РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 691/2011 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 6 юли 2011 година
относно европейските икономически сметки за околната среда
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 338, параграф 1 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (1),
като имат предвид, че:
(1)
В член 3, параграф 3 от Договора за Европейския съюз наред с другото се предвижда, че Съюзът „работи за устойчивото развитие на Европа, основаващо се на балансиран икономически растеж и ценова стабилност, силно конкурентна социална пазарна икономика, която има за цел пълна заетост и социален прогрес, и високо равнище на защита и подобряване качеството на околната среда“.
(2)
В Решение № 1600/2002/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 22 юли 2002 г. за установяване на Шеста програма за действие на Общността за околната среда (2) бе потвърдено, че надеждната информация относно състоянието на околната среда и основните тенденции, видовете натиск и двигателите за промени в околната среда е от основно значение за разработването на ефективна политика, за нейното изпълнение и за предоставянето на права на гражданите като цяло. Следва да бъдат разработени инструменти за повишаване на обществената осведоменост относно въздействието на стопанските дейности върху околната среда.
(3)
Наличието на научно обоснован подход за измерване на недостига на ресурси ще бъде от решаващо значение за устойчивото икономическо развитие на Съюза в бъдеще.
(4)
В Решение № 1578/2007/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2007 г. относно статистическата програма на Общността за периода 2008-2012 г. (3) ясно се посочва необходимостта от висококачествени статистически данни и сметки за околната среда. Освен това във връзка с основните инициативи за 2008-2012 г. в него се посочва, че по целесъобразност следва да се разработи правна основа за ключови области на събирането на данни за околната среда, които понастоящем не са уредени с правни актове.
(5)
В съобщение от август 2009 г., озаглавено „Отвъд БВП: Измерване на напредъка в свят на промени“, Комисията призна необходимостта съществуващите показатели да се допълнят с данни, които обхващат екологични и социални аспекти, за да се предостави възможност за по-последователно и всеобхватно разработване на политиките. За тази цел икономическите сметки за околната среда осигуряват средство за наблюдаване на упражнявания от икономиката натиск върху околната среда и за изследване на начините, по които той да бъде намален. Тъй като икономическите сметки за околната среда показват взаимодействието между икономиката, домакинствата и факторите, свързани с околната среда, те съответно имат по-висока информационна стойност от отделните национални сметки. Те са важен източник на данни за вземане на решения, свързани с околната среда, и Комисията следва да се запознае с тях при изготвянето на оценките за въздействие. В съответствие с принципите на устойчивото развитие и стремежа към постигане на ресурсоспестяваща и характеризираща се с ниско равнище на замърсяване икономика, заложени в стратегията „Европа 2020“ и редица основни инициативи, става все по-наложително разработването на информационна рамка, която наред с икономическите въпроси последователно да включва и въпроси относно околната среда.
(6)
Европейската система от сметки (ESA), създадена с Регламент (ЕО) № 2223/96 на Съвета от 25 юни 1996 г. относно Европейската система от национални и регионални сметки в Общността (4) (ESA 95), която съответства на приетата през февруари 1993 г. от Статистическата комисия на ООН система от национални сметки (SNA), е в основата на икономическата статистика в Съюза, както и на много икономически показатели (включително БВП). Рамката на ESA може да бъде използвана, за да бъдат подложени на анализ и оценка различни аспекти на икономиката (например нейната структура, отделни части, развитие в течение на времето), но по отношение на необходимостта от конкретни данни, като например за анализ на взаимодействието между околната среда и икономиката, най-доброто решение е да се съставят отделни сателитни сметки.
(7)
В заключенията си от юни 2006 г. Европейският съвет призова Съюза и държавите-членки да разширят обхвата на националните си сметки по отношение на ключовите аспекти на устойчивото развитие. Поради това националните сметки следва да бъдат допълнени с интегрирани икономически сметки за околната среда, осигуряващи напълно съпоставими данни.
(8)
От голямо значение е, веднага след като системата започне да функционира пълноценно, европейските икономически сметки за околната среда да бъдат използвани активно и точно във всички държави-членки и във всички съответни области на политиката на Съюза като ключов елемент на оценките на въздействието, плановете за действие, законодателните предложения и други важни резултати на политическия процес.
(9)
По-актуални данни биха могли да бъдат произведени и посредством „експресни разчети“ (nowcasting), при които за изготвянето на надеждни оценки се използват статистически техники, сходни с тези при прогнозирането.
(10)
Сателитните сметки предоставят възможност за гъвкаво разширяване на аналитичния капацитет на националните сметки към определени области, които са предмет на обществена загриженост, като произтичащия от човешката дейност натиск върху околната среда, без претоварване или прекъсване на работата на централната система. Сателитните сметки следва да бъдат предоставяни на обществеността за ползване редовно и в разбираем вид.
(11)
Системата от интегрирани икономически сметки за околната среда (SEEA), разработена съвместно от Организацията на обединените нации, Европейската комисия, Международния валутен фонд, Организацията за икономическо сътрудничество и развитие и Световната банка, е сателитна система на SNA. Тя обединява в обща рамка информацията за икономиката и околната среда с цел да се измери приносът на околната среда за икономиката и въздействието на икономиката върху околната среда. Тя осигурява на създателите на политики показатели и описателни статистически данни за наблюдение на тези взаимодействия, както и база данни за стратегическо планиране и анализ на политиките за набелязване на по-устойчиви пътища за развитие.
