjoni laqgħet u appoġġat b’mod ġenerali r-rakkomandazzjonijiet tal-Grupp de Larosière. Fil-laqgħa tiegħu tad-19 u l-20 ta’ Marzu 2009, il-Kunsill Ewropew qabel mal-ħtieġa li jittejbu kemm ir-regolamentazzjoni kif ukoll is-superviżjoni tal-istituzzjonijiet finanzjarji fl-Unjoni u li r-rapport tal-Grupp de Larosière jintuża bħala bażi għall-azzjoni.
(5)
Fil-Komunikazzjoni tagħha tas-27 ta’ Mejju 2009 intitolata “Superviżjoni Finanzjarja Ewropea”, il-Kummissjoni stabbiliet sensiela ta’ riformi għall-arranġamenti attwali għas-salvagwardja tal-istabbiltà finanzjarja fil-livell tal-Unjoni, notevolment l-inklużjoni ta’ Bord Ewropew dwar ir-Riskju Sistemiku (BERS) responsabbli għas-sorveljanza makroprudenzjali. Il-Kunsill, fid-9 ta’ Ġunju 2009, u l-Kunsill Ewropew, fil-laqgħa tiegħu tat-18 u d-19 ta’ Ġunju 2009, appoġġaw l-opinjoni tal-Kummissjoni u laqgħu l-intenzjoni tal-Kummissjoni li tressaq proposti leġislattivi sabiex il-qafas il-ġdid ikun jista’ jiġi stabbilit kompletament.
(6)
Ir-Regolament (UE) Nru 1092/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (3) stabbilixxa sorveljanza makroprudenzjali tas-sistema finanzjarja fil-livell tal-Unjoni u Bord Ewropew dwar ir-Riskju Sistemiku (BERS).
(7)
Minħabba fl-esperjenza tiegħu dwar kwistjonijiet makroprudenzjali, il-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE) jista’ joffri kontribut sinifikanti għas-sorveljanza makroprudenzjali effikaċi tas-sistema finanzjarja tal-Unjoni.
(8)
Is-Segretarjat tal-BERS (is-Segretarjat) għandu jiġi żgurat mill-BĊE u, għal dan il-għan, il-BĊE għandu jipprovdi riżorsi umani u finanzjarji suffiċjenti. Għalhekk, il-persunal tas-Segretarjat għandu jkun soġġett għall-Kondizzjonijiet tal-Impjieg għall-Persunal tal-BĊE. B’mod partikolari, skont il-preambolu tad-Deċiżjoni tal-BĊE tad-9 ta’ Ġunju 1998 dwar l-adozzjoni tal-Kondizzjonijiet tal-Impjieg tal-Persunal tal-Bank Ċentrali Ewropew kif emendata fil-31 ta’ Marzu 1999 (BĊE/1998/4) (4), il-persunal tal-BĊE għandu jiġi reklutat fuq l-usa’ bażi ġeografika possibbli minn fost iċ-ċittadini tal-Istati Membri.
(9)
Fid-9 ta’ Ġunju 2009, il-Kunsill ikkonkluda li l-BĊE għandu jipprovdi appoġġ analitiku, statistiku, amministrattiv u loġistiku lill-BERS. Minħabba li huwa l-kompitu tal-BERS li jkopri l-aspetti u l-oqsma kollha tal-istabbiltà finanzjarja, l-BĊE għandu jinvolvi lill-banek ċentrali u lis-superviżuri nazzjonali biex jipprovdu l-kompetenza speċifika tagħhom. L-għażla li kompiti speċifiċi dwar linji ta’ politika relatati mas-superviżjoni prudenzjali jiġu kkonferiti lill-BĊE prevista mit-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea għandha għaldaqstant tiġi applikata, billi l-BĊE jingħata l-kompitu li jiżgura s-Segretarjat għall-BERS.
