РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 559/2012 НА СЪВЕТА
от 26 юни 2012 година
за прекратяване на частичното междинно преразглеждане относно изравнителните мерки, приложими по отношение на вноса на определен полиетилентерефталат (PET) с произход от, inter alia, Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално членове 19 и 24 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Предишно разследване и съществуващи изравнителни мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 2603/2000 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на полиетилентерефталат (PET) с произход от, inter alia, Индия. Окончателните констатации и заключения от ускореното преразглеждане, проведено в съответствие с член 20 от основния регламент, са изложени в Регламент (ЕО) № 1645/2005 (3). След провеждането на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, с Регламент (ЕО) № 193/2007 (4) Съветът наложи окончателно изравнително мито за последващ период от пет години. Изравнителните мерки бяха изменени с Регламент (ЕО) № 1286/2008 на Съвета (5) след частично междинно преразглеждане („последно разследване в рамките на преразглеждането“). Изравнителните мерки се състоят в налагането на специфично мито. Ставката на митото варира от 0 EUR до 106,5 EUR/т върху вноса от индивидуално назовани индийски производители, със ставка на остатъчното мито от 69,4 EUR/т, налагана върху вноса от всички други производители.
(2)
След промяна на наименованието на една индийска компания - South Asian Petrochem Ltd., в известие 2010/C 335/07 (6) Комисията стига до извода, че констатациите за антисубсидийните мерки по отношение на South Asian Petrochem Ltd. следва да се прилагат по отношение на Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
1.2. Съществуващи антидъмпингови мерки
(3)
С Регламент (ЕО) № 2604/2000 (7) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на PET с произход от, inter alia, Индия. Впоследствие съгласно член 11, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета (8) беше проведено преразглеждане (преразглеждане за нов износител) по отношение на South Asian Petrochem Ltd, а окончателните констатации и заключения от него са посочени в Регламент (ЕО) № 1646/2005 на Съвета (9). След провеждане на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, с Регламент (ЕО) № 192/2007 (10) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито за последващ период от пет години. Антидъмпинговите мерки бяха изменени с Регламент (ЕО) № 1286/2008 след разследване в рамките на частично междинно преразглеждане. Размерът на мерките беше определен с оглед на нивото на отстраняване на вредата и беше под формата на налагане на специфични антидъмпингови мита. Ставката на митото варира от 87,5 EUR/т до 200,9 EUR/т върху вноса от индивидуално назовани индийски производители, със ставка на остатъчното мито в размер на 153,6 EUR/т, налагана върху вноса от всички други производители („настоящите антидъмпингови мерки“).
(4)
След промяна на наименованието на една индийска компания - South Asian Petrochem Ltd., в известие 2010/C 335/06 (11) Комисията стига до извода, че констатациите за антидъмпинговите мерки по отношение на South Asian Petrochem Ltd следва да се прилагат по отношение на Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
(5)
С Решение 2005/697/ЕО (12) Комисията прие гаранции, предложени от South Asian Petrochem Ltd, с които се определя минимална вносна цена („гаранцията“). След промяна на наименованието, в известие 2010/C 335/05 (13) Комисията стига до извода, че предложената от South Asian Petrochem Ltd гаранция следва да се прилага по отношение на Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
1.3. Започване на частично междинно преразглеждане
(6)
В съответствие с член 19 от основния регламент, от страна на Dhunseri Petrochem & Tea Limited - индийски производител износител на PET (наричан по-долу „заявителят“), беше подадено заявление за частично междинно преразглеждане. Заявлението беше ограничено по обхват до субсидирането и до заявителя. Същевременно заявителят поиска и преразглеждане на настоящите антидъмпингови мерки. Остатъчните антидъмпингови и изравнителни мита са приложими към вноса на продукти, произведени от заявителя, а продажбите на заявителя за Съюза се покриват от гаранцията.
(7)
Заявителят предостави prima facie доказателства, че по-нататъшното налагане на мярката на нейното настоящо равнище вече не е необходимо за компенсиране на подлежащото на изравняване субсидиране. Заявителят по-специално предостави prima facie доказателства, че сумата на неговата субсидия е намаляла до стойности, далеч по-ниски от митническата ставка, приложима понастоящем по отношение на него. Това намаление на общото ниво на субсидията вероятно се дължи най-вече на преустановяването на статута му на експортно ориентирана единица (EOU). Схемата за EOU е съставлявала по-голямата част (13,5 %) от установеното по време на ускореното преразглеждане субсидиране в размер на 13,9 %.
(8)
Установявайки след обсъждане с Консултативния комитет, че заявлението съдържа достатъчно prima facie доказателства, на 2 април 2011 г. Комисията обяви започването на частично междинно преразглеждане (наричано по-долу „настоящото преразглеждане“) в съответствие с член 19 от основния регламент с известие 2011/С 102/08 (14). Обхватът на преразглеждането беше ограничен до проверка на субсидирането по отношение на заявителя.
1.4. Страни, засегнати от разследването
(9)
Комисията официално уведоми заявителя, представителите на държавата на износа и сдружението на производителите от Съюза за започването на преразглеждането. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване.
(10)
Една от заинтересованите страни поиска изслушване, като то ѝ беше предоставено.
(11)
С цел получаване на информацията, която смята за необходима за своето разследване, Комисията изпрати въпросник до заявителя и до правителството на Индия („ПИ“) и получи отговори в рамките на посочения за целта срок.
(12)
Комисията изиска и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на субсидирането. Комисията извърши проверки на място в помещенията на заявителя в Колката, Индия и в сградите на ПИ в Ню Делхи (Генералната дирекция за външна търговия и Министерството на търговията) и в Колката (Министерство на търговията и промишлеността, Правителство на Западен Бенгал).
1.5. Разследван период в рамките на преразглеждането
(13)
Разследването на субсидирането обхвана периода от 1 април 2010 г. до 31 март 2011 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“).
1.6. Успоредно провеждано антидъмпингово разследване
(14)
На 2 април 2011 г. с известие 2011/С 102/09 (15) Комисията обяви започването на частично междинно преразглеждане на настоящите антидъмпингови мерки съгласно член 11, параграф 3 от основния антидъмпингов регламент, като обхватът му беше ограничен до разглеждането на дъмпинга по отношение на заявителя.
(15)
При успоредното антидъмпингово разследване беше установено, че промените не са с дълготраен характер. Вследствие на това разследването в рамките на преразглеждането беше прекратено, без да бъдат изменени действащите мерки.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(16)
Продуктът, който е предмет на преразглеждането, е PET с вискозитет 78 ml/g или повече съгласно стандарт ISO 1628-5, понастоящем класиран в код по КН 3907 60 20, с произход от Индия (наричан по-долу „разглежданият продукт“).
2.2. Сходен продукт
(17)
В хода на разследването беше установено, че разглежданият продукт, произвеждан в Индия и продаван в Съюза, е идентичен от гледна точка на физическите и химическите си характеристики и употребата си с продукта, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индия. Следователно се приема заключението, че продуктите, продавани на вътрешния пазар и на пазара за износ, са сходни продукти по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. РЕЗУЛТАТИ ОТ РАЗСЛЕДВАНЕТО
3.1. Субсидиране
(18)
Въз основа на информацията, предоставена от ПИ и от заявителя, и отговорите на въпросника на Комисията, бяха разследвани следните схеми, за които се предполага, че обхващат предоставяне на субсидии:
Схеми на национално равнище:
а)
Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения („DEPBS“);
б)
Експортно ориентирани единици („EOU“)/Зони за преработка на продукцията за износ („EPZ“)/Специални икономически зони („SEZ“);
в)
Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“);
г)
Схема за фокусиране върху пазара („FMS“);
д)
Схема за експортно кредитиране („ECS“);
е)
Схема за освобождаване от данък върху доходите („ITES“).
Регионални схеми:
ж)
Схема за стимулиране на Западен Бенгал („WBIS“).
(19)
Схемите, посочени в букви а) - г) от съображение 18, се основават на Закона за (развитие и регулиране на) външната търговия от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), в сила от 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката на износ и внос. Те са обобщени в документите, посветени на външнотърговската политика („ВТП“), които се издават на всеки пет години от Министерството на търговията и редовно се актуализират. Два са документите относно ВТП, които са от значение за РПП в настоящия случай, а именно ВТП 04-09 и ВТП 09-14. Вторият документ влезе в сила през август 2009 г. Освен това ПИ определя и процедурите, уреждащи ВТП 04-09 г. и ВТП 09-14, в „Наръчник на процедурите, том I“ (съответно „НП I 04-09“ и „НП I 09-14“). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(20)
Схемата под буква д) се основава на раздели 21 и 35А от Закона за банките от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия (РБИ) да дава нареждания на търговските банки в областта на експортните кредити.
(21)
Схемата под буква е) се основава на Закона за данъка върху дохода от 1961 г., който се изменя с годишния Финансов закон.
(22)
Схемата под буква ж) се управлява от правителството на Западен Бенгал и е създадена с известие на Министерството на търговията и промишлеността на Западен Бенгал № 580-CI/H от 22 юни 1999 г., последно заменено с известие № 134-CI/О/Incentive/17/03/I от 24 март 2004 г.