(12)
SEEA синтезира и обединява във възможно най-голяма степен различните категории икономически сметки за околната среда. Като цяло всички тези категории разширяват съществуващите в SNA понятия за разходи, капиталообразуване и наличност на капитала, като добавят към тях допълнителни данни във физически измерители, за да бъдат отразени разходите за околната среда и използването на природни ресурси в производството, или като ги изменят чрез отразяване на тези последици в стойностно изражение. В рамките на тази обща насока съществуващите няколко категории се различават значително по отношение на методологията и на екологичните проблеми, към които са насочени.
(13)
През 1994 г. Комисията представи своята първа стратегия за „зелени сметки“. Оттогава Комисията (Евростат) и държавите-членки разработиха и изпитаха методи за съставяне на сметки до степен, която понастоящем позволява на няколко държави-членки да предоставят редовно първите набори от икономически сметки за околната среда. Най-общоприетите от тях са сметките за физическите потоци на емисиите във въздуха (включително на парникови газове) и за потреблението на материали, както и сметките за разходите и данъците, свързани с опазването на околната среда, в стойностно изражение.
(14)
Една от целите за периода, обхванат от Статистическата програма на Общността за 2008-2012 г., е предприемането на инициативи за замяната на споразуменията със законодателство на Съюза в определени области, в които редовно се изготвя европейска статистика, която е достигнала достатъчна степен на зрялост.
(15)
Регламент (ЕО) № 223/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 11 март 2009 г. относно европейската статистика (5) осигурява референтна рамка за европейските икономически сметки за околната среда. По-специално той съдържа изискването европейската статистика да е съобразена с принципите за професионална независимост, безпристрастност, обективност, надеждност, статистическа поверителност и разходна ефективност.
(16)
Тъй като различните набори от икономически сметки за околната среда са в процес на разработване и са достигнали различна степен на зрялост, следва да се възприеме модулна структура, която да гарантира съответна гъвкавост и, наред с другото, да позволява въвеждането на допълнителни модули.
(17)
Следва да се създаде програма от пилотни проучвания, за да се подобрят отчитането и качеството на данните, да се усъвършенстват методиките и да се подготви по-нататъшното развитие.
(18)
Въвеждането на допълнителни изисквания за отчитане следва да бъде предшествано от оценка на осъществимостта.
(19)
Комисията следва да има право да предоставя дерогации на държавите-членки по време на преходните периоди, когато се налагат значителни адаптации на техните национални статистически системи.
(20)
Съюзът следва да насърчава въвеждането на икономически сметки за околната среда в трети държави, по-специално в такива, които имат общи природни ресурси (основно водни) с държави-членки.
(21)
Тъй като целта на настоящия регламент, а именно създаването на обща рамка за събиране, съставяне, предаване и оценка на европейски икономически сметки за околната среда, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки и следователно може да бъде постигната по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тази цел.
(22)
На Комисията следва да бъдат делегирани правомощията да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз с цел приспособяване на модулите към развитието на околната среда, икономиката и техниката, както и предоставяне на методологични насоки. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да провежда подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(23)
За да се гарантират еднакви условия за прилагане на настоящия регламент и правилното функциониране на системата на европейските икономически сметки за околната среда, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (6).
(24)
Проведена бе консултация с Комитета на Европейската статистическа система,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се създава обща рамка за събирането, съставянето, предаването и оценката на европейските икономически сметки за околната среда с цел създаването на икономически сметки за околната среда като сателитни сметки към ESA 95, като се осигуряват методологията, общите стандарти, определенията, класификациите и правилата за отчитане, предназначени за използване при съставянето на икономическите сметки за околната среда.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1.
„емисия във въздуха“ означава физическият поток от материали в газообразно състояние или прахови частици от националното стопанство (процеси на производство или потребление) в атмосферата (неразделна част от системата на околната среда);
2.
„данък, свързан с околната среда“ означава данък, при който данъчната основа е физична мерна единица (или заместител на физична единица) за нещо, което има доказано конкретно отрицателно въздействие върху околната среда, и който е посочен като данък в ESA 95;
3.
„сметки за материалните потоци в рамките на икономиката“ означава пълни съвкупности от данни за входящите материални потоци в националните икономики, промените в материалните запаси в икономиката и изходящите материални потоци към други икономики или към околната среда.
Член 3
Модули
1. Икономическите сметки за околната среда, които се съставят в пределите на посочената в член 1 рамка, се обособяват в следните модули:
а)
модул за сметки за емисиите във въздуха, както е посочено в приложение I;
б)
модул за данъци, свързани с околната среда, по икономически дейности, както е посочено в приложение II;
в)
модул за сметки за материалните потоци в рамките на икономиката, както е посочено в приложение III.
2. Всяко приложение съдържа следната информация:
а)
целите, за които се съставят сметките;
б)
обхватът на сметките;
в)
списъкът на характеристиките, за които се събират и предават данни;
г)
първата референтна година, честотата и сроковете на предаване във връзка със съставянето на сметките;
д)
отчетните таблици;
е)
максималната продължителност на посочените в член 8 преходни периоди, през които Комисията може да предоставя дерогации.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 9, когато това е необходимо, за да се вземе предвид развитието на околната среда, икономиката и техниката, с цел:
а)
предоставяне на методологично ръководство; както и
б)
актуализиране на посочените в параграф 1 приложения, що се отнася до информацията, посочена в параграф 2, букви в)-д).
