РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 9 март 2012 година
относно Държавна помощ SA.12522 (C 37/08) - Франция - Прилагане на решение „Sernam 2“
(нотифицирано под номер C(2012) 1616)
(Само текстът на френски език е автентичен.)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/398/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално член 108, параграф 2, алинея първа (1);
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62 от него, параграф 1, буква а);
след като покани заинтересованите страни да представят техните коментари относно посочените членове (2);
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. ОБЩ КОНТЕКСТ НА ПРОЦЕДУРАТА
(1)
На 23 май 2001 г. Комисията е одобрила помощ за преструктурирането на КД „Sernam“ (командитно дружество), което е „Sernam SA“ през декември 2001 г. („решение Sernam 1“) (3).
(2)
На 20 октомври 2004 г. Комисията е приела окончателно решение, с което потвърждава, че одобрената помощ с решение „Sernam 1“ на стойност 503 млн. EUR съответства на вътрешния пазар при определени условия („решение Sernam 2“) (4). Това решение се отнася също така за наличието на допълнителна помощ в размер на 41 млн. EUR, която е несъвместима с вътрешния пазар и Франция следва да възстанови.
(3)
С писмо от 24 юни 2005 г., първо трето лице („първи жалбоподател“) се жалва от неправилното прилагане на решението „Sernam 2“ (5).
(4)
На 22 февруари 2006 г. първият жалбоподател предяви иск за неправомерно бездействие срещу Комисията поради това, че навремето не е предприела действия относно неговата жалба.
(5)
С писмо от 10 април 2006 г. второ заинтересовано лице, дружеството „Mory Group“ („втори жалбоподател“) също така е внесло жалба до Комисията (6).
(6)
Двамата жалбоподатели оценяват по същество, че решението „Sernam 2“ е неправомерно приложено, и са поискали от Комисията да образува нова формална процедура за преглед относно прилагането от Франция на решението „Sernam 2“.
(7)
С писмо от 16 юли 2008 г. Комисията е информирала Франция за решението да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС по отношение на прилагането от Франция на решението „Sernam 2“„решение за откриване“). Комисията по-специално е изразила своите опасения относно съвместимостта на решението „Sernam 2“ с избраните методи от Франция, според нея, за прилагане на това решение и възможността тези методи да предложат нови държавни помощи.
(8)
Решението на Комисията да открие процедурата е публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (7). Доводите на двамата жалбоподатели са обобщени в съображение 16. Със същото решение Комисията е поканила заинтересованите лица да представят техните коментари относно прилагането от Франция на решението „Sernam 2“.
(9)
На 8 октомври 2008 г. френските органи са представили своите коментари относно решението за откриване на процедура.
(10)
Комисията е получила коментарите в тази връзка от част от заинтересованите страни. Първият жалбоподател е предоставил своите коментари на 13 ноември 2008 година. Националното железопътно дружество („SNCF“) е съобщило коментарите си на 6 февруари 2009 г. Инвестиционният фонд „Butler Capital Partners“ („BCP“) е представил коментарите си на 9 февруари 2009 г. Комисията е изпратила получените коментари на Франция на 25 март 2009 г. като ѝ дава възможност да ги коментира и е получила коментарите на френските органи относно коментарите на първия жалбоподател на 7 май 2009 г.
(11)
На 15 март 2011 г. вторият жалбоподател е заставил Комисията да пусне в действие „следствените действия“ с оглед проверка на условията за прилагане на решението „Sernam 2“. Комисията е отговорила на 18 май 2011 г. като е посочила предприетите следствени действия от приемането на решението за откриване на процедура.
(12)
На 25 ноември 2009 г. и на 29 ноември 2011 г. Комисията е отправила искания за предоставяне на информация от френските органи. Отговорите са получени съответно на 15 януари 2010 г. и на 25 януари 2012 г.
1.2. НАЦИОНАЛЕН КОНТЕКСТ НА ПРОЦЕДУРАТА
(13)
На 3 януари 2007 г. дружеството „Mory group“ е отправило искане до френските органи за издаването на две дебитни нареждания: 1) едното срещу „Sernam SA“ по отношение на помощта в размер на 4 млн. EUR, обявена за несъвместима с общия пазар чрез решението „Sernam 2“ и което, според него, не би било предмет на ефективно възстановяване от Франция и 2) другото срещу ползвателя (необозначен) на помощи за преструктурирането на „Sernam SA“, привидно отпуснати от Франция с цел функциониране на прехвърлянето на активи на „Sernam SA“ (относно подробностите на тази операция, вж. раздел 2.4 от настоящото решение).
(14)
Министърът на икономиката, финансите и промишлеността е отхвърлил молбите на втория жалбоподател с писмо. Решението за отхвърляне е било предмет на обжалване за превишаване на правомощие от дружеството „Mory group“ пред административния съд на Париж. Доколкото е известно на Комисията, този съдебен спор продължава да се разглежда.
(15)
Освен това е започнато производство по несъстоятелност на 31 януари 2012 г. по отношение на дружеството „Sernam Xpress“ („Sernam Xpress“). „Sernam Xpress“ е дружество, което е получило нефинансовите активи и пасиви на „Sernam SA“ по време на операцията по прехвърляне на активите на „Sernam SA“ (във връзка с подробностите по тази операция, вж. раздел 2.4). Търговският съд на Нантер е постановил период на наблюдение в рамките на шест месеца и е насрочил ново заседание на 27 март 2012 г.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. ПРЕДПРИЯТИЕТО „SERNAM“
(16)
От създаването си през 1970 г. от SNCF като вътрешна услуга, дейностите на предприятието „Sernam“ представляват куриерски дейности и дейности по експресен транспорт на колетни пратки и палети (8).
(17)
На 1 февруари 2000 г. всички дейности на „Sernam“ са предоставени на клон и по този начин е създадено КД „Sernam“ (командитно дружество). КД „Sernam“ е превърнато в акционерно дружество („Sernam SA“) на 21 декември 2001 г. През 2005 г. „Sernam SA“ е наброявало 10 оперативни клона, както и дружество за пътни доставки, дружеството „Sernam Transport Route“.
(18)
На 17 октомври 2005 година, „Sernam Xpress“ е получил нефинансовите активи и пасиви на „Sernam SA“ по случай на прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ (за подробностите по тази операция, вж. раздел 2.4). Тогава „Financière Sernam“ е притежавало 100 % от „Sernam Xpress“.
(19)
През 2006 г. „BCP“ е влязло с дялово участие в размер на 51,8 % от капитала на „Sernam Xpress“. В същото време „Sernam Xpress“ е придобило дружеството „Coulonge“, транспортно предприятие, установено в Лимож.
(20)
През 2011 г. дружествата „Financière Sernam“ и „Sernam Xpress“ са задължени да възстановят собствения си капитал преди края на отчетната година. Тъй като BCP не е внесло необходимия капитал, се е преминало към две операции.
(21)
Първо, през май 2011 г. „Sernam Xpress“ е внесло марката „Sernam“ в опреативния клон на дружеството „Sernam Services“ (този влог е оценен на 15 млн. EUR).
(22)
Второ, на 30 юни 2011 г., дружеството „Sernam Xpress“ е разпуснато и дружеството „Financière Sernam“, единствен акционер, придобива наследството на „Sernam Xpress“ (операция, наречена „универсално прехвърляне на наследство“).
(23)
Съответно групата „Sernam“ днес е съставена от „Financière Sernam“ и клоновете на бившето „Sernam Xpress“, които са вече споменатто „Sernam Services“ и дружеството „Aster“(„Aster“). „Aster“ е бившето дружество „Sernam Transport Route“. „Sernam Xpress“ е продало този клон през 2005 г. и е предоставило гаранция относно оборота на купувача. През март 2008 г. „Sernam Xpress“ е купило отново дружеството, което междувременно е променило наименованието си на „Aster“. Към момента на повторната покупка „Sernam Xpress“ е внесло 5 млн. EUR в текуща сметка на „ASTER“. Тази сума в текущата сметка е оставена на „ASTER“ по време на съвет, проведен през юли. През декември 2011 г. дружеството „Financière Sernam“, което междувременно е придобило „Sernam Xpress“ (вж. съображение 22), рекапитализира дружеството „ASTER“ като му вписва в текуща сметка сумата от 5 599 998 EUR.
(24)
Поради продължаващото влошаване на финансовото положение на групата „Sernam“ на 31 януари 2011 г. е открита процедура по несъстоятелност по отношение на дружествата „Financière Sernam“ и „Sernam Services“. На 3 февруари 2011 г. клонът „Aster“ е обявен в ликвидация с временно продължаване на дейността. Търговският съд на Нантер е постановил период на наблюдение в рамките на шест месеца и е насрочил ново заседание на 27 март 2012 г.
2.2. РЕШЕНИЕ „SERNAM 1“ ОТ 23 МАЙ 2001 Г.
(25)
В решението „Sernam 1“ Комисията е разрешила помощ в размер на 503 млн. EUR като помощ за преструктуриране на „SCS Sernam“. Тази помощ е разрешена по-специално въз основа на ангажимента на Франция да продаде предприятието. В действителност 60 % от капитала на „SCS Sernam“ е трябвало да бъде изкупен от дружеството „Géodis“ АД (9), дружество за транспорт и логистика от общ характер, чиито акции се продават на Парижката фондова борса. Така „Géodis“ АД е трябвало да бъде изцяло и неограничено отговорно за задълженията на „SCS Sername“ (10) и да покрие допълнителните разходи за преструктуриране на стойност 67 млн. 60 EUR. „SCS Sernam“ от своя страна се е ангажирало да намали броя на експлоатационните площадки от 107 на 72 в рамките на периода от 1999 г. до 2004 г., да намали своя оборот с 18 %, да намали своя персонал и да извърши преструктуриране с посочения по-горе бюджет в определения срок, т.е. преди началото на 2004 г.
2.3. РЕШЕНИЕ „SERNAM 2“ ОТ 20 ОКТОМВРИ 2004 Г.
(26)
В своето решение „Sernam 2“ Комисията е констатирала, че разрешената помощ в размер на 503 млн. EUR по силата на решението „Sernam 1“ е платена при различни условия от предвидените с решението „Sernam 1“, по-специално поради възстановяването от „Géodis“ на 15 % (вместо предвидените 60 %) от частите на „SCS Sernam“. Освен това „Géodis“ се е отказал да допринесе лично за разходите за преструктуриране на предприятието в размер на 67 млн. EUR.
(27)
По отношение на тези елементи Комисията е наложила условия за разрешението за предоставяне на помощи в размер на 503 млн. EUR за преструктурирането на „Sernam SA“. Член 3 от решението „Sernam 2“, който съдържа тези условия, гласи следното:
„Член 3
1. Без да се накърняват разпоредбите на параграф 2 е необходимо да бъдат спазени следните условия:
а)
„Sernam“ ще може да упражнява единствено дейност по експедиране на пратки по релсов път съгласно замисъла „Тrain bloc express“ (TBE). В тази връзка, Френската национална железопътна компания гарантира, че за развитието на товарния железопътен превоз (TBE) всеки друг оператор, който подаде искане, ще се ползва със същите условия, които са предложени на „Sernam“.
б)
От своя страна, „Sernam“ ще трябва в продължение на следващите две години, считано от датата на съобщаване на настоящото решение, да замени изцяло собствените си средства и услуги за пътен превоз със средства и услуги за пътен превоз на едно или повече икономически и юридически независими от Френската национална железопътна компания (SNCF) дружества, подбрани въз основа на открита, прозрачна и недискриминационна процедура.
Под начини и услуги за пътен превоз на „Sernam“ се разбират всички пътнотранспортни средства, т.е. колите за пътен превоз на дружество „Sernam“, които то напълно притежава или е взело (под наем или на лизинг).
Дружествата, които ще поемат пътните операции на „Sernam“, ще трябва да осигурят със собствени средства целия комплект пътнотранспортни услуги.
2. В случай че „Sernam“ продаде наведнъж всичките си активи до 30 юни 2005 г. на пазарна цена, на юридически независимо от Френската национална железопътна компания дружество и въз основа на открита, прозрачна и недискриминационна процедура, условията по параграф 1 не се прилагат.“
(28)
В решението „Sernam 2“ Комисията е разкрила също така, че френските органи са предоставили допълнителна помощ на „Sernam“ в размер на 41 млн. EUR. Тя е счела тази помощ за несъвместима с вътрешния пазар и е постановила възстановяването ѝ от Франция.
2.4. ПРЕХВЪРЛЯНЕ НА ДЕЙНОСТИТЕ НА „SERNAM SA“ КЪМ „FINANCIÈRE SERNAM“
(29)
С оглед изпълнението на решението „Sernam 2“, Франция твърди, че е спазила условието, предвидено в член 3, параграф 2. Тя обяснява, че Френската национална железопътна компания е поканила в съобщение за пресата (11), всяка заинтересована страна да се свърже с банка „ABN AMRO“. Тридесет и четири промишлени, финансови групи или консорциуми са били поканени настойчиво да разгледат досието. Писмата за покана за първа обиколка, изпратени от „ABN AMRO“ на страните, които са привлечени от досието, съдържат покана за участие за придобиване на всички активи (в писмото на английски език, използваният термин е „assets“) на „Sernam SA“.
(30)
Според френските власти, икономическото положение на „Sernam“ не е позволило получаването на предложения за положителна валоризация. Всички представени оферти в рамките на тази процедура биха имали за заключение силно отрицателна стойност:
-
[кандидат 1] (предварителна оферта): -120 млн. EUR;
-
[кандидат 2] (предварителна оферта): -90,4 млн. EUR;
-
[кандидат 3] (предварителна оферта): -90,4 млн. EUR;
-
[кандидат 4] (оферта на втори тур): -65,2 млн. EUR;
-
[кандидат 5] (оферта на втори тур): -56,4 млн. EUR.
(31)
При липсата на твърда оферта, екипът на ръководството на „Sernam SA“, чрез дружество, което предстои да се създаде и наречено най-напред „Bidсо“, след което „Financière Sernam“, прави оферта за възстановяване.
2.4.1. Дата на влизане в сила на операциите по прехвърляне на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“
(32)
Настоящата оферта е изпратена до Френската национална железопътна компания на 30 юни 2005 г. и на същия ден е приета по принцип от Генералната дирекция на Френската национална железопътна компания. Междувременно формалното заключение на меморандума за разбирателство между всички заинтересовани страни се нуждае от формалности. Меморандумът за разбирателство между Френската национална железопътна компания, „Sernam SA“, „Sernam Xpress“ (един от 10-те клона, 100 % притежавани от „Sernam SA“, създаден през 2002 г.) и управителите на бъдещото дружество „Financière Sernam“, е подписан на 21 юли 2005 г. (наричан по-долу „меморандум за разбирателство от 25 юли 2005 г.“). „Financière Sernam“ е регистрирано в търговския регистър на 14 октомври 2005 г. Различните операции по прехвърляне на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“, посочени по-подробно в следващите съображения, са извършени на 17 октомври 2005 г.
2.4.2. Различните операции по прехвърляне на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“
(33)
Френските органи са посочили, че прехвърлянето на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“ се е осъществило на четири етапа:
а)
Френската национална железопътна компания е рекапитализирала своя клон „Sernam SA“ на 100 % в размер на 57 млн. EUR;
б)
„Sernam SA“ е дало влог на своя клон „Sernam Xpress“, притежаван на 100 %, разпределен по всички елементи на активи, включително рекапитализиране в размер на 57 млн. EUR, посочено в буква а), и на пасиви на „Sernam“, единствено с изключение на пасивите, наречени „финансови“ (заем за участие, договорен от дружеството „Sernam SA“ при групата на Френската национална железопътна компания (SNCF), пасив за изпълнението на договора „IBM - GPS“;), на стойност 38,5 млн. EUR. (12) В противовес на този влог, „Sernam SA“ е получил част от „Sernam Xpress“ на номинална стойност от 100 EUR.
в)
След това „Sernam Xpress“ е преминал към увеличение на капитала с 2 млн. EUR, което е било изцяло поето от Френската национална железопътна компания; вследствие на тази операция, Френската национална железопътна компания притежава мажоритарен дял от „Sernam Xpress“.
г)
„Sernam SA“ и Френската национална железопътна компания са преотстъпили на „Financière Sernam“ срещу 2 млн. EUR всички свои дялове, притежавани в „Sernam Xpress“, които представляват целия капитал на „Sernam Xpress“.
(34)
На 15 декември 2005 г.„Sernam SA“ е обявено в ликвидация по съдебен ред. В пасивите на тази ликвидация са отбелязани 41 млн. EUR, които следва да се възстановят на Френската национална железопътна компания по силата на решението „Sernam 2“. (13)
(35)
Операциите са представени в следната таблица:
(36)
Меморандумът за разбирателство от 21 юли 2005 г. предвижда, освен рекапитализирането от Френската национална железопътна компания, съответно на „Sernam SA“ на стойност 57 млн. EUR и на „Sernam Xpress“ на стойност 2 млн. EUR, гаранциите, предоставени от Френската национална железопътна компания на „Financière Sernam“ (описани подробно в съображения 72 до 85 на решението за откриване на процедура) и уговорка в случай на отрицателно решение на Комисията в рамките на пет години след сключването на меморандума за разбирателство (посочен подробно в съображение 117 от решението за откриване на порцедура).
2.5. ПРИЧИНИ, КОИТО СА ДОВЕЛИ ДО ОТКРИВАНЕТО НА ПРОЦЕДУРА
(37)
В решението от 16 юли 2008 г. Комисията е изразила желание да провери дали Франция е спазила добре, както твърди, член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“ и дали процедурата за възстановяване на несъвместимата помощ от 41 млн. EUR, избрана от Франция, а именно вписването в държавния дълг на фалита на „Sernam SA“, би позволило премахването на нарушаването на конкуренцията, предизвикано от тази помощ. Освен това Комисията е пожелала да провери дали операцията по прехвърлянето на активи на „Sernam SA“ не е отстъпила място на нови държавни помощи, несъвместими с вътрешния пазар.
2.6. КОМЕНТАРИ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
2.6.1. Коментари на жалбоподателите
(38)
На първо време първият жалбоподател счита, че условията, поставени с решението „Sernam 2“ за продажбата на активи на „Sernam 2“, не са спазени.
(39)
Най-напред, срокът, наложен с решението „Sernam 2“, който е 30 юни 2005 г., за изпълнение на прехвърлянето, не е бил спазен, тъй като операциите по прехвърляне са били одобрени на 17 октомври 2005 г. и прекратяването на действията е трябвало да се случи на същия ден.
(40)
Ставайки въпрос след това за цената на прехвърлянето, първият жалбоподател счита, че тя е била определена единствено чрез позоваване на офертата, направена от „Financière Sernam“. Тази оферта сама по себе си е могла да бъде незаконна, тъй като се е подразбирало предоставянето на нови помощи, по-специално рекапитализирането на „Sernam SA“. Накрая първият жалбоподател подчертава, че „Sernam Xpress“ не е бил независимо дружество на „Sernam SA“, както Комисията посочва в своето решение за откриване на процедура.
(41)
От друга страна, операциите за прехвърляне биха представлявали в действителност сделки с акции, т.е. запазване на пазара на субекта ползвател с проста промяна на собственика на субекта.
(42)
Той също така се жалва от нарушението на условието за организиране на продажба посредством прозрачна и открита процедура. Според него продажбата на „Sernam Xpress“ след двойното рекапитализиране на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“, е трябвало да бъде подложенa на обществена консултация и на покана за представяне на предложения, отколкото продажбата на „Sernam SA“.
(43)
На второ място, първият жалбоподател се жалва относно извършените манипулации при оценката на прехвърлените активи и пасиви и подоценката на продадения субект.
(44)
На трето място, първият жалбоподател изброява серия от мерки, които, според него, биха създали условия за нови помощи: рекапитализирането на 57 млн.EUR, неизплащането на 41 млн. EUR незаконна помощ, оставянето на финансовите вземания на Френската национална железопътна компания от „Sernam SA“. Всички тези мерки биха били помощи, несъвместими с вътрешния пазар.
(45)
На четвърто място първият жалбоподател подчертава, че „Sernam SA“ е трябвало по-скоро да бъде ликвидирано, отколкото отстъпено. Той споделя опасенията на Комисията по отношение на вземането под внимание на някои разходи при изчислението на ликвидацията и счита, че в в нито един момент не е ясно дали действителното преструктуриране на „Sernam “ е струвало по-малко от разходите за ликвидация.
(46)
Първият жалбоподател заключава, че френските органи не само са се освободили от задължението за възстановяване на помощ от 41 млн. EUR, обявена за несъвместима, но също така са предоставили нови помощи на стойност най-малко 95 млн. EUR, към които е подходящо да се добавят различните помощи, отпуснати под формата на гаранции.
(47)
Вторият жалбоподател от своя страна не е представил коментари относно решението за откриване на процедура.
2.6.2. Коментари на заинтересованите страни, които считат, че решението „Sernam 2“ е било спазено
2.6.2.1. Коментари на Френската национална железопътна компания
(48)
Френската национална железопътна компания е спазила условието, предвидено в член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“. Тя твърди, че е продала наведнъж всички активи на „Sernam“ преди 30 юни 2005 г. на пазарна цена на дружество, което няма юридическа връзка, и посредством прозрачна и открита процедура.
(49)
Според Френската национална железопътна компания операциите по прехвърляне биха били неделими и едновременни. Комисията не би могла при това положение да премине към тяхното изкуствено разлагане.
(50)
Тя счита, че в случай на отрицателна цена, принципът на частния инвеститор при пазарна икономика би бил спазен, ако цената на прекратяването е по-ниска от цената на ликвидацията, което би подкрепило държавата акционер, и представя подробни коментари, за да докаже твърдението.
(51)
Накрая, тя подчертава, че задължението относно възстановяването на помощта от 41 млн. EUR е било отбелязано в пасива на ликвидацията на „Sernam SA“.
2.6.2.2. Коментари на „Butler Capital Partners“
(52)
Първо, „BCP“ прави уточнения във връзка с намесата му в капитала на „Sernam Xpress“.
(53)
Второ, „BCP“ уточнява набелязаната цел от повторната покупка на дружеството „Coulonge“.
(54)
Трето, „BCP“ оспорва, че „Sernam Xpress“ е разполагал с излишни ликвидни средства в резултат на рекапитализирането на 57 и 2 млн. EUR. „BCP“ е трябвало да налее повторно 6 млн. EUR в касата, за да достигне минималното приемливо равнище на каса, като се имат предвид финансовите загуби.
(55)
Четвърто, „BCP“ твърди, че помощта от 41 млн. EUR е била прехвърлена на „Sernam Xpress“. „BCP“ счита, че подобно положение би било предвидено единствено ако е доказано, че прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ не е извършено на пазарна цена. Следователно, според „BCP“ прехвърлянето е било извършено вследствие на открита, прозрачна и недискриминационна процедура. „BCP“ припомня също така, че процесът по прехвърляне е придружен от експертиза.
(56)
Накрая, що се отнася до последствията от поемането на контрола на „Sernam“, „BCP“ прави анализ на увеличението на капитал от продажба и счита, че съгласно съдебната практика Banks (14) и SMI (15), възстановяването на хипотетична помощ не може да тежи на „Financière Sernam“ или на неговия клон „Sernam Xpress“.
2.7. КОМЕНТАРИ НА ФРАНЦИЯ
2.7.1. По отношение на спазването на решението „Sernam 2“
2.7.1.1. По отношение на спазването на срока на продажбата
(57)
Френските органи считат, че твърдата оферта за поемане на дейностите, правно обвързваща за купувача, е представена на 30 юни 2005 г. и е приета на същия ден от Френската национална железопътна компания, което е гарантирало споразумението по отношение на френското право в областта на договорите.
2.7.1.2. По отношение на продажната цена
(58)
Френските органи считат, че решението „Sernam 2“ не е забранявало продажба на отрицателна цена и че съдебната практика признава, че то може да представлява пазарна цена.
(59)
Активите са щели да бъдат продадени на отрицателната цена от 57 млн. EUR, което съответства на сумата за рекапитализиране на „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания. Тази цена би била по-добра от представените първоначално индикативни оферти и би представлявала единствената твърда оферта, предложена от пазара на Френската национална железопътна компания. Тя е валидирана от множество независими експерти (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings и Комисията по участия и трансфери).
(60)
Според френските органи предварителното рекапитализиране, извършвано от Френската национална железопътна компания, е само форма на изпълнение. Комисията не е могла следователно да се позове на това рекапитализиране, за да оспори пазарната стойност на активите на „Sernam“, тъй като дори наличието на пазарна цена би изключило всякаква квалификация на помощта за цялата отрицателна цена.
2.7.1.3. По отношение на продажбата на активи
(61)
В отговор на анализа на Комисията, според която прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ би било съставено от две последователни операции, а именно: 1) еднократно прехвърляне между членовете на група на активи на „Sernam SA“ към „Sernam Xpress“ (на този етап 100 % от клон на „Sernam SA“), след което 2) продажба на „Sernam Xpress“ на „Financière Sernam“, което съответства на сделка с акции, а не на продажба на активи, френските органи считат, че става въпрос за изкуствено и необосновано разлагане.
(62)
Първо, операциите по прехвърляне съответстват на „операция влог-прехвърляне“, извършено посредством рекапитализиране, а именно неделима операция, която е била изпълнена поради две причини: 1) френското право не позволява да се премине към продажба на активи посредством негативна цена и 2) подходящо е да се гарантира, че приобретателят няма правна връзка с Френската национална железопътна компания.
(63)
Като се има предвид трайно дефицитното икономическо положение (натрупаните загуби през последните четири финансови години, които предшестват прехвърлянето, в размер на 309,2 млн. EUR), активите на „Sernam SA“ са имали обща отрицателна стойност.
(64)
За да се съобрази със забраната за продажба на отрицателна цена във френското право и за да осигури икономическа неутралност на операцията по прехвърляне, използването на опитни лица в случай на отрицателна цена на активите за продажба се състои в това да се предвиди, че 1) цената, платена от купувача ще бъде символична, и 2) да се пусне в действие механизъм, предназначен за обезщетение на купувача (било то участие на продавача до увеличение на капитала преди преди прехвърлянето или оставяне от страна на продавача на кредитите, които той е задържал срещу преотстъпеното дружество).
(65)
Освен това с цел да се избегне всяко разглеждане на валидността на операцията от кредиторите на „Sernam SA“ или на всяка финансова година от страна на последните, които упражняват правото си на противопоставяне, е подходящо да се присъединят към всички активи необходимите пасиви за продължаване на дейността на „Sernam“. Проста продажба на активи не би позволила присъединяването на тези пасиви.
(66)
Следователно е подходящо да се премине към частичен влог на активи, подчинен на режим на разделяния, посочен в членове L.236-16 до L.236-21 от Френския търговски кодекс. В това отношение френските органи уточняват, че влогът би бил равностоен на продажба, като съдържа също така прехвърляне на собственост, като се заплаща от трети лица от дружеството бенефициент на влога.
(67)
Както по силата на член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“ купувачът не може да има правна връзка с Френската национална железопътна компания, така не е възможно да се осъществи влагането на всички активи заедно директно към „Financière Sernam“, тъй като в този случай, „Sernam SA“ е щял автоматично да стане акционер на „Financière Sernam“. Това би обяснило, че е имало частичен влог на активи на „Sernam Xpress“, след приключване на „Sernam Xpress“ във „Financière Sernam“.
(68)
Според френските органи частичният влог на активи на „Sernam Xpress“ не представлява в никакъв случай прехвърляне между членове на група, тъй като „Sernam Xpress“ е „фиктивно дружество“, използвано за поставяне на всички активи на „Sernam SA“ с оглед позволяване на тяхното едновременно прехвърляне от купувача - дружеството „Financière Sernam“, а не за следване на дейността на дружеството-майка. Тези активи бяха поставени и внесени на пазарната им стойност в „Sernam Xpress“ за целите на извършването на операцията. При всички положения, влогът на активи е щял да съдържа трансфер на собственост, за който „Sernam Xpress“ е щял да издаде част от 100 EUR номинална стойност. Според френските органи това действие представлява действителната стойност на внесените активи и пасиви, която е рекапитализирана на стойност 57 млн. EUR.