3.2. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (наричана по-долу „DEPBS“)
а) Правно основание
(23)
Подробно описание на DEPBS се съдържа в параграф 4.3 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14, както и в глава 4 от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Критерии за допустимост
(24)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо прилагане на DEPBS
(25)
Износител, който има право да се ползва от тази схема, може да подаде молба за отпускане на кредити по DEPBS, които се изчисляват като процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките на кредитите по DEPBS са установени от индийските органи за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те са определени независимо дали вносните мита са реално платени, или не. Ставката по DEPBS за разглеждания продукт през РПП за настоящото разследване беше 8 % от цената франко борд при горна граница от INR 58/кг. В резултат на това максималната полза е INR 4,64/кг.
(26)
За да може да участва в схемата, дадено дружество трябва да осъществява износна дейност. В момента на сделката по износа износителят трябва да подаде декларация до индийските органи, в която да посочи, че осъществява износ по DEPBS. За да се осъществи износът на стоките, в хода на процедурата по изпращането им индийските митнически органи издават товарителница за износ. В този документ се посочва, inter alia, размерът на кредита по DEPBS, който следва да бъде предоставен за конкретната сделка по износ. Към момента на издаване на товарителницата за износ износителят знае каква точно полза ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по DEPBS. Съответната ставка по DEPBS за изчисляване на ползата е прилаганата към момента на подаване на декларацията за износа. Следователно няма възможност за изменения на равнището на ползата със задна дата.
(27)
Беше установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DЕРВЅ могат да бъдат осчетоводени при текущо начисляване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на митнически задължения при последващ внос без ограничения на всякакви стоки, с изключение на производствено оборудване. Стоките, внасяни за сметка на такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(28)
Заявки за кредити по DEPBS се попълват по електронен път и могат да обхващат неограничен брой сделки за износ. De facto не съществува строго определен краен срок за подаване на заявление за кредити по DEPBS. Използваната за управление на схемата DEPBS електронна система не изключва автоматично сделките за износ след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, посочен в параграф 4.47 от НП I 04-09 и НП I 09-14. Освен това, както изрично е предвидено в параграф 9.3 от НП I 04-09 и НП I 09-14, заявленията, получени след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, винаги могат да бъдат разгледани, като бъде наложена малка наказателна такса (напр. 10 % от размера).
(29)
Беше установено, че по време на РПП заявителят е използвал тази схема.
г) Заключения относно схемата DEPBS
(30)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това с кредита по DEPBS се облагодетелства износителят, тъй като по този начин се подобрява ликвидността му.
(31)
Освен това DEPBS зависи по закон от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(32)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, както твърди заявителят. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, подточка i), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са употребени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител може да бъде допуснат за участие в DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, е достатъчно износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от DEPBS.
д) Отмяна на DEPBS
(33)
С публично известие № 54 (RE-2010)/2009-2014 от 17 юни 2011 г. схемата DEPB получава последно удължаване за срок от три месеца до 30 септември 2011 г. Тъй като не беше публикувано последващо удължаване на срока, DEPBS реално е преустановена от 30 септември 2011 г. нататък. Следователно след 30 септември 2011 г. заявителят не се възползва от тази схема. Следователно е необходимо да се провери дали в съответствие с член 15, параграф 1 от основния регламент следва да бъдат наложени мерки спрямо тази схема.
(34)
Във връзка с това беше установено, че заявителят е получил подобни ползи и по успоредно действащата схема за възстановяване на мита. Процентът на възстановяване на митото за РЕТ беше 5,5 % от стойността франко борд, при максимална граница от INR 5,50/кг. Схемата за възстановяване на мита обаче не е била използвана по време на РПП, поради което размерът на субсидията за тази схема не може да се изчисли.
(35)
Заявителят изтъкна, че схемата за възстановяване на мита е в съответствие с „насоките за влагането на суровини в производствения процес“, посочени в приложение II към основния регламент, по-специално част I от това приложение. Както и при DEPBS, беше установено, че процентът на възстановяване на мита се определя независимо от това дали вносните мита са реално платени или не.
е) Изчисляване на размера на субсидията
(36)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, беше изчислен от гледна точка на ползата за получателя, за която е установено, че е налице през разследвания период в рамките на преразглеждането. В това отношение беше счетено, че ползата е била предоставена на получателя в момента, в който е била осъществена сделка за износ по тази схема. В този момент ПИ е длъжно да откаже да събира митата, като това е финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент.
(37)
С оглед на гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата по DEPBS да се извършва чрез сумиране на кредитите, получени за всички сделки за износ, осъществени по тази схема по време на РПП.
(38)
Когато бяха отправени обосновани искания, таксите, които са били необходими за получаването на субсидията, бяха извадени от така установените кредити, така че размерът на субсидията да се получи като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(39)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията беше разпределен върху целия оборот от износа по време на периода на разследването в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(40)
Въз основа на гореописаното ставката за субсидията, установена за заявителя през РПП във връзка с тази схема, възлиза на 6,7 %.
3.3. Експортно ориентирани единици („EOU“)/Зони за преработка на продукцията за износ („ЕPZ“)/Специални икономически зони („SEZ“)
(41)
В хода на разследването беше установено, че заявителят не е получил никакви ползи от схемите EOU/EPZ/SEZ по време на РПП. Поради това не беше необходимо тези схеми да се анализират допълнително в рамките на настоящото разследване.
3.4. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“)
а) Правно основание
(42)
Подробно описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14, както и в глава 5 от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Критерии за допустимост
(43)
Производителите износители и търговците износители, „обвързани“ с доставчици производители и доставчици на услуги, се допускат до участие в тази схема.
в) Практическо прилагане
(44)
В случай че е спазено условието за задължение за износ, дадено дружество има право да внася производствено оборудване (ново и употребявано, но не по-старо от 10 години) с намалена ставка на митото. За тази цел след подаване на заявление и заплащане на такса, ПИ издава лиценз по EPCGS. Схемата предвижда намалена митническа ставка от 5 %, приложима за всяко производствено оборудване, внесено по тази схема. С цел да бъде спазено задължението за износ, внесеното производствено оборудване трябва да бъде използвано за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период от време. Съгласно ВТП 09-14 производственото оборудване може да бъде внесено с митническа ставка от 0 % по схемата EPCGS, но в този случай срокът за изпълнението на задължението за износ е по-кратък.
(45)
Титулярят на лиценз по EPCGS може да си набави производственото оборудване и на местния пазар. В такъв случай местният производител на производствено оборудване може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването му. Като алтернатива местният производител може да поиска да получи ползите за планиран износ по отношение на доставката на производствено оборудване на титуляря на лиценз по EPCGS.
(46)
Беше установено, че по време на РПП заявителят е използвал тази схема.
г) Заключение по отношение на схемата за EPCGS
(47)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тази отстъпка намалява приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение, намалението на митото предоставя ползи на износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.
(48)
Освен това схемата EPCGS зависи по закон от извършването на износ, тъй като тези лицензи не могат да бъдат получени без поемането на задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Заявителят изказа твърдението, че по отношение на купуването на производствено оборудване субсидиите по EPCGS не следва да се разглеждат като зависещи от извършването на износ, когато задължението за износ е било изпълнено преди РПП. Следователно не следва те да се разглеждат като специфични субсидии и не следва да подлежат на изравняване. Това твърдение обаче трябва да бъде отхвърлено. Трябва да се подчертае, че субсидията като такава зависи от извършването на износ, т.е. тя нямаше да бъде предоставена, ако дружеството не беше поело определено задължение за износ.
(49)
EPCGS не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Производственото оборудване не попада в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, защото то не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(50)
Размерът на субсидията беше изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесеното производствено оборудване, разпределени в рамките на период, който отразява обичайния срок на амортизация на такова производствено оборудване в съответния отрасъл, т.е. 18,93 години. Към така изчисления размер бяха добавени лихви, за да се отрази пълната стойност на ползата във времето. За тази цел за подходящ беше сметнат лихвеният процент на търговските банки, прилаган в Индия по време на РПП за заеми в местна валута.
(51)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия беше разпределен върху оборота от износа по време на РПП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа.
(52)
Размерът на субсидията, установен по отношение на тази схема по време на РПП за заявителя, възлиза на 0,6 %.
3.5. Схема за фокусиране върху пазара („FMS“)
а) Правно основание
(53)
Подробно описание на схемата FMS се съдържа в параграфи 3.9.1-3.9.2.2 от ВТП 04-09 и параграфи 3.14.1-3.14.3 от ВТП 09-14 и в параграфи 3.20-3.20.3 от НП I 04-09 и параграфи 3.8-3.8.2 от НП I 09-14.
б) Критерии за допустимост
(54)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо прилагане
(55)
При тази схема износът на всички продукти за държавите, изброени в допълнение 37(С) към НП I 04-09 и НП I 09-14, има право на митнически кредит, който се равнява на 2,5 % от стойността франко борд на изнасяните по тази схема продукти. От схемата са изключени някои видове износ, като износът на внесени или претоварени стоки, планираният износ, износът на услуги и оборотът от износа на единици, функциониращи по схеми за специални икономически зони/експортно ориентирани единици. От схемата са изключени и определени видове продукти, напр. диаманти, благородни метали, руда, зърнени храни, захар и петролни продукти.
(56)
Митническите кредити по схемата FMS могат да се прехвърлят свободно и са валидни за период от 24 месеца от датата на издаване на съответното удостоверение за разрешаване на кредита. Те могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване.