При упражняване на своите правомощия съгласно настоящия параграф Комисията следи за това, нейните делегирани актове да не налагат значителна допълнителна административна тежест на държавите-членки и единиците респонденти.
Член 4
Пилотни проучвания
1. Комисията съставя програма за пилотни проучвания, които да се извършват на доброволни начала от държавите-членки, с цел да се развие отчитането и да се подобри качеството на данните, да се установят дългосрочни периоди и да се разработи методология. Програмата следва да обхваща пилотни проучвания за тестване на осъществимостта на въвеждането на нови модули за икономически сметки за околната среда. При изготвянето на програмата Комисията гарантира, че на държавите-членки и единиците респонденти няма да бъдат налагани допълнителни административни или финансови тежести.
2. Резултатите от пилотните проучвания се оценяват и публикуват от Комисията, като се отчитат предимствата от наличието на данните спрямо разходите за тяхното събиране и административната тежест за респондентите. Тези резултати се вземат предвид в предложенията за въвеждане на нови модули за икономически сметки за околната среда, които Комисията може да включи в своя доклад по член 10.
Член 5
Събиране на данни
1. В съответствие с приложенията към настоящия регламент държавите-членки събират необходимите данни за наблюдение на характеристиките, посочени в член 3, параграф 2, буква в).
2. Държавите-членки събират необходимите данни, като съчетават различните посочени по-долу източници и като прилагат принципа за административно опростяване:
а)
изследвания;
б)
процедури за статистическа оценка, когато някои от характеристиките не са били наблюдавани във всички единици;
в)
административни източници.
3. Държавите-членки уведомяват Комисията и предоставят подробни данни относно използваните методи и източници.
Член 6
Предаване на данни на Комисията (Евростат)
1. Държавите-членки предават на Комисията (Евростат) данните, определени в приложенията, включително поверителните данни, в посочените в приложенията срокове.
2. Данните се предават в подходящ технически формат, който се установява от Комисията посредством актове за изпълнение. Тези актове за изпълнение се приемат съгласно процедурата по разглеждане, посочена в член 11, параграф 2.
Член 7
Оценка на качеството
1. За целите на настоящия регламент към подлежащите на предаване данни се прилагат критериите за качество, установени в член 12, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 223/2009.
2. Държавите-членки предоставят на Комисията (Евростат) доклад относно качеството на предадените данни.
3. Във връзка с прилагането на посочените в параграф 1 критерии за качество по отношение на данните по настоящия регламент Комисията приема актове за изпълнение за определяне на условията, структурата и периодичността на докладите за качество. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 11, параграф 2.
4. Комисията (Евростат) подлага на оценка качеството на предаваните данни и в едномесечен срок от получаването на данните може да поиска от съответната държава-членка да представи допълнителна информация по отношение на данните или преразгледани набори данни, в зависимост от случая.
Член 8
Дерогации
1. По време на посочените в приложенията преходни периоди Комисията може да приема актове за изпълнение с цел предоставяне на държавите-членки на дерогации, когато са необходими значителни адаптации на националните статистически системи. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 11, параграф 2.
2. За получаването на дерогация съгласно параграф 1 заинтересованите държави-членки трябва да представят пред Комисията надлежно обосновано искане до 12 ноември 2011 г.
Член 9
Упражняване на делегирани правомощия
1. Правомощията да приема делегирани актове се предоставят на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Делегирането на правомощия, посочено в член 3, параграф 3, се предоставя на Комисията за срок от 5 години от 11 август 2011 г. Комисията изготвя доклад относно делегирането на правомощия най-късно девет месеца преди изтичането на петгодишния срок. Делегирането на правомощия се подновява мълчаливо за срокове с еднаква продължителност освен ако Европейският парламент или Съветът не възрази срещу подобно подновяване не по-късно от три месеца преди изтичането на всеки срок.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 3, параграф 3, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга валидността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията го нотифицира едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет в съответствие с член 3, параграф 3, влиза в сила само ако нито Европейският парламент, нито Съветът е представил възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок както Европейският парламент, така и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 10
Доклади и преразглеждане
До 31 декември 2013 г. и на всеки три години след това Комисията представя на Европейския парламент и Съвета доклад за прилагането на настоящия регламент. В доклада се съдържа по-конкретно оценка на качеството на предадените данни, методите за събиране на данните, административната тежест за държавите-членки и единиците респонденти, както и осъществимостта и ефективността на тези статистики.
По целесъобразност и като се вземат предвид резултатите, посочени в член 4, параграф 2, докладът се придружава от предложения:
-
за въвеждане на нови модули за икономически сметки за околната среда, като разходи и приходи по опазване на околната среда (EPER)/сметки за разходи, свързани с опазването на околната среда (EPEA), сектор на екологичните стоки и услуги (EGSS), енергийни сметки, трансфери (субсидии), свързани с околната среда, сметки за разходите по използване и управление на ресурсите (RUMEA), сметки за водата (качествени и количествени), сметки за отпадъците, сметки за горското стопанство, сметки за екосистемните услуги, сметки за материалните запаси в рамките на икономиката (EW-MSA) и измерване на неизползваните изкопни земни материали (включително пръст);
-
предназначени допълнително да повишат качеството на данните и методите за събирането им, като с това се подобрят обхватът и съпоставимостта на данните и се намали административната тежест за предприятията и администрацията.