(69)
Френските органи са приложили към своите коментари в отговор на решението за откриване становище на професора по право Nicolas Molfessis, според който „[l]френското право […] не би позволило на Френската национална железопътна компания да отстъпи пряко всички активи на„Sernam“ на „Financière Sernam“; приложимите законови правила, които задължават Френската национална железопътна компания да пусне в действие операция по влог-прехвърляне, за да спази наложените от Комисията изисквания:
-
тъй като френското право не взема предвид самата концепция за продажба на отрицателна цена, операцията не е могла да бъде извършена на пазарна цена, както е посочено от Комисията, без предварително рекапитализиране;
-
тъй като френското право не взема предвид цифрата на прехвърляне на дълга, и тъй като подчинява прекратяването на договора на предварителното съгласие на всички страни по него, които отстъпват, съгласие, което на практика е невъзможно да се получи, необходимото прехвърляне на пасива за експлоатация вследствие на дейността е наложило употребата на техника за частичен влог на активи, за да бъде преодоляна тази пречка. Прибягването към техника за частичен влог на активи е наложило поставянето на дружество, „Sernam Xpress“, за да се спази условието за липса на правна връзка между продавача и приобретателя, наложено от Комисията.
Приложената схема от „Sernam“ трябва да бъде счетена за прехвърляне на всички активи:
-
Операцията по влог-прехвърляне, добре позната на практика, е била счетена от Касационния съд за прехвърляне на активи всеки път, когато са налице признаци за неделимост между двете операции, като последните имат за цел in fine прехвърлянето на активи;
-
Тази неделимост определено се характеризира в настоящия случай с различни споразумения, подписани между страните, които много ясно подчертават волята на страните да разглеждат различните операции като взаимозависими и които нямат друга крайна цел освен прехвърлянето от „Sernam“ на активи на „Financière Sernam“.“
(70)
Според френските органи активите на „Sernam SA“ са продадени всички на дружество, което няма правна връзка с Френската национална железопътна компания, на отрицателна пазарна цена, вследствие на преговори за прехвърляне, проведени в рамките на открито, прозрачно, безусловно и недискриминационно конкурентно възлагане, съгласно условията, посочени в член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“.
2.7.1.4. По отношение на откритото и прозрачно естество на процедурата за подбор
(71)
За френските органи твърдението, съгласно което изпратеното досие до потенциалните купувачи на активи на „Sernam SA“ не се е позовавало на продажбата на „Sernam Xpress“, а на продажбата на активи на „Sernam SA“, е фактически погрешно. От друга страна изискването за открита, прозрачна и недискриминационна процедура за възлагане на поръчка няма да доведе до нова процедура за възлагане на поръчка след рекапитализирането, тъй като то е пряк резултат единствено от процедурата за възлагане на поръчка и отрицателната стойност, която произтича от нея.
2.7.1.5. Относно правните очаквания
(72)
Френските органи считат, че като се предвиди изрично възможността за преминаване към прехвърляне на всички активи на „Sernam“, решението „Sernam 2“ е щяло да доведе до очаквания за ръководителя на Френската национална железопътна компания и за френските органи, основани на факта, че е разрешено да се процедира по този начин. Откриването на процедура по разглеждане на държавните помощи не признава всъщност правните очаквания, които френските органи са имали по отношение на решението „Sernam 2“, и още повече, че те са действали в пълна прозрачност с Комисията, като ѝ предоставят всички съответни обяснения относно формите на това прехвърляне.
2.7.2. По отношение на твърденията за извършени манипулации по време на валоризацията на активи и пасиви, прехвърлени от „Sernam SA“ на „Sernam Xpress“
(73)
По отношение на твърденията за манипулации, извършени по време на валоризацията, френските органи отхвърлят най-напред отстъпката от 22 млн.EUR, която е трябвало да бъде направена при валоризацията на активите. Всъщност що се отнася до операцията за частичен влог на активи, последвана от прехвърляне, приложимото отчетно законодателство изисква валоризация не на нетната отчетна стойност, както твърди първият жалбоподател, а въз основа на действителните стойности на внесените активи и пасиви. Тези стойности се оценяват в зависимост от пазарната цена или от независими експертизи. Отчетните правила в сила са били приложени също така за валоризацията на кредитите за отстрочени данъци. По отношение на оценката на портфейла от марки, тя се основава на оценка, извършена от Европейската комисия на 23 май 2001 година по време на влога на Френската национална железопътна компания към „SCS Sernam“.
(74)
Що се отнася до валоризацията на пасив, френските органи считат, че единствено необходимите пасиви за извършване на дейността на дружеството бенефециент на влога ще бъдат прехвърлени. От друга страна валоризацията на отрицателната репутация съответства единствено на отчетната транзакция на отрицателната пазарна стойност в размер на 57 млн. EUR.
2.7.3. По отношение на липсата на задължение за възстановяване на помощта в размер на 41 млн. EUR на „Sernam Xpress“
(75)
Френските органи се възползват, че различието между сделка с акции и сделка с активи, по отношение на което почива аргументацията, която Комисията е разработила в рамките на делата SMI (16) и CDA (17), не е подходящо в конкретния случай.
2.7.3.1. Относно разлагането на операция между прехвърляне в група и сделка с акции
(76)
Поради причините, посочени в съображения 61 до 70, френските органи считат, че операциите за прехвърляне на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не представляват прехвърляне в група, последвано от сделка с акции, а прехвърляне на активи на трето лице.
(77)
При условие на индивидуалност, те изтъкват, че пазарната цена на „Sernam Xpress“ непременно е взела предвид съществуването на заем от 41 млн. EUR, ако помощта е прехвърлена. При тази хипотеза, отрицателната цена е щяла да бъде 98 млн. EUR (57 + 41). Следователно „платената“ отрицателна цена, която е получена в действителност, от „Financière Sernam“ е щяла да бъде само 57 млн. EUR. От този момент продавачът е щял да реализира икономия от 41 млн. EUR, но именно той е щял да запази икономическата полза от помощта. В този контекст се позовават на решението Banks. (18)
2.7.3.2. Относно спазването на условията, посочени в решения CDA и SMI
(78)
Френските органи се възползват, че в своето Решение CDA, Съдът е отчел, че фактът, че CDA е продължил дейността на предприятия, бенефициенти на помощи, не позволява в качеството си на такъв да покаже наличието на желание за предотвратяване на въздействията от ред на възстановяване (19).
(79)
Съдът е уточнил, че не е имало желание за пердотвратяване на въздействията от ред на възстановяване в случай, когато покупна цена, съответстваща на пазарна, е заплатена от CDA за поемане на елементите на активи на дружеството LCA. (20)
(80)
Според френските органи „Sernam Xpress“, което е придобило собственост на активи и на част от пасиви на „Sernam SA“ на пазарна стойност, като тази операция не прехвърлила на „Sernam Xpress“ ефективното упражняване на предимството, породено от отпускането на помощ в размер на 41 млн. EUR. Освен това Комисията не може да прави извод от факта, че вследствие на повторната покупка на своите активи, „Sernam SA“ е останало като изпразнена „черупка“ по отношение на която не би било възможно да се получи възстановяване на помощта, обявена за несъвместима. Този довод, който вече е развит в Решението CDA, е отхвърлен от Съда (21).
(81)
Френските органи подчертават, че прехвърлянето на всички дейности на „Sernam SA“ е възможност, която е изрично предвидена от Комисията. Фактът за Френската национална железопътна компания да продаде всички активи на Sernam на пазарна цена на дружество посредством прозрачна и открита процедура, не може в никакъв случай да бъде счетен като отклонение.
(82)
Още повече, че самата Комисия е счела, че подобно предотвратяване е изключено „когато, освен че се намесва в пазарната цена, „едновременното“ предотвратяване на активите на дружеството бенефициент се оперира в рамките на безусловна и открита процедура за всички конкуренти на това дружество“ (22).
(83)
По отношение на твърдението на Комисията (23), съгласно което оперирането не само е позволило поставянето на активите на сигурно място, както разрешава Решение CDA, но също така създаване на структура, която позволява да се финансират новите инвестиции като повторното закупуване на дружеството „Сoulonge“, ако е достатъчно да се посочи, че придобиването от „Sernam Xpress“ на дружеството „Сoulonge Services“ е извършено едновременно с поемането на управлението на „Sernam Xpress“ от BCP и че дружеството „Sernam Xpress“ е могло да окаже подкрепа във връзка с поемането на управлението от BCP чрез финансова инжекция, разходвана за преминаване към придобиването.
(84)
Оттогава, противно на опасенията, които изразява Комисията, това, което френските органи определят като „трети критерий“ от Решението CDA, е също така спазено.
2.7.4. По отоншение на новите помощи за „Sernam Xpress“ и/или „Financière Sernam“
(85)
Що се отнася до съществуването на нови помощи в Меморандума за разбирателство от 21 юли 2005 г. (рекапитализирането от Френската национална железопътна компания на около 57 млн. EUR на „Sernam SA“; рекапитализирането от Френската национална железопътна компания на 2 млн. EUR на „Sernam Xpress“; гаранции, предоставени от Френската национална железопътна компания на „Financière Sernam“, клауза за прехвърляне), френските органи смятат, че когато продажбата се извършва по пазарна цена по силата на процедура за възлагане на обществени поръчки, позрачна и открита и на цена, по-ниска от цената на ликвидация, тя няма да включва елементи на помощ.
(86)
Освен това, отрицателната цена, представена от „Financière Sernam“ съответства на оценките на независими експерти.
(87)
Френските органи уточняват от друга страна, че клаузата за прехвърляне е включена в Меморандума за съгласие от 21 юли 2005 г. по искане на „Financière Sernam“ и единствено за защита срещу риск от отрицателно решение на Комисията. Френските органи оценяват, че никакво прехвърляне не би било възможно без този вид клауза и твърдят, че Комисията не е взела предвид тази клауза в свое предишно дело. (24)
3. ОЦЕНКА НА КОМИСИЯТА
3.1. ПРИПОМНЯНЕ НА ОСНОВАНИЯТА, ПОСОЧЕНИ В ЧЛЕН 3 ОТ РЕШЕНИЕТО „SERNAM 2“
(88)
В началото Комисията припомня, че настоящата процедура е открита по силата на член 16 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 година за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора заЕО (25), тъй като Комисията е имала основания да счита, че Франция е приложила неправомерно разрешената помощ при условията, посочени в решението „Sernam 2“, и това става след неправомерното прилагане на разрешената помощ, също съгласно условията, посочени в решението „Sernam 1“.
(89)
Комисията счита за подходящо да припомни причините, които са довели до налагането на условията,предвидени в член 3 от решението „Sernam 2“: (26)
„[…] Като се има предвид неправомерното прилагане на помощ, установено по-горе, и увеличаването на продължителността на плана за преструктуриране, Комисията счита, че „Sernam“ трябва да предостави специална компенсация чрез устойчиво оттегляне от пазарните сегменти, който главно разполагат със свръхкапацитет, за да може одобрението на част от въпросната помощ да бъде оправдано.
В действителност, предоставянето на държавни помощи в пазарите в положение на структурен свръхкапацитет или дори намаляващ, би довело до незабавно разрешение за предприятие, което е трябвало да прекратява дейността си вследствие на своите трудности, да заема изкуствено пазарни дялове, които са изключително насърчени в ущърб на конкурентните предприятия, и финансово стабилни. Така трябва да се избегне помощта, която има нежелани последици, които водят до изгонване от насърчения пазар на финансово стабилните предприятия в полза на тези, които се оказват неспособни да оцелеят със собствени средства.
В този смисъл Комисията счита, че „Sernam“ трябва да постоянно да оттегля дейността си в пазарните сегменти със свръхкапацитет, в конкретния случай на пазарния сегмент на групиране/традиционни куриерски услуги, транспортирани по шосе.
Докато такова оттегляне е предприето вече от Sernam, Комисията счита, че не е достатъчно и това трябва да продължава непрекъснато. Поради тази причина тя счита за необходимо да наложи условия, които: i) ще позволят на „Sernam“ да продължи развитието си в посока на иновационна диверсификация към пазарен сегмент, който следва да се развива (което всъщност не е в свръхкапацитет) и ii) ще позволят да се заменят, на пазарните сегменти със свръхкапацитет или в застой, услугите на „Sernam“ с услуги на други оператори, което има за цел освобождаване на пазарните дялове от „Sernam“ в тези сегменти).
[…]
Комисията също така припомня, че в случай на продажба на цялото предприятие „Sernam“ (активи и пасиви), предвидено от френските органи, условията на решението (възстановяване на пътническите дейности на „Sernam“ от други предприятия и разнообразяване на дейностите на „Sernam“ към железопътен товарен транспорт) във всички случаи трябва да се прилагат. В замяна на това, ако „Sernam“ [трябва] да продаде своите активи „наведнъж“, Комисията припомня, че тези две условия, посочени по-горе, свързани с преструктурирането на компанията, няма да се прилагат, като се има предвид, че „Sernam“ няма да функционира повече под своята правна форма и ще пусне своите пазарни дялове в полза на независим купувач (което може де факто да продължи дейността си с активите на „Sernam“).„
(90)
Решението „Sernam 2“ предвижда два различни сценария за продажба на „Sernam SA“: продажба на цялото предприятие „Sernam SA“ (активи и пасиви), и продажба единствено на активи. В първата хипотеза, предприятието, което придобива активи и пасиви е предмет на условията, посочени в член 3, параграф 1, от решението „Sernam 2“; във втората хипотеза, тези условия не се прилагат.
(91)
От друга страна е подходящо да се припомни по-широкия контекст, в който се вписват решенията „Sernam 1“ и „Sernam 2“ от Комисията. „Sernam SA“, дружество, което постоянно се намира в дефицит, се възползва от оперативните държавни помощи, които му се предоставят от дружеството-майка, Френската национална железопътна компания, и които са необходими за оцеляването на предприятието.
(92)
Беше необходимо да се постави край на изкуственото оцеляване на дружество, което заема неоснователно големи пазарни дялове, тъй като то не е конкурентоспособно. В резултат на това, от една страна, процесът на редовно предоставяне на средства от държавата на дружеството „Sernam“ приключва, а от друга страна нарушенията на конкуренцията, създадени от предоставянето на средства, трябва да изчезнат, като бъдат заменени с компенсаторни мерки. Така трябва да бъдат възстановени 41 млн. EUR несъвместими незаконни помощи, отпуснати на дружеството „Sernamentre“ 2001 и 2004 и трябваше да бъдат спрени компенсаторните мерки, които сосвобождават пазарни дялове в противовес на 503 млн. EUR помощ за преструктуриране.
(93)
Следователно Комисията счита, от самото начало, че начинът по който Франция е продължила да изпълнява решението от 2004 г. противоречи директно на посочените цели. В действителност френските органи са продължили отпускането на оперативни помощи под прикритието на изпълнението на това решение и са положили усилия да запазят икономическата продължителност на предприятието, без да освобождават пазарни дялове, а напротив, държейки да укрепят конкурентното положение на предприятието.
(94)
Следва на този етап да се премине към методично разглеждане на начините, изпълнени от френските органи за постигането на техните цели.
3.2. НЕПРАВОМЕРНО ПРИЛАГАНЕ НА ПОМОЩТА, РАЗРЕШЕНА С РЕШЕНИЕТО „SERNAM 2“
(95)
Френските органи са потвърдили, че условията, посочени в член 3, параграф 1 от решението „Sernam 2“, не са спазени. Оттогава Комисията може да се задоволи да извърши проверка дали Франция е спазила условията, посочени в член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“. За припомняне този параграф е обозначен както следва:
„В случай че „Sernam“ продаде наведнъж всичките си активи до 30 юни 2005 г. на пазарна цена, на юридически независимо от Френската национална железопътна компания дружество и въз основа на открита, прозрачна и недискриминационна процедура, условията по параграф 1 не се прилагат.“
(96)
Както ще бъде посочено по-долу, Франция не е спазила тези условия.
3.2.1. Прехвърлянето на дейностите не е осъществено на 30 юни 2005 г.
(97)
В резултат на това, коментарите на френските органи и на първия жалбоподател на 30 юни 2005 г., че ръководството на Френската национална железопътна компания е приело по принцип само твърдата оферта на „Sernam“. Меморандумът за разбирателство, който ангажира всички страни в транзакцията е бил подписан на 21 юли 2005 г. и различните операции по прехвърляне са изпълнени на 17 октомври 2005 г.
(98)
Комисията е заключила, че прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не се е случило по-късно от 30 юни 2005 г., както обаче условието, поставено от решението „Sernam 2“ е изисквало. Единствено тази причина е достатъчна, за да се заключи, че Франция е приложила неправомерно помощта, разрешена условно с решението „Sernam 2“.
3.2.2. Прехвърлянето на дейности не представлява продажба (27)
(99)
Договорът за продажба в правния ред на държавите-членки на Съюза почива върху принципите, развити с римското право (emptio venditio). Продажбата се състои в прехвърлянето на собственост на благо срещу заплащане на цена. Тази цена трябва да бъде, както подчертава френското правителство по отношение на френското право, положителна цена.
(100)
Транзакция, чрез която лицето, което иска да прехвърли собствеността на едно или повече блага, предлага пари на лицето, което ги взема, не представлява продажба, а различен вид договор.
(101)
В настоящия случай Френската национална железопътна компания е заплатила 59 млн. EUR, съответно на „Sernam SA“ 57 млн. EUR и на „Sernam Xpress“ 2 млн. EUR и е предоставила различни гаранции на „Financière Sernam“. Плащането в размер на 2 млн. EUR от „Financière Sernam“ в полза на Френската национална железопътна компания и на „Sernam SA“ неутрализира рекапитализирането на „Sernam Xpress“, но не на другите елементи от транзакцията. От този момент, договорът, сключен между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“ не може да бъде квалифициран като договор за продажба. Това от друга страна не е оспорено от френските органи, които обясняват, че различните операции по прехвърляне на дейности на„Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не представляват продажба, тъй като френското право не би им позволило да осъществяват продажба, която би постигнала този резултат.
(102)
Комисията заключава, че договорът, сключен между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“ не представлява продажба. Също така поради тази причина, член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“ не е спазен, тъй като не е налице продажба. Следователно Франция е извършила неправомерно прилагане на разрешената помощ по условен начин посредством решението „Sernam 2“.
3.2.3. Прехвърлянето на активи не представлява продажба на активи, а прехвърляне на съвкупност (активи и пасиви) на „Sernam SA“
(103)
Дори да се приеме, че прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ представлява продажба, спазването на член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“ предполага, че тази продажба се отнася единствено до активите, а не до цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“. Това се дължи на съображение 217 от Решение „Sernam 2“, посочено в съображение 89 от настоящото решение.
(104)
Както е определено в раздел 2.4., прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ чрез Френската национална железопътна компания към „Financière Sernam“ се основава на използването от „Sernam SA“ на неговото дъщерно дружество, което притежава изцяло, „Sernam Xpress“, на което са прехвърлени активите на „Sernam SA“, както и неговите пасиви, с изключение на някои негови задължения по отношение на дружеството майка, Френската национална железопътна компания. Преди това прехвърляне, капиталовата основа на „Sernam SA“ е била рекапитализирана в размер на 57 млн. EUR и този свеж капитал е бил включен в прехвърлените активи. След извършване на прехвърлянето, капиталовата основа на „Sernam Xpress“ се е рекапитализирала в размер на 2 млн. EUR. Акциите на „Sernam Xpress“ са били продадени на „Financière Sernam“ за същата сума (2 млн. EUR).
(105)
Както е посочено в раздел 2.7.1.3., френските органи обосновават това действие с двойното ограничение на френското право и на Решение „Sernam 2“.
(106)
Те се позовават, че общият резултат от действието е същият като този от продажба на активи. То би трябвало да се разбира като продажба на всички активи на „Sernam SA“ съгласно член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
(107)
Комисията достигна до различно заключение, поради две причини.
3.2.3.1. Прехвърлянето представлява прехвърляне на всички активи и пасиви в рамките на група, последвано от продажба на акции (share deal) на дъщерното дружество, които ги е получило.
(108)
Извършеното действие от Френската национална железопътна компания е позволило на „Financière Sernam“ да придобие акциите „Sernam Xpress“, следователно да извърши продажба на акции („share deal“).
(109)
Несъмнено, първо, Френската национална железопътна компания е извършила действие, квалифицирано от френското право, според френските органи, като „частичен апорт на активи“ (в действителност на активи и пасиви). При все това, дори анализирано отделно, това действие няма да бъде квалифицирано като „продажба на активи на трета страна“. Тя е извършена за отрицателна цена от 57 млн. EUR и следователно не представлява продажба (вж. раздел 3.2.2.). Освен това, тя се отнася не само до активите, но и до всички пасиви, с изключение на някои задължения на „Sernam SA“ по отношение на дружеството майка, Френската национална железопътна компания. Става дума за прехвърляне на цялост (активи и пасиви) на „Sernam SA“, а не за продажба само на активи (вж. също така раздел 3.2.3.2.).
(110)
В крайна сметка, това прехвърляне се извършва към дъщерно дружество, притежавано изцяло от „Sernam Xpress“, образувание ad hoc и предназначено да получава активите и пасивите на „Sernam SA“ с единствената цел да бъде препродадено на „Financière Sernam“. Този апорт не е извършен за трето и независимо предприятие от Френската национална железопътна компания.
(111)
Като втора стъпка, акциите на „Sernam Xpress“ са продадени на „Financière Sernam“, което вече не представлява продажба на активи на трета страна, а прехвърляне на акции или „share deal“ (и всъщност прехвърляне на цялостта на предприятието).
(112)
Поради това, никое от действията, извършени от Френската национална железопътна компания, не представлява продажба на всички активи на „Sernam SA“ на дружество без юридическа връзка с Френската национална железопътна компания и условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, не са спазени.
3.2.3.2. Прехвърлянето не се ограничава до активите, а обхваща цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“.
(113)
Съображение 217 от Решение „Sernam 2“, посочено в съображение 89 от настоящото решение, установява, от една страна, ясно разграничаване между продажба на активите, а от друга страна, продажба на цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“. От това съображение ясно е видно, че ако френските органи е трябвало, както са възнамерявали в момента на приемането на Решение„Sernam 2“, да извършат продажба на цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“, те са били длъжни да спазят условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
(114)
Резултатът от различните действия по прехвърляне е, че „Financière Sernam“, придобивайки „Sernam Xpress“, придобива цялостта от активи и пасиви на „Sernam SA“ в момента на приемането на Решение „Sernam 2“, със следните изключения: от една страна, активите са нараснали чрез инжекции от 57 млн. EUR в полза на „Sernam SA“ и на 2 млн. EUR в полза на „Sernam Xpress“ (вж. също така раздел 3.2.4. от настоящото решение) и, от друга страна, пасивите са намалели от размера на акционерния заем, изтеглен от „Sernam SA“ от групата SNCF, пасив, свързан с прекратяването на договора „IBM - GPS“, и от размера на задължението за обезщетяване на несъвместимата помощ от 41 млн. EUR.
(115)
Следователно, тези корекции в маржа не могат да скрият факта, че голяма част от активите и пасивите на „Sernam SA“ реално е прехвърлена първо на „Sernam Xpress“ и след това на „Financière Sernam“.
(116)
Прехвърлянето на дейности не представлява продажба на активи, а прехвърляне на цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“, с няколко изключения. Следователно и поради тази причина също така, условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, не са спазени.
3.2.4. Прехвърлянето не се ограничава до активите, които е притежавала „Sernam SA“ в момента на Решение „Sernam 2“, а се е увеличило на 59 млн. EUR.
(117)
От страната на активите, Комисията отбелязва също така, че сумата от 59 млн. EUR е добавена чрез рекапитализациите на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и че, в икономически план, като се вземе под внимание плащането от 2 млн. EUR от „Financière Sernam“, тази добавка е от 57 млн. EUR. Такава добавка към активите не е разрешена от член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
3.2.5. Прехвърлянето на дейности не се е извършило посредством прозрачна и открита процедура
(118)
Френските органи са организирали първо прозрачна и открита процедура. При все това, в края на процедурата, Френската национална железопътна компания не е получила никаква обвързваща оферта.
(119)
Вследствие на неуспеха на прозрачната и открита процедура, договорът относно различните действия по прехвърляне на дейностите на „Sernam SA“ е сключен с „Financière Sernam“. Тъй като последното дружество не е участвало като такова и автономно в прозрачната и открита процедура, прехвърлянето на дейности в крайна сметка не е извършено посредством прозрачна и открита процедура.
(120)
Поради тази причина също така, условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, не са спазени.
3.2.6. Финализирането на продажба на активи не е спазена
(121)
В съображение 217 от Решение „Sernam 2“ е обяснено финализирането на продажба на активи както следва:
„Sernam […] ще освободи пазарните си дялове в полза на независимия купувач (който ще може de facto да продължи дейностите му с активите на „Sernam“).“
(122)
Финализирането на продажба на активите е трябвало да освободи пазарните дялове и активите на „Sernam SA“, както и да позволи на трета страна да използва тези активи. Продажбата на активите е имала за цел да се прекрати икономическата дейност на „Sernam SA“.
(123)
Следователно, в случая, дружеството „Sernam SA“ е придобито в своята цялост чрез своето ограничаване, прегрупирано в бъдещото дружество „Financière Sernam“. Икономическата приемственост е обща; освен това, предприятието се освобождава от голяма част от задължението си и е получило свеж капитал в размер на 59 млн. EUR, от които 57 млн. остават икономически за сметка на Френската национална железопътна компания. Поради това, освен факта, че извършената операция не спазва условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, тя не позволява да се постигнат преследваните цели с това решение. Тя води при все това икономическия субект до укрепване, което може да увеличи нарушаването на конкуренцията, което мерките, наложени с решението, са имали за цел да смекчат.
3.2.7. Доводите, представени от страна на Франция, не позволяват да се докаже спазването на член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
(124)
Доводът на Франция, според който действията, взети в тяхната цялост, биха били равностойни на продажба на всички активи, не може да бъде приет. Всъщност, по естество, първата характеристика на продажба на всички активи е да не се основава на продажба на акции. Поради това, Комисията не може да приеме довода, според който няколко различни правни акта (частичен апорт на активи и на пасиви, след това share deal) биха били равностойни на даден правен акт (продажба на активи) поради това, че единият от правните актове, действително въведен, представлява отричане на търсения правен акт.
(125)
По същия начин, доводът, според който пряка продажба на активи на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не е възможна във френското право, не може да бъде приет. Първо, следва да се припомни, че Решение „Sernam 2“ е оставило на Франция два алтернативни начина за изпълнение на това решение. Като се приема, че продажбата на активи се оказва неприложима, френските органи винаги биха могли да изпълнят решението като следват възможността, предвидена с член 3, параграф 1 от Решение „Sernam 2“ (разделяне на дейностите, характерни за „Sernam SA“ единствено по експедиране на пратки по релсов път, като пътният превоз е договорен). Второ, ако кредиторите - трети лица наистина са се противопоставили на продажба на отрицателна цена, дружеството „Sernam SA“ би могло да бъде предмет на колективна процедура, така че продажбата на активи би могла да се извърши в рамките на тази процедура.
(126)
В крайна сметка, ако френските органи са изпитвали затруднения да изпълнят Решение „Sernam 2“, те е следвало да се обърнат към Комисията, за да се достигне, със съгласието на Комисията, до решение относно друга схема съгласно принципа на лоялното сътрудничество, предвиден с член 4, параграф 3 от Договора за Европейския съюз (ДЕС). Ако френските органи са посетили Комисията на 24 ноември 2004 г. и са ѝ писали официално на 21 декемви 2004 г., за да я информират за избора да се продадат всички активи, без да опишат основните елементи, следва да се подчертае, че в който и да било момент Франция не е уведомила Комисията за промяна на плана за преструктуриране, одобрен условно от последната в Решение „Sernam 2“. Следователно, раздел 3.2.3., Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, (28) потвърждава, че държава членка не може да се отклонява от план за преструктуриране без уведомяване и предварително одобрение от страна на Комисията.
(127)
Следователно, Комисията никога не е давала съгласието си за прехвърляне на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, извършено от Франция.
3.2.8. Заключение: Франция не е спазила член 3 от Решение „Sernam 2“ и е злоупотребила с помощта от 503 млн. EUR.
(128)
В заключение, Комисията счита, че член 3 от Решение „Sernam 2“ не е бил спазен. Следователно, с помощта за преструктурирането от 503 млн. EUR, разрешена условно с Решение „Sernam 2“, е злоупотребено.
3.2.9. Помощта от 503 млн. EUR е несъвместима с вътрешния пазар.
(129)
Тъй като помощта от 503 млн. EUR е използвана от получателя в нарушение на Решение „Sernam 2“, тя не е съвместима с вътрешния пазар въз основа на това решение.
(130)
Според практиката на Съда на ЕС, държавата членка следва да направи позоваване на основанията за съвместимост на една помощ. Тъй като Франция не е направила позоваване на нито едно основание за съвместимост, Комисията стига до заключението, че помощта от 503 млн. EUR е несъвместима с вътрешния пазар и трябва да бъде върната, заедно с лихвите, считано от датата на нейното предоставяне.