(57)
Удостоверението за разрешаване на кредита се издава от пристанището, от което е направен износът, след извършването на износа или изпращането на стоките. Ако заявителят представи пред органите копия на всички съответни документи за износа (напр. заповед за износ, фактури, товарителници, банкови удостоверения), ПИ няма правомощия при предоставянето на митническия кредит.
(58)
Беше установено, че по време на РПП заявителят е използвал тази схема.
г) Заключение по отношение на схемата за FMS
(59)
В рамките на FMS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Митническият кредит по схемата за FMS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение, митническите кредити по FMS облагодетелстват износителя, тъй като подобряват неговата ликвидност.
(60)
Освен това FMS зависи по закон от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(61)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Даден износител има право да се възползва от FMS независимо дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износителите, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се ползват от FMS. Освен това даден износител може да се възползва от митническите кредити по FMS, за да внася производствено оборудване, въпреки че то не попада в обхвата на допустимите системи за възстановяване на мита, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, тъй като не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(62)
Размерът на подлежащите на изравняване субсидии беше изчислен въз основа на предоставената полза за получателя, за която по време на РПП беше установено, че съществува и която е осчетоводявана от заявителя на принципа на текущото начисляване като приход при осъществяване на сделката по износ. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент този размер на субсидията (числител) беше разпределен върху оборота от износа по време на РПП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(63)
Ставката на субсидията, установена по време на РПП за заявителя във връзка с тази схема, е по-малко от 0,1 %.
3.6. Режим за експортно кредитиране („ECS“)
(64)
Беше установено, че заявителят се е възползвал от преференциални лихвени проценти за финансиране на своя износ по време на РПП до 30 юни 2011 г. Правното основание за този преференциален лихвен процент е описано в ръководен циркулярен документ DBOD № DIR. (Exp) BC 07/04.02.02/2009-10 (Кредит за износ в рупии/чужда валута и предоставяне на услуги за износителите) на РБИ, адресиран до всички търговски банки в Индия.
(65)
На 1 юли 2011 г. редът и условията за ECS са преразгледани в ръководен циркулярен документ DBOD № DIR. (Exp). BC.04/04.02.002/2011-12 (Кредит за износ в рупии/чужда валута и предоставяне на услуги за износителите) на РБИ. При преразгледаните условия не се предоставят никакви ползи на заявителя. В съответствие с член 15, параграф 1 от основния регламент тази схема не следва да подлежи на изравнителни мерки.
3.7. Схема за освобождаване от данък върху доходите („ITES“)
(66)
В хода на разследването беше установено, че заявителят не е получил никаква полза по ITES през РПП. Следователно по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
3.8. Схема за стимулиране на Западен Бенгал 1999 г. („WBIS 1999“)
(67)
Щат Западен Бенгал предоставя стимули на отговарящите на критериите промишлени предприятия под формата на редица ползи, включително освобождаване от данък върху продажбите и централния данък върху продажбите на крайни продукти, с цел да поощри промишленото развитие в икономически изостаналите райони на щата.
а) Правно основание
(68)
Подробно описание на тази схема, прилагана от правителството на Западен Бенгал (наричано по-долу „ПЗБ“), се съдържа в уведомление № 580-CI/H от 22 юни 1999 г. на Министерството на търговията и промишлеността на ПЗБ.
б) Критерии за допустимост
(69)
Дружествата, които основават ново промишлено предприятие или извършват мащабно разширение на съществуващо промишлено предприятие в изостанали райони, имат право да се ползват от тази схема. Независимо от това има дълъг списък с промишлени отрасли, които не отговарят на критериите за допустимост (негативен списък от отрасли), поради което предприятията в някои сфери не могат да се ползват от стимулирането.
в) Практическо прилагане
(70)
В рамките на тази схема дружествата се задължават да инвестират в изостанали райони. Тези райони, които представляват определени териториални единици в Западен Бенгал, се класифицират в съответствие с икономическото си развитие в различни категории, като същевременно някои развити райони са изключени от прилагането на схемите за стимулиране. Основните критерии за установяването на размера на поощряването са размерът на инвестициите и районът, в който предприятието е или ще бъде разположено.
г) Заключение
(71)
Чрез тази схема се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Тя представлява финансово участие от страна на ПЗБ, тъй като извършеното посредством нея поощряване - в настоящия случай освобождаване от данъка върху продажбите и централния данък върху продажбите на крайни продукти - намалява постъпленията от данъци, които иначе биха били дължими. Това стимулиране облагодетелства и дружествата, като подобрява финансовото им състояние, тъй като не се плащат данъци, които иначе биха били дължими.
(72)
Освен това схемата е специфична за всеки определен район по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) и член 4, параграф 3 от основния регламент, тъй като се предоставя само на някои дружества, които са инвестирали в определени географски райони в рамките на юрисдикцията на съответния щат. Тя не се предоставя на дружества извън тези райони, като освен това равнището на ползите е различно в зависимост от съответния район.
(73)
Следователно WBIS 1999 подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(74)
Размерът на субсидията беше изчислен въз основа на размера на данъка върху продажбите и централния данък върху продажбите на крайни продукти, който по правило се дължи по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, но който не е платен по тази схема. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията (числител) беше разпределен върху общите продажби по време на разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията не зависи от износа и не се отпуска във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. Изчислената по този начин ставка на субсидията възлиза на 1,4 %.
3.9. Размер на подлежащите на изравняване субсидии
(75)
Размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии, определен в съответствие с разпоредбите на основния регламент и изразен ad valorem, за заявителя възлиза на 8,7 %. Този размер на субсидирането надхвърлят прага de minimis, посочен в член 14, параграф 5 от основния регламент.
(76)
Равнищата на субсидиране, установени в рамките на настоящата процедура, за заявителя са, както следва:
Схеми
DEPBS
EPCGS
FMS
WBIS
ОБЩО
Dhunseri Petrochem & Tea Ltd
6,7 %
0,6 %
0,1 %
1,4 %
8,7 %
(77)
Поради това се счита, че в съответствие с член 19 от основния регламент субсидирането е продължило и по време на РПП.
3.10. Устойчив характер на промяната на обстоятелствата по отношение на субсидирането
(78)
В съответствие с член 19, параграф 4 от основния регламент беше проучено също така дали има основание промяната в обстоятелствата да бъде разглеждана като промяна с дълготраен характер.
(79)
Беше установено, че през РПП заявителят e продължил да се възползва от подлежащото на изравнителни мерки субсидиране от страна на ПИ. В допълнение, ставката на субсидията, установена при настоящото преразглеждане, е по-ниска от установената при последното разследване в рамките на преразглеждането. Също така беше установено, че промените, посочени от заявителя в съображение 7, действително са се осъществили. Реално заявителят не се е ползвал от схемата за EOU през периода на РПП, както е посочено в съображение 41.
(80)
Също така обаче беше установено, че най-важната схема, използвана от заявителя по време на РПП - DEBPS, е била преустановена на 30 септември 2011 г., а в момента заявителят се възползва от друга схема, която не е била използвана през РПП - възстановяването на мита. Следователно е очевидно, че преобладаващата ситуация през РПП не е с дълготраен характер, тъй като междувременно тя се е променила значително.
(81)
Следователно се прави заключението, че разследването в рамките на частичното междинно преразглеждане следва да бъде прекратено без изменение на действащите изравнителни мерки. Заявителят, както и останалите заинтересовани страни, бяха информирани за фактите и съображенията, на които се основава намерението да се препоръча преустановяване на разследването,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Частичното междинно преразглеждане на изравнителните мерки, приложими по отношение на вноса на полиетилентерефталат, понастоящем класиран в код по КН 3907 60 20 и с произход от, inter alia, Индия, се прекратява без изменение на действащите мерки.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 26 юни 2012 година.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 559/2012
tas-26 ta’ Ġunju 2012
li jtemm ir-reviżjoni interim parzjali li tikkonċerna l-miżuri kompensatorji dwar l-importazzjonijiet ta’ ċertu tereftalat tal-poljetilene (PET) li joriġina, inter alia, mill-Indja
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tal-11 ta’ Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra importazzjonijiet sussidjati minn pajjiżi li mhumiex membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikoli 19 u 24 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1. L-investigazzjoni preċedenti u l-miżuri kumpensatorji eżistenti
(1)
Permezz tar-Regolament (KE) Nru 2603/2000 (2), il-Kunsill impona dazju kumpensatorju definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ tereftalat tal-poljetilene (PET) li joriġina, inter alia, fl-Indja. Is-sejbiet u l-konklużjonijiet definittivi ta’ reviżjoni aċċelerata skont l-Artikolu 20 tar-Regolament bażiku huma stabbiliti fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1645/2005 (3). Wara reviżjoni ta’ skadenza u permezz tar-Regolament (KE) Nru 193/2007 (4), il-Kunsill impona dazju kumpensatorju definittiv għal perjodu ieħor ta’ ħames snin. Il-miżuri kumpensatorji ġew emendati permezz tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1286/2008 (5) wara reviżjoni interim parzjali (“l-aħħar investigazzjoni tar-reviżjoni”). Il-miżuri kumpensatorji jikkonsistu f’dazju speċifiku. Ir-rata tad-dazju hija bejn EUR 0 u EUR 106,5 kull tunnellata għall-produtturi Indjani msemmija individwalment b’rata residwa ta’ dazju ta’ EUR 69,4 kull tunnellata, imposta fuq importazzjonijiet tal-produtturi l-oħrajn kollha.