Член 11
Комитет
1. Комисията се подпомага от Комитета на Европейската статистическа система, създаден с Регламент (ЕО) № 223/2009. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 12
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 6 юли 2011 година.
REGOLAMENT (UE) Nru 691/2011 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tas-6 ta’ Lulju 2011
dwar il-kontijiet ekonomiċi ambjentali Ewropej
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 338(1) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġiżlattiv intbagħat lill-Parlamenti nazzjonali,
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja (1),
Billi:
(1)
L-Artikolu 3(3) tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea jipprevedi fost l-oħrajn li l-Unjoni “għandha taħdem għall-iżvilupp sostenibbli tal-Ewropa mibni fuq tkabbir ekonomiku bilanċjat u stabbiltà tal-prezzijiet, ekonomija soċjali tas-suq kompetittiva ħafna, intiża li twassal għal livell massimu ta’ impjieg u progress soċjali, u livell għoli ta’ protezzjoni u ta’ titjib tal-kwalità tal-ambjent”.
(2)
Id-Deċiżjoni Nru 1600/2002/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-22 ta’ Lulju 2002 li tistabbilixxi s-Sitt Programm ta’ Azzjoni Ambjentali Komunitarju (2) kkonfermat li hija essenzjali informazzjoni tajba dwar l-istat tal-ambjent u dwar ix-xejriet, il-pressjonijiet u l-motivazzjonijiet ewlenija għat-tibdil ambjentali għall-iżvilupp ta’ politika effettiva, għall-implimentazzjoni tagħha, u b’mod aktar ġenerali għall-għoti ta’ setgħat liċ-ċittadini. Għandhom jiġu żviluppati strumenti bl-għan li tissaħħaħ is-sensibilizzazzjoni tal-pubbliku dwar l-effetti ambjentali tal-attività ekonomika.
(3)
Approċċ xjentifikament tajjeb għall-kejl tal-iskarsezza tar-riżorsi, fil-ġejjieni, ser ikun kruċjali għall-iżvilupp sostenibbli tal-Unjoni.
(4)
Id-Deċiżjoni Nru 1578/2007/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-11 ta’ Diċembru 2007 dwar il-Programm Statistiku Komunitarju 2008 sal-2012 (3) tirreferi b’mod ċar għall-ħtieġa ta’ statistika u kontijiet ta’ kwalità għolja fil-qasam tal-ambjent. Barra minn hekk, skont l-inizjattivi ewlenin għall-2008 sal-2012 tiddikjara li għandhom jiġu żviluppati bażijiet legali, fejn meħtieġ, għall-oqsma ewlenin ta’ ġbir ta’ dejta ambjentali li attwalment mhumiex koperti mill-atti legali.
(5)
Fil-Komunikazzjoni tagħha tal-20 ta’ Awwissu 2009 intitolata “Il-PDG u lil hinn: Inkejlu l-progress f’dinja li dejjem tinbidel”, il-Kummissjoni rrikonoxxiet il-ħtieġa li l-indikaturi eżistenti jiġu supplimentati b’dejta li tinkorpora l-aspetti ambjentali u soċjali sabiex ikun jista’ jkun hemm politika aktar koerenti u komprensiva. Għal dak l-għan, il-kontijiet ekonomiċi ambjentali joffru mezz ta’ monitoraġġ tal-pressjonijiet li toħloq l-ekonomija fuq l-ambjent u ta’ esplorazzjoni ta’ kif dawn jistgħu jittaffew. Il-kontijiet ekonomiċi ambjentali juru l-interazzjoni bejn il-fatturi ekonomiċi, domestiċi u ambjentali u b’hekk huma aktar informattivi mill-kontijiet nazzjonali waħedhom. Huma jipprovdu sors sinifikanti ta’ dejta għat-teħid ta’ deċiżjonijiet ambjentali u l-Kummissjoni għandha tikkonsultahom fit-tfassil tal-valutazzjonijiet tal-impatt. F’konformità mal-prinċipji tal-iżvilupp sostenibbli u l-motivazzjoni biex tinkiseb ekonomija effiċjenti fl-użu ta’ riżorsi u b’livell baxx ta’ tniġġis, li huma inkorporati fl-Istrateġija Ewropa 2020 u ta’ diversi inizjattivi ewlenin, l-iżvilupp ta’ qafas ta’ dejta li jinkludi b’mod konsistenti kwistjonijiet ambjentali flimkien ma’ dawk ekonomiċi jikseb importanza dejjem akbar.
(6)
Is-Sistema Ewropea tal-Kontijiet (ESA), stabbilita bir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2223/96 tal-25 ta’ Ġunju 1996 dwar is-sistema Ewropea tal-kontijiet nazzjonali u reġjonali fil-Komunità (4) (“ESA 95”), konsistenti mas-Sistema tal-Kontijiet Nazzjonali (SNA), adottata mill-Kummissjoni tal-Istatistika tan-Nazzjonijiet Uniti fi Frar 1993, hija l-għodda ewlenija responsabbli għall-istatistika ekonomika tal-Unjoni kif ukoll bosta indikaturi ekonomiċi (inkluż il-PDG). Il-qafas tal-ESA jista’ jintuża biex jiġu analizzati u evalwati diversi aspetti tal-ekonomija (eż. l-istruttura, il-partijiet speċifiċi, l-iżvilupp tagħha maż-żmien) b’danakollu għal xi ħtiġijiet ta’ dejta speċifiċi, bħall-analiżi tal-interazzjoni bejn l-ambjent u l-ekonomija, l-aħjar soluzzjoni tkun li jitfasslu kontijiet satelliti separati.