(131)
Това възстановяване трябва да се извърши от дружеството „Financière Sernam“, както и от дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Services“ и „Aster“, които понастоящем продължават икономическата дейност като са се възползвали от помощта, преди упражнявана от „Sernam SA“ (понастоящем ликвидирано) и след това от „Sernam Xpress“ (чиито активи са придобити от „Financière Sernam“ след универсално правоприемство на притежанието). Всъщност следва да се приеме най-напред, че дружеството „Sernam Xpress“ е придобило всички активи и част от пасивите на дружеството „Sernam SA“ в резултат на сделка, извършена в рамките на групата. „Sernam Xpress“ е продължило икономическата дейност на „Sernam SA“ (вж. също така подробните доказателства в раздел 3.3.). След това, поради универсалното правоприемство на активи, „Financière Sernam“ представлява законния приемник на „Sernam Xpress“. В крайна сметка, „Financière Sernam“, както и дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Service“ и „Aster“ продължават икономическата дейност на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и продължават да се възползват от помощта от 503 млн. EUR, първоначално отпусната на „Sernam SA“.
3.3. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ НА ПОМОЩТА ОТ 41 МЛН. EUR
(132)
Държавната помощ от 41 млн. EUR, която е трябвало да бъде възстановена от Франция от получателя съгласно Решение „Sernam 2“, е била записана в пасива на фалита на дружеството „Sernam SA“.
(133)
Френските органи считат, че съгласно член 4 от Решение „Sernam 2“, прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ посредством процедура, която те окачествяват като прозрачна и открита, би довело до разделяне на задължението за възстановяване единствено на дружеството „Sernam SA“.
(134)
Член 4 от Решение „Sernam 2“ е със следното съдържание:
„Всяка пълна или частична продажба на „Sernam“ се извършва на пазарна цена и и въз основа на открита за всички конкуренти и прозрачна процедура. При тези условия, в случай че дружество „Sernam“ продължи дейността си, негова ще бъде отговорността за възстановяването на помощта от 41 млн. EUR.“
(135)
Член 4 разграничава дали е имало или не прекъсване на икономическата дейност на „Sernam“. В случай на изчезване на тази дейност, липсва основание за възстановяване от тези, които са придобили активите на пазарна цена в рамките на прозрачна и открита процедура.
(136)
Комисията отбелязва, от друга страна, че в практиката си, Съдът и Общият съд придават решаващо значение на същите тези фактори.
(137)
По дело SMI (29) се разграничават две хипотези в случай на продажба на дейности, които са се възползвали от помощ, а именно продажбата на дялови участия на предприятието, в резултат на която предприятието, което се е възползвало от помощите, запазва статута си на юридическо лице (share deal), и продажбата на всички или част от активите на предприятието на друго предприятие, в резултат на която подпомогнатата икономическа дейност не се упражнява повече от същото юридическо лице (asset deal).
(138)
По отношение на share deal, Съдът на ЕС приема, че: (30)
„[…] в случаите, в които дружество, което е получило неправомерна държавна помощ, се придобива на пазарна цена, т.е. на най-високата цена, която даден частен инвеститор е бил готов да заплати за това дружество при нормални условия на конкуренция в ситуацията, в която то се е намирало - особено след получаването на държавни помощи, - елементът на държавна помощ се оценява спрямо пазарната цена и се включва в покупната цена. При такива условия, купувачът се е ползвал от предимство по отношение на останалите оператори на пазара (вж. също дело от 20 септември 2001 г., Banks, C-390/98, Recueil, стр. I-6117, точка 77).
Когато става дума за настоящия въпрос, предприятието, на което държавните помощи са били отпуснати, запазва статута си на юридическо лице и продължава да извършва дейностите, субсидирани с държавните помощи. Поради това е обичайно това предприятие, което запазва конкурентното предимство, свързано с посочените помощи, и то е това, което е длъжно да възстанови сума, равна на тази на помощите. […]“
(139)
По отношение на asset deal, Съдът на ЕС процедира по следния начин: (31)
„определено е възможно, в случай на създаване на отделени дружества с цел продължаване на някои от дейностите на предприятието, получило помощта, при несъстоятелност на това предприятие дружествата също по необходимост да бъдат задължени да възстановят въпросната помощ, ако бъде установено, че те действително продължават да се възползват от конкурентното предимство, свързано с получаването на помощта. Такъв би могъл всъщност да бъде случаят, по-специално, когато тези дружества за разделяне извършват придобиването на акиви на дружеството в производство по ликвидация без да платят в замяна цена в съответствие с условията на пазара или когато се установи, че създаването на такива дружества би могло да доведе до заобикаляне на задължението за възстановяване на тези помощи.“
(140)
Същото това разграничаване може да се открие в решение по дело Seleco. (32) В това решение по дело Съдът на ЕС потвърждава, че може да се наложи Комисията да изисква възстановяването да не се ограничава до първоначалното предприятие, а да се разпростре и върху предприятието, което осигурява трайното му съществуване с помощта на средствата за производство, които са му били прехвърлени, когато определени елементи на прехвърлянето позволяват да се установи наличието на икономическа приемственост между двете образувания. Съдът на ЕС също така е приел полезността на следните показатели с цел да се установи икономическа приемственост: предметът на прехвърлянето (активи и пасиви, запазване на работната сила, групи активи), цената на прехвърлянето, идентичността на акционерите или на собствениците на предприятието приобретател и на предприятието прехвърлител, моментът на извършване на прехвърлянето (след началото на проучването, откриването на процедурата или окончателното решение) или пък икономическата логика на сделката. (33)
(141)
Изглежда уместно да се отбележи, че продажбите на активи по делата SMI и Seleco са извършени в рамките на колективна процедура, под надзора на съдия. Те са се отнасяли само до част от активите на предприятия, подлежащи на колективната процедура. Освен това, Съдът на ЕС не е установил, че те не са отговаряли на пазарните условия.
(142)
Общият съд е анализирал asset deal в решение по дело CDA (34) и по-специално е проверил дали е имало в конкретния случай индикации, позволяващи да се заключи заобикаляне на разпореждане за възстановяване чрез частична продажба на активи. Общият съд е счел, че такова желание не е било установено от Комисията в конкретния случай и че CDA не е запазило ефективното изпълнение на конкурентното предимство, свързано с получаването на отпуснатите помощи. Общият съд е основал тази констатация на два фактологични елемента: продажбата е била ограничена до част от активите, продадени en bloc и този начин на действие (именно продажбата en bloc) е позволила да се получи сума по-висока от тази, която би била получена чрез продажбата отделно на елементите от въпросните активи.
(143)
Следва да се разгледа прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ в светлината на критериите, разработени от Съда и Общия съд, с цел да се установи дали е уместно да се разшири възстановяването до „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
(144)
По отношение първо на прехвърлянето на всички активи и пасиви, с изключение на три финансови пасива (акционерен заем, изтеглен от „Sernam SA“ от групата SNCF, пасив, свързан с прекратяването на договора „IBM - GPS“; задължение за обезщетяване на несъвместимата помощ от 41 млн. EUR) от „Sernam SA“ за „Sernam Xpress“, Комисията счита, че това прехвърляне е покрило цялостта на предприятието (вж. раздел 3.2.3.). Така че има икономическа приемственост между „Sernam SA“ и „Sernam Xpress“. Това разграничава настоящия случай от фактите, които са дали повод за дела SMI, Seleco и CDA, които са се отнасяли само до продажбата на част от активите. Освен това, прехвърлянето е извършено в рамките на групата. След окончателно решение на Комисията, с което се нарежда възстановяването на помощта и нейната единствена икономическа логика е да се позволи продължаването на дейностите по „Sernam 2“, без да се спазват условията, наложени с член 3 от Решение „Sernam 2“. Всички критерии, за да се покаже икономическата приемственост по смисъла на решението и делото Seleco, са налице.
(145)
Комисията отбелязва, че впрочем прехвърлянето към „Sernam Xpress“ не съответства на пазарните условия. Прехвърлянето към „Sernam Xpress“ се е извършило при отрицателна цена и не е в резултат на прозрачна и открита процедура (вж. раздел 3.2.5.). Към отрицателната цена от 57 млн. EUR, която е замислена като оперативна помощ, позволяваща да се покрият загубите на „Sernam Xpress“ за 2005 и 2008 г., (35) се добавя опростяването на задължение на Френската национална железопътна компания към „Sernam SA“ за сума от 38,5 млн. EUR (вж. съображение 27). В крайна сметка, Комисията отбелязва също така, че пасивите, които остават в „Sernam SA“, са задължения към трети страни, а не към Френската национална железопътна компания. С капиталова инжекция от 57 млн. EUR, Френската национална железопътна компания е позволила на „Sernam Xpress“, поне за периода 2005-2008 г., да изплати тези кредити в тяхната цялост. Ако, в замяна, Френската национална железопътна компания е продала само активите на положителна цена, задълженията на „Sernam SA“ по отношение на трети страни са били платени само в размер на приходите от продажбата. Това е допълнителен признак, че договорното равновесие между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“ не съответства на пазарните условия.
(146)
Също така следва да се отбележи, че отрицателната цена от 57 млн. EUR е по-висока от най-добрата оферта, получена по време на безрезултатната тръжна процедура, която е била отрицателна цена от 56,4 млн. EUR (оферта от втори кръг [кандидат 5]).
(147)
Прехвърлянето е позволило на „Sernam Xpress“ да избегне разпореждането за възстановяване от 41 млн. EUR, което е било задължение на „Sernam SA“ и му е позволило да продължи дейностите на „Sernam SA“ без да се налага да възстановява тази помощ и без да се налага да спазва условията на член 3 от Решение „Sernam 2“.
(148)
Поради тези причини, Комисията стига до заключението, че прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Sernam Xpress“, в резултат на което „Sernam Xpress“ е запазило ефективното изпълнение на конкурентното предимство, свързано с получаването на отпуснатите помощи. Всъщност е имало икономическа приемственост между двете дружества, а прехвърлянето съответства на заобикаляне на разпореждането за възстановяване, което е задължение на „Sernam SA“.
(149)
Както е обяснено в дела SMI и Seleco, продажбата на акции на дружество - получател на незаконосъобразна помощ от акционер на трета страна не оказва влияние върху задължението за възстановяване. Следователно, продажбата на дялови участие на „Sernam Xpress“ на „Financière Sernam“ не е довела до освобождаване на „Sernam Xpress“ от задължението за възстановяване на помощта от 41 млн. EUR.
(150)
В резултат на сливането между „Sernam Xpress“ и „Financière Sernam“, задължението за възстановяване се е прехвърлило на „Financière Sernam“. Освен това, дружеството и дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Service“ и „Aster“, продължават дейността на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и продължават да се възползват от помощта от 41 млн. EUR, първоначално отпусната на „Sernam SA“.
(151)
От друга страна, поради причините, изложени в точка 3.4 по-долу, доводите, изведени от френските органи за прилагането на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика, трябва да бъдат отстранени.
3.4. ОТНОСНО НОВИТЕ ПОМОЩИ, ОТПУСНАТИ НА „SERNAM XPRESS“
(152)
Меморандумът за разбирателство от 21 юли 2005 г. предвижда известен брой мерки, които биха могли да представляват нови помощи (вж. съображение 36 по-долу). Комисията следва да провери дали тези мерки представляват нови помощи и дали, ако е приложимо, тези помощи могат да бъдат обявени за съвместими с вътрешния пазар.
(153)
Според френските органи, всички тези мерки ще бъдат в съответствие с принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика. Френската национална железопътна компания би прехвърлила дейностите на „Sernam SA“ към дружеството, което е представило най-добрата оферта при прозрачна и открита тръжна процедура, и тази оферта, дори да се състои в отрицателна цена, ще бъде с по-малко разходи за държавата акционер, отколкото ликвидацията на „Sernam“.
(154)
Комисията счита, че при положение на възстановяване на помощта, не е уместно да се прилага принципа на пазарния инвеститор. Държавата действа при възстановяването на помощ според задълженията, които има съгласно правото на Съюза, а не като държава акционер.
(155)
Комисията отбелязва, от друга страна, че член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“ предвижда продажбата на активи като еквивалент на компенсаторните мерки, наложени с член 3, параграф 1. Съгласно точка 40 от Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (36), прекратяването на губеща дейност не може да се счита за компенсаторна мярка. Отрицателната цена, одобрена между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“, показва, че става дума за прекратяването на губеща дейност, което не може да бъде еквивалент на компенсаторна мярка. В случая, отрицателната цена съответства на оперативна помощ за предприятието, което по естество е неспособно да намали нарушаването на конкуренцията.
(156)
От друга страна, ако трябва да се приеме позицията, защитавана от Франция, Франция би могла да избегне задължението си за възстановяване от „Sernam SA“ и от всяко дружество, което продължава икономическата си дейност с несъвместимата помощ от 41 млн. EUR, обявена за несъвместима с Решение „Sernam 2“, както и помощта от 503 млн. EUR, прилагана със злоупотреба. Такъв резултат би бил в пълно противоречие със съдебната практика на Съда на ЕС, според която държавата членка се приканва да възстанови помощта незабавно като използва всички налични правови мерки, включително конфискацията на активите на предприятието и, при необходимост, неговата ликвидация, ако то не е в състояние да извърши въпросното възстановяване. (37)
(157)
Приемането на позицията, защитавана от Франция, би достигнало също така до дискриминация между частното предприятие и обществото предприятие. Докато държавата би се стремила към възстановяването от частното дружество, ако е необходимо до неговата ликвидация, публичното предприятие би могло да избегне тази съдба при единственото условие, че е по-евтино за държавата да го продаде за отрицателна цена, отколкото да възстанови неправомерните и несъвместими помощи, които е получило.
(158)
Поради тези причини, Комисията счита, че Франция не може да прибегне до принципа за частния оператор в условията на пазарна икономика, за да избегне мерките, предвиден с Меморандума за разбирателство от 21 юли 2005 година за понятието „държавна помощ“.
(159)
Следва да се установи дали въпросните мерки са поверили предимство на „Sernam Xpress“ или на „Financière Sernam“. Тези две предприятия, които по-късно се сливат, не е необходимо да се прави разграничаване между отпуснатите предимства за едното или за другото. Останалите три критерия за наличието на помощ са изпълнени: мерките са предоставени от ресурсите на публично предприятие, Френската национална железопътна компания; Френската национална железопътна компания представлява орган от публичния сектор (EPIC), предмет на много внимателно наблюдение от държавата; за отпускането на предимството също така отговаря държавата. Тъй като „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“ действат в областта на пътния транспорт, който е отворен за конкуренция в рамките на Съюза, предимството рискува да наруши конкуренцията и да повлияе върху обмена между държавите членки.
3.4.1. Относно рекапитализацията от 57 млн. EUR на „Sernam SA“ чрез Френската национална железопътна компания
(160)
Чрез рекапитализацията от 57 млн. EUR на „Sernam SA“ чрез Френската национална железопътна компания, „Sernam SA“ е получила значително финансово предимство, с което не разполагат неговите конкуренти. Това предимство след това е прехвърлено с другите активи и пасиви на „Sernam Xpress“.
3.4.2. Относно рекапитализацията от 2 млн. EUR на „Sernam Xpress“ чрез Френската национална железопътна компания
(161)
Чрез рекапитализацията от 2 млн. EUR на „Sernam Xpress“ чрез Френската национална железопътна компания, „Sernam Xpress“ е получила значително финансово предимство, с което не разполагат неговите конкуренти. При все това, Комисията отбелязва, че Френската национална железопътна компания е получила от „Financière Sernam“ плащане от 2 млн. EUR, което неутрализира рекапитализацията от 2 млн. EUR, каквато оттогава не е поверявана предварително.
3.4.3. Относно отказа от вземания на Френската национална железопътна компания към „Sernam SA“
(162)
Както е обяснено в съображение 33, прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ не обхваща кредита на Френската национална железопътна компания към „Sernam SA“ за сума от 38,5 млн. EUR. Като отказва тези кредити, Френската национална железопътна компания предоставя предимство на сума, равна на „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“.
3.4.4. Относно гаранциите, предоставени от Френската национална железопътна компания
(163)
При прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, Френската национална железопътна компания е предоставила следните гаранции:
-
тя се е ангажирала да приключи в определен срок подготовката на съответия обект (Valenton), необходим за експлоатацията на товарния железопътен превоз (TBE), в противен случай с наказание от глоба от 1 милион EUR в случай на закъснение;
-
тя се е ангажирала да покрие евентуално увеличение на наемите на новите експлоатационни площадки, с ограничение до разлика от най-много 3 млн. EUR;
-
тя е удължила с три години правото на връщане на […] железничари, преместени в рамките на „Sernam“;
-
тя е удължила с три години социален протокол, гарантиращ на […] работниците в „Sernam“ преразпределение в рамките на Френската национална железопътна компания в случай на освобождаване от работа (от „Sernam“);
-
Френската национална железопътна компания е гарантирала „продължителността на товарния железопътен превоз (TBE)“ (38) и достъпа до товарния железопътен превоз (39). В това отношение, Френската национална железопътна компания е платила 3 млн. EUR на „Sernam Xpress“.
(164)
Що се отнася до първите две гаранции е очевидно, че те предоставят предимство на „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“. Всъщност, при липса на тези две гаранции, „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“ е трябвало да понесат въпросните разходи.
(165)
Що се отнася до гаранциите „TBE“, Комисията счита, че те намаляват значително риска за „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“. Тя им предоставя предимство.
(166)
Според Франция, гаранцията, предоставена на железничарите, в действителност е в полза на Френската национална железопътна компания. Всъщност, Френската национална железопътна компания би преместила известен брой железничари в рамките на „Sernam SA“. Тези железничари, разходите във връзка с които са понесени от „Sernam SA“, биха притежавали правото да се върнат във Френската национална железопътна компания при поискване. В светлината на опасенията, които една приватизация би могла да породи, Френската национална железопътна компания е разширила периода, през който железничарите могат да упражняват това право с цел да се избегне масово връщане от тяхна страна, което би било по-скъпо за Френската национална железопътна компания при поискване.
(167)
Комисията счита, че при липса на тази гаранция, железничарите най-вероятно биха поискали връщането си във Френската национална железопътна компания в момента на прехвърляне на дейностите. „Sernam Xpress“ би трябвало да ги замести с нови работници с частен статут. Комисията счита, че е вероятно във връзка с въпроса заплатата на тези нови работници да бъде по-висока от тази на железничарите, което би компенсирало допълнителните разходи за „Sernam Xpress“ в резултат на техния по-ограничен опит или още трудности за набиране на голям брой нови работници в кратък период от време.
(168)
По отношение на разширяването на гаранцията за преразпределение за срок от три години, Франция счита, че е индивидуално право, предоставено на някои работници от Френската национална железопътна компания. Нито „Financière Sernam“, нито „Sernam Xpress“ не биха били страни по това споразумение.
(169)
Комисията не споделя този анализ. Всъщност, тази гаранция прави по-привлекателно оставането на работа в „Sernam Xpress“ през въпросния период без „Sernam Xpress“ да трябва да понесе и най-малките допълнителни разходи.
(170)
Комисията стигна до заключението, че гаранциите, получени от Френската национална железопътна компания в протокола от 21 юли 2005 г., с изключение на гаранцията за железничарите, предоставят предимство на „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“.
(171)
Докато стойността на първите три гаранции може лесно да се изчисли (1 милион EUR, 3 млн. EUR и 3 млн. EURсъответно), случаят за гаранцията за преразпределение на работниците не е такъв. Франция е трябвало да установи увеличение на заплатата, което „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“ е трябвало да предостави на работниците при липса на такава гаранция за постигане на същата цел.
3.4.5. Относно продажната цена
(172)
В съображение 164 от решението за откриване, Комисията също така си е задала въпроса относно познаването дали „платената“ отрицателна цена от „ Financière Sernam“ е отговоряла на пазарната стойност. В това отношение, Комисията отбелязва, че междувременно е настъпило сливане между „Sernam Xpress“ и „Financière Sernam“ и че евентуална помощ за „Financière Sernam“, състояща се от твърде завишена отрицателна цена, не би надвишила 57 млн. EUR помощ, които „Sernam Xpress“ е получила като нова помощ. Поради това вече не е необходимо произнасяне по въпроса за евентуална помощ за купувача.
3.4.6. Заключение относно наличието на нови помощи
(173)
Мерките от Меморандума за разбирателство от 21 юли 2005 година, описани в настоящия раздел 3.4, представляват нови помощи за „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“.
3.4.7. Несъвместимост с вътрешния пазар и възстановяване
(174)
Според практиката на Съда на ЕС, държавата членка следва да направи позоваване на основанията за съвместимост на една помощ. Тъй като Франция не се е позовала на никаква причина за несъвместимост, Комисията стига до заключението, че тези помощи са несъвместими с вътрешния пазар и трябва да бъдат възстановени, увеличени заедно с лихвите.
(175)
Това възстановяване следва да се извърши от „Financière Sernam“, както и от дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Service“ и „Aster“, които понастоящем продължават икономическата дейност, получила помощта, преди упражнявана от „Sernam Xpress“ (слято с „Financière Sernam“).
3.5. ОТНОСНО КЛАУЗАТА
(176)
Меморандумът за раззбирателство от 21 юли 2005 година съдържа клауза в случай на отрицателно решение на Европейската комисия в рамките на петте години след сключването на Меморандума за разбирателство. Тази клауза би могла да представлява също така нова помощ. При все това, в подобен случай, решението би се състояло в нейната неприложимост. Тъй като клаузата всъщност остава неприложима, този резултат е постигнат. Следователно не е необходимо да се анализира допълнително въпросната клауза.
3.6. ОТНОСНО ОПРАВДАНИТЕ ОЧАКВАНИЯ
(177)
Доводът, изтъкнат от френските органи, според който постъпките (като тяхното посещение в Комисията на 24 ноември 2004 г. и тяхното писмо от 21 декември 2004 г.), извършени добросъвестно пред Комисията в съответствие с тяхното задължение за сътрудничество, би породил оправдани очаквания в съотвествието на прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ с Решение Sernam 2 и правото на Съюза не би могло да бъде запазено.
(178)
Всъщност, информацията, съобщена от Франция, е била ограничена до информиране на Комисията за избора да се продадат всички активи без да се описват основните елементи на действията по прехвърляне на активи на „Sernam SA“. По-специално, Информационна бележка от 21 декември 2004 година до Комисията е ограничена до посочване на някои елементи относно организацията на процеса на прехвърляне на активи, относно неговото открито и прозрачно естество с цел да се стигне до продажба при пазарна цена преди 30 юни 2005 г.
(179)
Никой от следните елементи не е поставен на вниманието на Комисията:
1)
факта, че предвиденото прехвърляне се основава на прехвърляне на активи и пасиви в рамките на групата в рамките на друг правен субект („Sernam Xpress“), последвано от прехвърляне на този друг субект (share deal);
2)
факта, че част от пасивите ще бъдат прехвърлени с активите и че само разпореждането за възстановяване относно помощта от 41 млн. EUR и задълженията на Френската национална железопътна компания за сума от 38,5 млн. EUR ще останат в пасива на „Sernam SA“;
3)
факта, че Франция е склонна да рекапитализира „Sernam SA“ и „Sernam Xpress“ в случай на предложение за възстановяване на дружеството при отрицателна цена.
(180)
Поради липса на информация относно тези елементи, Комисията не е могла да предвиди начина, по който Франция в крайна сметка изпълнява Решение „Sernam 2“. Напротив, Бележка от 21 декември 2004 година подсказва, че прехвърлянето ще бъде извършено без разграничаване между пасивите и при положителна цена, тъй като тя посочва, че „[]след като продажбата бъде изпълнена, продуктите, получени в резултат от нея, ще бъдат използвани за възстановяването на пасивите на юридическото лице „Sernam“, сред които несъвместимата помощ, в рамките на обичайните национални процедури“.
(181)
Ако, като се има предвид отрицателното естество на цените, предложени за активите на „Sernam SA“, възможността за рекапитализация (елемент 3) се е показала само при получаването на офертите, поне принципът на продажба на активи с част от пасиви (елемент 2) е трябвало по принцип да бъде познат на Франция, когато е изготвила своята Бележка от 21 декември 2004 година. Въпреки това, френските органи не могат да претендират да се възползват от оправдани очаквания без да са информирали непосредствено на 21 декември 2004 г. или по-късно Комисията за тези съществени елементи.
(182)
Не на последно място, ако френските органи са изпитвали затруднения да изпълнят Решение „Sernam 2“, те е следвало да се обърнат към Комисията, за да се достигне, със съгласието на Комисията, до решение относно друга схема съгласно принципа на лоялното сътрудничество, предвиден с член 4, параграф 3 от ДЕС. Раздел 3.2.3 от Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (40) потвърждава, че в съответствие с този общ принцип, държава членка не може да се отклонява от плана за възстановяване без нотификация и предварително одобрение от Комисията.
(183)
Освен това, Комисията никога не е давала каквото и да било съгласие за прехвърляне на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, извършено от Франция.
(184)
Комисията стигна до заключението, че нито Франция, нито получателите на помощта не могат да се позоват на каквито и да било оправдани очаквания.
4. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ
(185)
Комисията стигна до заключението, че условията на Решение „Sernam 2“ не са били спазени. Следователно, с мерките за помощ, разрешени с Решение „Sernam 2“, е било злоупотребено съгласно член 16 от Регламент (ЕО) № 659/1999. Поради липса на позоваване на съображения за съвместимост от Франция за тези помощи, те са несъвместими с вътрешния пазар. Франция трябва да предприеме всички мерки, за да извърши възстановяването на тези помощи и лихви.
(186)
Размерът на тези суми възлиза на 503 млн. EUR. Той се състои, от една страна, от различни помощи за възстановяването на сума от 2 938 млн. франка или 448 млн. EUR. Тези помощи са представени в таблица 3 от Решение от 30 април 2003 година, чиито основни елементи са отчетени в таблицата по-долу:
(FRF million)
Initial capital
44
Financing of losses 2000
698
Financing of losses 2001
252
Financing of restructuring: SNCF contribution
1 300
Financing of restructuring: equity loan from SNCF
250
Additional costs for railwaymen
394
Total restructuring aid
2 938
(187)
За да се достигне сумата от 503 млн. EUR, следва да се добави сумата на помощите, изплатени в рамките на договорите за транспортиране на багажи и на преса за сума от 34 млн. EUR и в рамките на договори за снабдяване за сума от 21 млн. EUR.
(188)
За повече информация, Решение „Sernam 1“ от 23 май 2001 година съдържа по-подробно описание.
(189)
За да се извърши ефективно и незабавно възстановяване на помощта, френските органи следва да предоставят дата, на която всяка помощ е била предоставена на разположение на получателя (41). От тази дата лихвите при възстановяване ще трябва да се изчисляват за всяка мярка с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 (42).
(190)
Освен това, помощта от 41 млн. EUR, вече счетена за несъвместима с Решение „Sernam 2“, трябва да бъде възстановена, увеличена заедно с лихвите, изчислени по същия метод.
(191)
В крайна сметка, рекапитализацията от 57 млн. EUR, опростяването на задължения към „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания на стойност 38,5 млн. EUR и гаранциите, получени от Френската национална железопътна компания при прехвърлянето на дейности от „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, с изключение на гаранцията, предоставена на железничарите, представляват също така държавни помощи, несъвместими с вътрешния пазар. Тези нови помощи трябва да бъдат възстановени, увеличени с лихвите, изчислени по същия метод. За метода на изчисление на сумите, които следва да се възстановят, Комисията препраща към съображения 171 и 189 от настоящото решение.
(192)
За да се установи сумата на помощта, която следва да се възстанови, Франция може да вземе предвид евентуалните суми, получени от Френската национална железопътна компания в рамките на ликвидацията на дружеството „Sernam SA“ за възстановяването на помощта от 41 млн. EUR плюс лихвите и/или акционерния заем плюс лихвите.
(193)
В случай, че Френската национална железопътна компания е получила общо възстановяване за всички задължения, Франция би могла да вземе предвид евентуалните суми, възстановени от Френската национална железопътна компания в резултат на ликвидацията на „Sernam SA“, само пропорционално на съотношението между сумата на двете мерки за помощ, които са били регистрирани и общата сума на задълженията, вписани в пасива на дружеството „Sernam SA“.
(194)
Това възстановяване, включително възстановяването на помощите, първоначално отпуснати за „Sernam SA“ и за „Sernam Xpress“, следва да се извършат от „Financière Sernam“, както и от дъщерните му дружества, „Sernam Service“ и „Aster“, които понастоящем продължават икономическата дейност като са се възползвали от помощта, преди упражнявана от „Sernam SA“ (понастоящем ликвидирано) а, преди това, от „Sernam SA“.