(2)
Wara li tbiddel isem kumpanija waħda Indjana, South Asian Petrochem Ltd, permezz tal-Avviż (KE) Nru 2010/C 335/07 (6), il-Kummissjoni kkonkludiet li s-sejbiet kontra s-sussidji fir-rigward tas-South Asian Petrochem Ltd għandhom japplikaw għad-Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
1.2. Miżuri antidumping eżistenti
(3)
Permezz tar-Regolament (KE) Nru 2604/2000 (7), il-Kunsill impona dazju antidumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ PET li joriġina, inter alia, mill-Indja. Reviżjoni skont l-Artikolu 11(4) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 (8) (“ir-Regolament bażiku dwar l-anti-dumping”) li tikkonċerna s-South Asian Petrochem Ltd twettqet sussegwentament u s-sejbiet u l-konklużjonijiet definittivi tagħha huma stabbiliti fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1646/2005 (9). Wara reviżjoni ta’ skadenza u permezz tar-Regolament (KE) Nru 192/2007 (10),il-Kunsill impona dazju antidumping definittiv għal perjodu ieħor ta’ ħames snin. Il-miżuri antidumping ġew emendati bir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1286/2008 wara reviżjoni parzjali interim. Il-miżuri ġew stabbiliti fil-livell ta’ eliminazzjoni tal-ħsara u kienu jikkonsistu f’dazji antidumping speċifiċi. Ir-rata tad-dazju hija bejn EUR 87,5 u EUR 200,9 kull tunnellata għall-produtturi Indjani msemmija individwalment b’rata residwa ta’ dazju ta’ EUR 153,6 kull tunnellata imposta fuq l-importazzjonijiet mill-produtturi l-oħrajn kollha (“il-miżuri antidumping attwali”).
(4)
Wara li nbidel isem kumpanija waħda Indjana, is-South Asian Petrochem Ltd, permezz tal-Avviż (KE) Nru 2010/C 335/06 (11), il-Kummissjoni kkonkludiet li s-sejbiet kontra s-sussidji fir-rigward tas-South Asian Petrochem Ltd għandhom japplikaw għad-Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
(5)
Permezz tad-Deċiżjoni 2005/697/KE (12), il-Kummissjoni aċċettat l-impenn offrut mis-South Asian Petrochem Ltd li tiffissa prezz minimu tal-importazzjoni (“l-impenn”). Wara li nbidel l-isem, il-Kummissjoni kkonkludiet permezz tal-Avviż (KE) Nru 2010/C335/05 (13) li l-impenn offrut mis-South Asian Petrochem Ltd għandu japplika għad-Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
1.3. Il-bidu ta’ reviżjoni interim parzjali
(6)
Saret talba għal reviżjoni interim parzjali skont l-Artikolu 19 tar-Regolament bażiku minn Dhunseri Petrochem & Tea Limited, produttur esportatur Indjan tal-PET (“l-applikant”). It-talba kienet limitata għall-ambitu tas-sussidju u limitata għall-applikant. L-applikant talab ukoll fl-istess waqt ir-reviżjoni tal-miżuri antidumping attwali. Id-dazji antidumping u kumpensatorji residwi huma applikabbli għall-importazzjonijiet ta’ prodotti magħmula mill-applikant u l-bejgħ tal-applikant lill-Unjoni huwa kopert mill-impenn.
(7)
L-applikant ipprovda evidenza prima facie li l-issoktar tal-applikazzjoni tal-miżura fil-livell attwali ma kienx aktar meħtieġ biex jitpatta s-sussidju kumpensabbli. B’mod partikolari, l-applikant ipprovda evidenza prima facie li turi li l-ammont tas-sussidju tiegħu naqas sew taħt ir-rata ta’ dazju li bħalissa hija applikabbli għalih. Dan it-tnaqqis fil-livell ta’ sussidju ġenerali huwa prinċipalment minħabba t-tmiem tal-istatus tiegħu ta’ Unità Orjentata lejn l-Esportazzjoni (“UOE”). L-iskema UOE, li d-daqs tagħha kien ta’ 13,5 % kienet tirrappreżenta l-biċċa l-kbira tas-sussidji ta’ 13,9 % stabbiliti waqt ir-reviżjoni aċċellerata.
(8)
Wara li kkonsultat lill-Kumitat Konsultattiv u ddeterminat li t-talba kien fiha biżżejjed evidenza prima facie, fit-2 ta’ April 2011 il-Kummissjoni ћabbret il-bidu ta’ reviżjoni interim parzjali skont l-Artikolu 19 tar-Regolament bażiku permezz ta’ Notifika (KE) Nru 2011/C 102/08 (14). Ir-reviżjoni kienet limitata għall-ambitu tal-eżami tas-sussidju fir-rigward tal-applikant.
1.4. Il-partijiet milquta mill-investigazzjoni
(9)
Il-Kummissjoni infurmat uffiċjalment lill-applikant, lir-rappreżentanti tal-pajjiż li jesporta u lill-assoċjazzjoni tal-produtturi tal-Unjoni dwar il-bidu tar-reviżjoni. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jressqu l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu seduta ta’ smigħ fil-limitu taż-żmien stipulat fin-notifika ta’ bidu.
(10)
Parti interessata waħda talbet seduta ta’ smigħ u din it-talba ntlaqgħet.
(11)
Sabiex tikseb it-tagħrif li qieset meħtieġ għall-investigazzjoni tagħha, il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarju lill-applikant u lill-Gvern tal-Indja (“GTI”) u rċeviet tweġibiet fi żmien l-iskadenza stipulata għal dan l-għan.
(12)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat it-tagħrif kollu li qieset li kien meħtieġ għad-determinazzjoni tas-sussidju. Il-Kummissjoni għamlet żjarat ta’ verifika fil-post lill-applikant f’Kolkota, l-Indja, u żjarat ta’ verifika fil-post lill-GTI fi New Delhi (Direttorat Ġenerali tal-Kummerċ Barrani u l-Ministeru tal-Kummerċ) u f’Kolkota (Id-Dipartiment tal-Kummerċ u l-Industrija, il-Gvern tal-Bengal tal-Punent).
1.5. Il-perjodu tal-investigazzjoni tar-reviżjoni
(13)
L-investigazzjoni tas-sussidju kopriet il-perjodu mill-1 ta’ April 2010 sal-31 ta’ Marzu 2011 (“il-perjodu tal-investigazzjoni tar-reviżjoni” jew “PIR”).
1.6. Investigazzjoni antidumping parallela
(14)
Fit-2 ta’ April 2011 permezz ta’ Notifika 2011/C 102/09 (15), il-Kummissjoni ħabbret il-bidu ta’ reviżjoni interim parzjali tad-dazji attwali ta’ antidumping limitata għall-ambitu tal-eżami tad-dumping fir-rigward tal-istess applikant, skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku dwar l-antidumping.
(15)
Fl-investigazzjoni antidumping parallela nstab li t-tibdil mhuwiex ta’ natura dejjiema. Għaldaqstant, l-investigazzjoni tar-reviżjoni ġiet terminata mingħajr ma ġew emendati l-miżuri fis-seħħ.
2. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
2.1. Il-prodott ikkonċernat
(16)
Il-prodott li qed jiġi rivedut huwa l-PET li għandu viskożità ta’ 78 ml/g jew aktar, skont l-Istandard ISO 1628-5, ikklassifikat attwalment taħt il-kodiċi NM 3907 60 20 u li joriġina fl-Indja (“il-prodott ikkonċernat”).
2.2. Il-prodott simili
(17)
L-investigazzjoni svelat illi f’termini ta’ karatteristiċi fiżiċi u kimiċi u użi, il-prodott ikkonċernat magħmul fl-Indja u mibjugħ lill-Unjoni huwa identiku għall-prodott magħmul u mibjugħ fis-suq domestiku fl-Indja. Gћalhekk, ġie konkluż li skont it-tifsira tal-Artikolu 2(c) tar-Regolament bażiku l-prodotti mibjugħa fis-suq domestiku u fis-suq tal-esportazzjoni, huma prodotti simili.
3. IR-RIŻULTATI TAL-INVESTIGAZZJONI
3.1. Is-sussidju
(18)
Abbażi tal-informazzjoni mibgħuta mill-GTI u l-applikant u t-tweġibiet għall-kwestjonarju tal-Kummissjoni, ġew investigati l-iskemi li ġejjin li allegatament jinvolvu l-għoti ta’ sussidji:
Skemi nazzjonali:
(a)
L-Iskema tal-Passbook li Jagħti Jedd għad-Dazju (“DEPBS”);
(b)
Unitajiet Orjentati lejn l-Esportazzjoni (“UOE0”)/Żoni ta’ Proċessar tal-Esportazzjoni (“EPZ”)/Żoni Ekonomiċi Speċjali (“SEZ”);
(c)
L-Iskema ta’ Promozzjoni tal-Esportazzjoni ta’ Beni Kapitali (“EPCGS”);
(d)
Skema ta’ Fokus fuq is-Suq (“FMS”);
(e)
L-Iskema ta’ Kreditu għall-Esportazzjoni (“ECS”);
(f)
Skema ta’ Eżenzjoni mit-Taxxa fuq id-Dħul (“ITES”).