(10)
Il-BĊE għandu jkun fdat bil-kompitu li jipprovdi appoġġ statistiku lill-BERS. Il-ġbir u l-ipproċessar ta’ informazzjoni kif stabbilit f’dan ir-Regolament u kif meħtieġ għat-twettiq tal-kompiti tal-BERS għandhom għalhekk jaqgħu taħt l-Artikolu 5 tal-Istatut tas-Sistema Ewropea ta’ Banek Ċentrali u tal-BĊE, u taħt ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2533/98 tat-23 ta’ Novembru 1998 dwar il-ġbir ta’ tagħrif statistiku mill-Bank Ċentrali Ewropew (5). Għaldaqstant, informazzjoni tal-istatistika konfidenzjali miġbura mill-BĊE jew is-Sistema Ewropea ta’ Banek Ċentrali għandha tkun kondiviża mal-BERS. Barra minn hekk, dan ir-Regolament għandu jkun mingħajr preġudizzju għar-Regolament (KE) Nru 223/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-11 ta’ Marzu 2009 dwar l-Istatistika Ewropea (6).
(11)
Is-Segretarjat għandu jħejji l-laqgħat tal-BERS u jappoġġa l-ħidma tal-Bord Ġenerali, il-Kumitat ta’ Tmexxija, il-Kumitat Tekniku Konsultattiv u l-Kumitat Xjentifiku Konsultattiv tal-BERS. F’isem il-BERS, is-Segretarjat għandu jiġbor l-informazzjoni kollha meħtieġa għall-kisba tal-kompiti tal-BERS,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Kompożizzjoni
Il-President u l-Viċi President tal-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE) għandhom ikunu Membri tal-Bord Ġenerali tal-Bord Ewropew dwar ir-Riskju Sistemiku (BERS) kif stabbilit mir-Regolament (UE) Nru 1092/2010.
Artikolu 2
Appoġġ għall-BERS
Il-BĊE għandu jiżgura Segretarjat, u b’hekk jipprovdi sostenn analitiku, statistiku, loġistiku u amministrattiv għall-BERS. Il-missjoni tas-Segretarjat kif definita fl-Artikolu 4(4) tar-Regolament (UE) Nru 1092/2010, għandha tinkludi b’mod partikolari:
(a)
it-tħejjija tal-laqgħat tal-BERS;
(b)
f’konformità mal-Artikolu 5 tal-Istatut tas-Sistema Ewropea ta’ Banek Ċentrali u tal-Bank Ċentrali Ewropew u l-Artikolu 5 ta’ dan ir-Regolament, il-ġbir u l-ipproċessar tal-informazzjoni, inkluża l-informazzjoni statistika, f’isem u għall-benefiċċju tat-twettiq tal-kompiti tal-BERS;
(c)
it-tħejjija tal-analiżi meħtieġa biex jitwettqu l-kompiti tal-BERS, filwaqt li jsir użu mill-pariri tekniċi mill-banek ċentrali u s-superviżuri nazzjonali;
(d)
l-appoġġ għall-BERS fil-kooperazzjoni internazzjonali tiegħu fuq livell amministrattiv ma’ korpi rilevanti oħrajn dwar kwistjonijiet makroprudenzjali;
(e)
l-appoġġ għall-ħidma tal-Bord Ġenerali, il-Kumitat ta’ Tmexxija, il-Kumitat Tekniku Konsultattiv u l-Kumitat Xjentifiku Konsultattiv.
Artikolu 3
Organizzazzjoni tas-Segretarjat
1. Il-BĊE għandu jipprovdi biżżejjed riżorsi umani u finanzjarji għat-twettiq tal-kompitu tiegħu li jiżgura s-Segretarjat.
2. Il-kap tas-Segretarjat għandu jinħatar mill-BĊE, f’konsultazzjoni mal-Bord Ġenerali tal-BERS.
Artikolu 4
Ġestjoni
1. Il-President tal-BERS u l-Kumitat ta’ Tmexxija tiegħu għandhom jagħtu istruzzjonijiet lill-kap tas-Segretarjat f’isem il-BERS.