(195)
Ясно е, че „Sernam Xpress“ и оперативните му дъщерни дружества „Sernam Services“ и „Aster“ са продължили икономическата дейност на „Sernam SA“, тъй като прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, извършено от Франция, е имало точно тази цел. От друга страна, елементите от досието показват, че „Sernam Xpress“, „Sernam Services“ и „Aster“ са продължили да извършват дейността като са се възползвали от помощта според текущия бизнесплан на „Sernam SA“ и със същия персонал. След това, на 30 юни 2011 г., дружеството „Financière Sernam“, едноличен собственик, е закрило дружеството „Sernam Xpress“ и е погълнало активите му. „Financière Sernam“ представлява по този начин законен приемник на „Sernam Xpress“, както и негов икономически наследник, тъй като „Financière Sernam“ е това дружество, което притежава и контролира пряко оперативните дъщерни дружества, които са „Sernam Services“ и „Aster“. Освен това, „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Services“ и „Aster“, продължават дейността на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и продължават да се възползват от помощта. От друга страна, през май 2011 г., „Sernam Services“ е получило апорт на активи, с прехвърлянето на марката „Sernam“, която е оценена на стойност 15 млн. EUR, без да плати подходяща компенсираща полза. Що се отнася до „Aster“, от друга страна, то се е възползвало през март 2008 г. от апорт от 5 млн. EUR в безналична форма, сума, която е оставена в негова полза през юли 2008 г.; от друга страна, тя е била рекапитализирана през декември 2011 г. с оставяне на 5 599 998 EUR, вписани в безналична форма. Тези две дъщерни дружества са се възползвали от помощите, първоначално отпуснати за „Sernam SA“ и за „Sernam Xpress“ не само в качеството на дружества, участващи в групата и поради факта, че те продължават дейността, но и поради факта за прехвърлянето на някои активи или мерки за рекапитализация в тяхна полза.
(196)
Следва да се уточни, че „Sernam SA“ е резултат от преобразуването в акционерно дружество на „Sernam SCS“ в края на 2011 г. (вж. по този въпрос Решение „Sernam 2“, съображение 11). „Sernam SCS“ по този начин е първоначалният получател на част от въпросните помощи.
(197)
Тъй като дружеството „Financière Sernam“, както и дъщерното му дружество „Sernam Services“, които са поставени под финансов надзор, на 31 януари 2012 г., и „Aster“, дъщерно дружество на „Financière Sernam“, по отношение на което е започнало производство за съдебна ликвидация на 3 февруари 2012 г., френските органи се приканват да определят сумата на помощите, да изчислят лихвите, да възстановят в най-кратки срокове, за да могат те да бъдат регистрирани в пасива на тези предприятия.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Държавните помощи в размер на 503 млн. EUR, отпуснати от Франция за „Sernam SCS“ (станало „Sernam SA“) и одобрени от Комисията с Решение 2006/367/ЕО (43) от 20 октомври 2004 година са били иизползвани със злоупотреба. Те са несъвместими с вътрешния пазар. От тези помощи са се възползвали също така „Sernam Xpress“, както и „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
2. От държавната помощ в размер на 41 млн. EUR, отпусната от Франция на „Sernam SCS“ и обявена за несъвместима с Решение „Sernam 2“, също така се е възползвало дружеството „Sernam Xpress“, както и „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
3. Рекапитализацията от 57 млн. EUR на „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания, опростяването на задължения към „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания на стойност 38,5 млн. EUR и гаранциите, получени от Френската национална железопътна компания при прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, с изключение на гаранцията, предоставена на железничарите, представляват също така държавни помощи, несъвместими с вътрешния пазар.
Член 2
1. Франция трябва да възстанови помощите, посочени в член 1, от „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
2. Сумите, които следва да се възстановят, генерират лихви от датата, от която те са били предоставени на разположение на получателя, до тяхното ефективно възстановяване.
3. Лихвата се изчислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 година.
Член 3
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 1, е незабавно и ефективно.
2. Франция осигурява прилагането на настоящото решение в срок от четири месеца от датата, на която е уведомена за него.
3. В рамките на това изпълнение, Франция може да вземе предвид евентуалните суми, възстановени от Френската национална железопътна компания след ликвидацията на „Sernam SA“ при условията, посочени по-горе.
Член 4
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение Франция предоставя на Комисията следната информация:
а)
датата, на която всяка мярка за помощ е била предоставена на разположение на получателя, общата сума (главница и лихви), която получателят трябва да възстанови за всяка от мерките за помощ;
б)
подробно описание на вече предприетите мерки за изпълнение на настоящото решение и на планираните такива;
в)
документи, доказващи, че на получателя е наредено да възстанови помощта.
2. Франция информира редовно Комисията за хода на националните мерки, предприети за прилагане на настоящото решение, до окончателното възстановяване на помощта, посочена в член 1. При искане от страна на Комисията, Франция предоставя незабавно информация за вече предприетите мерки за изпълнение на настоящото решение и за планираните такива. Тя предоставя също така подробна информация относно размера на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателя.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Френската република.
Съставено в Брюксел на 9 март 2012 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tad-9 ta’ Marzu 2012
dwar l-għajnuna mill-Istat SA.12522 (C 37/08) - Franza - L-applikazzjoni tad-Deċiżjoni “Sernam 2”
(notifikata bid-dokument numru C(2012) 1616)
(It-test bil-Franċiż biss huwa awtentiku.)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/398/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE), u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu (1);
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu;
Wara li stiednet lill-partijiet interessati sabiex jissottomettu l-kummenti tagħhom f’konformità mal-Artikoli msemmija (2);
Billi:
1. IL-PROĊEDURA
1.1. IL-KUNTEST TAL-PROĊEDURA ĠENERALI
(1)
Fit-23 ta’ Mejju 2001, il-Kummissjoni approvat għajnuna għar-ristrutturar ta’ SCS Sernam (soċjetà limitata), li f’Diċembru 2001, saret Sernam SA (“id-Deċiżjoni Sernam 1”) (3).
(2)
Fl-20 ta’ Ottubru 2004, il-Kummissjoni adottat deċiżjoni finali li permezz tagħha kkonfermat li l-għajnuna li ġiet approvata bid-Deċiżjoni Sernam 1, li tammonta għal EUR 503 miljun, hija kompatibbli mas-suq intern soġġetta għal ċerti kundizzjonijiet (“id-Deċiżjoni Sernam 2”) (4). Din id-deċiżjoni tinnota wkoll il-preżenza ta’ għajnuna addizzjonali ta’ EUR 41 miljun, li hija inkompatibbli mas-suq intern, u li għandha tiġi rkuprata min-naħa ta’ Franza.
(3)
Permezz tal-ittra tagħha tal-24 ta’ Ġunju 2005, l-ewwel parti terza (“l-ewwel kwerelant”) ilmentat dwar l-applikazzjoni skorretta tad-Deċiżjoni Sernam 2 (5).
(4)
Fit-22 ta’ Frar 2006, dan l-ewwel kwerelant introduċa wkoll proċeduri għan-nuqqas ta’ azzjoni kontra l-Kummissjoni, safejn din tal-aħħar, f’dak iż-żmien, kienet għadha ma ħaditx azzjoni fir-rigward tal-ilment.
(5)
Permezz tal-ittra tagħha tal-10 ta’ April 2006, it-tieni parti interessata, il-kumpanija Mory Group (“it-tieni kwerelant”) ukoll ressqet ilment quddiem il-Kummissjoni (6).
(6)
Iż-żewġ kwerelanti qiesu essenzjalment li d-Deċiżjoni Sernam 2 ġiet applikata b’mod abbużiv u talbu lill-Kummissjoni biex tagħti bidu għal proċedura ta’ investigazzjoni formali ġdida li tkun tirrigwarda l-applikazzjoni tad-Deċiżjoni Sernam 2 min-naħa ta’ Franza.
(7)
Permezz tal-ittra tagħha tas-16 ta’ Lulju 2008, il-Kummissjoni infurmat lil Franza bid-deċiżjoni tagħha li tagħti bidu għall-proċedura prevista fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE fir-rigward tal-applikazzjoni tad-Deċiżjoni Sernam 2 min-naħa ta’ Franza (“id-deċiżjoni tal-ftuħ”). Il-Kummissjoni esprimiet b’mod partikolari d-dubji tagħha dwar il-kompatibbiltà tar-regoli magħżula min-naħa ta’ Franza mad-Deċiżjoni Sernam 2 biex suppost tiġi applikata din id-deċiżjoni u dwar il-possibbiltà li dawn ir-regoli jinkludu għajnuniet ġodda mill-Istat.
(8)
Din id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tagħti bidu għall-proċedura ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (7). L-argumenti li ġabu ż-żewġ kwerelanti huma miġbura fil-qosor fil-premessa 16. Permezz tal-istess deċiżjoni, il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati jippreżentaw il-kummenti tagħhom dwar l-applikazzjoni tad-Deċiżjoni Sernam 2 min-naħa ta’ Franza.
(9)
Fit-8 ta’ Ottubru 2008, l-awtoritajiet Franċiżi ppreżentaw xi kummenti dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ.
(10)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti f’dan ir-rigward min-naħa tal-partijiet interessati. L-ewwel kwerelant issottometta l-kummenti tiegħu fit-13 ta’ Novembru 2008. Is-Société nationale des chemins de fer (“SNCF”) ressqet il-kummenti tagħha fis-6 ta’ Frar 2009. Il-fond ta’ investimenti Butler Capital Partners (“BCP”) ippreżenta l-kummenti tiegħu fid-9 ta’ Frar 2009. Il-Kummissjoni bagħtet lil Franza l-kummenti li rċeviet fil-25 ta’ Marzu 2009, filwaqt li offritilha l-possibbiltà li tikkummenta dwarhom. Hija rċeviet il-kummenti min-naħa tal-awtoritajiet Franċiżi fir-rigward tal-kummenti tal-ewwel kwerelant fis-7 ta’ Mejju 2009.
(11)
Fil-15 ta’ Marzu 2011, it-tieni kwerelant innotifika lill-Kummissjoni biex timplimenta “il-miżuri ta’ investigazzjoni” bil-għan li tivverifika l-kundizzjonijiet ta’ applikazzjoni tad-Deċiżjoni Sernam 2. Il-Kummissjoni rrispondiet għal dan fit-18 ta’ Mejju 2011, billi indikat il-miżuri ta’ investigazzjoni li ttieħdu sa mill-adozzjoni tad-deċiżjoni tal-ftuħ.
(12)
Fil-25 ta’ Novembru 2009 u fid-29 ta’ Novembru 2011, il-Kummissjoni bagħtet xi talbiet għal informazzjoni lill-awtoritajiet Franċiżi. Ir-risposti waslu fil-15 ta’ Jannar 2010 u fil-25 ta’ Jannar 2012 rispettivament.
1.2. IL-KUNTEST TAL-PROĊEDURA NAZZJONALI
(13)
Fit-3 ta’ Jannar 2007, il-kumpanija Mory Group talbet lill-awtoritajiet Franċiżi biex joħorġu żewġ ordnijiet ta’ ħlas lura: 1) waħda kontra Sernam SA dwar l-għajnuna ta’ EUR 41 miljun li ġiet iddikjarata bħala inkompatibbli mas-suq komuni permezz tad-Deċiżjoni Sernam 2 u li, skontha, ma ġietx fil-fatt irkuprata min-naħa ta’ Franza u 2) l-oħra kontra l-benefiċjarju (mhux imsemmi) tal-għajnuniet għar-ristrutturar ta’ Sernam SA, li allegatament ingħataw minn Franza għat-tranżazzjoni ta’ trasferiment tal-assi ta’ Sernam SA (għad-dettalji dwar din it-tranżazzjoni, ara t-Taqsima 2.4 ta’ din id-deċiżjoni).
(14)
Il-Ministru għall-Affarijiet Ekonomiċi, il-Finanzi u l-Industrija ċaħad it-talbiet li għamel it-tieni kwerelant bil-posta. Il-kumpanija Mory Group appellat kontra din id-deċiżjoni ta’ ċaħda għal raġunijiet ta’ ultra vires quddiem il-Qorti Amministrattiva ta’ Pariġi. Sa fejn taf il-Kummissjoni, din il-litigazzjoni għadha pendenti.
(15)
Barra minn hekk, fil-31 ta’ Jannar 2012, ġiet introdotta proċedura ta’ amministrazzjoni ġudizzjarja kontra l-kumpanija Sernam Xpress (“Sernam Xpress”). Sernam Xpress hija l-kumpanija li rċeviet l-assi u l-obbligazzjonijiet mhux finanzjarji mingħand Sernam SA matul it-tranżazzjoni ta’ trasferiment tal-assi ta’ Sernam SA (għad-dettalji dwar din l-operazzjoni, ara t-Taqsima 2.4). Il-Qorti Kummerċjali ta’ Nanterre ddeċidiet li jsir perjodu ta’ osservazzjoni ta’ sitt xhur u ffissat smigħ ġdid għas-27 ta’ Marzu 2012.
2. DESKRIZZJONI
2.1. L-IMPRIŻA SERNAM
(16)
Sa mit-twaqqif tagħha fl-1970 mill-SNCF bħala servizz intern, l-attivitajiet tal-impriża Sernam jikkonsistu f’servizzi ta’ kunsinna tal-posta u ta’ trasport ekspress ta’ pakketti u ta’ paletti (8).
(17)
Fl-1 ta’ Frar 2000, l-attivitajiet kummerċjali kollha ta’ Sernam ġew assenjati lil kumpanija sussidjarja u b’dan il-mod ġiet iffurmata l-kumpanija SCS Sernam (soċjetà limitata). Fil-21 ta’ Diċembru 2001, SCS Sernam ġiet mibdula f’kumpanija pubblika ta’ responsabbiltà limitata (Sernam SA). Fl-2005, Sernam SA kellha 10 kumpaniji sussidjarji operazzjonali kif ukoll kumpanija għat-trasport fuq it-triq, il-kumpanija Sernam Transport Route.
(18)
Fis-17 ta’ Ottubru 2005, Sernam Xpress irċeviet l-assi kif ukoll l-obbligazzjonijiet mhux finanzjarji ta’ Sernam SA hekk kif l-attivitajiet ta’ Sernam SA ġew trażmessi lil Financière Sernam (għad-dettalji dwar din it-tranżazzjoni, ara t-Taqsima 2.4). F’dak iż-żmien, Sernam Xpress kienet tappartjeni 100 % lil Financière Sernam.
(19)
Matul is-sena 2006, il-fond ta’ investimenti BCP ħa sehem ta’ 51,8 % fil-kapital ta’ Sernam Xpress. Fl-istess ħin, Sernam Xpress akkwistat lill-kumpanija Coulonge, impriża tat-trasport stabbilita f’Limoges.
(20)
Matul is-sena 2011, il-kumpaniji Financière Sernam u Sernam Xpress ġew f’pożizzjoni li kienu obbligati jirrikostitwixxu l-kapitali proprji tagħhom qabel tmiem is-sena finanzjarja. Billi l-BCP ma kkontribwiex il-kapital meħtieġ, kellhom jitwettqu żewġ tranżazzjonijiet.
(21)
L-ewwel nett, f’Mejju 2011, Sernam Xpress ikkontribwixxiet id-ditta Sernam lill-kumpanija sussidjarja operazzjonali tagħha, il-kumpanija Sernam Services (huwa stmat li din l-assenjazzjoni tammonta għal EUR 15-il miljun).
(22)
It-tieni nett, fit-30 ta’ Ġunju 2011 sar l-istralċ tal-kumpanija Sernam Xpress u l-kumpanija Financière Sernam, li kienet l-uniku sieħeb tagħha, assorbiet l-assi u l-obbligazzjonijiet kollha li kellha (l-hekk imsejħa tranżazzjoni ta’ “trażmissjoni tal-assi u tal-obbligazzjonijiet kollha”).
(23)
B’hekk, illum il-ġurnata, il-grupp Sernam huwa magħmul mill-kumpanija Financière Sernam u mis-sussidjarji tal-ex Sernam Xpress li huma Sernam Services, li ssemmiet qabel, u l-kumpanija Aster (“Aster”). Aster hija dik li qabel kienet il-kumpanija Sernam Transport Route. Sernam Xpress kienet biegħet din is-sussidjarja f’Diċembru 2005, u tat garanzija fuq il-fatturat lill-akkwirent. F’Marzu 2008, Sernam Xpress reġgħet xtrat il-kumpanija, li sadanittant kienet biddlet isimha għal Aster. Fil-mument tal-akkwist mill-ġdid, Sernam Xpress tat assenjazzjoni ta’ EUR 5 miljun fil-kont kurrenti lil ASTER. Waqt laqgħa tal-bord li seħħet f’Lulju, ġie deċiż li dan l-ammont fil-kont kurrenti jiġi rrinunzjat favur ASTER. F’Diċembru 2011, il-kumpanija Financière Sernam, li sadanittant kienet akkwistat lil Sernam Xpress (ara l-premessa 22), irrikapitalizzat lill-kumpanija ASTER billi rrinunzjat għal EUR 5 599 998 li kienu skritti fil-kont kurrenti.
(24)
Minħabba li s-sitwazzjoni finanzjarja tal-grupp Sernam kienet baqgħet sejra lura, fil-31 ta’ Jannar 2011, ingħata bidu għall-proċedura ta’ amministrazzjoni ġudizzjarja kontra l-kumpaniji Financière Sernam u Sernam Services. Fit-3 ta’ Frar 2011, is-sussidjarja Aster tpoġġiet f’likwidazzjoni b’kontinwazzjoni temporanja tal-attivitajiet tagħha. Il-Qorti Kummerċjali ta’ Nanterre ddeċidiet li jsir perjodu ta’ osservazzjoni ta’ sitt xhur u ffissat smigħ ġdid għas-27 ta’ Marzu 2012.
2.2. ID-DEĊIŻJONI SERNAM 1 TAT-23 TA’ MEJJU 2001
(25)
Fid-Deċiżjoni Sernam 1 tagħha, il-Kummissjoni awtorizzat li tingħata għajnuna li tammonta għal EUR 503 miljun għar-ristrutturar ta’ SCS Sernam. Din l-għajnuna kienet ġiet awtorizzata notevolment fuq il-bażi ta’ impenn li ħadet Franza biex tinbiegħ l-impriża. Fil-fatt, 60 % tal-kapital ta’ SCS Sernam kellu jiġi akkwistat mill-kumpanija Géodis SA (9), kumpanija ta’ trasport u loġistika skont il-liġi ġenerali, elenkata fit-tieni suq tal-Borża ta’ Pariġi. B’hekk, Géodis SA kellha ssir kompletament responsabbli mid-dejn li kellha SCS Sernam, mingħajr l-ebda limiti (10), u kellha tkopri l-ispejjeż addizzjonali tar-ristrutturar sa massimu ta’ EUR 67 miljun. Min-naħa tagħha, SCS Sernam impenjat ruħha biex tnaqqas l-għadd ta’ siti tal-operat tagħha minn 107 għal 72 fil-perjodu li jkopri mill-1999 sal-2004, biex tnaqqas il-fatturat tagħha bi 18 %, biex tnaqqas il-persunal u biex twettaq ir-ristrutturar bil-baġit imsemmi aktar ‘il fuq u fiż-żmien stipulat, jiġifieri qabel il-bidu tas-sena 2004.
2.3. ID-DEĊIŻJONI SERNAM 2 TAL-20 TA’ OTTUBRU 2004
(26)
Fid-Deċiżjoni Sernam 2 tagħha, il-Kummissjoni rrimarkat li l-għajnuna ta’ EUR 503 miljun awtorizzata skont id-Deċiżjoni Sernam 1 ingħatat b’kundizzjonijiet differenti minn dawk previsti mid-Deċiżjoni Sernam 1, b’mod partikolari f’dak li jirrigwarda l-akkwist mill-ġdid minn Géodis ta’ 15 % (minflok is-60 % previsti) tal-ishma ta’ SCS Sernam. Barra minn hekk, Géodis irrifjutat li tikkontribwixxi hi biss għall-ispejjeż tar-ristrutturar tal-impriża li jammontaw għal EUR 67 miljun.
(27)
Fir-rigward ta’ dawn l-elementi, il-Kummissjoni imponiet xi kundizzjonijiet għall-awtorizzazzjoni ta’ EUR 503 miljun tal-għajnuna għar-ristrutturar mogħtija lil Sernam SA. L-Artikolu 3 tad-Deċiżjoni Sernam 2, li fih dawn il-kundizzjonijiet, huwa fformulat kif ġej:
“Artikolu 3
1. Mingħajr ħsara għall-paragrafu 2, għandhom jiġu rispettati l-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
Sernam tista’ twettaq biss l-attivitajiet tagħha ta’ servizz tal-posta bil-ferrovija, skont il-kunċett tat-Train Bloc Express, “TBE”. F’dan ir-rigward, l-SNCF tiggarantixxi li toffri lil kull operatur ieħor li jixtieq jipprovdi servizz simili, l-istess kundizzjonijiet bħal dawk mogħtija lil Sernam għall-iżvilupp tat-trasport tal-merkanzija bil-ferrovija, “TBE”.
(b)
Min-naħa tagħha, fis-sentejn li jibdew mid-data tan-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, Sernam għandha tissostitwixxi bis-sħiħ ir-riżorsi u s-servizzi tagħha tat-trasport bit-triq b’riżorsi u servizzi ta’ impriża waħda jew aktar, li jkunu legalment u ekonomikament indipendenti mill-SNCF, u jintgħażlu skont proċedura miftuħa, trasparenti u mhux diskriminatorja.
Ir-“riżorsi proprji u s-servizzi tat-trasport fuq it-triq ta’ Sernam” tfisser ir-riżorsi kollha tat-triq - jiġifieri, il-vetturi tat-trasport fuq it-triq - tal-kumpanija Sernam, li jappartjenuha kompletament jew li ħadet b’ċens/li kriet;
L-impriżi li jieħdu f’idejhom mill-ġdid l-attivitajiet tat-triq ta’ Sernam għandhom iwettqu s-servizzi kollha tagħhom ta’ trasport fuq it-triq bir-riżorsi proprji tagħhom.
2. Fil-każ li Sernam tbigħ l-assi tagħha f’daqqa sat-30 ta’ Ġunju 2005 bil-prezz tas-suq, permezz ta’ proċedura trasparenti u miftuħa, lil kumpanija mingħajr rabta legali mal-SNCF, il-kundizzjonijiet tal-paragrafu 1 ma jibqgħux jgħoddu.”
(28)
Fid-Deċiżjoni Sernam 2, il-Kummissjoni nnutat ukoll li l-awtoritajiet Franċiżi taw għajnuna addizzjonali ta’ EUR 41 miljun lil Sernam. Hija qieset li din l-għajnuna kienet inkompatibbli mas-suq intern u ordnat li tiġi rkuprata min-naħa ta’ Franza.
2.4. IT-TRAŻMISSJONI TAL-ATTIVITAJIET TA’ SERNAM SA LILL-KUMPANIJA FINANCIÈRE SERNAM
(29)
Għall-finijiet tal-implimentazzjoni tad-Deċiżjoni Sernam 2, Franza stqarret li hi rrispettat il-kundizzjoni prevista fl-Artikolu 3(2). Hija tispjega li fi stqarrija għall-istampa (11), l-SNCF kienet stiednet lill-partijiet kollha interessati biex jikkuntattjaw lill-Bank ABN AMRO. 34 grupp industrijali, gruppi finanzjarji jew konsorzji allegatament intalbu janalizzaw il-fajl. L-istediniet għall-ewwel fażi, li ntbagħtu minn ABN AMRO lill-partijiet li kienu talbu l-fajl, fihom sejħa għall-offerti li jikkonċernaw l-akkwist mill-ġdid tal-assi kollha (minħabba li l-ittra kienet bil-lingwa Ingliża, it-terminu li ntuża kien “assets”) ta’ Sernam SA.
(30)
Skont l-awtoritajiet Franċiżi, is-sitwazzjoni ekonomika ta’ Sernam ma kinitx tippermetti li tirċievi proposti bbażati fuq valwazzjoni pożittiva. Mid-dehra, l-offerti kollha li ġew sottomessi fil-kuntest ta’ din il-proċedura kkonkludew li l-valur kien negattiv ħafna:
-
[kandidat Nru 1] (offerta preliminari): EUR -120 miljun;
-
[kandidat Nru 2] (offerta preliminari): EUR -90,4 miljun;
-
[kandidat Nru 3] (offerta preliminari): EUR -90,4 miljun;
-
[kandidat Nru 4] (offerta tat-tieni fażi): EUR -65,2 miljun;
-
[kandidat Nru 5] (offerta tat-tieni fażi): EUR -56,4 miljun;
(31)
Minħabba li ma saret l-ebda offerta definittiva, il-maniġment ta’ Sernam SA, permezz ta’ kumpanija li kienet għadha ma nħolqitx u li għal bidu ngħatat l-isem ta’ Bidco, u li wara saret Financière Sernam, għamel offerta ta’ akkwist mill-ġdid.
2.4.1. Id-data effettiva tat-tranżazzjonijiet għat-trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam lill-kumpanija Financière Sernam
(32)
Din l-offerta ntbagħtet lill-SNCF fit-30 ta’ Ġunju 2005 u fil-prinċipju, ġiet aċċettata mid-Direzzjoni Ġenerali tal-SNCF fl-istess ġurnata. Madankollu, kien meħtieġ li jsiru xi formalitajiet sabiex jiġi konkluż formalment il-memorandum ta’ ftehim bejn il-partijiet kollha implikati. Il-memorandum ta’ ftehim bejn l-SNCF, Sernam SA, Sernam Xpress (waħda mill-10 kumpaniji sussidjarji 100 % ta’ Sernam SA, maħluqa fl-2002) u d-diriġenti tal-kumpanija futura Financière Sernam, ġie ffirmat fil-21 ta’ Lulju 2005 (minn issa ‘l quddiem il-“memorandum ta’ ftehim tal-21 ta’ Lulju 2005”). Il-kumpanija Financière Sernam ġiet irreġistrata fir-reġistru tal-kumpaniji fl-14 ta’ Ottubru 2005. Id-diversi tranżazzjonijiet għat-trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam lil Financière Sernam, deskritti fid-dettall fil-premessi li ġejjin, twettqu fis-17 ta’ Ottubru 2005.
2.4.2. Id-diversi tranżazzjonijiet għat-trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam lill-kumpanija Financière Sernam
(33)
L-awtoritajiet Franċiżi indikaw li t-trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam lill-kumpanija Financière Sernam seħħet f’erba’ stadji:
(a)
l-SNCF irrikapitalizzat lis-sussidjarja tagħha Sernam SA li tappartjeniha 100 %, sa massimu ta’ EUR 57 miljun;
(b)
Sernam SA għamlet kontribuzzjoni, li minnha bbenefikat is-sussidjarja tagħha Sernam Xpress li tappartjeniha 100 %, tal-assi kollha, inklużi s-EUR 57 miljun tar-rikapitalizzazzjoni deskritta fil-punt a) u tal-obbligazzjonijiet kollha ta’ Sernam, apparti tal-hekk imsejħa obbligazzjonijiet “finanzjarji” (self fuq l-ekwità kkuntrattat mill-kumpanija Sernam SA bil-grupp SNCF, l-obbligazzjonijiet li jikkonċernaw it-tħassir tal-kuntratt “IBM - GPS”) li b’kollox kienu jammontaw għal EUR 38,5 miljun (12). Għal din l-assenjazzjoni, Sernam SA rċeviet sehem f’Sernam Xpress b’valur nominali ta’ EUR 100.
(c)
Wara dan, Sernam Xpress kompliet taħdem għal żieda fil-kapital ta’ EUR 2 miljun, li kienet sottoskritta kompletament mill-SNCF; b’segwitu għal din it-tranżazzjoni, l-SNCF żammet il-maġġoranza tal-ishma f’Sernam Xpress;
(d)
Sernam SA u l-SNCF ċedew l-ishma totali tagħhom f’Sernam Xpress, li jirrappreżentaw il-kapital kollu ta’ din tal-aħħar, lil Financière Sernam għal prezz ta’ EUR 2 miljun.
(34)
Sernam SA ġiet illikwidata b’mod ġudizzjarju fil-15 ta’ Diċembru 2005. Il-EUR 41 miljun li, skont id-Deċiżjoni Sernam 2, huma rimborsabbli għall-SNCF, ġew iskritti fl-obbligazzjonijiet ta’ din il-likwidazzjoni (13).