Skemi reġjonali:
(g)
L-Iskema ta’ Inċentiva tal-Bengal tal-Punent (“WBIS”).
(19)
L-iskemi minn (a) sa (d) speċifikati fil-premessa (18) huma bbażati fuq l-Att tal-1992 dwar il-Kummerċ Barrani (Żvilupp u Regolamentazzjoni) (Nru 22 tal-1992) li daħal fis-seħħ fis-7 ta’ Awwissu 1992 (“l-Att dwar il-Kummerċ Barrani”). L-Att dwar il-Kummerċ Barrani jawtorizza lill-GTI biex joħroġ in-notifiki dwar il-politika ta’ esportazzjoni u importazzjoni. Dawn huma mogħtija fil-qosor fid-dokumenti tal-Politika tal-Kummerċ Barrani (“PKB”), li jinħarġu mill-Ministeru tal-Kummerċ kull ħames snin u li jiġu aġġornati regolarment. Żewġ dokumenti tal-PKB huma relevanti għall-PIR ta’ dan il-każ, jiġifieri, l-FTP 04-09 u l-FTP 09-14. Dan tal-aħħar daħal fis-seħħ f’Awwissu 2009. Barra minn hekk, il-GTI stabbilixxa wkoll il-proċeduri li jirregolaw l-FTP 04-09 u l-FTP 09-14 fil-“Manwal tal-Proċeduri, Volum I” (“HOP I 04-09” u “HOP I 09-14” rispettivament). Il-Manwal tal-Proċeduri wkoll jiġi aġġornat fuq bażi regolari.
(20)
L-Iskema (e) hija bbażata fuq it-taqsimiet 21 u 35A tal-Att dwar ir-Regolamentazzjoni tal-Banek tal-1949, li jippermetti lill-Bank ta’ Riżerva tal-Indja (“RBI”) biex jidderiġi l-banek kummerċjali fil-qasam tal-krediti għall-esportazzjoni.
(21)
L-iskema (f) hija bbażata fuq l-Att tal-1961 dwar it-Taxxa tad-Dħul, li huwa emendat bl-Att annwali dwar il-Finanzi.
(22)
L-iskema (g) hija amministrata mill-Gvern tal-Bengal tal-Punent u hija stabbilita fin-notifika Nru 580-CI/H tat-22 ta’ Ġunju 1999 tad-Dipartiment tal-Kummerċ u l-Industrija tal-Gvern tal-Bengal tal-Punent, li hija sostitwita bin-notifika Nru 134-CI/O/Incentive/17/03/I tal-24 ta’ Marzu 2004.
3.2. L-Iskema tal-Passbook għall-Intitolament tad-Dazji (“DEPBS”)
(a) Bażi Legali
(23)
Id-deskrizzjoni dettaljata tad-DEBPS tinsab fil-paragrafi 4.3 tal-politika-FTP 04-09 u l-politika-FTP 09-14 kif ukoll fil-Kapitolu 4 tal-HOP I 04-09 u tal-HOP I 09-14.
(b) L-eliġibbiltà
(24)
Kull manifattur esportatur jew negozjant esportatur huwa eliġibbli għal din l-iskema.
(c) L-implimentazzjoni prattika tad-DEPBS
(25)
Esportatur eliġibbli jista’ japplika għall-krediti tad-DEPBS li jiġu kkalkulati bħala perċentwali tal-valur ta’ prodotti esportati f’din l-iskema. Dawn ir-rati DEPBS ġew stabbiliti mill-awtoritajiet Indjani għal biċċa l-kbira tal-prodotti, inkluż il-prodott ikkonċernat. Huma jiġu ddeterminati mingħajr ma jitqies jekk id-dazji tal-importazzjoni jkunux tħallsu jew le. Ir-rata tad-DEPBS għall-prodott ikkonċernat waqt il-PIR tal-investigazzjoni attwali kienet ta’ 8 % tal-valur FOB, suġġett għal limitu massimu tal-valur ta’ INR 58/kg. B’riżultat ta’ dan, il-benefiċċju massimu huwa ta’ INR 4,64/kg.
(26)
Sabiex tkun eliġibbli għall-benefiċċji taħt din l-iskema, kumpanija trid tesporta. Fil-mument tat-tranżazzjoni tal-esportazzjoni għandha ssir dikjarazzjoni mill-esportatur lill-awtoritajiet fl-Indja li tindika li l-esportazzjoni qed issir skont id-DEPBS. Sabiex il-merkanzija tkun esportata, l-awtoritajiet doganali Indjani joħorġu polza tal-esportazzjoni waqt il-proċedura li matulha l-merkanzija tintbagħat. Dan id-dokument juri, inter alia, l-ammont ta’ kreditu tad-DEPBS li għandu jingħata għal dik it-tranżazzjoni ta’ esportazzjoni. Fil-mument meta tinħareġ il-polza tal-esportazzjoni, l-esportatur ikun jaf il-benefiċċji li għandu jirċievi. Ladarba l-awtoritajiet tad-dwana joħorġu l-polza tal-esportazzjoni, il-GTI ma jkollu l-ebda diskrezzjoni fuq l-għoti ta’ kreditu tad-DEPBS. Ir-rata tad-DEPBS rilevanti għall-kalkolu tal-benefiċċju hija dik applikata fiż-żmien meta tkun saret id-dikjarazzjoni ta’ esportazzjoni. Għalhekk, emenda retroattiva għal-livell tal-benefiċċju, mhijiex possibbli.
(27)
Instab li skont l-istandards Indjani tal-kontabilità, il-krediti tad-DEPBS jistgħu jitniżżlu fuq il-bażi tad-dovuti bħala dħul fil-kontijiet tal-kummerċ, malli jiġi sodisfatt l-obbligu tal-esportazzjoni. Dawn il-krediti jistgħu jintużaw biex jitħallsu d-dazji doganali fuq importazzjonijiet sussegwenti ta’ kwalunkwe prodotti li jistgħu jiġu importati mingħajr restrizzjonijiet, ħlief beni kapitali. Il-prodotti importati b’dawn il-krediti jistgħu jinbiegħu fis-suq domestiku (suġġetti għal taxxa tal-bejgħ) jew jiġu użati mod ieħor. Il-krediti tad-DEPBS huma trasferibbli liberament u huma validi għal perjodu ta’ 24 xahar mid-data tal-ħruġ.
(28)
L-applikazzjonijiet għall-krediti tad-DEPBS jiddaħħlu elettronikament u jistgħu jkopru ammont illimitat ta’ tranżazzjonijiet ta’ esportazzjoni. Ma japplikawx skadenzi stretti għal krediti tad-DEPBS, de facto. Is-sistema elettronika użata għall-ġestjoni tad-DEPBS ma teskludix awtomatikament it-transazzjonijiet tal-esportazzjoni li jaqbżu l-iskadenza għas-sottomissjoni msemmija fil-paragrafu 4.47 tal-HOP I 04-09 u l-HOP I 09-14. Barra minn hekk, kif stipulat b’mod ċar fil-paragrafu 9.3 tal-HOP I 04-09 u u l-HOP 09-14, l-applikazzjonijiet li jaslu wara d-data tal-iskadenza għas-sottomissjoni dejjem jistgħu jiġu kkunsidrati soġġett għall-impożizzjoni ta’ penali minuri (jiġifieri 10 % tal-intitolament).
(29)
Instab li l-applikant uża din l-iskema matul il-PIR.
(d) Il-konklużjonijiet dwar id-DEPBS
(30)
Id-DEPBS jipprovdi s-sussidji skont it-tifsira tal-punt (1)(a)(ii) tal-Artikolu 3 u l-punt (2) tal-Artikolu 3 tar-Regolament bażiku. Kreditu tad-DEPBS huwa kontribuzzjoni finanzjarja mill-GTI, peress li l-kreditu eventwalment jintuża biex ipatti għad-dazji ta’ importazzjoni, b’hekk inaqqas id-dħul tal-GI mid-dazji li kieku jkunu dovuti. Barra minn hekk, il-kreditu tad-DEPBS jagħti benefiċċju lill-esportatur, minħabba li jtejjeb il-likwidità tiegħu.
(31)
Barra dan, id-DEPBS huwa subordinat fil-liġi mal-mod kif tkun marret l-esportazzjoni, u għalhekk huwa meqjus bħala speċifiku u kumpensabbli skont il-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 4(4) tar-Regolament bażiku.