(7)
Fil-konklużjonijiet tiegħu ta’ Ġunju 2006, il-Kunsill Ewropew talab lill-Unjoni u lill-Istati Membri tagħha biex jestendu l-kontijiet nazzjonali għall-aspetti ewlenin tal-iżvilupp sostenibbli. Il-kontijiet nazzjonali għandhom għalhekk jiġu ssuplimentati b’kontijiet ekonomiċi ambjentali integrati li jipprovdu dejta li tkun konsistenti bis-sħiħ.
(8)
Huwa ta’ importanza kbira li, hekk kif is-sistema tibda topera bis-sħiħ, il-kontijiet ekonomiċi ambjentali Ewropej jintużaw b’mod attiv u preċiż fl-Istati Membri u fit-tfassil tal-politika kollha tal-Unjoni rilevanti bħala kontribut ewlieni għall-valutazzjonijiet tal-impatt, il-pjani ta’ azzjoni, il-proposti leġiżlattivi u riżultati sinifikanti oħra tal-proċess ta’ politika.
(9)
Dejta aktar f’waqtha tista’ wkoll tiġi prodotta permezz tal-“previżjoni immedjata” (now-casting), li tuża tekniki ta’ statistika simili għal dawk li jintużaw fil-previżjonijiet biex isiru estimi affidabbli.
(10)
Il-kontijiet satelliti jippermettu l-espansjoni tal-kapaċità analitika tal-kontabbiltà nazzjonali għal oqsma ta’ interess soċjali magħżulin, bħalma huma l-pressjonijiet fuq l-ambjent li jirriżultaw mill-attività tal-bniedem, b’mod flessibbli, mingħajr ma jitfgħu wisq piż jew mingħajr ma jfixklu s-sistema ċentrali. Il-kontijiet satelliti għandhom isiru disponibbli għall-pubbliku regolarment f’għamla li tinftiehem.
(11)
Is-sistema ta’ kontijiet ekonomiċi ambjentali integrati (SEEA), żviluppata b’mod kollettiv min-Nazzjonijiet Uniti, il-Kummissjoni Ewropea, il-Fond Monetarju Internazzjonali, l-Organizzazzjoni għall-Kooperazzjoni u l-Iżvilupp Ekonomiċi u l-Bank Dinji, hija sistema satellita tas-SNA. Hija tiġbor flimkien l-informazzjoni ekonomika u dik ambjentali f’qafas komuni biex jiġi mkejjel il-kontribut tal-ambjent għall-ekonomija u l-impatt tal-ekonomija fuq l-ambjent. Hija tipprovdi lil dawk li jfasslu l-politika b’indikaturi u statistika deskrittiva għall-monitoraġġ ta’ dawn l-interazzjonijiet kif ukoll bażi ta’ dejta għall-ippjanar strateġiku u l-analiżi tal-politika biex jiġu identifikati mezzi ta’ żvilupp iżjed sostenibbli.
(12)
Is-SEEA tissintetizza u tintegra kemm jista’ jkun il-kategoriji differenti tal-kontijiet ekonomiċi ambjentali. B’mod ġenerali, dawn il-kategoriji kollha jwessgħu l-kunċetti eżistenti tas-SNA dwar l-ispiża, il-formazzjoni tal-kapital u l-istokk tal-kapital billi jissupplimentawhom b’dejta addizzjonali f’termini fiżiċi sabiex jiġu inklużi l-ispiża tal-ambjent u l-użu tal-assi naturali fil-produzzjoni, jew billi jemendawhom permezz tal-inkorporazzjoni ta’ dawn l-effetti f’termini monetarji. F’din l-orjentazzjoni ġenerali, id-diversi kategoriji eżistenti għandhom differenzi konsiderevoli f’termini ta’ metodoloġija u l-interessi ambjentali indirizzati.
(13)
Il-Kummissjoni ppreżentat l-ewwel strateġija tagħha dwar “il-kontabbiltà ekoloġika” fl-1994. Minn dak iż-żmien ‘il hawn, il-Kummissjoni (Eurostat) u l-Istati Membri żviluppaw u ttestjaw metodi tal-kontabbiltà sal-punt li diversi Stati Membri llum il-ġurnata jipprovdu regolarment l-ewwel settijiet ta’ kontijiet ekonomiċi ambjentali. Dawk l-aktar komuni huma l-kontijiet tal-flussi fiżiċi dwar l-emissjonijiet fl-arja (inklużi l-gassijiet b’effett serra) u dwar il-konsum materjali, u l-kontijiet monetarji dwar in-nefqa għall-protezzjoni ambjentali u dwar it-taxxi ambjentali.
(14)
Wieħed mill-objettivi għall-perijodu kopert mill-Programm Statistiku Komunitarju 2008 sal-2012 huwa li jieħu l-inizjattivi u jissostitwixxi xi ftehimiet b’leġiżlazzjoni tal-Unjoni f’ċerti oqsma li fihom statistika Ewropea tiġi prodotta b’mod regolari u li laħqet maturità suffiċjenti.