(35)
It-tranżazzjonijiet huma indikati fit-tabella li ġejja:
(36)
Il-memorandum ta’ ftehim tal-21 ta’ Lulju 2005 kien jipprevedi li, minbarra r-rikapitalizzazzjoni mill-SNCF, ta’ Sernam SA għal massimu ta’ EUR 57 miljun u ta’ Sernam Xpress għal massimu ta’ EUR 2 miljun rispettivament, jingħataw garanziji mill-SNCF lill-kumpanija Financière Sernam (deskritti fid-dettall, fil-premessi 72 sa 85 tad-deċiżjoni tal-ftuħ) u li ssir klawżola ta’ riżoluzzjoni f’każ li l-Kummissjoni tieħu deċiżjoni negattiva fil-ħames snin ta’ wara l-konklużjoni tal-memorandum ta’ ftehim (deskritta fid-dettall fil-premessa 117 tad-deċiżjoni tal-ftuħ).
2.5. RAĠUNIJIET LI WASSLU BIEX INGĦATA BIDU GĦAL DIN IL-PROĊEDURA
(37)
Fid-deċiżjoni tagħha tas-16 ta’ Lulju 2008, il-Kummissjoni xtaqet tivverifika jekk Franza rrispettatx bis-sħiħ, hekk kif kienet qed tallega, l-Artikolu 3(2) tad-Deċiżjoni Sernam 2 u jekk il-proċedura tal-irkupru tal-għajnuna inkompatibbli ta’ EUR 41 miljun li għażlet Franza, jiġifieri l-iskrizzjoni tal-kreditu mal-Istat meta Sernam SA tkun fi stat ta’ falliment, ippermettietx verament li jiġi eliminat it-tfixkil fil-kompetizzjoni kkawżat minn din l-għajnuna. Barra minn hekk, il-Kummissjoni xtaqet tivverifika jekk it-tranżazzjoni ta’ trasferiment tal-assi ta’ Sernam SA wasslitx għal għajnuniet ġodda mill-Istat meqjusa bħala inkompatibbli mas-suq intern.
2.6. IL-KUMMENTI TAL-PARTIJIET INTERESSATI
2.6.1. L-osservazzjonijiet tal-kwerelanti
(38)
L-ewwel nett, l-ewwel kwerelant iqis li l-kundizzjonijiet stipulati fid-Deċiżjoni Sernam 2 fir-rigward tal-bejgħ tal-assi ta’ Sernam SA ma ġewx irrispettati.
(39)
Fil-bidu, ġie allegat li l-iskadenza imposta mid-Deċiżjoni Sernam 2 għaċ-ċessjoni, jiġifieri t-30 ta’ Ġunju 2005, ma ġietx irrispettata billi t-tranżazzjonijiet ta’ trażmissjoni ma ġewx approvati qabel is-17 ta’ Ottubru 2005 u ċ-ċessjoni tal-azzjonijiet suppost kellha ssir fl-istess ġurnata.
(40)
Imbagħad, fir-rigward tal-prezz tat-trażmissjoni, l-ewwel kwerelant iqis li dan ġie ffissat biss b’referenza għall-offerta li saret min-naħa ta’ Financière Sernam. Din l-offerta, minnha nnifisha, kienet allegatament illeċita minħabba li hija implikat l-attribuzzjoni ta’ għajnuniet ġodda, b’mod partikolari r-rikapitalizzazzjoni ta’ Sernam SA. Fl-aħħar, l-ewwel kwerelant jenfasizza li Sernam Xpress ma kinitx kumpanija indipendenti minn Sernam SA, hekk kif indikat il-Kummissjoni fid-deċiżjoni tal-ftuħ tagħha.
(41)
Barra minn hekk, it-tranżazzjonijiet ta’ trażmissjoni fil-verità kienu se jikkostitwixxu “share deal”, jiġifieri l-entità benefiċjarja tinżamm fis-suq b’sempliċi bidla tal-proprjetarju tagħha.
(42)
Huwa jikkritika wkoll il-ksur tal-kundizzjoni li l-bejgħ jiġi organizzat permezz ta’ proċedura trasparenti u miftuħa. Fl-opinjoni tiegħu, il-bejgħ ta’ Sernam Xpress kellu jkun soġġett għal konsultazzjoni pubblika u sejħa għall-offerti, wara r-rikapitalizzazzjoni doppja ta’ Sernam SA u ta’ Sernam Xpress, u mhux dak ta’ Sernam SA.
(43)
It-tieni nett, l-ewwel kwerelant jikkritika l-manipulazzjonijiet li saru fil-valwazzjoni tal-assi u tal-obbligazzjonijiet trasferiti u fis-sottovalwazzjoni tal-entità mibjugħa.
(44)
It-tielet nett, l-ewwel kwerelant jelenka sensiela ta’ miżuri li, fl-opinjoni tiegħu, jikkostitwixxu għajnuniet ġodda: ir-rikapitalizzazzjoni ta’ EUR 57 miljun, il-EUR 41 miljun ta’ għajnuna illegali li ma ġewx irkuprati, ir-rinunzja tal-krediti finanzjarji miżmuma mill-SNCF favur Sernam SA. Dawn il-miżuri kollha jikkostitwixxu għajnuniet inkompatibbli mas-suq intern.
(45)
Ir-raba’ nett, l-ewwel kwerelant jenfasizza li kellha ssir likwidazzjoni ta’ Sernam SA u mhux ċessjoni tagħha. Huwa jikkondividi d-dubji tal-Kummissjoni fir-rigward tal-kunsiderazzjoni ta’ ċerti spejjeż fl-ikkalkular tal-likwidazzjoni u jqis li fl-ebda mument ma kien jidher li l-ispiża reali tar-ristrutturar ta’ Sernam kienet inqas mill-ispiża ta’ likwidazzjoni.
(46)
Minn dan kollu, l-ewwel kwerelant jikkonkludi li l-awtoritajiet Franċiżi mhux biss ħarbu l-obbligu li jirkupraw l-għajnuna ta’ EUR 41 miljun li ġiet iddikjarata bħala inkompatibbli, iżda taw ukoll għajnuniet ġodda li jammontaw għal mill-inqas EUR 95 miljun, u li magħhom jeħtieġ li jiżdiedu diversi miżuri ta’ għajnuna oħra mogħtija f’forma ta’ garanziji.
(47)
It-tieni kwerelant, min-naħa tiegħu, ma ppreżenta l-ebda kummenti dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ.
2.6.2. Il-kummenti tal-partijiet interessati li jqisu li d-Deċiżjoni Sernam 2 ġiet irrispettata kif xieraq
2.6.2.1. Il-kummenti tal-SNCF
(48)
L-SNCF tqis li hi rrispettat il-kundizzjoni stipulata fl-Artikolu 3(2) tad-Deċiżjoni Sernam 2. Hija tiddikjara li biegħet l-assi kollha ta’ Sernam f’daqqa, qabel it-30 ta’ Ġunju 2005, bil-prezz tas-suq, lil kumpanija li ma kellha l-ebda rabta legali, permezz ta’ proċedura trasparenti u miftuħa.
(49)
Skont l-SNCF, it-tranżazzjonijiet ta’ trażmissjoni kienu inseparabbli u simultanji. Għalhekk, il-Kummissjoni ma setgħetx tkissirhom artifiċjalment.
(50)
Hija tqis li f’każ ta’ prezz negattiv, il-prinċipju tal-investitur privat fl-ekonomija tas-suq ikun irrispettat jekk l-ispiża taċ-ċessjoni tkun inqas mill-ispiża ta’ likwidazzjoni illi kieku kien iġarrab l-Istat bħala azzjonist, u ssottomettiet kummenti ddettaljati biex tiġġustifika dan kollu.
(51)
Fl-aħħar nett, hija tenfasizza li l-obbligu relatat mal-irkupru tal-għajnuna li tammonta għal EUR 41 miljun, ġie skritt fl-obbligazzjonijiet tal-likwidazzjoni ta’ Sernam SA.
2.6.2.2. Il-kummenti ta’ Butler Capital Partners
(52)
L-ewwel nett, il-BCP jagħti xi preċiżjonijiet dwar l-involviment tiegħu fil-kapital ta’ Sernam Xpress.
(53)
It-tieni nett, il-BCP jippreċiża l-għan immirat bl-akkwist mill-ġdid tal-kumpanija Coulonge.
(54)
It-tielet nett, il-BCP jikkontesta l-fatt li Sernam Xpress ibbenefikat minn surplus ta’ flus b’segwitu għar-rikapitalizzazzjonijiet ta’ EUR 57 miljun u ta’ EUR 2 miljun. Il-BCP kellu jinjetta mill-ġdid EUR 6 miljun biex jgħolli l-fluss tal-flus għal livell aċċettabbli, filwaqt li jiġi kkunsidrat it-telf li għandu jiġi ffinanzjat.
(55)
Ir-raba’ nett, il-BCP jikkontesta l-fatt li l-benefiċċju tal-għajnuna ta’ EUR 41 miljun ġie trasferit lil Sernam Xpress. Il-BCP iqis li sitwazzjoni bħal din tkun konċepibbli biss kieku ġie ppruvat li t-trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam SA ma saritx bi prezz tas-suq. Iżda, skont il-BCP, it-trażmissjoni twettqet wara proċedura miftuħa, trasparenti u mhux diskriminatorja. Il-BCP ifakkar ukoll li l-proċess tat-trażmissjoni kien akkumpanjat minn kompetenzi esperti.
(56)
Fl-aħħar, fir-rigward tal-konsegwenzi tal-akkwist mill-ġdid ta’ Sernam, il-BCP janalizza ż-żieda tal-kapital bħala bejgħ u jikkunsidra li, f’konformità mal-każistika Banks (14) u SMI (15), l-irkupru ta’ għajnuna ipotetika ma setax jiġi impost fuq Financière Sernam jew fuq il-kumpanija sussidjarja tagħha Sernam Xpress.
2.7. IL-KUMMENTI TA’ FRANZA
2.7.1. Fir-rigward tal-konformità mad-Deċiżjoni Sernam 2
2.7.1.1. Fir-rigward tal-konformità mal-iskadenza għall-bejgħ
(57)
L-awtoritajiet Franċiżi jqisu li l-offerta definittiva ta’ akkwist mill-ġdid, li hija legalment vinkolanti għax-xerrej, ġiet ippreżentata fit-30 ta’ Ġunju 2005 u ġiet aċċettata fl-istess ġurnata mill-SNCF, u dan għamel il-ftehim irrevokabbli fir-rigward tal-liġi kuntrattwali Franċiża.
2.7.1.2. Fir-rigward tal-prezz tal-bejgħ
(58)
L-awtoritajiet Franċiżi jqisu li d-Deċiżjoni Sernam 2 ma pprojbixxitx il-bejgħ bi prezz negattiv, u li l-każistika tirrikonoxxi li dan jista’ jikkostitwixxi prezz tas-suq.
(59)
L-assi aktarx ġew mibjugħa bil-prezz negattiv ta’ EUR 57 miljun, li jikkorrespondi mal-ammont tar-rikapitalizzazzjoni ta’ Sernam SA mill-SNCF. Dan il-prezz suppost kien aħjar mill-offerti indikattivi ppreżentati fil-bidu, u kien jikkostitwixxi l-unika offerta definittiva proposta mis-suq lill-SNCF. Ġie allegat li dan il-prezz ġie vvalidat minn diversi esperti indipendenti (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings u l-Kumitat inkarigat mill-Privatizzazzjoni - “Commission des Participations et Transferts”).
(60)
Skont l-awtoritajiet Franċiżi, ir-rikapitalizzazzjoni ta’ qabel li twettqet mill-SNCF, mhija xejn ħlief regola ta’ implimentazzjoni. Għaldaqstant, il-Kummissjoni ma setgħetx tirreferi għal din ir-rikapitalizzazzjoni biex tikkontesta l-valur tas-suq tal-assi ta’ Sernam, anke jekk l-eżistenza ta’ prezz tas-suq tkun teskludi kwalunkwe kwalifika ta’ għajnuna għall-prezz negattiv kollu.
2.7.1.3. Fir-rigward tal-bejgħ tal-assi
(61)
L-awtoritajiet Franċiżi, b’segwitu għall-analiżi tal-Kummissjoni, li skontha, it-trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam SA lil Financière Sernam jinkludi żewġ tranżazzjonijiet suċċessivi, jiġifieri: 1) it-trasferiment fost l-impriżi ta’ grupp tal-assi kollha f’daqqa ta’ Sernam SA lil Sernam Xpress (li f’dan l-istadju kienet kumpanija sussidjarja li tappartjeni 100 % lil Sernam SA), u mbagħad 2) il-bejgħ ta’ Sernam Xpress lil Financière Sernam, li jikkorrespondi għal “share deal” u mhux għal bejgħ ta’ assi, iqisu li dan jirrigwarda tkissir artifiċjali u mhux ġustifikat.
(62)
L-ewwel nett, it-tranżazzjonijiet ta’ trażmissjoni kienu meqjusa li jikkorrespondu ma’ “tranżazzjoni ta’ trasferiment u ċessjoni” implimentata permezz tar-rikapitalizzazzjoni, jiġifieri tranżazzjoni inseparabbli u li twettqet għal żewġ raġunijiet: 1) il-liġi Franċiża ma tippermettix li jsir bejgħ tal-assi bi prezz negattiv, u 2) kien jaqbel li jiġi żgurat li l-akkwirent il-ġdid ma jkollu l-ebda rabta legali mal-SNCF.
(63)
Billi s-sitwazzjoni ekonomika tagħha baqgħet żbilanċjata (it-telf akkumulat fl-aħħar erba’ snin finanzjarji qabel iċ-ċessjoni, kien laħaq ammonta għal EUR 309,2 miljun), il-valur globali tal-assi ta’ Sernam SA kien negattiv.
(64)
Sabiex ikun hemm konformità mal-projbizzjoni ta’ bejgħ bi prezz negattiv fil-liġi Franċiża u sabiex tiġi ggarantita n-newtralità ekonomika tat-tranżazzjoni ta’ ċessjoni, normalment il-prattikanti, f’każ ta’ valur negattiv tal-assi li għandhom jiġu trasferiti, jipprevedu li 1) il-prezz imħallas mix-xerrej ikun prezz simboliku u 2) jadottaw miżura maħsuba biex jiġi kkumpensat ix-xerrej (jew permezz ta’ parteċipazzjoni tal-bejjiegħ f’żieda fil-kapital qabel ma sseħħ iċ-ċessjoni, jew permezz ta’ rinunzja mill-bejjiegħ, tal-krediti miżmuma kontra l-kumpanija ċessjonarja).
(65)
Barra minn dan, sabiex jiġi evitat li l-kredituri ta’ Sernam SA jiddubitaw mill-validità tat-tranżazzjoni jew li jeżerċitaw id-dritt tagħhom li jopponu għaliha, kien xieraq li mal-assi kollha f’daqqa jingħaqdu l-obbligazzjonijiet neċessarji biex titkompla l-attività ta’ Sernam. Sempliċi bejgħ tal-assi ma kienx ikun jippermetti l-inklużjoni ta’ dawn l-obbligazzjonijiet.
(66)
Għaldaqstant, kien xieraq li ssir assenjazzjoni parzjali tal-assi soġġetti għas-sistema tad-diviżjonijiet imsemmija fl-Artikoli L.236-16 sa L.236-21 tal-Kodiċi Kummerċjali Franċiż. F’dan ir-rigward, l-awtoritajiet Franċiżi jippreċiżaw li l-assenjazzjoni tkun ekwivalenti għal bejgħ minħabba li tinvolvi wkoll trasferiment ta’ sjieda, permezz ta’ remunerazzjoni bl-ishma maħruġa mill-kumpanija li tibbenefika mill-assenjazzjoni.
(67)
Kif, f’konformità mal-Artikolu 3(2) tad-Deċiżjoni Sernam 2, l-akkwirent ma setax ikollu rabta legali mal-SNCF, ma kienx possibbli li ssir assenjazzjoni tal-assi kollha f’daqqa direttament lil Financière Sernam, billi f’dan il-każ, Sernam SA kienet tkun saret awtomatikament azzjonist fil-kumpanija Financière Sernam, anke permezz ta’ din l-assenjazzjoni stess. Dan ikun jispjega għalfejn ingħatat assenjazzjoni parzjali ta’ assi lil Sernam Xpress imbagħad ċessjoni ta’ Sernam Xpress lill-kumpanija Financière Sernam.
(68)
Skont l-awtoritajiet Franċiżi, l-assenjazzjoni parzjali ta’ assi lil Sernam Xpress ma tikkostitwixxi fl-ebda każ, trasferiment fost l-impriżi ta’ grupp, minħabba li Sernam Xpress hija “kumpanija finta” li tintuża biex takkomoda l-assi kollha f’daqqa ta’ Sernam SA bil-għan uniku li tippermetti li jkun hemm ċessjoni simultanja tagħhom lill-akkwirent - il-kumpanija Financière Sernam - u mhux li titkompla l-attività tal-kumpanija ewlenija tagħha. Ġie allegat li dawn l-assi ġew akkomodati u mogħtija f’assenjazzjoni bil-valur tas-suq tagħhom lil Sernam Xpress bil-għan li tiġi eżegwita t-tranżazzjoni. Fi kwalunkwe każ, l-assenjazzjoni tal-assi kienet tkun timplika trasferiment tas-sjieda, li għalih Sernam Xpress tkun ħarġet sehem b’valur nominali ta’ EUR 100. Skont l-awtoritajiet Franċiżi, din l-azzjoni tirrappreżenta l-prezz tal-valur reali tal-assi u tal-obbligazzjonijiet li ngħataw f’assenjazzjoni, ladarba ġew irrikapitalizzati, li jammonta għal EUR 57 miljun.
(69)
Flimkien mal-kummenti tagħhom b’risposta għad-deċiżjoni tal-ftuħ, l-awtoritajiet Franċiżi inkludew l-opinjoni tal-Professur tal-Liġi Nicolas Molfessis: “Skont il-liġi Franċiża […] l-SNCF ma tkunx permessa ċċedi direttament l-assi kollha f’daqqa ta’ Sernam għal Financière Sernam; skont ir-regoli legali applikabbli, l-SNCF kien ikollha tadotta tranżazzjoni ta’ trasferiment u ċessjoni biex tirrispetta r-restrizzjonijiet imposti mill-Kummissjoni:
-
billi l-liġi Franċiża lanqas biss tikkunsidra l-kunċett ta’ bejgħ bi prezz negattiv, it-tranżazzjoni ma setgħetx issir bil-prezz tas-suq hekk kif kien impost mill-Kummissjoni, mingħajr ma ssir rikapitalizzazzjoni minn qabel;
-
billi l-liġi Franċiża ma tikkunsidrax il-kunċett taċ-ċessjoni tad-dejn, u billi tikkondizzjona ċ-ċessjoni ta’ kuntratt bil-ftehim li jkun sar minn qabel bejn il-kontratturi kollha ċedenti, ftehim li f’termini prattiċi huwa impossibbli li jintlaħaq, iċ-ċessjoni tal-obbligazzjonijiet tal-operat meħtieġ għat-tkomplija tal-attività kien qed jimponi li, biex wieħed jegħleb dan l-ostaklu, jirrikorri għat-teknika tal-assenjazzjoni parzjali tal-assi. L-użu tat-teknika tal-assenjazzjoni parzjali tal-assi kien jimponi l-intervent ta’ kumpanija, Sernam Xpress, biex tiġi rrispettata l-kundizzjoni ta’ nuqqas ta’ rabta legali bejn iċ-ċedent u ċ-ċessjonarju imposta mill-Kummissjoni.
Is-sistema adottata minn Sernam għandha tiġi trattata bħala ċessjoni tal-assi kollha f’daqqa:
-
It-tranżazzjoni ta’ trasferiment u ċessjoni, li fil-prattika hija magħrufa sew, ġiet trattata mill-Qorta tal-Kassazzjoni bħala ċessjoni tal-assi kull darba li l-indikaturi wrew li ż-żewġ tranżazzjonijiet huma marbuta bejniethom mill-qrib, billi l-uniku għan ta’ dawn tal-aħħar huwa t-trasferiment tal-assi;
-
F’dan il-każ, tali rabta mill-qrib hija evidenti ħafna, billi l-konvenzjonijiet differenti ffirmati bejn il-partijiet juru biċ-ċar ħafna r-rieda tal-partijiet li jqisu t-tranżazzjonijiet differenti bħala interdependenti, u billi l-uniku objettiv tagħhom hija ċ-ċessjoni tal-assi ta’ Sernam lil Financière Sernam.’
(70)
Skont l-awtoritajiet Franċiżi, l-assi ta’ Sernam SA ġew mibjugħa kollha f’daqqa lil kumpanija mingħajr l-ebda rabta legali mal-SNCF, bi prezz negattiv li jikkorrespondi ma’ prezz tas-suq, wara li saru negozjati dwar ċessjoni mmexxija fil-qafas tal-proċedura ta’ offerti kompetittiva miftuħa, trasparenti, mhux kondizzjonata u mhux diskriminatorja, f’konformità mal-kundizzjonijiet stabbiliti mill-Artikolu 3(2) tad-Deċiżjoni Sernam 2.
2.7.1.4. Fir-rigward tan-natura miftuħa u trasparenti tal-proċess tal-għażla
(71)
Għall-awtoritajiet Franċiżi, id-dikjarazzjoni li skontha l-fajl li ġie trasferit lill-akkwirenti potenzjali tal-assi ta’ Sernam SA ma kienx jagħmel referenza għall-bejgħ ta’ Sernam Xpress iżda għall-bejgħ tal-assi ta’ Sernam SA, kienet materjalment falza. Barra minn hekk, ir-rekwiżit ta’ sejħa għall-offerti miftuħa, trasparenti u mhux diskriminatorja, ma jkunx jimplika li ssir sejħa għall-offerti ġdida wara r-rikapitalizzazzjoni, minħabba li din mhija xejn ħlief il-konsegwenza diretta tas-sejħa għall-offerti u tal-prezz negattiv li rriżulta minnha.
2.7.1.5. Fir-rigward tal-aspettattivi leġittimi
(72)
L-awtoritajiet Franċiżi jqisu li, billi d-Deċiżjoni Sernam 2 tipprevedi b’mod espliċitu l-possibbiltà li ssir iċ-ċessjoni tal-assi kollha f’daqqa ta’ Sernam, din nibbtet tamiet fil-kap tal-SNCF kif ukoll fost l-awtoritajiet Franċiżi, ibbażati fuq il-fatt li dawn ġew awtorizzati jipproċedu b’dan il-mod. Għalhekk, il-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni dwar l-għajnuna mill-Istat kien jinjora l-aspettattivi leġittimi li kellhom l-awtoritajiet Franċiżi fid-Deċiżjoni Sernam 2, speċjalment minħabba li dawn kienu aġixxew fi trasparenza totali mal-Kummissjoni, billi pprovdewlha l-ispjegazzjonijiet kollha utli dwar ir-regoli ta’ din iċ-ċessjoni.
2.7.2. Fir-rigward tal-manipulazzjonijiet li allegatament twettqu matul il-valwazzjoni tal-assi u tal-obbligazzjonijiet trasferiti minn Sernam SA għal Sernam Xpress
(73)
Fir-rigward tal-manipulazzjonijiet li allegatament twettqu matul il-valwazzjoni, l-awtoritajiet Franċiżi rrifjutaw qabel xejn l-iskont ta’ EUR 22 miljun li kellu jiġi applikat għall-valwazzjoni tal-assi. Fil-fatt, billi t-tranżazzjoni inkwistjoni kienet assenjazzjoni parzjali ta’ assi segwita minn ċessjoni, ir-regoli kontabilistiċi applikabbli ma kinux jirrikjedu valwazzjoni b’valur kontabilistiku nett, kif qed jiddikjara l-ewwel kwerelant, imma valwazzjoni abbażi tal-valuri reali tal-assi u tal-obbligazzjonijiet mogħtija f’assenjazzjoni. Dawn il-valuri ġew stmati skont il-prezz tas-suq jew il-valwazzjonijiet ta’ esperti indipendenti. Ir-regoli kontabilistiċi fis-seħħ ġew applikati wkoll għall-valwazzjoni tal-krediti ta’ taxxi differiti. F’dak li jirrigwarda l-evalwazzjoni tal-portafoll tad-ditti, din suppost ġiet ibbażata fuq stima mwettqa mill-Kummissjoni Ewropea fit-23 ta’ Mejju 2001, meta saret assenjazzjoni mill-SNCF għal SCS Sernam.
(74)
Fir-rigward tal-valwazzjoni tal-obbligazzjonijiet, l-awtoritajiet Franċiżi jqisu li ġew trasferiti biss l-obbligazzjonijiet meħtieġa għat-tkomplija tal-attività tal-kumpanija li tibbenefika mill-assenjazzjoni. Barra minn hekk, fl-opinjoni tagħhom, il-valwazzjoni tal-“badwill” ma tikkorrespondix mad-dħul fil-kontijiet tal-valur negattiv tas-suq ta’ EUR 57 miljun.
2.7.3. Fir-rigward tan-nuqqas ta’ obbligu li tiġi rkuprata l-għajnuna ta’ EUR 41 miljun ta’ Sernam Xpress
(75)
L-awtoritajiet Franċiżi jenfasizzaw li d-distinzjoni bejn “share deal” u “asset deal”, li fuqha ġie bbażat l-argument ifformulat mill-Kummissjoni fil-qafas tal-kawżi SMI (16) u CDA (17), mhijiex rilevanti għall-każ inkwistjoni.
2.7.3.1. Fir-rigward tat-tkissir tat-tranżazzjoni bejn trasferiment fost l-impriżi ta’ grupp u “share deal”
(76)
Għar-raġunijiet deskritti fil-premessi 61 sa 70, l-awtoritajiet Franċiżi jqisu li t-tranżazzjonijiet ta’ trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam SA lill-kumpanija Financière Sernam ma jikkostitwixxux trasferiment fost l-impriżi ta’ grupp segwit minn “share deal”, iżda jikkostitwixxu ċessjoni tal-assi lil xi parti terza.
(77)
Alternattivament, huma jenfasizzaw li l-prezz tas-suq ta’ Sernam Xpress kellu neċessarjament jieħu inkunsiderazzjoni l-eżistenza tad-dejn ta’ EUR 41 miljun, kieku l-għajnuna kienet ġiet trasferita. F’din l-ipoteżi, il-prezz negattiv kien ikun ta’ EUR 98 miljun (57 + 41). Madankollu, il-prezz negattiv “imħallas” - fil-verità riċevut - minn Financière Sernam allegatament kien biss EUR 57 miljun. B’hekk, il-bejjiegħ kien ikun franka EUR 41 miljun, iżda kien ikun huwa stess li konsegwentement, iżomm il-benefiċċju ekonomiku tal-għajnuna. F’dan il-kuntest, l-awtoritajiet jagħmlu referenza għas-sentenza Banks (18).
2.7.3.2. Fir-rigward tar-rispett tal-kundizzjonijiet tas-sentenzi CDA u SMI
(78)
L-awtoritajiet Franċiżi jenfasizzaw li, fis-sentenza tagħha tal-kawża CDA, il-Qorti tal-Ġustizzja qieset li l-fatt li CDA kienet tkompli għaddejja bl-attività tal-impriżi li kienu jibbenefikaw mill-għajnuniet, ma kienx jippermetti, bħala tali, li tiġi ppruvata l-eżistenza ta’ rieda li jiġu evitati l-effetti ta’ ordni ta’ rkupru (19).
(79)
Il-Qorti tal-Ġustizzja kienet ippreċiżat li ma kienx hemm rieda li jiġu evitati l-effetti ta’ ordni ta’ rkupru sakemm u sa fejn CDA ħallset prezz ta’ xiri konformi mas-suq għall-akkwist mill-ġdid tal-assi tal-kumpanija LCA (20).
(80)
Skont l-awtoritajiet Franċiżi, billi Sernam Xpress saret il-proprjetarju tal-assi u ta’ parti mill-obbligazzjonijiet ta’ Sernam SA bil-valur tas-suq tagħhom, din it-tranżazzjoni ma kinitx se titrasferixxi lil Sernam Xpress l-opportunità li tgawdi b’mod effettiv mill-vantaġġi ġġenerati mill-għoti tal-għajnuna ta’ EUR 41 miljun. Barra minn hekk, il-Kummissjoni ma setgħetx targumenta dwar il-fatt li, wara li nxtraw mill-ġdid l-assi tagħha, Sernam SA kienet se tibqa’ qisha qoxra vojta, li minnha ma kienx possibbli li tiġi rkuprata l-għajnuna meqjusa bħala inkompatibbli. Argument bħal dan, li diġà kien ġie fformulat fis-sentenza CDA kien ġie miċħud mill-Qorti tal-Ġustizzja (21).