(32)
Din l-iskema ma tistax titqies bħala sistema ta’ rtirar tad-dazju permissibbli jew sistema ta’ rtirar ta’ sostituzzjoni fis-sens tal-punt (1)(a)(ii) tal-Artikolu 3 tar-Regolament bażiku kif iddikjarat mill-applikant. Hija mhix konformi mar-regoli stretti stipulati fil-punt (i) tal-Anness I, fl-Anness II (definizzjoni u regoli għall-irtirar tad-dazju) u fl-Anness III (definizzjoni u regoli għas sistemi ta’ sostituzzjoni ta’ rtirar tad-dazju) tar-Regolament bażiku. L-esportatur ma għandu ebda obbligu li jikkonsma l-prodotti importati bla dazju fil-proċess tal-produzzjoni u l-ammont tal-kreditu mhuwiex ikkalkulat b’konnessjoni mal-inputs li effettivament intużaw. Barra minn hekk, ma hemm l-ebda sistema jew proċedura fis-seħħ li tikkonferma liema inputs jiġu kkunsmati fil-proċess tal-produzzjoni tal-prodott esportat jew jekk sarx ħlas żejjed ta’ dazji tal-importazzjoni fit-tifsira tal-punt (i) tal-Anness I u l-Annessi II u III tar-Regolament bażiku. Fl-aħħar nett, esportatur huwa eliġibbli għall-benefiċċji DEPBS irrispettivament minn jekk jimportax xi inputs jew le. Sabiex jinkiseb il-benefiċċju, huwa biżżejjed li esportatur sempliċiment jesporta l-prodotti mingħajr ma juri li kien importat xi materjal input. Għalhekk, anki l-esportaturi li jakkwistaw l-inputs tagħhom kollha lokalment u ma jimportaw ebda prodotti li jistgħu jiġu użati bħala inputs, jibqgħu intitolati għall-benefiċċji mid-DEPBS.
(e) L-abolizzjoni tad-DEPBS
(33)
Permezz tal-Avviż Pubbliku Nru 54 (RE-2010)/2009-2014 tas-17 ta’ Ġunju 2011, id-DEPBS ġiet estiża għall-aħħar darba għal tliet xhur sat-30 ta’ Settembru 2011. Billi ma ġiet ippubblikata ebda estenzjoni wara dan, id-DEPBS effettivament ġiet irtirata mit-30 ta’ Settembru 2011 ’il quddiem. B’konsegwenza ta’ dan, din l-iskema ma tagħti l-ebda benefiċċji lill-applikant wara t-30 ta’ Settembru 2011. Għaldaqstant irid jiġi vverifikat jekk, skont l-Artikolu 15(1) tar-Regolament bażiku, iridux jiġu imposti l-miżuri fuq din-l-iskema.
(34)
F’dan ir-rigward, kien stabbilit li l-applikant irċieva benefiċċji simili skont l-iskema parallela ta’ rifużjoni tad-dazju. Ir-rata tar-rifużjoni tad-dazju għall-PET kienet ta’ 5,5 % tal-valur FOB, soġġett għall-ammont massimu ta’ INR 5,50/kg. Iżda billi l-iskema ta’ rifużjoni tad-dazji ma ntużatx waqt il-PIR, mhuwiex possibbli li jiġi kkalkulat l-ammont tas-sussidju għal din l-iskema.
(35)
L-applikant asserixxa li l-iskema ta’ Rifużjoni ta’ Dazji tikkonforma mal-“linji gwida dwar il-konsum tal-inputs fil-proċess tal-produzzjoni” fl-Anness II tar-Regolament bażiku, b’mod speċifiku fil-paragrafu I ta’ dan l-Anness. Iżda ġie stabbilit li, bħad- DEPBS, ir-rata tar-refużjoni tad-dazju tiġi ddeterminata mingħajr ma jitqies jekk ikunux tħallsu d-dazji tal-importazzjoni.
(f) Il-kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(36)
Skont il-punt (2) tal-Artikolu 3 u l-Artikolu 5 tar-Regolament bażiku, l-ammont ta’ sussidji kumpensabbli kien ikkalkulat f’termini tal-benefiċċju mogħti lir-riċevitur, li jinstab li jeżisti waqt il-PIR. F’dan ir-rigward, tqies li l-benefiċċju huwa konferit lir-riċevitur fil-mument meta tranżazzjoni ta’ esportazzjoni ssir skont din l-iskema. F’dan il-mument, il-GTI huwa obbligat li jċedi d-dazji doganali, u dan jikkostitwixxi kontribuzzjoni finanzjarja skont it-tifsira tal-punt (1)(a)(ii) tal-Artikolu 3 tar-Regolament bażiku.
(37)
Fid-dawl ta’ dan, jitqies li jkun xieraq li jiġi vvalutat il-benefiċċju skont id-DEPBS bħala s-somma tal-krediti ggwadanjati fuq it-tranżazzjonijiet kollha ta’ esportazzjoni li saru skont din l-iskema matul l-PIR.
(38)
Meta saru talbiet ġustifikati, id-drittijiet li neċessarjament riedu jitħallsu biex jinkiseb is-sussidju tnaqqsu mill-krediti hekk stabbiliti biex jinkisbu l-ammonti tas-sussidju bħala n-numeratur, skont il-punt (a) tat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 7(1) tar-Regolament bażiku.
(39)
Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku dawn l-ammonti ta’ sussidju ġew allokati fuq il-fatturat kollu tal-esportazzjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta’ reviżjoni bħala d-denominatur xieraq, għaliex is-sussidju huwa kontinġenti mal-mod kif tkun marret l-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(40)
Abbażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, ir-rata tas-sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema għall-applikant matul il-PIR tammonta għal 6,7 %.
3.3. Unitajiet Orjentati lejn l-Esportazzjoni (“UOE”)/Żoni ta’ Proċessar tal-Esportazzjoni (“EPZ”)/Żoni Ekonomiċi Speċjali (“SEZ”)
(41)
Waqt l-investigazzjoni nstab li l-applikant ma kiseb ebda benefiċċju skont l-UOE/EPZ/SEZ matul il-PIR. Għalhekk ma kienx meħtieġ li dawn l-iskemi jiġu analizzati f’din l-investigazzjoni.
3.4. Skema ta’ Promozzjoni tal-Esportazzjoni tal-Beni Kapitali (“EPCGS”)
(a) Bażi ġuridika
(42)
Id-deskrizzjoni dettaljata tal-EPCGS tinsab fil-Kapitolu 5 tal-FTP 04-09 u tal-FTP 09-14 kif ukoll fil-Kapitolu 5 tal-HOP I 04-09 u tal-HOP I 09-14.
(b) L-eliġibbiltà
(43)
L-esportaturi manifatturi, l-esportaturi negozjanti “marbuta ma’” manifatturi ta’ appoġġ u fornituri tas-servizzi huma eliġibbli għal din l-iskema.
(c) L-implimentazzjoni prattika
(44)
Skont il-kondizzjoni ta’ obbligu ta’ esportazzjoni, kumpanija hija awtorizzata li timporta beni kapitali (beni kapitali ġodda u dawk użati sa massimu ta’ 10 snin) b’rata mnaqqsa ta’ dazju doganali. Għal dan l-għan, il-GTI joħroġ liċenzja EPCGS fuq applikazzjoni u pagament ta’ ħlas. L-iskema tistipula rata ta’ dazju tal-importazzjoni mnaqqsa ta’ 5 % applikabbli għall-beni kapitali kollha importati skont l-iskema. Sabiex jiġi sodisfatt l-obbligu tal-esportazzjoni, il-beni kapitali importati jridu jintużaw biex jipproduċu ċertu ammont ta’ prodotti għall-esportazzjoni matul ċertu perjodu. Skont il-FTP 09-14, il-beni kapitali jistgħu jiġu importati b’rata ta’ dazju ta’ 0 % skont l-EPCGS, iżda f’każ bħal dan il-perjodu taż-żmien għas-sodisfazzjon tal-obbligu ta’ esportazzjoni huwa iqsar.
(45)
Id-detentur tal-liċenzja EPCGS jista’ wkoll iġib il-beni kapitali minn sors indiġenu. F’dan il-każ, il-manifattur indiġenu ta’ beni kapitali jista’ japprofitta mill-benefiċċju ta’ importazzjoni ħielsa mid-dazju ta’ komponenti meħtieġa għall-manifattura ta’ dawn il-beni kapitali. Alternattivament, il-manifattur indiġenu jista’ jitlob il-benefiċċju ta’ esportazzjoni li jqis li jkun wettaq fir-rigward tal-provvista ta’ beni kapitali lid-detentur ta’ liċenzja EPCGS.
(46)
Instab li l-applikant uża din l-iskema matul il-PIR.
(d) Konklużjoni dwar l-EPCGS
(47)
L-EPCGS jipprovdi s-sussidji fl-ambitu tat-tifsira tal-punt (1)(a)(ii) tal-Artikolu 3 u l-punt (2) tal-Artikolu 3 tar-Regolament bażiku. It-tnaqqis fid-dazju jikkostitwixxi kontribuzzjoni finanzjarja mill-GTI, billi din il-konċessjoni tnaqqas id-dħul mid-dazju li kieku kien ikun dovut lilu. Barra minn hekk, it-tnaqqis tad-dazju jagħti benefiċċju lill-esportatur, billi d-dazji ffrankati mill-importazzjoni jtejbu l-likwidità tal-kumpanija.
(48)
Barra minn hekk, l-EPCGS hija subordinata fil-liġi għall-prestazzjoni tal-esportazzjoni, billi dawn il-liċenzji ma jistgħux jinkisbu mingħajr impenn ta’ esportazzjoni. Għalhekk, hija meqjusa bħala speċifika u kumpensabbli skont il-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 4(4), tar-Regolament bażiku. Ġie ddikjarat mill-applikant li s-sussidji tal-EPCGS fir-rigward tax-xiri tal-beni kapitali fejn l-obbligu ta’ esportazzjoni kien diġà sodisfatt qabel il-PIR ma għandhomx jibqgħu jiġu ttrattati bħala subordinati għall-prestazzjoni tal-esportazzjoni. Għalhekk dawn ma għandhomx jiġu ttrattati bħala sussidji speċifiċi u ma għandhomx jiġu kkompensati. Madankollu, din id-dikjarazzjoni għandha tinċaħad. Għandu jiġi enfasizzat li s-sussidju fih innifsu huwa subordinat għall-prestazzjoni tal-esportazzjoni, jiġifieri ma kienx jingħata kieku l-kumpanija ma aċċettatx ċertu obbligu ta’ esportazzjoni.