(15)
Ir-Regolament (KE) Nru 223/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-11 ta’ Marzu 2009 dwar l-Istatistika Ewropea (5) jipprevedi qafas ta’ referenza għall-kontijiet ekonomiċi ambjentali Ewropej. B’mod partikolari, huwa jeħtieġ li l-istatistika Ewropea tkun konformi mal-prinċipji ta’ indipendenza professjonali, imparzjalità, oġġettività, affidabbiltà, kunfidenzjalità dwar l-istatistika u ta’ kost-effettività.
(16)
Minħabba li s-settijiet differenti ta’ kontijiet ekonomiċi ambjentali qegħdin jiġu żviluppati u jinstabu fi stadji differenti ta’ maturità, għandha tiġi adottata struttura modulari li tipprovdi flessibbiltà adegwata, li tippermetti fost l-oħrajn l-introduzzjoni ta’ moduli addizzjonali.
(17)
Għandu jiġi stabbilit programm ta’ studji pilota biex jittejbu r-rappurtar u l-kwalità tad-dejta, biex jissaħħu l-metodoloġiji u bħala tħejjija għal aktar żviluppi.
(18)
L-introduzzjoni ta’ rekwiżiti ta’ rappurtar addizzjonali għandha tkun preċeduta minn valutazzjoni tal-fattibbiltà.
(19)
Il-Kummissjoni għandu jkollha d-dritt li tagħti derogi lill-Istati Membri matul il-perijodi tranżitorju safejn ikunu meħtieġa adattamenti kbar għas-sistemi nazzjonali tal-istatistika tagħhom.
(20)
L-Unjoni għandha tinkoraġġixxi l-introduzzjoni ta’ kontijiet ekonomiċi ambjentali f’pajjiżi terzi, b’mod partikolari f’dawk li jikkondividu r-riżorsi ambjentali (prinċipalment l-ilma) mal-Istati Membri.
(21)
Ladarba l-għan ta’ dan ir-Regolament, jiġifieri l-istabbiliment ta’ qafas komuni għall-ġbir, il-kompilazzjoni, it-trażmissjoni u l-evalwazzjoni tal-kontijiet ekonomiċi ambjentali Ewropej, ma jistax jinkiseb b’mod suffiċjenti mill-Istati Membri u jista’ għalhekk jinkiseb aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri, f’konformità mal-prinċipju tas-sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Konformement mal-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stabbilit f’dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ sabiex jinkiseb dak l-għan.
(22)
Is-setgħa tal-adozzjoni ta’ atti f’konformità mal-Artikolu 290 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea għandha tiġi delegata lill-Kummissjoni għall-finijiet tal-aġġustament tal-moduli għal żviluppi ambjentali, ekonomiċi u tekniċi, kif ukoll l-għoti ta’ gwida metodoloġika. Huwa ta’ importanza partikolari li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet adatti matul il-ħidma preparatorja tagħha, inkluż fil-livell ta’ esperti. Il-Kummissjoni, meta tħejji u tfassal atti ddelegati, għandha tiżgura t-trażmissjoni simultanja, f’waqtha u xierqa ta’ dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(23)
Sabiex ikunu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament, għandhom jiġu kkonferiti setgħat ta’ implimentazzjoni lill-Kummissjoni. Dawk is-setgħat għandhom ikunu eżerċitati f’konformità mar-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Frar 2011 li jistabbilixxi r-regoli u l-prinċipji ġenerali dwar il-modalitajiet ta’ kontroll mill-Istati Membri tal-eżerċizzju mill-Kummissjoni tas-setgħat ta’ implimentazzjoni (6).
(24)
Il-Kumitat tas-Sistema Ewropea tal-Istatistika ġie kkonsultat,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Suġġett
Dan ir-Regolament jistabbilixxi qafas komuni għall-ġbir, il-kompilazzjoni, it-trażmissjoni u l-evalwazzjoni tal-kontijiet ekonomiċi ambjentali Ewropej, għall-fini tal-istabbiliment ta’ kontijiet ekonomiċi ambjentali bħala kontijiet satelliti għall-ESA 95, billi jipprevedi metodoloġija u standards, definizzjonijiet, klassifikazzjonijiet u regoli tal-kontijiet komuni maħsubin għall-użu fil-kumpilazzjoni ta’ kontijiet ekonomiċi ambjentali.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament id-definizzjonijiet li ġejjin għandhom japplikaw:
(1)
“emissjoni fl-arja” tfisser fluss fiżiku ta’ materjali gassużi jew ta’ partikuli mill-ekonomika nazzjonali (proċessi ta’ produzzjoni jew konsum) fl-atmosfera (bħala parti mis-sistema ambjentali);
(2)
“taxxa marbuta mal-ambjent” tfisser taxxa li l-bażi tagħha hija unità fiżika (jew approssimazzjoni ta’ unità fiżika) ta’ xi ħaġa li hemm provi li għandha impatt negattiv speċifiku fuq l-ambjent, u li hija identifikata fl-ESA-95 bħala taxxa);
(3)
“kontijiet tal-fluss ta” materjal mifrux mal-ekonomija kollha (EW-MFA) tfisser kumpilazzjonijiet konsistenti tad-dħul materjali fl-ekonomiji nazzjonali, il-bidliet fil-ħażna materjali fl-ekonomija u l-ħruġ materjali lejn ekonomiji oħra jew lejn l-ambjent.