(81)
L-awtoritajiet Franċiżi jenfasizzaw li ċ-ċessjoni tal-assi kollha f’daqqa ta’ Sernam SA kienet possibbiltà prevista b’mod espliċitu mill-Kummissjoni. Għalhekk, għall-SNCF, iċ-ċessjoni tal-assi kollha f’daqqa ta’ Sernam bil-prezz tas-suq lil xi kumpanija, permezz ta’ proċedura trasparenti u miftuħa, ma setgħet fl-ebda mument tiġi kkunsidrata bħala evażjoni minn tali proċedura.
(82)
Fil-fatt, il-Kummissjoni stess ikkunsidrat li tali evażjoni kienet eskluża “fejn, apparti li sseħħ bil-prezz tas-suq, iċ-ċessjoni tal-assi “kollha f’daqqa” tal-kumpanija benefiċjarja tiġi eżegwita fil-qafas ta’ proċedura mhux kundizzjonata u li tkun miftuħa għall-kompetituri kollha ta’ din il-kumpanija” (22).
(83)
Fir-rigward tal-argument tal-Kummissjoni (23) li t-tranżazzjoni mhux biss kienet tippermetti li toffri protezzjoni lill-assi kif awtorizzat mis-sentenza CDA, iżda wkoll li toħloq struttura li tippermetti li tiffinanzja investimenti ġodda bħall-akkwist mill-ġdid tal-kumpanija Coulonge, kien ikun biżżejjed li jiġi rrimarkat li l-akkwist minn Sernam Xpress tal-kumpanija Coulonge Services seħħ fl-istess waqt tal-akkwiżizzjoni ta’ Sernam Xpress minn BCP u fejn Sernam Xpress setgħet isserraħ fuq l-akkwiżizzjoni ta’ BCP permezz ta’ injezzjoni ta’ kapital ġdid, biex jitkompla l-proċess għal dan l-akkwist.
(84)
Għalhekk, għall-kuntrarju tad-dubji li esprimiet il-Kummissjoni, kien hemm ukoll konformità ma’ dak li l-awtoritajiet Franċiżi jidentifikaw bħala “it-tielet kriterju” tas-sentenza CDA.
2.7.4. Fir-rigward tal-għajnuniet il-ġodda mogħtija lil Sernam Xpress u/jew lil Financière Sernam
(85)
Fir-rigward tal-eżistenza ta’ għajnuniet ġodda fil-memorandum ta’ ftehim tal-21 ta’ Lulju 2005 (ir-rikapitalizzazzjoni min-naħa tal-SNCF ta’ Sernam SA li tammonta għal EUR 57 miljun; ir-rikapitalizzazzjoni min-naħa tal-SNCF ta’ Sernam Xpress li tammonta għal EUR 2 miljun; il-garanziji mogħtija lil Financière Sernam mingħand l-SNCF; il-klawżola ta’ riżoluzzjoni), l-awtoritajiet Franċiżi jqisu li, ladarba jsir bejgħ bil-prezz tas-suq wara li tintemm sejħa għall-offerti miftuħa u trasparenti u li l-ispiża li jikkaġuna tkun inqas minn dik ta’ likwidazzjoni, dan il-bejgħ ma jkun jinkludi l-ebda komponenti ta’ għajnuna.
(86)
Barra minn hekk, il-prezz negattiv ippreżentat mill-kumpanija Financière Sernam allegatament jikkorrespondi mal-istimi tal-esperti indipendenti.
(87)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet Franċiżi jippreċiżaw li l-klawżola ta’ riżoluzzjoni ġiet inkluża fil-memorandum ta’ ftehim tal-21 ta’ Lulju 2005, fuq it-talba ta’ Financière Sernam u bil-għan uniku li tipproteġiha mir-riskju ta’ deċiżjoni negattiva tal-Kummissjoni. L-awtoritajiet Franċiżi jqisu li l-ebda ċessjoni ma kienet tkun possibbli mingħajr din it-tip ta’ klawżola u jiddikjaraw li l-Kummissjoni ma kinitx qajmet dubji dwar din il-klawżola f’kawża oħra preċedenti (24).
3. IL-VALUTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI
3.1. TFAKKIRA TAR-RAĠUNIJIET TAL-ARTIKOLU 3 TAD-DEĊIŻJONI SERNAM 2
(88)
L-ewwel nett, il-Kummissjoni tfakkar li din il-proċedura nbdiet skont l-Artikolu 16 tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 tal-Kunsill tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (25), minħabba li l-Kummissjoni kellha indikazzjonijiet li Franza applikat b’mod abbużiv l-għajnuna awtorizzata, soġġetta għall-kundizzjonijiet, mid-Deċiżjoni Sernam 2, u dan wara li applikat b’mod abbużiv l-għajnuna awtorizzata, anke din soġġetta għall-kundizzjonijiet, mid-Deċiżjoni Sernam 1.
(89)
Il-Kummissjoni tqis li jaqbel li tfakkar ir-raġunijiet li wassluha biex timponi l-kundizzjonijiet previsti fl-Artikolu 3 tad-Deċiżjoni Sernam 2 (26):
“[…] meta tikkunsidra l-applikazzjoni abbużiva tal-għajnuna msemmija hawn fuq u ż-żieda tat-tul ta’ żmien tal-pjan ta’ ristrutturar, il-Kummissjoni tqis li Sernam għandha tipprovdi kontraparti partikolari billi tibqa’ tirtira mis-setturi tas-suq li essenzjalment għandhom kapaċità eċċessiva, sabiex tkun tista’ tiġi ġġustifikata l-approvazzjoni ta’ parti mill-għajnuna fil-mira.
Fil-fatt, il-konsegwenza diretta tal-għoti ta’ għajnuniet mill-Istat fi swieq li qegħdin f’sitwazzjoni ta’ kapaċità strutturali eċċessiva jew li saħansitra sejrin lura, tkun li impriża, li suppost tkun waqqfet l-attivitajiet tagħha wara li tkun iddikjarat id-diffikultajiet li ssib ruħha fihom, tkun tista’ tokkupa artifiċjalment xi ishma mis-suq li jkun hemm domanda kbira għalihom, għad-detriment tal-impriżi li jikkompetu bejniethom u li jkunu b’saħħithom mil-lat finanzjarju. Jeħtieġ ukoll li jiġi evitat li l-għajnuna jkollha l-effett mhux mixtieq li tbiegħed mis-suq li jkun hemm domanda kbira għalih, l-impriżi li jkunu b’saħħithom mil-lat finanzjarju għall-benefiċċju ta’ dawk li ma jkunux kapaċi jissoppravvivu bil-mezzi tagħhom stess.
F’dan l-isfond, il-Kummissjoni qieset li Sernam ma kellhiex tibqa’ tinvolvi ruħha fl-attivitajiet tagħha fis-setturi tas-suq li għandhom kapaċità eċċessiva, li f’dan il-każ huwa s-settur tas-suq tal-konsolidazzjoni/tal-kunsinna tradizzjonali tal-posta bit-triq.
Minkejja li Sernam kienet diġà rtirat b’dan il-mod, il-Kummissjoni tqis li dan ma kienx suffiċjenti u li Sernam għandha tkompli għaddejja b’din il-proċedura. Għaldaqstant, il-Kummissjoni tqis li huwa meħtieġ li timponi l-kundizzjonijiet li: i) jippermettu lil Sernam tkompli tiżviluppa fid-diversifikazzjoni innovattiva tagħha lejn settur tas-suq li jrid jiġi żviluppat (li għaldaqstant m’għandux kapaċità eċċessiva) u ii) jippermettu li, fis-setturi tas-suq li jkollhom kapaċità eċċessiva, li jkunu qed jistaġnaw jew li jkunu sejrin lura, is-servizzi ta’ Sernam jiġu sostitwiti bis-servizzi ta’ operaturi oħrajn (u dan iwassal biex jiġu lliberati l-ishma tas-suq ta’ Sernam f’dawn is-setturi).
(…)
Il-Kummissjoni tfakkar ukoll li, fil-każ li Sernam tinbiegħ kollha (kemm l-assi kif ukoll l-obbligazzjonijiet), hekk kif previst mill-awtoritajiet Franċiżi, iridu jiġu applikati l-kundizzjonijiet tad-deċiżjoni (l-akkwist mill-ġdid tal-attivitajiet tat-triq ta’ Sernam minn impriżi oħrajn u d-diversifikazzjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam lejn it-trasport ferrovjarju tal-merkanzija) fi kwalunkwe każ. Min-naħa l-oħra, kieku Sernam [kellha] tbigħ l-assi kollha f’daqqa, il-Kummissjoni tfakkar li ż-żewġ kundizzjonijiet imsemmija hawn fuq, relatati mar-ristrutturar tal-kumpanija ma jkunux japplikaw, billi Sernam ma tkunx se tibqa’ topera bil-forma legali attwali tagħha u tkun illiberat l-ishma tagħha tas-suq favur l-akkwirent indipendenti (li de facto jkun jista’ jkompli l-attivitajiet tagħha bl-assi ta’ Sernam).”
(90)
Għalhekk, id-Deċiżjoni Sernam 2 tipprevedi żewġ xenarji ta’ bejgħ differenti għal Sernam SA: bejgħ ta’ Sernam SA kollha kemm hi (kemm l-assi kif ukoll l-obbligazzjonijiet) u bejgħ tal-assi biss. Fl-ewwel ipoteżi, il-kumpanija li takkwista l-assi u l-obbligazzjonijiet hija soġġetta għall-kundizzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 3(1) tad-Deċiżjoni Sernam 2; fit-tieni ipoteżi, dawn il-kundizzjonijiet ma japplikawx.
(91)
Barra minn hekk, jaqbel li jiġi mfakkar il-kuntest usa’ tad-Deċiżjonijiet Sernam 1 u Sernam 2 tal-Kummissjoni. Sernam SA, kumpanija b’bilanċ kostantement negattiv, kienet tibbenefika minn għajnuniet operazzjonali mill-Istat, li kienu jingħatawlha mill-kumpanija ewlenija tagħha l-SNCF, u li kienu neċessarji għas-soppravvivenza tal-impriża.
(92)
Kien meħtieġ li tinġieb fit-tmiem is-soppravvivenza artifiċjali ta’ kumpanija li kienet qed tokkupa xi ishma tas-suq bla fini ta’ xejn, meta din lanqas biss kienet kompetittiva. Dan wassal biex, min-naħa l-waħda, jinġieb fit-tmiem il-proċess ta’ salvataġġ regolari mogħti lill-kumpanija Sernam mingħand l-Istat, u biex min-naħa l-oħra, it-tfixkil fil-kompetizzjoni li nħoloq permezz ta’ dawn is-salvataġġi jisparixxi jew jirriżulta f’miżuri ta’ kumpens. Għaldaqstant, riedu jiġu rkuprati l-EUR 41 miljun f’għajnuna meqjusa bħala illegali u inkompatibbli li ngħatat lill-kumpanija Sernam bejn l-2001 u l-2004, u riedu jiġu adottati miżuri ta’ kumpens li kienu jilliberaw ishma tas-suq biex ipattu għall-EUR 503 miljun ta’ għajnuna għar-ristrutturar.
(93)
Iżda l-Kummissjoni tirrimarka immedjatament li l-mod li bih Franza kien beħsiebha timplimenta d-deċiżjoni tal-2004 kien imur direttament kontra l-objettivi previsti. Fil-fatt l-awtoritajiet Franċiżi komplew jagħtu għajnuniet operazzjonali, taħt il-kopertura tal-implimentazzjoni ta’ din id-deċiżjoni, u impenjaw rwieħhom biex jippreservaw il-kontinwità ekonomika tal-impriża mingħajr ma jilliberaw ishma tas-suq u għall-kuntrarju jippruvaw isaħħu l-pożizzjoni kompetittiva ta’ din tal-aħħar.
(94)
F’dan l-istadju jkun xieraq li titwettaq analiżi metodika tal-mezzi implimentati mill-awtoritajiet Franċiżi biex jilħqu l-objettivi tagħhom.
3.2. L-APPLIKAZZJONI ABBUŻIVA TAL-GĦAJNUNA AWTORIZZATA MID-DEĊIŻJONI SERNAM 2
(95)
L-awtoritajiet Franċiżi jikkonfermaw li l-kundizzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 3(1) tad-Deċiżjoni Sernam 2 ma ġewx irrispettati. Konsegwentement, il-Kummissjoni tista’ tillimita ruħha li tivverifika jekk Franza rrispettatx jew le l-kundizzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 3(2) tad-Deċiżjoni Sernam 2. Bħala tfakkira, dan il-paragrafu huwa fformulat kif ġej:
“Fil-każ li Sernam tbigħ l-assi tagħha f’daqqa sat-30 ta’ Ġunju 2005 bil-prezz tas-suq, permezz ta’ proċedura trasparenti u miftuħa, lil kumpanija mingħajr rabta legali mal-SNCF, il-kundizzjonijiet tal-paragrafu 1 ma jibqgħux jgħoddu.”
(96)
Kif se jintwera aktar ‘il quddiem, Franza ma rrispettatx dawn il-kundizzjonijiet.
3.2.1. It-trażmissjoni tal-attivitajiet ma saritx fit-30 ta’ Ġunju 2005
(97)
Mill-osservazzjonijiet tal-awtoritajiet Franċiżi u tal-ewwel kwerelant, irriżulta li, fit-30 ta’ Ġunju 2005, il-maniġment tal-SNCF, fil-prinċipju kemm aċċetta l-offerta definittiva tal-kumpanija Financière Sernam. Madankollu, il-memorandum ta’ ftehim li jorbot lill-partijiet kollha fit-tranżazzjoni ma ġiex iffirmat qabel il-21 ta’ Lulju 2005 u d-diversi tranżazzjonijiet ta’ trażmissjoni ma sarux qabel is-17 ta’ Ottubru 2005.
(98)
Il-Kummissjoni b’hekk tikkonkludi li t-trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam SA lil Financière Sernam ma seħħitx sat-30 ta’ Ġunju 2005, hekk kif tirrikjedi l-kundizzjoni stabbilita mid-Deċiżjoni Sernam 2. Din ir-raġuni biss diġà kienet tkun biżżejjed biex jiġi konkluż li Franza applikat b’mod abbużiv l-għajnuna awtorizzata, soġġetta għall-kundizzjonijiet, mid-Deċiżjoni Sernam 2.
3.2.2. It-trażmissjoni tal-attivitajiet ma tikkostitwixxix bejgħ (27)
(99)
Skont is-sistemi legali tal-Istati Membri tal-Unjoni, il-kuntratt ta’ bejgħ jissejjes fuq il-prinċipji żviluppati fil-liġi Rumana (emptio venditio). Il-bejgħ jinkludi t-trasferiment tas-sjieda ta’ oġġett kontra l-ħlas ta’ prezz. Hekk kif jenfasizza l-Gvern Franċiż fir-rigward tal-liġi Franċiża, dan il-prezz għandu jkun prezz pożittiv.
(100)
Tranżazzjoni li permezz tagħha l-persuna li trid titrasferixxi s-sjieda ta’ oġġett wieħed jew aktar toffri l-flus lill-persuna li tkun se takkwistahom, ma tikkostitwixxix bejgħ, iżda tip ta’ kuntratt differenti.
(101)
F’dan il-każ, l-SNCF ħallset EUR 59 miljun, billi rrikapitalizzat lil Sernam SA għal EUR 57 miljun u lil Sernam Xpress għal EUR 2 miljun, rispettivament, u billi tat diversi garanziji lill-kumpanija Financière Sernam. Il-ħlas ta’ EUR 2 miljun minn Financière Sernam favur l-SNCF u Sernam SA, innewtralizza r-rikapitalizzazzjoni ta’ Sernam Xpress, iżda ma affettwax l-elementi l-oħra tat-tranżazzjoni. Konsegwentement, il-kuntratt li ġie konkluż bejn l-SNCF u Financière Sernam ma jistax jitqies bħala kuntratt ta’ bejgħ. Dan lanqas biss ġie kkontestat mill-awtoritajiet Franċiżi, li jispjegaw li d-diversi tranżazzjonijiet ta’ trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam SA lil Financière Sernam ma jikkostitwixxux bejgħ, minħabba li l-liġi Franċiża ma tippermettilhomx li jagħmlu bejgħ li seta’ jwassal għal dan ir-riżultat.
(102)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-kuntratt konkluż bejn l-SNCF u Financière Sernam ma jikkostitwix bejgħ. Għal din l-istess raġuni, l-Artikolu 3(2) tad-Deċiżjoni Sernam 2 ma ġiex irrispettat, ladarba ma kienx hemm bejgħ. Konsegwentement, Franza applikat b’mod abbużiv l-għajnuna awtorizzata, soġġetta għall-kundizzjonijiet, mid-Deċiżjoni Sernam 2.
3.2.3. It-trażmissjoni tal-attivitajiet ma tikkostitwixxix bejgħ tal-assi, iżda trasferiment ta’ Sernam SA kollha kemm hi (kemm l-assi kif ukoll l-obbligazzjonijiet)
(103)
Anke jekk wieħed iqis li t-trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam SA lil Financière Sernam tikkostitwixxi bejgħ, ir-rispett lejn l-Artikolu 3(2) tad-Deċiżjoni Sernam 2 jassumi li tali bejgħ jikkonċerna biss l-assi u mhux lil Sernam SA kollha kemm hi (kemm l-assi kif ukoll l-obbligazzjonijiet). Dan jirriżulta mill-premessa 217 tad-Deċiżjoni Sernam 2, imsemmija fil-premessa 89 ta’ din id-Deċiżjoni.
(104)
Kif indikat fit-Taqsima 2.4, it-trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam SA mill-SNCF lil Financière Sernam tissejjes fuq l-użu min-naħa ta’ Sernam SA tas-sussidjarja tagħha li tappartjeniha 100 % Sernam Xpress, li rċeviet l-assi u l-obbligazzjonijiet trasferiti ta’ Sernam SA minbarra xi dejn li kellha lejn il-kumpanija ewlenija tagħha, l-SNCF. Qabel dan it-trasferiment, Sernam SA ġiet irrikapitalizzata mill-SNCF għall-ammont ta’ EUR 57 miljun u dawn il-flus il-ġodda ġew inklużi fl-assi trasferiti. Wara li sar it-trasferiment, kien imiss lil Sernam Xpress li tiġi rrikapitalizzata mill-SNCF għall-ammont ta’ EUR 2 miljun. L-azzjonijiet ta’ Sernam Xpress imbagħad inbiegħu lil Financière Sernam għall-istess ammont (EUR 2 miljun).
(105)
Kif indikat fit-Taqsima 2.7.1.3., l-awtoritajiet Franċiżi jiġġustifikaw din it-tranżazzjoni bir-restrizzjoni doppja imposta mil-liġi Franċiża u mid-Deċiżjoni Sernam 2.
(106)
Huma jenfasizzaw li r-riżultat globali tat-tranżazzjoni huwa identiku għal dak tal-bejgħ tal-assi. Għalhekk, din it-tranżazzjoni għandha tiġi ttrattata bħala bejgħ tal-assi kollha f’daqqa ta’ Sernam SA, skont l-Artikolu 3(2) tad-Deċiżjoni Sernam 2.
(107)
Il-Kummissjoni waslet għal konklużjoni differenti, għal żewġ raġunijiet.
3.2.3.1. It-trażmissjoni tinkludi trasferiment tal-assi u tal-obbligazzjonijiet kollha f’daqqa fost l-impriżi ta’ grupp, segwit minn bejgħ tal-azzjonijiet (“share deal”) tas-sussidjarja li tkun irċevithom.
(108)
It-tranżazzjoni mwettqa mill-SNCF ippermettiet lil Financière Sernam takkwista l-azzjonijiet ta’ Sernam Xpress, u għaldaqstant li tipproċedi għal bejgħ ta’ azzjonijiet (“share deal”).
(109)
L-ewwel nett, huwa minnu li l-SNCF ipproċediet għal tranżazzjoni li, skont l-awtoritajiet Franċiżi, il-liġi Franċiża ssejħilha “assenjazzjoni parzjali ta’ assi” (fil-verità ta’ assi u ta’ obbligazzjonijiet). Madankollu, anke meta wieħed janalizzaha għaliha, din it-tranżazzjoni ma setgħetx tissejjaħ “bejgħ ta’ assi lil persuna terza”. Hija seħħet bi prezz negattiv li jammonta għal EUR 57 miljun u għaldaqstant ma tikkostitwixxix bejgħ (ara t-Taqsima 3.2.2.). Barra minn hekk, hija ma tolqotx biss l-assi, iżda wkoll l-obbligazzjonijiet kollha, minbarra xi dejn li kellha Sernam SA lejn il-kumpanija ewlenija tagħha, l-SNCF. Għalhekk, dan kien jinvolvi trażmissjoni ta’ Sernam SA kollha kemm hi (kemm l-assi kif ukoll l-obbligazzjonijiet), u mhux bejgħ tal-assi biss (ara wkoll it-Taqsima 3.2.3.2.).
(110)
Fl-aħħar nett, din it-trażmissjoni saret lil sussidjarja li hija kkontrollata 100 %, jiġifieri lil Sernam Xpress, entità ad hoc li hija maħsuba biex tirċievi l-assi u l-obbligazzjonijiet ta’ Sernam SA bil-għan uniku li hija stess terġa’ tinbiegħ lil Financière Sernam. Għalhekk, din l-assenjazzjoni ma saritx lil xi impriża terza u indipendenti tal-SNCF.
(111)
It-tieni nett, il-fatt li l-azzjonijiet ta’ Sernam Xpress inbiegħu lil Financière Sernam, lanqas ma jikkostitwixxi bejgħ tal-assi lil xi impriża terza, iżda trażmissjoni ta’ azzjonijiet jew “share deal” (u għalhekk trażmissjoni tal-impriża kollha kemm hi).
(112)
Konsegwentement, l-ebda tranżazzjoni mwettqa mill-SNCF ma tikkostitwixxi bejgħ tal-assi kollha f’daqqa ta’ Sernam SA lil kumpanija mingħajr rabta legali mal-SNCF u l-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 3(2) tad-Deċiżjoni Sernam 2 ma ġewx irrispettati.
3.2.3.2. It-trażmissjoni mhijiex limitata għall-assi, iżda tinkludi lil Sernam SA kollha kemm hi (kemm l-assi kif ukoll l-obbligazzjonijiet)
(113)
Il-premessa 217 tad-Deċiżjoni Sernam 2, imsemmija fil-premessa 89 ta’ din id-deċiżjoni, stabbilixxiet distinzjoni ċara bejn, min-naħa l-waħda, il-bejgħ tal-assi u, min-naħa l-oħra, il-bejgħ ta’ Sernam SA kollha kemm hi (kemm l-assi kif ukoll l-obbligazzjonijiet). Minn din il-premessa jidher biċ-ċar illi, li kieku l-awtoritajiet Franċiżi kellhom, kif kien beħsiebhom jagħmlu fil-mument tal-adozzjoni tad-Deċiżjoni Sernam 2, jbiegħu lil Sernam SA kollha kemm hi (kemm l-assi kif ukoll l-obbligazzjonijiet), huma kienu jkunu obbligati li jirrispettaw il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 3(1) tad-Deċiżjoni Sernam 2.
(114)
Ir-riżultat tad-diversi tranżazzjonijiet ta’ trażmissjoni huwa li Financière Sernam, permezz tal-akkwist ta’ Sernam Xpress, akkwistat l-assi u l-obbligazzjonijiet kollha ta’ Sernam SA fil-mument tal-adozzjoni tad-Deċiżjoni Sernam 2, bl-eċċezzjonijiet li ġejjin: min-naħa l-waħda, l-assi ġew miżjuda permezz tal-injezzjonijiet ta’ EUR 57 miljun favur Sernam SA u ta’ EUR 2 miljun favur Sernam Xpress (ara wkoll it-Taqsima 3.2.4. ta’ din id-deċiżjoni) u min-naħa l-oħra, l-obbligazzjonijiet ġew imnaqqsa bl-ammont tas-self azzjonarju kkuntrattat mill-kumpanija Sernam SA mal-grupp SNCF, obbligazzjoni relatata mat-tħassir tal-kuntratt “IBM - GPS”, u bl-ammont tal-obbligu ta’ rimborż tal-għajnuna inkompatibbli li tammonta għal EUR 41 miljun.
(115)
Madankollu, dawn l-aġġustamenti marġinali ma jistgħux jaħbu l-fatt li l-biċċa l-kbira tal-assi u tal-obbligazzjonijiet ta’ Sernam SA verament ġew trasferiti, l-ewwel lil Sernam Xpress u mbagħad lil Financière Sernam.
(116)
Għalhekk, it-trażmissjoni tal-attivitajiet ma tikkostitwixxix bejgħ tal-assi, iżda trażmissjoni ta’ Sernam SA kollha kemm hi (kemm l-assi kif ukoll l-obbligazzjonijiet), bi ftit eċċezzjonijiet. Konsegwentement u għal din ir-raġuni wkoll, il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 3(2) tad-Deċiżjoni Sernam 2 ma ġewx irrispettati.
3.2.4. It-trażmissjoni mhijiex limitata għall-assi li kellha Sernam SA fil-mument tad-Deċiżjoni Sernam 2, iżda ġiet miżjuda b’EUR 59 miljun
(117)
Mil-lat tal-assi, il-Kummissjoni tirrimarka wkoll li l-ammont ta’ EUR 59 miljun ġie miżjud permezz tar-rikapitalizzazzjonijiet ta’ Sernam SA u ta’ Sernam Xpress u li, fuq livell ekonomiku, filwaqt li jittieħed inkunsiderazzjoni l-ħlas ta’ EUR 2 miljun minn Financière Sernam, din iż-żieda tammonta għal EUR 57 miljun. Tali żieda fl-assi mhijiex awtorizzata mill-Artikolu 3(2) tad-Deċiżjoni Sernam 2.
3.2.5. It-trażmissjoni tal-attivitajiet ma seħħitx permezz ta’ proċedura trasparenti u miftuħa
(118)
Għall-ewwel, l-awtoritajiet Franċiżi organizzaw proċedura trasparenti u miftuħa. Madankollu, fl-aħħar ta’ din il-proċedura, l-SNCF ma kienet irċeviet l-ebda offerta vinkolanti.
(119)
B’segwitu għall-falliment tal-proċedura trasparenti u miftuħa, ġie konkluż il-kuntratt li kien jirrigwarda d-diversi tranżazzjonijiet ta’ trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam SA, ma’ Financière Sernam. Billi din tal-aħħar ma kinitx ipparteċipat bħala tali u b’mod awtonomu fil-proċedura trasparenti u miftuħa, fl-aħħar mill-aħħar it-trażmissjoni tal-attivitajiet ma seħħitx permezz ta’ proċedura trasparenti u miftuħa.
(120)
Għal din ir-raġuni wkoll, il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 3(2) tad-Deċiżjoni Sernam 2 ma ġewx irrispettati.
3.2.6. L-iskop ta’ bejgħ tal-assi ma ġiex irrispettat
(121)
Fil-premessa 217 tagħha, id-Deċiżjoni Sernam 2 tispjega l-iskop ta’ bejgħ tal-assi b’dan li ġej:
“Sernam […] illiberat l-ishma tagħha tas-suq favur l-akkwirent indipendenti (li de facto jkun jista’ jkompli għaddej bl-attivitajiet tagħha bl-assi ta’ Sernam).”
(122)
Għalhekk, l-iskop ta’ bejgħ tal-assi kien li jiġu lliberati l-ishma tas-suq u l-assi ta’ Sernam SA, kif ukoll li jkun permissibbli li parti terza tagħmel użu minn dawn l-assi. Għaldaqstant, il-bejgħ tal-assi kellu l-għan li jwaqqaf l-attività ekonomika ta’ Sernam SA.
(123)
Madankollu, f’dan il-każ, Sernam SA ġiet akkwistata kollha kemm hi mill-maniġment tagħha, u miġbura mill-ġdid f’dik li mbagħad saret Financière Sernam. Il-kontinwità ekonomika hija totali; barra minn hekk, l-impriża sabet ruħha ħielsa minn parti sostanzjali tad-dejn tagħha u rċeviet kapital ġdid li jammonta għal EUR 59 miljun, li EUR 57 miljun minnhom jibqgħu taħt ir-responsabbiltà ekonomika tal-SNCF. Konsegwentement, apparti l-fatt li t-tranżazzjoni adottata ma tirrispettax il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 3(2) tad-Deċiżjoni Sernam 2, hija lanqas ma tippermetti li jintlaħqu l-objettivi ta’ din id-deċiżjoni. Għall-kuntrarju ta’ dan, hija twassal għal tisħiħ tal-entità ekonomika, suxxettibbli li jiggrava t-tfixkil fil-kompetizzjoni li l-miżuri imposti mid-deċiżjoni kellhom appuntu l-għan li jtaffu.