(49)
L-EPCGS ma tistax titqies bħala sistema ta’ rtirar ta’ dazju jew sistema ta’ rtirar sostituttiva fit-tifsira tal-punt (1)(a)(ii) tal-Artikolu 3 tar-Regolament bażiku. Il-beni kapitali mhumiex koperti mill-ambitu ta’ dawn is-sistemi permissibbli, kif stabbilit fil-punt (i) tal-Anness I tar-Regolament bażiku, għaliex mhumiex ikkunsmati fil-produzzjoni tal-prodotti esportati.
(e) Il-kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(50)
L-ammont tas-sussidju ġie kkalkulat, skont l-Artikolu 7(3) tar-Regolament bażiku, abbażi tad-dazju doganali mhux imħallas fuq beni kapitali importati mifruxa fuq perjodu li jirrifletti l-perjodu ta’ deprezzament normali ta’ dawn il-beni kapitali fl-industrija kkonċernata, jiġifieri 18,93 snin. L-imgħaxijiet għandhom jiġu miżjuda ma’ dan l-ammont sabiex jirriflettu l-valur sħiħ tal-benefiċċju maż-żmien. Ir-rata ta’ imgħaxijiet kummerċjali għas-self fil-munita lokali matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta’ reviżjoni fl-Indja kienet meqjusa li hi xierqa għal dan l-iskop.
(51)
Skont l-Artikoli 7(2) u 7(3) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont ta’ sussidju ġie allokat fuq il-fatturat ta’ esportazzjoni matul il-PIR bħala d-denominatur xieraq, għaliex is-sussidju jiddependi mill-mod kif tkun marret l-esportazzjoni.
(52)
Ir-rata ta’ sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema għall-applikant matul il-PIR tammonta għal 0,6 %.
3.5. Skema ta’ Fokus fuq is-Suq (“FMS”)
(a) Bażi ġuridika
(53)
Id-deskrizzjoni dettaljata tal-FMS tinsab fil-paragrafi 3.9.1 sa 3.9.2.2 tal-FTP 04-09 u l-paragrafi 3.14.1 sa 3.14.3 tal-FTP 09-14 u fil-paragrafi 3.20 sa 3.20.3 tal-HOP I 04-09 u l-paragrafi 3.8 sa 3.8.2 tal-HOP I 09-14.
(b) L-eliġibbiltà
(54)
Kull manifattur esportatur jew negozjant esportatur huwa eliġibbli għal din l-iskema.
(c) L-implimentazzjoni prattika
(55)
Skont din l-iskema l-esportazzjonijiet tal-prodotti kollha lejn il-pajjiżi notifikati skont l-Appendiċi 37(C) tal-HOP I 04-09 u l-HOP I 09-14 huma intitolati għal kreditu ta’ dazji ekwivalwenti għal 2,5 % tal-valur FOB tal-prodotti esportati skont din l-iskema. Ċertu tip ta’ attivitajiet ta’ esportazzjoni huma esklużi mill-iskema, eż. esportazzjonijiet ta’ prodotti importati jew prodotti ttrasbordati, prodotti meqjusa għall-esportazzjoni, esportazzjonijiet ta’ servizzi u l-qligħ tal-esportazzjoni ta’ unitajiet li joperaw skont żoni ekonomiċi speċjali/unitajiet li joperaw fl-esportazzjoni. Ċerti tipi ta’ prodotti huma wkoll esklużi mill-iskema, eż. djamanti, metalli prezzjużi, minerali, ċereali, zokkor u prodotti taż-żejt.
(56)
Il-krediti tad-dazju skont l-FMS huma trasferibbli liberament u validi għal perjodu ta’ 24 xahar mid-data ta’ ħruġ taċ-ċertifikat ta’ intitolament tal-kreditu rilevanti. Dawn jistgħu jintużaw biex jitħallsu d-dazji tad-dwana fuq importazzjonijiet sussegwenti ta’ kwalunkwe inputs jew prodotti, inklużi prodotti kapitali.
(57)
Iċ-ċertifikat ta’ intitolament ta’ kreditu jinħareġ mill-port minn fejn saru l-esportazzjonijiet u wara r-realizzazzjoni tal-esportazzjonijiet jew wara li jintbagħtu l-prodotti. Sakemm l-applikant jipprovdi l-kopji tad-dokumentazzjoni tal-esportazzjoni rilevanti kollha (pereżempju, ordni ta’ esportazzjoni, fatturi, poloz tat-tagħbija, ċertifikati ta’ realizzazzjoni mill-bank), lill-awtoritajiet, il-GTI ma għandu l-ebda diskrezzjoni fuq l-għoti tal-krediti tad-dazju.
(58)
Instab li l-applikant uża din l-iskema matul il-PIR.
(d) Il-konklużjoni dwar l-FMS
(59)
L-FMS jipprovdi s-sussidji fl-ambitu tat-tifsira tal-punt (1)(a)(ii) tal-Artikolu 3 u l-punt (2) tal-Artikolu 3 tar-Regolament bażiku. Kreditu ta’ dazju tal-FMS huwa kontribuzzjoni finanzjarja mill-GTI, billi l-kreditu eventwalment jintuża biex ibaxxi d-dazji ta’ importazzjoni, b’hekk jitnaqqas id-dħul mid-dazju tal-GTI li kieku kien ikun dovut. Barra minn hekk, il-kreditu tad-dazju tal-FMS jagħti benefiċċju lill-esportatur, għaliex itejjeb il-likwidità tiegħu.
(60)
Iktar minn hekk, l-FMS huwa subordinat fil-liġi mal-mod kif tkun marret l-esportazzjoni, u għalhekk huwa meqjus bħala speċifiku u jista’ jiġi kkumpensat skont il-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 4(4) tar-Regolament bażiku.
(61)
Din l-iskema ma tistax titqies bħala sistema ta’ rifużjoni ta’ dazju jew sistema li tissostitwixxi r-rifużjoni ta’ dazju permissibbli fl-ambitu tat-tifsira tal-punt (1)(a)(ii) tal-Artikolu 3 tar-Regolament bażiku. Hija mhix konformi mar-regoli stretti stipulati fil-punt (i) tal-Anness I, fl-Anness II (definizzjoni u regoli għall-irtirar tad-dazju) u fl-Anness III (definizzjoni u regoli għal sistemi ta’ sostituzzjoni tal-irtirar tad-dazju) tar-Regolament bażiku. L-esportatur ma għandu ebda obbligu li effettivament jikkonsma l-prodotti importati bla dazju fil-proċess tal-produzzjoni u l-ammont tal-kreditu mhuwiex ikkalkulat b’konnessjoni mal-inputs li effettivament intużaw. Mhemm l-ebda sistema jew proċedura fis-seħħ li tikkonferma liema inputs jiġu kkunsmati fil-proċess tal-produzzjoni tal-prodott esportat jew jekk sarx ħlas żejjed ta’ dazji ta’ importazzjoni fit-tifsira tal-punt (i) tal-Anness I u l-Annessi II u III tar-Regolament bażiku. Esportatur ikun eliġibbli għall-benefiċċji tal-FMS mingħajr ma jingħata każ jekk jimportax oġġetti biex jidħlu fil-prodott jew le. Sabiex jinkiseb il-benefiċċju, huwa biżżejjed li esportatur sempliċiment jesporta l-prodotti mingħajr ma juri li kien importat xi materjal tal-input. B’hekk, anke esportaturi li jakkwistaw l-inputs tagħhom lokalment u ma jimportaw l-ebda prodotti li jistgħu jintużaw bħala input jibqgħu intitolati għall-benefiċċji mill-FMS. Barra minn hekk, esportatur jista’ juża l-krediti tad-dazju FMS biex jimporta beni kapitali għalkemm il-beni kapitali mhumiex koperti fil-kamp ta’ applikazzjoni ta’ dawn is-sistemi permissibbli tal-irtirar tad-dazju, kif stipulat fil-punt (i) tal-Anness I tar-Regolament bażiku, għaliex ma jiġux ikkunsmati fil-produzzjoni tal-prodotti esportati.
(e) Il-kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(62)
L-ammont ta’ sussidji li jistgħu jiġu kkumpensati ġie kkalkulat abbażi tal-benefiċċju li jinstab li jeżisti matul il-PIR li jingħata lir-riċevitur, kif prenotat mill-produttur esportatur li kkoopera b’sistema ta’ akkumulazzjoni bħala dħul fl-istadju ta’ transazzjoni tal-esportazzjoni. Skont l-Artikoli 7(2) u 7(3) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont ta’ sussidju (nominatur) kien allokat fuq il-fatturat ta’ esportazzjoni matul il-PIR bħala d-denominatur xieraq, għaliex is-sussidju huwa subordinat mal-mod kif tkun marret l-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet immanifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(63)
Ir-rata ta’ sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema għall-applikant matul il-PIR tammonta għal inqas minn 0,1 %.