Artikolu 3
Moduli
1. Il-kontijiet ekonomiċi ambjentali li għandhom jiġu kkumpilati fi ħdan il-qafas komuni msemmi fl-Artikolu 1 għandhom jiġu raggruppati fil-moduli li ġejjin:
(a)
modulu għall-kontijiet tal-emissjonijiet fl-arja, kif stipulat fl-Anness I;
(b)
modulu għat-taxxi marbutin mal-ambjent minn attività ekonomika, kif stipulat fl-Anness II;
(c)
modulu għall-kontijiet tal-fluss ta’ materjal mifrux mal-ekonomija kollha, kif stipulat fl-Anness III.
2. Kull Anness għandu jkun fih l-informazzjoni li ġejja:
(a)
l-objettivi li għalihom għandhom jiġu kkumpilati l-kontijiet;
(b)
dak li għandhom ikopru l-kontijiet;
(c)
il-lista tal-karatteristiċi li turi liema dejta għandha tiġi kkumpilata u trażmessa;
(d)
l-ewwel sena ta’ referenza, il-frekwenza u l-iskadenzi tat-trażmissjoni għall-kumpilazzjoni tal-kontijiet;
(e)
it-tabelli ta’ rappurtar;
(f)
it-tul ta’ żmien massimu tal-perijodi tranżitorji msemmijin fl-Artikolu 8 li matulhom il-Kummissjoni tista’ tagħti derogi.
3. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa biex tadotta atti delegati, fejn hu meħtieġ biex jitqiesu l-iżviluppi ambjentali, ekonomiċi u tekniċi, skont l-Artikolu 9:
(a)
biex tipprovdi gwida metodoloġika; u
(b)
biex taġġorna l-Annessi msemmija fil-paragrafu 1 fir-rigward tal-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 2 (c) sa (e).
Fl-eżerċizzju tas-setgħa tagħha skont dan il-paragrafu, il-Kummissjoni għandha tiżgura li l-atti delegati tagħha ma jimponux piżijiet amministrattivi addizzjonali sinifikanti fuq l-Istati Membri u fuq l-unitajiet rispondenti.
Artikolu 4
Studji pilota
1. Il-Kummissjoni għandha tfassal programm għat-twettiq ta’ studji pilota mill-Istati Membri fuq bażi volontarja biex jiġi żviluppat ir-rapportar u titjieb il-kwalità tad-dejta, jiġu stabbiliti sensieli fuq tul ta’ żmien u tiġi żviluppata metodoloġija. Il-programm għandu jinkludi studji pilota biex tiġi ttestjata l-fattibbiltà tal-introduzzjoni ta’ moduli ġodda ta’ kontijiet ekonomiċi ambjentali. Fit-tfassil tal-programm, il-Kummissjoni għandha tiżgura li ma jitpoġġa l-ebda piż amministrattiv jew finanzjarju addizzjonali fuq l-Istati Membri u fuq l-unitajiet rispondenti.
2. Is-sejbiet tal-istudji pilota għandhom jiġu evalwati u ppubblikati mill-Kummissjoni, b’kont meħud tal-benefiċċji tad-disponibbiltà tad-dejta mqabblin mal-ispejjeż tal-ġbir u l-piż amministrattiv tar-rispons. Dawn is-sejbiet għandhom jiġu kkunsidrati fil-proposti għall-introduzzjoni ta’ moduli ġodda ta’ kontijiet ekonomiċi ambjentali li l-Kummissjoni tista’ tinkludi fir-rapport imsemmi fl-Artikolu 10.
Artikolu 5
Ġbir ta’ dejta
1. F’konformità mal-Annessi ta’ dan ir-Regolament, l-Istati Membri għandhom jiġbru d-dejta meħtieġa biex jiġu osservati l-karatteristiċi msemmijin fl-Artikolu 3(2)(c).
2. L-Istati Membri għandhom jiġbru d-dejta meħtieġa bl-użu ta’ kombinazzjoni tas-sorsi differenti speċifikati hawn taħt u filwaqt li japplikaw il-prinċipju ta’ simplifikazzjoni amministrattiva:
(a)
stħarriġiet;
(b)
proċeduri ta’ estimi statistiċi f’każijiet fejn xi wħud mill-karatteristiċi ma jkunux ġew osservati għall-unitajiet kollha;
(c)
sorsi amministrattivi.
3. L-Istati Membri għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni u għandhom jipprovdu dettalji dwar il-metodi u s-sorsi użati.
Artikolu 6
Trażmissjoni lill-Kummissjoni (Eurostat)
1. L-Istati Membri għandhom jittrażmettu lill-Kummissjoni (Eurostat) id-dejta li tinsab fl-Annessi, inkluża dik kunfidenzjali, fl-iskadenzi speċifikati fihom.
2. Id-dejta għandha tiġi trażmessa f’format tekniku adatt, li jrid ikun stipulat mill-Kummissjoni permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 11(2).
Artikolu 7
Valutazzjoni tal-kwalità
1. Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, il-kriterji ta’ kwalità kif imsemmija fl-Artikolu 12(1) tar-Regolament (KE) Nru 223/2009 għandhom japplikaw għad-dejta li tiġi trażmessa.
2. L-Istati Membri għandhom jipprovdu lill-Kummissjoni (Eurostat) b’rapport dwar il-kwalità tad-dejta trażmessa.
3. Fl-applikazzjoni tal-kriterji ta’ kwalità, imsemmija fil-paragrafu 1, għad-dejta koperta minn dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni bil-ħsieb li jiġu definiti l-modalitajiet, l-istruttura u l-frekwenza perjodika tar-rapporti ta’ kwalità. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 11(2).