3.2.7. L-argumenti ppreżentati min-naħa ta’ Franza ma jippermettux li jintwera r-rispett lejn l-Artikolu 3(2) tad-Deċiżjoni Sernam 2
(124)
L-argument ta’ Franza li t-tranżazzjonijiet meqjusa kollha flimkien ikunu ekwivalenti għal bejgħ tal-assi kollha f’daqqa ma jistax jiġi aċċettat. Fil-fatt, minħabba n-natura tagħha, l-ewwel karatteristika ta’ bejgħ tal-assi kollha f’daqqa, hija li ma tissejjisx fuq bejgħ ta’ azzjonijiet. Konsegwentement, il-Kummissjoni ma tistax taċċetta l-argument li bosta atti legali differenti (assenjazzjoni parzjali ta’ assi u ta’ obbligazzjonijiet, imbagħad “share deal”) ikunu ekwivalenti għal att legali wieħed partikolari (bejgħ tal-assi), billi wieħed mill-atti legali li fil-verità ġie implimentat jikkostitwixxi ċ-ċaħda tal-att legali mfittex.
(125)
Bl-istess mod, l-argument li, skont il-liġi Franċiża mhux possibbli jsir bejgħ dirett tal-assi ta’ Sernam SA lil Financière Sernam ma jistax jiġi aċċettat. L-ewwel nett, jaqbel li jiġi mfakkar li d-Deċiżjoni Sernam 2 ħalliet lil Franza żewġ modi alternattivi biex timplimenta din id-Deċiżjoni. Jekk wieħed jassumi li l-bejgħ tal-assi kien se jirriżulta inapplikabbli, l-awtoritajiet Franċiżi dejjem setgħu jimplimentaw id-Deċiżjoni billi jsegwu l-possibbiltà prevista fl-Artikolu 3(1) tad-Deċiżjoni Sernam 2 (ir-restrizzjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam SA għall-kunsinna tal-posta bil-ferrovija biss, billi t-trasport bit-triq kien ġie sottokuntrattat). It-tieni nett, jekk il-kredituri terzi verament kienu opponew għal bejgħ bi prezz negattiv, Sernam SA setgħet kienet is-suġġett ta’ proċedura kollettiva, fejn il-bejgħ ta’ assi seta’ seħħ fil-qafas ta’ din il-proċedura.
(126)
Fl-aħħar nett, jekk l-awtoritajiet Franċiżi kienu qed jesperjenzaw xi diffikultajiet fl-implimentazzjoni tad-Deċiżjoni Sernam 2, huma kellhom jerġgħu jirrikorru għall-Kummissjoni sabiex, flimkien magħha, jaslu għal soluzzjoni li tikkonċerna arranġamenti oħrajn f’konformità mal-prinċipju tal-kooperazzjoni leali previst fl-Artikolu 4(3) tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Minkejja li l-awtoritajiet Franċiżi verament żaru l-Kummissjoni fl-24 ta’ Novembru 2004 u kitbulha uffiċjalment fil-21 ta’ Diċembru 2004 biex jinfurmawha dwar l-għażla li jsir bejgħ tal-assi kollha f’daqqa, mingħajr ma ddeskrivew l-elementi ewlenin, jaqbel li jiġi enfasizzat li Franza fl-ebda mument ma nnotifikat lill-Kummissjoni bil-modifika tal-pjan ta’ ristrutturar approvat, taħt ċerti kundizzjonijiet, minn din tal-aħħar fid-Deċiżjoni Sernam 2. Min-naħa l-oħra, it-Taqsima 3.2.3. tal-linji gwida tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ impriżi li jkunu f’diffikultà (28), tikkonferma li Stat Membru ma jistax jiddevja mill-pjan ta’ ristrutturar mingħajr ma jinnotifika lill-Kummissjoni u mingħajr l-approvazzjoni minn qabel ta’ din tal-aħħar.
(127)
Madankollu, il-Kummissjoni qatt ma tat il-kunsens tagħha fir-rigward tat-trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam SA lil Financière Sernam, implimentata min-naħa ta’ Franza.
3.2.8. Konklużjoni: Franza ma rrispettatx l-Artikolu 3 tad-Deċiżjoni Sernam 2 u applikat b’mod abbużiv l-għajnuna ta’ EUR 503 miljun
(128)
B’konklużjoni għal dan, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-Artikolu 3 tad-Deċiżjoni Sernam 2 ma ġiex irrispettat. Konsegwentement, l-għajnuna ta’ EUR 503 miljun għar-ristrutturar awtorizzata taħt ċerti kundizzjonijiet mid-Deċiżjoni Sernam 2 ġiet applikata b’mod abbużiv.
3.2.9. L-għajnuna ta’ EUR 503 miljun hija inkompatibbli mas-suq intern
(129)
Billi l-għajnuna ta’ EUR 503 miljun ġiet użata mill-benefiċjarju, bi ksur tad-Deċiżjoni Sernam 2, hija mhijiex kompatibbli mas-suq intern skont din id-deċiżjoni.
(130)
Skont il-każistika tal-Qorti tal-Ġustizzja, huwa d-dmir tal-Istat Membru li jinvoka r-raġunijiet ta’ kompatibbiltà ta’ għajnuna. Billi Franza ma invokat l-ebda raġuni ta’ kompatibbiltà, il-Kummissjoni kkonkludiet li l-għajnuna ta’ EUR 503 miljun hija inkompatibbli mas-suq intern u għandha tiġi rkuprata, flimkien mal-imgħaxijiet li akkumulaw mid-data li fiha tqiegħdet għad-dispożizzjoni.
(131)
Dan l-irkupru għandu jsir minn Financière Sernam kif ukoll mis-sussidjarji tagħha, b’mod partikolari Sernam Services u Aster, li llum il-ġurnata għaddejjin bl-attività ekonomika li bbenefikat mill-għajnuna, u li qabel kienet titwettaq minn Sernam SA (li issa ġiet illikwidata) u wara minn Sernam Xpress (li l-assi u l-obbligazzjonijiet tagħha ġew akkwistati minn Financière Sernam wara trażmissjoni tal-assi u tal-obbligazzjonijiet kollha). Fil-fatt, huwa xieraq li qabel xejn jiġi kkunsidrat li Sernam Xpress reġgħet akkwistat l-assi kollha u porzjon mill-obbligazzjonijiet ta’ Sernam SA b’segwitu għal tranżazzjoni li seħħet fost l-impriżi tal-grupp. B’hekk, Sernam Xpress kompliet bl-attività ekonomika ta’ Sernam SA (ara wkoll id-deskrizzjoni dettaljata fit-Taqsima 3.3.). Wara dan, minħabba li saret trażmissjoni tal-assi u tal-obbligazzjonijiet kollha, Financière Sernam tikkostitwixxi s-suċċessur legali ta’ Sernam Xpress. Fl-aħħar nett, Financière Sernam kif ukoll is-sussidjarji tagħha, b’mod partikolari Sernam Service u Aster, qed ikomplu bl-attività ekonomika ta’ Sernam SA u ta’ Sernam Xpress u għaldaqstant għadhom jibbenefikaw mill-għajnuna ta’ EUR 503 miljun li inizjalment kienet ingħatat lil Sernam SA.
3.3. L-IRKUPRU TAL-GĦAJNUNA TA’ EUR 41 MILJUN
(132)
L-għajnuna mill-Istat ta’ EUR 41 miljun li Franza kellha tirkupra mill-benefiċjarju tagħha skont id-Deċiżjoni Sernam 2, ġiet iskritta fl-obbligazzjonijiet tal-likwidazzjoni tal-kumpanija Sernam SA.
(133)
L-awtoritajiet Franċiżi jqisu li, f’konformità mal-Artikolu 4 tad-Deċiżjoni Sernam 2, it-trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam SA lil Financière Sernam permezz ta’ proċedura li huma jikkunsidraw bħala waħda trasparenti u miftuħa, setgħet wasslet biex l-obbligu ta’ rkupru jkun limitat biss għall-kumpanija Sernam SA.
(134)
L-Artikolu 4 tad-Deċiżjoni Sernam 2 huwa fformulat kif ġej:
“Kwalunkwe bejgħ parzjali jew sħiħ ta’ Sernam għandu jsir bil-prezz tas-suq, u permezz ta’ proċedura trasparenti u miftuħa għall-kompetituri kollha. F’dawn il-kundizzjonijiet, jekk il-kumpanija Sernam tibqa’ teżisti, hija għandha tkun responsabbli għar-rimborż tal-għajnuna ta’ EUR 41 miljun.”
(135)
L-Artikolu 4 jagħmel distinzjoni skont jekk kienx hemm jew le interruzzjoni tal-attività ekonomika ta’ Sernam. Fl-ipoteżi li din l-attività sparixxiet, ma hemmx għalfejn isir rkupru mingħand dawk li kienu akkwistaw l-assi bil-prezz tas-suq permezz ta’ proċedura trasparenti u miftuħa.
(136)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tirrimarka li fil-każistika tagħhom, il-Qorti tal-Ġustizzja u l-Qorti Ġenerali jagħtu importanza determinanti lil dawn l-istess fatturi.
(137)
Is-sentenza SMI (29) tagħmel distinzjoni bejn żewġ ipoteżi f’każ ta’ bejgħ ta’ attivitajiet li jkunu bbenefikaw minn għajnuna, jiġifieri l-bejgħ tal-ishma tal-impriża, li b’segwitu ta’ dan l-impriża li tkun ibbenefikat mill-għajnuna tibqa’ żżomm il-personalità legali tagħha (“share deal”), u l-bejgħ tal-assi kollha tal-impriża jew ta’ porzjon minnhom lil impriża oħra, li b’segwitu ta’ dan l-attività ekonomika mgħejuna ma tibqax titwettaq mill-istess persuna legali (“asset deal”).
(138)
F’dak li jirrigwarda x-“share deal”, il-Qorti tal-Ġustizzja stabbilixxiet li: (30)
“[…] meta impriża li tkun ibbenefikat minn għajnuna illegali mill-Istat, tiġi akkwistata bil-prezz tas-suq, jiġifieri bl-ogħla prezz li investitur privat li jopera taħt kundizzjonijiet kompetittivi normali jkun lest li jħallas għal din il-kumpanija fis-sitwazzjoni li tkun tinsab fiha, b’mod partikolari wara li tkun irċeviet għajnuna mill-Istat, l-element ta’ għajnuna jkun ġie kkalkulat skont il-prezz tas-suq u inkluż fil-prezz tax-xiri. Taħt tali kundizzjonijiet, ix-xerrej ma jistax jiġi kkunsidrat bħala li jkun gawda minn xi vantaġġ fil-konfront tal-operaturi l-oħra fis-suq (dwar dan, ara s-Sentenza tal-20 ta’ Settembru 2001, Banks, C-390/98, Ġabra p. I-6117, il-punt 77).
F’dan il-każ, l-impriża li ngħatawlha l-għajnuniet illegali mill-Istat għadha żżomm il-personalità legali tagħha u qed tkompli twettaq l-attivitajiet issussidjati mill-għajnuniet mill-Istat. B’hekk, normalment hija din l-impriża li żżomm il-vantaġġ kompetittiv marbut mal-għajnuniet imsemmija u għaldaqstant hija din l-impriża li għandu jkollha l-obbligu li tħallas lura ammont ekwivalenti għall-ammont ta’ dawn l-għajnuniet. […]”
(139)
F’dak li jirrigwarda l-“asset deal”, il-Qorti tal-Ġustizzja tkompli b’dan li ġej: (31)
“Huwa ċertament possibbli li, fl-ipoteżi fejn il-kumpaniji ta’ salvataġġ huma maħluqa bil-għan li jkomplu jwettqu uħud mill-attivitajiet tal-impriża li tkun ibbenefikat mill-għajnuniet, meta din tfalli, il-kumpaniji msemmija jistgħu wkoll, jekk ikun meħtieġ, jintalbu jħallsu lura l-għajnuniet inkwistjoni, fejn ikun ġie stabbilit li huma għadhom igawdu b’mod effettiv mill-vantaġġ kompetittiv marbut mal-benefiċċju tal-għajnuniet imsemmija. Fil-fatt dan jista’ jkun il-każ, partikolarment, meta dawn il-kumpaniji ta’ salvataġġ jipproċedu għall-akkwist tal-assi tal-kumpanija f’likwidazzjoni mingħajr ma jħallsu lura prezz konformi mal-kundizzjonijiet tas-suq jew meta jiġi stabbilit li l-ħolqien ta’ kumpaniji bħal dawn iwassal biex jiġi evitat l-obbligu ta’ rkupru ta’ dawn l-għajnuniet.”
(140)
Fis-sentenza Seleco (32) issir l-istess distinzjoni. F’din is-sentenza, il-Qorti tal-Ġustizzja tikkonferma li l-Kummissjoni tista’ tiġi mġiegħla tirrikjedi li l-irkupru ma jkunx limitat għall-impriża inizjali, iżda li jiġi estiż għall-impriża li tkompli bl-attività tal-impriża inizjali permezz tal-mezzi ta’ produzzjoni li ġew trasferiti lilha, meta ċerti elementi tat-trasferiment jkunu jindikaw kontinwità ekonomika bejn iż-żewġ entitajiet. Il-Qorti tal-Ġustizzja aċċettat ukoll ir-rilevanza tal-indikaturi segwenti biex tiġi stabbilita kontinwità ekonomika: l-għan tat-trasferiment (l-assi u l-obbligazzjonijiet, il-kontinwità tal-forza tax-xogħol, l-assi miġbura f’daqqa), il-prezz tat-trasferiment, l-identità tal-azzjonarji jew tal-proprjetarji tal-impriża akkwirenti u tal-impriża inizjali, il-mument li fih sar it-trasferiment (wara l-bidu tal-inkjesta, il-ftuħ tal-proċedura jew id-deċiżjoni finali) jew fl-aħħar il-loġika ekonomika tat-tranżazzjoni (33).
(141)
Jidher xieraq ukoll li jiġi enfasizzat li l-bejgħ tal-assi fil-kawżi SMI u Seleco twettaq fil-qafas ta’ proċedura kollettiva, issorveljata minn imħallef. Kien jikkonċerna porzjon biss mill-assi tal-impriżi sottomessi għall-proċedura kollettiva. Barra minn hekk, skont il-Qorti tal-Ġustizzja, ma kienx ġie stabbilit li l-bejgħ ma kienx jikkorrespondi għal kundizzjonijiet ta’ suq.
(142)
Il-Qorti Ġenerali analizzat “asset deal” fis-sentenza CDA (34) u b’mod partikolari vverifikat jekk fil-każ inkwistjoni kienx hemm indikazzjonijiet li jippermettu li jiġi konkluż li l-ordni ta’ rkupru kien qed jiġi evitat permezz ta’ bejgħ parzjali ta’ assi. Il-Qorti Ġenerali qieset li rieda bħal din ma ġietx stabbilita min-naħa tal-Kummissjoni fil-każ inkwistjoni u li CDA ma kinitx qed tgawdi b’mod effettiv mill-vantaġġ kompetittiv marbut mal-benefiċċju tal-għajnuniet mogħtija. Il-Qorti Ġenerali bbażat din l-affermazzjoni fuq żewġ elementi fattwali: il-bejgħ kien limitat għal porzjon tal-assi, li ġew mibjugħa kollha f’daqqa u permezz ta’ dan il-mod ta’ kif saru l-affarijiet (jiġifieri l-bejgħ f’daqqa) inkisbet somma ogħla minn dik li nkisbet meta nbiegħu l-assi inkwistjoni separatament.
(143)
Għalhekk, fid-dawl tal-kriterji żviluppati mill-Qorti tal-Ġustizzja u mill-Qorti Ġenerali, ikun xieraq li tiġi eżaminata t-trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam SA lil Financière Sernam, sabiex jiġi stabbilit jekk l-irkupru għandux jiġi estiż għal Financière Sernam u s-sussidjarji tagħha, Sernam Services u Aster.
(144)
L-ewwel nett, f’dak li jirrigwarda t-trasferiment tal-assi u tal-obbligazzjonijiet kollha f’daqqa, bl-eċċezzjoni ta’ tliet obbligazzjonijiet finanzjarji (self azzjonarju kkuntrattat mill-kumpanija Sernam SA mal-grupp SNCF, obbligazzjoni relatata mat-tħassir tal-kuntratt “IBM - GPS”; obbligu ta’ rimborż tal-għajnuna inkompatibbli li tammonta għal EUR 41 miljun) mingħand Sernam SA lil Sernam Xpress, il-Kummissjoni tosserva li dan it-trasferiment kien ikopri l-impriża kollha kemm hi (ara t-Taqsima 3.2.3.). Għalhekk hemm kontinwità ekonomika bejn Sernam SA u Sernam Xpress. Dan joħloq distinzjoni bejn il-każ preżenti u l-fatti li wasslu għas-sentenzi SMI, Seleco u CDA, li kienu jikkonċernaw il-bejgħ ta’ porzjon biss tal-assi. Barra minn hekk, it-trasferiment sar fost l-impriżi ta’ grupp. Dan sar wara deċiżjoni finali tal-Kummissjoni li tordna l-irkupru tal-għajnuna u l-unika loġika ekonomika tagħha hija li jingħata permess għat-tkomplija tal-attivitajiet ta’ Sernam SA, mingħajr ma jkun hemm għalfejn jiġu rrispettati l-kundizzjonijiet imposti mill-Artikolu 3 tad-Deċiżjoni Sernam 2. B’hekk, huma preżenti l-kriterji kollha li jindikaw il-kontinwità ekonomika skont id-Deċiżjoni u skont is-sentenza Seleco.
(145)
Minkejja dan, il-Kummissjoni tirrimarka li t-trasferiment lil Sernam Xpress ma jikkorrespondix mal-kundizzjonijiet tas-suq. It-trasferiment lil Sernam Xpress seħħ bi prezz negattiv u ma jirriżultax minn proċedura trasparenti u miftuħa (ara t-Taqsima 3.2.5.). Mal-prezz negattiv ta’ EUR 57 miljun, meqjus bħala għajnuna operazzjonali li tippermetti li jiġi kopert it-telf ta’ Sernam Xpress għall-perjodu ta’ bejn l-2005 u l-2008, (35) tiżdied ir-rinunzja mill-SNCF tal-kreditu kontra Sernam SA li tammonta għal EUR 38,5 miljun (ara l-premessa 27). Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni tirrimarka wkoll li l-obbligazzjonijiet li jibqgħu f’Sernam SA jikkostitwixxu dejn kontra xi partijiet terzi, u mhux kontra l-SNCF. Permezz tal-injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 57 miljun, l-SNCF ippermettiet lil Sernam Xpress, li tal-anqas għall-perjodu ta’ bejn l-2005 u l-2008, tonora dawn il-krediti fit-totalità tagħhom. Kieku, min-naħa l-oħra, l-SNCF kienet biegħet l-assi biss bi prezz pożittiv, id-dejn ta’ Sernam SA lejn il-partijiet terzi kien ikun onorat biss sal-ammont ekwivalenti għad-dħul minn fuq il-bejgħ. Dan huwa indikatur addizzjonali li l-bilanċ kuntrattwali bejn l-SNCF u Financière Sernam ma jikkorrespondix mal-kundizzjonijiet ta’ suq.
(146)
Għandu jiġi rrimarkat ukoll li l-prezz negattiv ta’ EUR 57 miljun huwa ogħla mill-aħjar offerta riċevuta matul is-sejħa għall-offerti li kienet bla suċċess, li kien prezz negattiv ta’ EUR 56,4 miljun (offerta tat-tieni fażi [il-kandidat Nru 5]).
(147)
It-trasferiment ippermetta li Sernam Xpress tevita l-ordni ta’ rkupru ta’ EUR 41 miljun li kien ta’ piż fuq Sernam SA, u ppermettilha tkompli bl-attivitajiet ta’ Sernam SA mingħajr ma jkollha tħallas lura din l-għajnuna u mingħajr ma jkollha tirrispetta l-kundizzjonijiet tal-Artikolu 3 tad-Deċiżjoni Sernam 2.
(148)
Għal dawn ir-raġunijiet, il-Kummissjoni waslet għall-konklużjoni li t-trasferiment tal-attivitajiet ta’ Sernam SA lil Sernam Xpress wassal biex Sernam Xpress setgħet tkompli tgawdi b’mod effettiv mill-vantaġġ kompetittiv marbut mal-benefiċċju tal-għajnuniet mogħtija. Fil-fatt, kien hemm kontinwità ekonomika bejn iż-żewġ kumpaniji, u t-trasferiment jikkorrespondi mal-fatt li ġie evitat l-ordni ta’ rkupru li kien ta’ piż fuq Sernam SA.
(149)
Hekk kif ġie spjegat fis-sentenzi SMI u Seleco, il-bejgħ ta’ azzjonijiet ta’ kumpanija li tkun ibbenefikat minn għajnuna illegali minn azzjonarju lil xi parti terza ma jinfluwenzax l-obbligu ta’ rkupru mill-kumpanija benefiċjarja. Konsegwentement, il-bejgħ tal-ishma tal-kumpanija ta’ Sernam Xpress lil Financière Sernam ma rriżultax fil-ħelsien ta’ Sernam Xpress mill-obbligu li tħallas lura l-għajnuna ta’ EUR 41 miljun.
(150)
B’segwitu għall-amalgamazzjoni bejn Sernam Xpress u Financière Sernam, l-obbligu ta’ rkupru ġie trasferit lil Financière Sernam. Barra minn dan, Financière Sernam u s-sussidjarji tagħha, b’mod partikolari Sernam Services u Aster, qed ikomplu bl-attività ekonomika ta’ Sernam SA u ta’ Sernam Xpress u għaldaqstant għadhom jibbenefikaw mill-għajnuna ta’ EUR 41 miljun li inizjalment kienet ingħatat lil Sernam SA.
(151)
Apparti minn hekk, għar-raġunijiet imsemmija fil-punt 3.4 ta’ hawn taħt, l-argumenti li ħarġu bihom l-awtoritajiet Franċiżi abbażi tal-applikazzjoni tal-prinċipju tal-investitur privat f’ekonomija tas-suq għandhom jiġu mwarrba.
3.4. FIR-RIGWARD TAL-GĦAJNUNIET IL-ĠODDA MOGĦTIJA LIL SERNAM XPRESS
(152)
Il-memorandum ta’ ftehim tal-21 ta’ Lulju 2005 jipprevedi għadd partikolari ta’ miżuri, li jkunu jistgħu jikkostitwixxu għajnuniet ġodda (ara l-premessa 36 ta’ hawn fuq). Il-Kummissjoni trid tivverifika jekk dawn il-miżuri jikkostitwixxux għajnuniet ġodda u fejn xieraq, jekk dawn l-għajnuniet jistgħux jiġu ddikjarati bħala kompatibbli mas-suq intern.
(153)
Skont l-awtoritajiet Franċiżi, dawn il-miżuri kollha jikkonformaw mal-prinċipju tal-investitur privat f’ekonomija tas-suq. L-SNCF allegatament ittrasferixxiet l-attivitajiet ta’ Sernam SA lill-kumpanija li kienet ippreżentat l-aħjar offerta matul sejħa għall-offerti trasparenti u miftuħa, u din l-offerta, anke jekk tikkonsisti minn prezz negattiv, kellha tkun tiswa inqas lill-Istat azzjonarju minn kemm kellha tkun tiswieh il-likwidazzjoni ta’ Sernam.
(154)
Il-Kummissjoni tqis li f’sitwazzjoni ta’ rkupru tal-għajnuna, ma setax jiġi applikat il-prinċipju tal-investitur privat. Matul l-irkupru ta’ għajnuna, l-Istat jaġixxi skont l-obbligi li jaqgħu fuqu f’konformità mal-liġi tal-Unjoni, u mhux fir-rwol tiegħu ta’ Stat azzjonarju.
(155)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tirrimarka li l-Artikolu 3(2) tad-Deċiżjoni Sernam 2 ikkunsidra l-bejgħ ta’ assi bħala ekwivalenti għall-miżuri ta’ kumpens imposti mill-Artikolu 3(1). Skont il-punt 40 tal-linji gwida tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ impriżi li jkunu f’diffikultà (36), iċ-ċessjoni ta’ attività żbilanċjata ma tistax titqies bħala miżura ta’ kumpens. Il-prezz negattiv li ntlaħaq ftehim dwaru bejn l-SNCF u Financière Sernam juri li din hija ċ-ċessjoni ta’ attività żbilanċjata, li ma tistax tkun l-ekwivalenti ta’ miżura ta’ kumpens. F’dan il-każ, il-prezz negattiv jikkorrespondi għal għajnuna operazzjonali mogħti lill-impriża, li għalhekk, minħabba n-natura tagħha, mhijiex kapaċi tnaqqas it-tfixkil fil-kompetizzjoni.
(156)
Apparti dan, kieku wieħed kellu jaċċetta l-pożizzjoni li kienet qed tħaddan Franza, Franza setgħet tevita l-obbligu tagħha li tirkupra, mingħand Sernam SA u minn kwalunkwe kumpanija oħra li tkompli bl-attività ekonomika tagħha, l-għajnuna ta’ EUR 41 miljun iddikjarata bħala inkompatibbli mid-Deċiżjoni Sernam 2, kif ukoll l-għajnuna ta’ EUR 503 miljun li ġiet applikata b’mod abbużiv. Riżultat bħal dan kien se jikkontradixxi b’mod ovvju l-każistika tal-Qorti tal-Ġustizzja, li min-naħa tagħha tistieden lill-Istat Membru jirkupra l-għajnuna mingħajr dewmien, billi jirrikorri għall-mezzi legali kollha disponibbli, inkluż is-sekwestru tal-assi tal-impriża u, fejn ikun meħtieġ, il-likwidazzjoni ta’ din tal-aħħar, jekk ma tkunx f’pożizzjoni li tipproċedi għar-rimborż inkwistjoni (37).
(157)
L-aċċettazzjoni tal-pożizzjoni mħaddna minn Franza tkun twassal ukoll għal diskriminazzjoni bejn impriża privata u impriża pubblika. Filwaqt li l-Istat ikun qed jieħu miżuri għall-irkupru mingħand l-impriża privata, u fejn meħtieġ jasal sal-likwidazzjoni tagħha, l-impriża pubblika tkun tista’ taħrab dan id-destin bl-unika kundizzjoni li l-bejgħ tagħha bi prezz negattiv ikun iqum inqas flus lill-Istat minn kemm iqum l-irkupru tal-għajnuniet illegali u inkompatibbli li tkun irċeviet.
(158)
Għal dawn ir-raġunijiet, il-Kummissjoni tqis li l-prinċipju tal-operatur privat fl-ekonomija tas-suq ma jistax jiġi invokat min-naħa ta’ Franza biex il-miżuri previsti fil-memorandum tal-ftehim tal-21 ta’ Lulju 2005 jevitaw il-kunċett ta’ għajnuna mill-Istat.
(159)
Għaldaqstant, għandu jiġi stabbilit jekk il-miżuri inkwistjoni tawx vantaġġ lil Sernam Xpress jew lil Financière Sernam. Billi sussegwentement dawn iż-żewġ impriżi ġew amalgamati, mhux meħtieġ li ssir distinzjoni bejn il-vantaġġi mogħtija lill-waħda jew lill-oħra. It-tliet kriterji li jagħtu prova tal-preżenza ta’ għajnuna huma sodisfatti: il-miżuri ngħataw minn riżorsi ta’ impriża pubblika, l-SNCF; l-SNCF tikkostitwixxi stabbiliment pubbliku industrijali u kummerċjali (EPIC) sottomessa għal sorveljanza stretta ħafna mill-Istat; għalhekk l-għoti tal-vantaġġ huwa attribwibbli wkoll għall-Istat. Billi Sernam Xpress/Financière Sernam huma attivi fit-trasport bit-triq, li huwa settur miftuħ għall-kompetizzjoni fi ħdan l-Unjoni, hemm riskju li l-vantaġġ mogħti joħloq tfixkil fil-kompetizzjoni u jolqot l-iskambji bejn l-Istati Membri.
3.4.1. Fir-rigward tar-rikapitalizzazzjoni ta’ EUR 57 miljun ta’ Sernam SA min-naħa tal-SNCF
(160)
Permezz tar-rikapitalizzazzjoni ta’ EUR 57 miljun ta’ Sernam SA min-naħa tal-SNCF, Sernam SA rċeviet vantaġġ finanzjarju konsiderevoli, li ma kienx disponibbli għall-kompetituri tagħha. Dan il-vantaġġ imbagħad ġie trasferit flimkien mal-assi u l-obbligazzjonijiet l-oħra lil Sernam Xpress.