3.6. L-Iskema ta’ Kreditu għall-Esportazzjoni (“ECS”)
(64)
Ġie stabbilit li l-applikant irċieva l-benefiċċju ta’ rati ta’ interessi preferenzjali għall-finanzjament tal-esportazzjonijiet tiegħu waqt il-PIR sat-30 ta’ Ġunju 2011. Il-bażi legali għal din ir-rata ta’ interessi preferenzjali hija stabbilita fil-Master Circular on Rupee/Foreign Currency Export Credit & Customer Services to Exporters DBOD No DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10 tar-RBI, li hija indirizzata lill-banek kummerċjali kollha fl-Indja.
(65)
Fl-1 ta’ Lulju 2011, it-termini u l-kundizzjonijiet tal-ECS (Skema ta’ Kreditu ta’ Esportazzjoni) ġew riveduti mill-Master Circular on Rupee/Foreign Currency Export Credit & Customer Services to Exporters DBOD No. DIR. (Exp). BC.04/04.02.002/2011-12 tal-RBI. Il-kundizzjonijiet riveduti ma taw ebda benefiċċju lill-applikant. Għalhekk, skont l-Artikolu 15(1) tar-Regolament bażiku, din l-iskema m’għandhiex tkun ikkumpensata.
3.7. L-Iskema ta’ Eżenzjoni mit-Taxxa fuq id-Dħul (“ITES”)
(66)
Matul l-investigazzjoni nstab li l-applikant ma kiseb l-ebda benefiċċju mill-ITES waqt il-PIR. Għalhekk, ma kienx meħtieġ li din l-iskema tiġi analizzata aktar f’din l-investigazzjoni.
3.8. L-Iskema ta’ Inċentivi tak-Bengal tal-Punent 1999 (“WBIS 1999”)
(67)
L-Istat tal-Bengal tal-Punent jagħti l-inċentivi lill-impriżi industrijali eliġibbli fis-sura ta’ għadd ta’ benefiċċji li jinkludu eżenzjoni tat-taxxa fuq il-bejgħ u tat-taxxa fuq il-bejgħ ċentrali fuq il-bejgħ ta’ oġġetti kompluti, biex jinkoraġġixxi l-iżvilupp industrijali ta’ żoni li huma inqas żviluppati ekonomikament f’dan l-Istat.
(a) Bażi ġuridika
(68)
Id-deskrizzjoni ddettaljata ta’ din l-iskema kif applikata mill-Gvern tal-Bengal tal-Punent hija stabbilita f’din in-Notifika Nru 580-CI/H tat-22 ta’ Ġunju 1999 tad-Dipartiment tal-Kumnmerċ u l-Industrija tal-Gvern tal-Bengal tal-Punent.
(b) L-eliġibbiltà
(69)
Il-kumpaniji li qed iwaqqfu stabbilimenti industrijali ġodda jew qed ikabbru fuq skala kbira, stabbilimenti industrijali eżistenti f’żoni li għadhom mhux żviluppati, huma eliġibbli li jgawdu mill-benefiċċji ta’ din l-iskema. Madankollu, teżisti lista eżawrjenti ta’ industriji li mhumiex eliġibbli (lista negattiva tal-industriji) li qed iżżomm il-kumpaniji f’ċerti oqsma ta’ operazzjonijiet milli jgawdu mill-inċentivi.
(c) L-implimentazzjoni prattika
(70)
F’din l-iskema, il-kumpaniji jridu jinvestu f’żoni li għadhom mhux żviluppati. Dawn iż-żoni, li jirrappreżentaw ċerti unitajiet territorjali fil-Bengal tal-Punent huma klassifikati f’kategoriji differenti skont l-iżvilupp ekonomiku tagħhom, filwaqt li fl-istess ħin hemm żoni żviluppati esklużi mill-applikazzjoni tal-iskemi ta’ inċentiva. Il-kriterju ewlieni biex jiġi stabbilit l-ammont ta’ inċentivi huwa d-daqs tal-investiment u ż-żona fejn tinsab l-intrapriża jew se tkun tinsab.
(d) Konklużjoni
(71)
Din l-iskema tipprovdi s-sussidji fit-tifsira tal-punt (1)(a)(ii) tal-Artikoli 3 u l-punt (2) tal-Artikolu 3 tar-Regolament bażiku. Hija tikkostitwixxi kontribut finanzjarju mill-Gvern tal-Bengal tal-Punent, peress li l-inċentivi mogħtija, fil-każ attwali eżenzjonijiet tat-taxxa fuq il-bejgħ u tat-taxxa fuq il-bejgħ ċentrali, inaqqsu d-dħul mit-taxxa li kienet tkun dovuta Barra dan, dawn l-inċentivi jagħtu benefiċċju lill-kumpaniji, għaliex itejbu s-sitwazzjoni finanzjarja tagħhom peress li ma jitħallsux taxxi li kienu jkunu dovuti.
(72)
Barra minn hekk, l-iskema hija speċifika għar-reġjun fit-tifsira tal-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 4(2) u l-Artikolu 4(3) tar-Regolament bażiku billi hija disponibbli biss għal ċerti kumpaniji li nvestew f’ċerti żoni geografiċi nominati fi ħdan il-ġuriżdizzjoni tal-Istat ikkonċernat. Mhijiex disponibbli għal kumpaniji li mhumiex f’dawn iż-żoni u, apparti hekk, il-livell tal-benefiċċju huwa differenzjat skont iż-żona kkonċernata.
(73)
Għalhekk id-WBIS 1999 hija kumpensabbli.
(e) Il-kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(74)
L-ammont ta’ sussidju ġie ikkalkulat fuq il-bażi tal-ammont ta’ taxxa fuq il-bejgħ u t-taxxa fuq il-bejgħ ċentrali normalment dovut matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta’ reviżjoni imma li b’din l-iskema baqa’ ma tħallasx. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont ta’ sussidju (numeratur) imbagħad ġie allokat fuq il-bejgħ kollu matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta’ reviżjoni bħala denominatur xieraq, għaliex is-sussidju mhuwiex subordinat għall-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati. Ir-rata ta’ sussidju miksub kien jammonta għal 1,4 %.
3.9. L-ammont ta’ sussidji kumpensabbli
(75)
L-ammont ta’ sussidji kumpensabbli ddeterminat skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku, espress ad valorem, għall-applikant huwa ta’ 8,7 %. Dawn l-ammonti ta’ sussidjar jaqbżu l-limitu de minimis imsemmi skont l-Artikolu 14(5) tar-Regolament bażiku.
(76)
Il-livelli tas-sussidjar għall-applikant stabbiliti fil-proċedura attwali jidhru hawn taħt:
Skemi
DEPBS
EPCGS
FMS
WBIS
Total
Dhunseri Petrochem & Tea Ltd
6,7 %
0,6 %
0,1 %
1,4 %
8,7 %
(77)
Għalhekk huwa meqjus li, skont l-Artikolu 19 tar-Regolament bażiku, is-sussidju baqa’ għaddej matul il-PIR.
3.10. In-natura dejjiema taċ-ċirkostanzi mibdula fir-rigward tas-sussidju
(78)
Skont l-Artikolu 19(4) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat ukoll jekk kienx raġonevoli li jitqies li ċ-ċirkustanzi mibdula huma ta’ natura dejjiema.
(79)
Ġie stabbilit li, matul il-PIR, l-applikant kompla jibbenefika mill-għoti ta’ sussidji kumpensabbli mill-GTI. Barra minn hekk, ir-rata tas-sussidju li nstabet matul din ir-reviżjoni hija inqas minn dik stabbilita matul l-aħħar investigazzjoni ta’ reviżjoni. Ġie stabbilit ukoll li l-bidliet li qal li saru l-applikant fil-premessa (7) kienu tabilħaqq saru fir-realtà. Fil-fatt, l-applikant ma baqax jibbenefika mill-iskema UOE matul il-PIR, kif inhu indikat fil-premessa (41).
(80)
Iżda ġie stabbilit ukoll li l-iżjed skema importanti użata mill-applikant matul il-PIR (jiġifieri d-DEBPS ma baqgħetx tintuża fit-30 ta’ Settembru 2011, u bħalissa qed tintuża skema oħra mill-applikant (jiġifieri rtirar tad-dazju) li ma ntużatx waqt il-PIR. Għalhekk jidher ċar li s-sitwazzjoni li kienet teżisti waqt il-PIR mhijiex ta’ natura dejjiema, billi din diġà nbidlet b’mod sinifikanti minn dak iż-żmien ’l hawn.
(81)
Għalhekk ġie konkluż li l-investigazzjoni ta’ reviżjoni interim parzjali għandha tintemm mingħajr ma jinbidlu l-miżuri kompensatorji li hemm fis-seħħ. L-applikant kif ukoll il-partijiet ikkonċernati l-oħra ġew infurmati bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet li abbażi tagħhom kien maħsub li jiġi propost l-għeluq tal-investigazzjoni,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Ir-reviżjoni interim parzjali tal-miżuri kompensatorji applikabbli għall-importazzjonijiet ta’ tereftalat tal-poljetilene li attwalment huma kklassifikati bil-kodiċi NM 3907 60 20, u li joriġinaw, inter alia, mill-Indja hija b’dan mitmuma mingħajr emendi għall-miżuri fis-seħħ.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fil-Lussemburgu, is-26 ta’ Ġunju 2012.