4. Il-Kummissjoni (Eurostat) għandha tivvaluta l-kwalità tad-dejta trażmessa u tista’, fi żmien xahar minn meta tirċievi d-dejta, titlob lill-Istat Membru inkwistjoni biex jippreżenta informazzjoni addizzjonali rigward id-dejta jew sett ta’ dejta riveduta, kif adatt.
Artikolu 8
Derogi
1. Il-Kummissjoni tista’ tadotta atti ta’ implimentazzjoni bl-għan li tagħti derogi lill-Istati Membri matul il-perijodi tranżitorji msemmija fl-Annessi safejn is-sistemi tal-istatistika nazzjonali jeħtieġu adattamenti maġġuri. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 11(2).
2. Għall-finijiet li tinkiseb deroga skont il-paragrafu 1, l-Istat Membru kkonċernat għandu jippreżenta talba debitatment ġustifikata lill-Kummissjoni sat-12 ta’ Novembru 2011.
Artikolu 9
Eżerċizzju tad-delega
1. Is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti delegati hija kkonferita fuq il-Kummissjoni soġġett għall-kondizzjonijiet li jinsabu f’dan l-Artikolu.
2. Id-delega ta’ setgħa msemmija fl-Artikolu 3(3) għandha tiġi kkonferita fuq il-Kummissjoni għal perijodu ta’ 5 snin mill-11 ta’ Awwissu 2011. Il-Kummissjoni għandha tfassal rapport fir-rigward tad-delega ta’ setgħa mhux aktar tard minn disa’ xhur qabel it-tmiem tal-perijodu ta’ ħames snin. Id-delega ta’ setgħa għandha tiġi estiża b’mod taċitu għal perijodi ta’ żmien ta’ tul identiku, sakemm il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill ma jopponux din l-estensjoni sa mhux aktar tard minn tliet xhur qabel it-tmiem ta’ kull perijodu.
3. Id-delega ta’ setgħa msemmija fl-Artikolu 3(3) tista’ tiġi revokata fi kwalunkwe żmien mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni ta’ revoka għandha ttemm id-delega tas-setgħa speċifikata f’dik id-deċiżjoni. Din għandha tieħu effett fil-jum ta’ wara dak tal-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data aktar tard speċifikata fiha. Din ma għandhiex taffettwa l-validità ta’ kwalunkwe att delegat li jkunu diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att delegat, il-Kummissjoni għandha fl-istess ħin tinnotifikah lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att delegat adottat f’konformità mal-Artikolu 3(3) għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tkun ġiet espressa l-ebda oġġezzjoni la mill-Parlament Ewropew u lanqas mill-Kunsill fi żmien perijodu ta’ xahrejn min-notifika ta’ dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel l-iskadenza ta’ dak il-perijodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn infurmaw lill-Kummissjoni li huma mhumiex ser joġġezzjonaw. Dak il-perijodu għandu jiġi estiż b’xahrejn fuq l-inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 10
Rapport u rieżami
Sal-31 ta’ Diċembru 2013 u kull tliet snin wara dan, il-Kummissjoni għandha tippreżenta rapport dwar l-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill. Dak ir-rapport għandu jevalwa b’mod partikolari l-kwalità tad-dejta trażmessa, il-metodi ta’ ġbir ta’ dejta, il-piż amministrattiv fuq l-Istati Membri u fuq l-unitajiet rispondenti, kif ukoll il-fattibbiltà u l-effikaċja ta’ dik l-istatistika.
Ir-rapport għandu, jekk adatt u b’kont meħud tas-sejbiet imsemmija fl-Artikolu 4(2), jiġi akkumpanjat minn proposti:
-
għall-introduzzjoni ta’ moduli ġodda ta’ kontijiet ekonomiċi ambjentali, bħall-Infiq u d-Dħul għall-Protezzjoni Ambjentali (EPER)/Kontijiet ta’ Infiq għall-Protezzjoni Ambjentali (EPEA), is-Settur tal-Prodotti u s-Servizzi Ambjentali (EGSS); il-Kontijiet tal-Enerġija, it-Trasferimenti Relatati mal-Ambjent (sussidji), il-Kontijiet ta’ Nfiq għall-Użu u l-Ġestjoni tar-Riżorsi (RUMEA), il-Kontijiet tal-Ilma (kwantitattivi u kwalitattivi), il-Kontijiet tal-Iskart, il-Kontijiet tar-Riżorsi Forestali, il-Kontijiet tas-Servizzi tal-Ekosistemi, il-Kontijiet ta’ Ħażniet ta’ Materjal Mifruxin mal-Ekonomija Kollha (EW-MSA) u l-kejl ta’ materjal imħaffer mill-art u mhux użat (inkluża l-ħamrija);
-
imfassla biex ikomplu jtejbu l-kwalità tad-dejta u l-metodi tal-ġbir ta’ dejta, biex b’hekk jittejbu l-kopertura u l-komparabbiltà tad-dejta u jitnaqqas il-piż amministrattiv fuq in-negozji u l-amministrazzjoni.
Artikolu 11
Kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun assistita mill-Kumitat tas-Sistema Ewropea tal-Istatistika stabbilit bir-Regolament (KE) Nru 223/2009. Dak il-Kumitat għandu jkun kumitat fit-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Artikolu 12
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, is-6 ta’ Lulju 2011.