3.4.2. Fir-rigward tar-rikapitalizzazzjoni ta’ EUR 2 miljun ta’ Sernam Xpress min-naħa tal-SNCF
(161)
Permezz tar-rikapitalizzazzjoni ta’ EUR 2 miljun ta’ Sernam Xpress min-naħa tal-SNCF, Sernam Xpress rċeviet vantaġġ finanzjarju konsiderevoli, li ma kienx disponibbli għall-kompetituri tagħha. Madankollu, il-Kummissjoni tinnota li l-SNCF irċeviet ħlas ta’ EUR 2 miljun mingħand Financière Sernam li jinnewtralizza r-rikapitalizzazzjoni ta’ EUR 2 miljun, u li konsegwentement ma ngħata l-ebda vantaġġ.
3.4.3. Fir-rigward tar-rinunzja mill-SNCF tal-krediti kontra Sernam SA
(162)
Kif ġie spjegat fil-premessa 33, it-trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam SA lil Financière Sernam ma tinkudix żewġ krediti tal-SNCF kontra Sernam SA li jammontaw għal EUR 38,5 miljun. Billi tirrinunzja għal dawn il-krediti, l-SNCF toffri vantaġġ ta’ ammont ekwivalenti għal Sernam Xpress/Financière Sernam.
3.4.4. Fir-rigward tal-garanziji mogħtija mill-SNCF
(163)
Matul it-trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam SA lil Financière Sernam, l-SNCF tat il-garanziji li ġejjin:
-
Hija ntrabtet li, f’perjodu ta’ żmien fiss, ittemm l-iżvilupp ta’ sit partikolari (Valenton) meħtieġ għall-operat tat-Train Bloc Express (TBE), taħt piena ta’ multa ta’ miljun euro f’każ ta’ dewmien;
-
Hija ntrabtet li tkopri kwalunkwe żieda eventwali fil-kirjiet tas-siti l-ġodda ta’ operat, b’limitu ta’ differenza massima ta’ EUR 3 miljun;
-
Hija estendiet bi tliet snin id-dritt għar-ritorn ta’ […] ħaddiem tal-ferroviji ssekondati biex jaħdmu f’Sernam;
-
Hija estendiet bi tliet snin memorandum soċjali li jiggarantixxi lil […] ħaddiem ta’ Sernam li jiġu impjegati mill-ġdid ġewwa l-SNCF f’każ ta’ tkeċċija (min-naħa ta’ Sernam);
-
L-SNCF iggarantixxiet il-“kontinwità tat-train bloc express (TBE)’ (38) u l-aċċess għalih (39). B’rabta ma’ dan, l-SNCF ħallset EUR 3 miljun lil Sernam Xpress.
(164)
F’dak li jirrigwarda l-ewwel żewġ garanziji, jidher biċ-ċar li dawn jagħtu vantaġġ lil Sernam Xpress/Financière Sernam. Fil-fatt, mingħajr dawn iż-żewġ garanziji Sernam Xpress/Financière Sernam kien ikollhom iġarrbu l-ispejjeż inkwistjoni huma stess.
(165)
F’dak li jirrigwarda l-garanziji tat-TBE, il-Kummissjoni tqis li dawn inaqqsu b’mod sinifikanti r-riskju ta’ Sernam Xpress/Financière Sernam. Għaldaqstant, dawn jagħtuhom vantaġġ.
(166)
Fl-opinjoni ta’ Franza, il-garanzija mogħtija lill-ħaddiema tal-ferroviji fil-verità tkun tibbenefika minnha l-SNCF. Fil-fatt, l-SNCF issekondat għadd partikolari ta’ ħaddiema tal-ferroviji biex jaħdmu f’Sernam SA. Dawn il-ħaddiema tal-ferroviji, li l-ispiża tagħhom kienet qed tiġġarrab minn Sernam SA, seta’ jkollhom id-dritt li jerġgħu jiġu integrati fl-SNCF fuq sempliċi talba min-naħa tagħhom. Fid-dawl tal-biżgħat li setgħu jirriżultaw minn privatizzazzjoni, l-SNCF imbagħad estendiet il-perjodu li matulu l-ħaddiema tal-ferroviji setgħu jeżerċitaw dan id-dritt, bil-ħsieb li jiġi evitat li jkun hemm ritorn qawwi ta’ dawn tal-aħħar, billi dan kien ikun iqum aktar flus lill-SNCF.
(167)
Il-Kummissjoni tqis li mingħajr din il-garanzija, il-ħaddiema tal-ferroviji wisq probabbli kienu jitolbu li jerġgħu jiġu integrati fl-SNCF fil-mument tat-trażmissjoni tal-attivitajiet. Sernam Xpress kien ikollha tissostitwihom b’impjegati ġodda taħt status privat. Il-Kummissjoni tqis li aktarx f’dan il-każ, is-salarju ta’ dawn l-impjegati l-ġodda kien ikun inqas minn dak tal-ħaddiema tal-ferroviji, u dan kien ikun jikkumpensa għall-ispiża addizzjonali ta’ Sernam Xpress li tirriżulta mill-esperjenza limitata tagħhom jew inkella mid-diffikultà li jiġi rreklutat għadd konsiderevoli ta’ impjegati ġodda f’daqshekk qasir żmien.
(168)
F’dak li jirrigwarda l-estensjoni tal-garanzija tal-għoti ta’ impjieg mill-ġdid għal perjodu ta’ tliet snin, Franza tqis li din tikkostitwixxi dritt individwali mogħti mill-SNCF lil ċerti impjegati. Aktarx la Financière Sernam, u lanqas Sernam Xpress ma kienu partijiet f’dan il-ftehim.
(169)
Il-Kummissjoni ma taqbilx ma’ din l-analiżi. Fil-fatt, din il-garanzija trendi aktar attraenti l-fatt li wieħed jibqa’ jaħdem ma’ Sernam Xpress matul il-perjodu inkwistjoni, mingħajr ma Sernam Xpress ikollha ġġarrab kwalunkwe spiża addizzjonali.
(170)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-garanziji mogħtija mill-SNCF fil-memorandum tal-21 ta’ Lulju 2005, bl-eċċezzjoni tal-garanzija għall-ħaddiema tal-ferroviji, jagħtu vantaġġ lil Sernam Xpress/Financière Sernam.
(171)
Filwaqt li l-valur tal-ewwel tliet garanziji jista’ jiġi kkalkulat faċilment (miljun euro, EUR 3 miljun u EUR 3 miljun rispettivament), dan mhux il-każ għall-garanzija tal-għoti ta’ impjieg mill-ġdid lill-impjegati. Franza għandha tistabbilixxi ż-żieda fis-salarju li suppost Sernam Xpress/Financière Sernam kellhom jagħtu lill-impjegati tagħhom, fin-nuqqas ta’ din il-garanzija, sabiex jintlaħaq l-istess objettiv.
3.4.5. Fir-rigward tal-prezz tal-bejgħ
(172)
Fil-premessa 164 tad-deċiżjoni tal-ftuħ, il-Kummissjoni esprimiet ukoll id-dubji tagħha dwar jekk il-prezz negattiv “imħallas” minn Financière Sernam kienx fil-fatt jikkorrespondi mal-valur tas-suq. F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tirrimarka li sadanittant, kien hemm l-amalgamazzjoni bejn Sernam Xpress u Financière Sernam, u li għajnuna possibbli lil Financière Sernam li kienet tinkludi prezz negattiv wisq għoli, ma kinitx se tkun superjuri għall-għajnuna ta’ EUR 57 miljun li ngħatat lil Sernam Xpress bħala għajnuna ġdida. Konsegwentement, m’għadux meħtieġ li tingħata deċiżjoni dwar il-kwistjoni tal-għoti ta’ għajnuna possibbli lix-xerrej.
3.4.6. Konklużjoni dwar il-preżenza ta’ għajnuniet ġodda
(173)
Il-miżuri tal-memorandum ta’ ftehim tal-21 ta’ Lulju 2005 deskritti f’din it-Taqsima 3.4 jikkostitwixxu għajnuniet ġodda għal Sernam Xpress/Financière Sernam.
3.4.7. L-inkompatibbiltà mas-suq intern u l-irkupru
(174)
Skont il-każistika tal-Qorti tal-Ġustizzja, huwa d-dmir tal-Istat Membru li jinvoka r-raġunijiet ta’ kompatibbiltà ta’ għajnuna. Billi Franza ma invokat l-ebda raġuni ta’ kompatibbiltà, il-Kummissjoni kkonkludiet li dawn l-għajnuniet huma inkompatibbli mas-suq intern u għandhom jiġu rkuprati, flimkien mal-imgħaxijiet li jkunu laħqu akkumulaw.
(175)
Dan l-irkupru għandu jsir minn Financière Sernam kif ukoll mis-sussidjarji tagħha, b’mod partikolari Sernam Service u Aster, li llum il-ġurnata għaddejjin bl-attività ekonomika li bbenefikat mill-għajnuna, u li qabel kienet titwettaq minn Sernam Xpress (amalgamata ma’ Financière Sernam).
3.5. FIR-RIGWARD TAL-KLAWŻOLA TA’ RIŻOLUZZJONI
(176)
Il-memorandum ta’ ftehim tal-21 ta’ Lulju 2005 jinkludi klawżola ta’ riżoluzzjoni f’każ li l-Kummissjoni tieħu deċiżjoni negattiva fil-ħames snin ta’ wara l-konklużjoni tal-memorandum ta’ ftehim. Anke din il-klawżola tkun tista’ tikkostitwixxi għajnuna ġdida. Madankollu, f’din l-ipoteżi, ir-rimedju jkun jikkonsisti fl-inapplikabbiltà tagħha. Fil-fatt, billi l-klawżola baqgħet ma ġietx applikata, inkiseb dan ir-riżultat. Għalhekk, mhux meħtieġ li l-klawżola inkwistjoni tiġi analizzata aktar fid-dettall.
3.6. FIR-RIGWARD TAL-ASPETTATTIVI LEĠITTIMI
(177)
L-argument invokat mill-awtoritajiet Franċiżi li, il-passi li ttieħdu in buona fede fil-konfront tal-Kummissjoni u f’konformità mad-dmir tagħhom ta’ kooperazzjoni (bħalma hi ż-żjara tagħhom lill-Kummissjoni fl-24 ta’ Novembru 2004 u l-korrespondenza tagħhom tal-21 ta’ Diċembru 2004), wasslu biex inħolqu aspettattivi leġittimi rigward il-konformità tat-trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam SA lil Financière Sernam mad-Deċiżjoni Sernam 2 u mal-liġi tal-Unjoni, ma jistax jiġi aċċettat.
(178)
Fil-fatt, l-informazzjoni kkomunikata min-naħa ta’ Franza kienet tillimita ruħha li tgħarraf lill-Kummissjoni bl-għażla li jinbiegħu l-assi kollha f’daqqa mingħajr ma tiddeskrivi l-elementi ewlenin tat-tranżazzjoni tat-trasferiment tal-assi ta’ Sernam SA. B’mod partikolari, in-nota ta’ informazzjoni tal-21 ta’ Diċembru 2004 lill-Kummissjoni tillimita ruħha li tindika ċerti elementi relatati mal-organizzazzjoni tal-proċess ta’ ċessjoni tal-assi u man-natura miftuħa u trasparenti tiegħu, bil-ħsieb li dan iwassal għal bejgħ bi prezz tas-suq qabel it-30 ta’ Ġunju 2005.
(179)
Għaldaqstant, l-ebda minn dawn l-elementi li ġejjin ma ġew miġjuba għall-attenzjoni tal-Kummissjoni:
1.
il-fatt li ċ-ċessjoni prevista kienet se tkun imsejsa fuq trasferiment fost l-impriżi ta’ grupp tal-assi u tal-obbligazzjonijiet lil entità legali oħra (Sernam Xpress), segwit minn ċessjoni ta’ din l-entità l-oħra (“share deal”);
2.
il-fatt li porzjon tal-obbligazzjonijiet kien se jkun trasferit flimkien mal-assi u li l-ordni ta’ rkupru relatat mal-għajnuna ta’ EUR 41 miljun u l-krediti tal-SNCF ta’ EUR 38,5 miljun biss kienu se jibqgħu fl-obbligazzjonijiet ta’ Sernam SA;
3.
il-fatt li Franza kienet lesta li tirrikapitalizza lil Sernam SA u lil Sernam Xpress f’każ li l-offerta tal-akkwist kienet se tkun bi prezz negattiv.
(180)
Fin-nuqqas ta’ informazzjoni dwar dawn l-elementi, ma kienx possibbli li l-Kummissjoni tipprevedi l-mod ta’ kif, fl-aħħar mill-aħħar, Franza implimentat id-Deċiżjoni Sernam 2. Għall-kuntrarju ta’ dan, in-nota tal-21 ta’ Diċembru 2004 tagħti l-impressjoni li ċ-ċessjoni kienet se titwettaq mingħajr l-ebda distinzjoni bejn l-obbligazzjonijiet u bi prezz pożittiv billi hija tindika li “hekk kif iċ-ċessjoni titwettaq, il-prodotti li jirriżultaw minnha se jintużaw għar-rimborż tal-obbligazzjonijiet tal-persuna ġuridika Sernam, li jinkludu l-għajnuna inkompatibbli li ngħatatilha, fil-qafas tal-proċeduri nazzjonali stabbiliti”.
(181)
Jekk, meta tiġi kkunsidrata n-natura negattiva tal-prezzijiet offruti għall-assi ta’ Sernam SA, l-eventwalità ta’ rikapitalizzazzjoni (il-fatt Nru 3) ħarġet fid-dieher biss meta ġew riċevuti xi offerti, tal-inqas il-prinċipju ta’ bejgħ tal-assi flimkien ma’ porzjon tal-obbligazzjonijiet (il-fatt Nru 2) kellu jkun diġà magħruf fi Franza meta din ifformulat in-nota tagħha tal-21 ta’ Diċembru 2004. Hu x’inhu, l-awtoritajiet Franċiżi ma jistgħux jistennew li se jgawdu minn aspettattivi leġittimi jekk dawn ma infurmawx lill-Kummissjoni minn jeddhom, sa mhux aktar tard mill-21 ta’ Diċembru 2004, dwar dawn il-fatti sostanzjali.
(182)
Fl-aħħar nett u fuq kollox, jekk l-awtoritajiet Franċiżi kienu qed jesperjenzaw xi diffikultajiet fl-implimentazzjoni tad-Deċiżjoni Sernam 2, huma kellhom jerġgħu jirrikorru għall-Kummissjoni sabiex, flimkien magħha, jaslu għal soluzzjoni li tikkonċerna arranġamenti oħrajn f’konformità mal-prinċipju tal-kooperazzjoni leali previst fl-Artikolu 4(3) tat-TUE. It-Taqsima 3.2.3 tal-linji gwida tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ impriżi li jkunu f’diffikultà (40), tikkonferma li, b’applikazzjoni ta’ dan il-prinċipju ġenerali, Stat Membru ma jistax jiddevja mill-pjan ta’ ristrutturar mingħajr ma jinnotifika lill-Kummissjoni u mingħajr l-approvazzjoni minn qabel ta’ din tal-aħħar.
(183)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni qatt ma tat kwalunkwe kunsens dwar it-trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam SA lil Financière Sernam, implimentata min-naħa ta’ Franza.
(184)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonkludi li la Franza u lanqas il-benefiċjarji tal-għajnuna ma jistgħu jinvokaw xi aspettattivi leġittimi.
4. L-IRKUPRU
(185)
Il-Kummissjoni kkonkludiet li l-kundizzjonijiet tad-Deċiżjoni Sernam 2 ma ġewx irrispettati. B’konsegwenza ta’ dan, il-miżuri ta’ għajnuna awtorizzati mid-Deċiżjoni Sernam 2 ġew implimentati b’mod abbużiv skont l-Artikolu 16 tar-Regolament Nru 659/1999. Billi Franza ma invokatx raġunijiet ta’ kompatibbiltà għal dawn l-għajnuniet, dawn huma kkunsidrati bħala inkompatibbli mas-suq intern. Għalhekk, Franza trid tieħu l-miżuri kollha biex tipproċedi għall-irkupru ta’ dawn l-għajnuniet u tal-imgħaxijiet.
(186)
Dawn il-miżuri ta’ għajnuna jammontaw għal EUR 503 miljun. Dawn jinkludu diversi għajnuniet għar-ristrutturar li jammontaw għal FRF 2 938 miljun, jiġifieri EUR 448 miljun. Dawn l-għajnuniet huma ppreżentati fit-Tabella 3 tad-Deċiżjoni tat-30 ta’ April 2003, ta’ liema l-elementi ewlenin huma murija fit-tabella ta’ hawn taħt:
(miljuni ta’ FRF)
Kapital inizjali
44
Finanzjament tat-telf 2000
698
Finanzjament tat-telf 2001
252
Finanzjament tar-ristrutturar: l-assenjazzjoni tal-SNCF
1 300
Finanzjament tar-ristrutturar: self fuq l-ekwità mingħand l-SNCF
250
Spejjeż addizzjonali għall-ħaddiema tal-ferroviji
394
Total tal-għajnuna għar-ristrutturar
2 938
(187)
Sabiex jintlaħaq l-ammont ta’ EUR 503 miljun, huwa meħtieġ li jiġu miżjuda l-għajnuniet imħallsa fil-qafas tal-kuntratti tat-trasport ta’ bagalji u ta’ gazzetti li jammontaw għal EUR 34 miljun u dawk fil-qafas tal-kuntratti ta’ provvisti li jammontaw għal EUR 21 miljun.
(188)
Għal aktar dettalji, għandha ssir referenza għad-Deċiżjoni Sernam 1 tat-23 ta’ Mejju 2001.
(189)
Sabiex jipproċedu għall-irkupru effettiv u immedjat tal-għajnuna, l-awtoritajiet Franċiżi jridu jipprovdu d-data li fiha kull għajnuna tqiegħdet għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarju (41). L-imgħaxijiet fuq l-ammonti li għandhom jiġu rkuprati jridu jiġu kkalkulati għal kull miżura, minn din id-data ‘l hemm, permezz ta’ bażi komposta f’konformità mal-Kapitolu V tar-Regolament (KE) Nru 794/2004 (42).
(190)
Bl-istess mod, l-għajnuna ta’ EUR 41 miljun li diġà ġiet ikkunsidrata bħala inkompatibbli mid-Deċiżjoni Sernam 2, għandha tiġi rkuprata flimkien mal-imgħaxijiet, ikkalkulati bl-istess metodu.
(191)
Fl-aħħar, ir-rikapitalizzazzjoni ta’ EUR 57 miljun, ir-rinunzja mill-SNCF tal-krediti kontra Sernam SA fuq l-ammont ta’ EUR 38,5 miljun u l-garanziji mogħtija mill-SNCF matul it-trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam SA lil Financière Sernam, bl-eċċezzjoni tal-garanzija mogħtija lill-ħaddiema tal-ferroviji, ukoll jikkostitwixxu għajnuniet mill-Istat meqjusa bħala inkompatibbli mas-suq intern. Dawn l-għajnuniet il-ġodda għandhom jiġu rkuprati, flimkien mal-imgħaxijiet, ikkalkulati bl-istess metodu. Għall-metodu tal-kalkulazzjoni tal-ammonti li għandhom jiġu rkuprati, il-Kummissjoni tagħmel referenza għall-premessi 171 u 189 ta’ din id-Deċiżjoni.
(192)
Sabiex jiġi stabbilit l-ammont ta’ għajnuna li għandha tiġi rkuprata, Franza tista’ tikkunsidra kwalunkwe somma riċevuta mill-SNCF fil-qafas tal-likwidazzjoni tal-kumpanija Sernam SA, bħala ħlas lura tal-għajnuna ta’ EUR 41 miljun miżjuda bl-imgħaxijiet u/jew tas-self fuq l-ekwità miżjud bl-imgħaxijiet.
(193)
F’każ li l-SNCF tkun irċeviet rimborż globali għall-krediti kollha tagħha, Franza tkun tista’ tikkunsidra kwalunkwe somom li jkunu ġew irkuprati mill-SNCF wara l-likwidazzjoni ta’ Sernam SA, fi proporzjon biss tar-rabta bejn l-ammont taż-żewġ miżuri ta’ għajnuna li jkunu ġew irreġistrati u l-ammont totali tal-krediti skritti fl-obbligazzjonijiet tal-kumpanija Sernam SA.
(194)
Dawn l-irkupri, inkluż l-irkupru tal-għajnuniet li inizjalment ingħataw lil Sernam SA u lil Sernam Xpress, iridu jsiru minn Financière Sernam kif ukoll mis-sussidjarji tagħha, Sernam Service u Aster, li llum il-ġurnata għaddejjin bl-attività ekonomika li bbenefikat mill-għajnuna, u li preċedentement kienet titwettaq minn Sernam Xpress (li ġiet amalgamata ma’ Financière Sernam) u qabilha minn Sernam SA.
(195)
Fil-fatt m’hemm l-ebda dubju li Sernam Xpress u s-sussidjarji operazzjonali tagħha Sernam Services u Aster, komplew għaddejjin bl-attività ekonomika ta’ Sernam SA, billi dan kien preċiżament l-objettiv tat-trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam SA lil Financière Sernam, implimentata min-naħa ta’ Franza. Barra minn dan, minn ċerti elementi fil-fajl jirriżulta li Sernam Xpress, Sernam Services u Aster verament komplew iwettqu l-attività, li kienet ibbenefikat mill-għajnuna, skont il-pjan kummerċjali kurrenti ta’ Sernam SA u bl-istess persunal. Imbagħad, fit-30 ta’ Ġunju 2011, Financière Sernam, l-uniku sieħeb, xoljiet lill-kumpanija Sernam Xpress u assorbiet l-assi u l-obbligazzjonijiet tagħha. B’hekk, Financière Sernam tikkostitwixxi s-suċċessur legali ta’ Sernam Xpress kif ukoll is-suċċessur ekonomiku tagħha minħabba li, illum il-ġurnata hija (Financière Sernam) għandha taħt idejha u tikkontrolla direttament lis-sussidjarji operazzjonali Sernam Services u Aster. Barra minn dan, Financière Sernam u s-sussidjarji tagħha, b’mod partikolari Sernam Services u Aster, qed ikomplu bl-attività ta’ Sernam SA u ta’ Sernam Xpress u għaldaqstant għadhom jibbenefikaw mill-għajnuna. Apparti dan, f’Mejju tal-2011 Sernam Services irċeviet assenjazzjoni ta’ assi flimkien mat-trasferiment tad-ditta Sernam, li huwa stmat li tammonta għal EUR 15-il miljun, mingħajr ma ħallset lura kumpens adegwat. Fir-rigward ta’ Aster, min-naħa l-waħda hija bbenefikat f’Marzu tal-2008 minn assenjazzjoni fil-kont kurrenti ta’ EUR 5 miljun, ammont li ġie rrinunzjat favuriha f’Lulju tal-2008; min-naħa l-oħra, hija ġiet irrikapitalizzata f’Diċembru tal-2011 permezz tar-rinunzja ta’ EUR 5 599 998 iskritti fil-kont kurrenti. Għalhekk, dawn iż-żewġ sussidjarji bbenefikaw minn għajnuniet li inizjalment ingħataw lil Sernam SA u lil Sernam Xpress, mhux biss minħabba li huma kumpaniji li jiffurmaw parti mill-grupp u għall-fatt li huma qed ikomplu għaddejjin bl-attività tiegħu, iżda wkoll minħabba li t-trasferiment ta’ ċerti assi jew ta’ miżuri ta’ rikapitalizzazzjoni sar favurihom.
(196)
Jaqbel li jiġi speċifikat li Sernam SA stess hija riżultat tat-trasformazzjoni ta’ Sernam SCS f’kumpanija pubblika ta’ responsabbiltà limitata fl-aħħar tal-2001 (dwar dan is-suġġett ara l-premessa 11 tad-Deċiżjoni Sernam 2). B’hekk, Sernam SCS kienet il-benefiċjarju oriġinali ta’ parti mill-għajnuniet inkwistjoni.
(197)
Billi, il-kumpanija Financière Sernam kif ukoll is-sussidjarja tagħha Sernam Services tpoġġew taħt amministrazzjoni ġudizzjarja fil-31 ta’ Jannar 2012, u Aster, is-sussidjarja ta’ Financière Sernam tqiegħdet f’likwidazzjoni ġudizzjarja fit-3 ta’ Frar 2012, l-awtoritajiet Franċiżi ġew mistiedna jiddeterminaw l-ammont tal-għajnuniet, flimkien mal-imgħaxijiet akkumulati, li għandu jiġi rkuprat kemm jista’ jkun malajr, sabiex jiġi skritt fl-obbligazzjonijiet ta’ dawn l-impriżi.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. L-għajnuniet mill-Istat li jammontaw għal EUR 503 miljun, mogħtija minn Franza lil Sernam SCS (li saret Sernam SA) u approvati mill-Kummissjoni permezz tad-Deċiżjoni 2006/367/KE (43) tal-20 ta’ Ottubru 2004, ġew implimentati b’mod abbużiv. Dawn l-għajnuniet huma inkompatibbli mas-suq intern. Minnhom ibbenefikaw ukoll Sernam Xpress kif ukoll Financière Sernam u s-sussidjarji tagħha, Sernam Services u Aster.
2. Sernam Xpress kif ukoll Financière Sernam u b’mod partikolari s-sussidjarji tagħha, Sernam Services u Aster, ibbenefikaw ukoll mill-għajnuna mill-Istat mogħtija minn Franza lil Sernam SCS li tammonta għal EUR 41 miljun u li ġiet iddikjarata bħala inkompatibbli mid-Deċiżjoni Sernam 2.
3. Ir-rikapitalizzazzjoni ta’ Sernam SA mill-SNCF li tammonta għal EUR 57 miljun, ir-rinunzja mill-SNCF tal-krediti kontra Sernam SA fuq l-ammont ta’ EUR 38,5 miljun u l-garanziji mogħtija mill-SNCF matul it-trażmissjoni tal-attivitajiet ta’ Sernam SA lil Financière Sernam, bl-eċċezzjoni tal-garanzija mogħtija lill-ħaddiema tal-ferroviji, jikkostitwixxu għajnuniet mill-Istat meqjusa bħala inkompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 2
1. Huwa mistenni li Franza tirkupra l-għajnuniet imsemmija fl-Artikolu 1 minn Financière Sernam u mis-sussidjarji tagħha, Sernam Services u Aster.
2. L-ammonti li għandhom jiġu rkuprati jagħtu lok għal imgħaxijiet mid-data li fiha l-għajnuniet tqiegħdu għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarju, sakemm jiġu effettivament irkuprati.
3. L-imgħaxijiet huma kkalkulati fuq bażi komposta f’konformità mal-Kapitolu V tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 tal-21 ta’ April 2004.
Artikolu 3
1. L-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1 huwa immedjat u effettiv.
2. Franza għandha tiżgura li din id-Deċiżjoni tiġi implimentata fl-erba’ xhur li jsegwu d-data tan-notifika tagħha.
3. Fil-qafas ta’ din l-implimentazzjoni, Franza tista’ tieħu inkunsiderazzjoni kwalunkwe somom li ġew irkuprati mill-SNCF wara l-likwidazzjoni ta’ Sernam SA, bil-kundizzjonijiet indikati hawn fuq.
Artikolu 4
1. Fix-xahrejn li jsegwu n-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, Franza għandha tibgħat lill-Kummissjoni l-informazzjoni li ġejja:
(a)
id-data li fiha kull miżura ta’ għajnuna tqiegħdet għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarju u l-ammont totali (l-ammont prinċipali u l-imgħaxijiet) li għandu jiġi rkuprat mill-benefiċjarju għal kull miżura ta’ għajnuna;
(b)
deskrizzjoni dettaljata tal-miżuri li diġà ttieħdu u ta’ dawk li huma ppjanati biex ikun hemm konformità ma’ din id-Deċiżjoni;
(c)
id-dokumenti li juru li l-benefiċjarju ġie ordnat iħallas lura l-għajnuna.
2. Franza għandha żżomm lill-Kummissjoni infurmata bil-progress tal-miżuri nazzjonali meħuda għall-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni sakemm l-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1 tkun ġiet kompletament irkuprata. Fuq sempliċi talba tal-Kummissjoni, hija għandha tissottometti minnufih, kwalunkwe informazzjoni dwar il-miżuri li diġà ttieħdu u dwar dawk li huma ppjanati, biex ikun hemm konformità ma’ din id-Deċiżjoni. Għandha tibgħat ukoll informazzjoni dettaljata dwar l-ammonti tal-għajnuna u l-imgħaxijiet diġà rkuprati mingħand il-benefiċjarju.
Artikolu 5
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika ta’ Franza.
Magħmula fi Brussell, 9 ta’ Marzu 2012.