2. Il-kap tas-Segretarjat jew ir-rappreżentant tiegħu għandu jkun preżenti għal-laqgħat tal-Bord Ġenerali, tal-Kumitat ta’ Tmexxija, tal-Kumitat Tekniku Konsultattiv u tal-Kumitat Xjentifiku Konsultattiv tal-BERS.
Artikolu 5
Ġbir ta’ informazzjoni f’isem il-BERS
1. Il-BERS għandu jiddetermina l-informazzjoni meħtieġa għall-finijiet tat-twettiq tal-kompiti tiegħu, kif stabbilit fl-Artikolu 3 tar-Regolament (UE) Nru 1092/2010. Fid-dawl ta’ dan, is-Segretarjat għandu jiġbor l-informazzjoni kollha meħtieġa f’isem il-BERS fuq bażi regolari u ad hoc, skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1092/2010 u soġġett għall-Artikolu 6 ta’ dan ir-Regolament.
2. F’isem il-BERS, is-Segretarjat għandu jagħmel disponibbli lill-Awtoritajiet Superviżorji Ewropej l-informazzjoni dwar ir-riskji meħtieġa għat-twettiq tal-kompiti tagħhom.
Artikolu 6
Kunfidenzjalità tal-informazzjoni u tad-dokumenti
1. Mingħajr preġudizzju għall-applikazzjoni tal-liġi kriminali, kwalunkwe informazzjoni kunfidenzjali li s-Segretarjat jirċievi matul it-twettiq tal-kompiti tiegħu ma tistax tiġi żvelata lil kwalunkwe persuna jew awtorità li tkun barra mill-BERS, ħlief f’forma fil-qosor jew aggregata, b’mod li l-istituzzjonijiet finanzjarji individwali ma jkunux jistgħu jiġu identifikati.
2. Is-Segretarjat għandu jiżgura li d-dokumenti jiġu ppreżentati lill-BERS b’mod li jiżgura l-kunfidenzjalità tagħhom.
3. Il-BĊE għandu jiżgura l-kunfidenzjalità tal-informazzjoni rċevuta mis-Segretarjat għat-twettiq tal-kompiti tal-BĊE skont dan ir-Regolament. Il-BĊE għandu jistabbilixxi mekkaniżmi interni u għandu jadotta regoli interni sabiex jiżgura l-protezzjoni tal-informazzjoni miġbura mis-Segretarjat f’isem il-BERS. Il-persunal tal-BĊE għandu jikkonforma mar-regoli applikabbli relatati mas-segretezza professjonali.
4. L-informazzjoni miksuba mill-BĊE bħala riżultat tal-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament għandha tintuża biss għall-finijiet imsemmijin fl-Artikolu 2.
Artikolu 7
Aċċess għad-dokumenti
1. Is-Segretarjat għandu jiżgura l-applikazzjoni tad-Deċiżjoni tal-Bank Ċentrali Ewropew tal-4 ta’ Marzu 2004 dwar l-aċċess pubbliku għad-dokumenti tal-Bank Ċentrali Ewropew BĊE/2004/3 (7).
2. L-arranġamenti prattiċi għall-applikazzjoni tad-Deċiżjoni BĊE/2004/3 għad-dokumenti relatati mal-BERS, għandhom jiġu adottati sas-17 ta’ Ġunju 2011.
Artikolu 8
Reviżjoni
Sas-17 ta’ Diċembru 2013, il-Kunsill għandu jeżamina dan ir-Regolament, abbażi ta’ rapport mill-Kummissjoni. Wara li jkun irċieva opinjonijiet mill-BĊE u mill-Awtoritajiet Superviżorji Ewropej, huwa għandu jiddetermina jekk dan ir-Regolament għandux jiġi rivedut.
Artikolu 9
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Għandu japplika mis-16 ta’ Diċembru 2010.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-17 ta’ Novembru 2010.