РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 8 февруари 2012 година
относно държавна помощ SA.28809 (C 29/10) (ex NN 42/10 и ex CP 194/09), приведена в действие от Швеция в полза на Hammar Nordic Plugg AB
(нотифицирано под номер C(2012) 546)
(само текстът на шведски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/293/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз („Договорът“), и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби (1) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
С писмо от 26 май 2009 г., заведено на 16 юни 2009 г., Комисията получи жалба относно отпускане на предполагаема държавна помощ на Hammar Nordic Plugg AB чрез продажбата на имот, който е публична собственост, от община Vänersborg под пазарната цена.
(2)
На 27 октомври 2009 г. Комисията препрати неповерителна версия на жалбата до националните органи. Швеция отговори с писмо на 30 ноември 2009 г., заведено на същата дата.
(3)
На 9 март 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация и Швеция отговори с писмо от 20 април 2010 г.
(4)
На 11 май 2010 г. Комисията получи информация, предоставена от Chips AB.
(5)
С писмо от 27 октомври 2010 г. Комисията уведоми Швеция, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (2) („ДФЕС“), по отношение на помощта. Решението на Комисията да открие процедура („решението за откриване на процедура“) беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3). Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си по отношение на помощта.
(6)
С писмо от 23 ноември 2010 г. Швеция поиска удължаване на крайния срок за представяне на мнения относно решението за откриване на процедура.
(7)
С писма от 15 и 17 декември 2010 г. шведските органи представиха своите мнения на Комисията. Hammar Nordic Plugg AB представи своето мнение на Комисията с писмо от 22 януари 2011 г.
(8)
На 1 февруари 2011 г. Комисията изпрати коментарите на Hammar Nordic Plugg AB на шведските органи за мнение.
(9)
На 1 юни 2011 г. Комисията изпрати допълнително искане за информация, на което Швеция отговори с писмо от 29 юни 2011 г. и изпрати допълнителни разяснения по електронна поща на 12 септември и на 30 септември 2011 г.
(10)
На 6 юни 2011 г. Комисията изпрати въпросник на Chips AB, на който дружеството не отговори пряко. Част от информацията обаче бе предоставена от Chips AB на шведските органи, които я включиха в посочените по-горе коментари от 12 септември 2011 г.
(11)
На 19 октомври 2011 г. се състоя среща между службите на Комисията и представители на Hammar Nordic Plugg AB.
(12)
С електронна поща от 3 ноември 2011 г. Hammar Nordic Plugg AB предостави допълнителна информация на Комисията. На 4 ноември 2011 г. Комисията препрати тази информация на шведските органи за коментар. На 28 ноември 2011 г. Швеция потвърди, че органите нямат коментари.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. Получателите и заинтересованите страни
(13)
Получател на помощта е Hammar Nordic Plugg AB („Hammar“). Това е дружество с ограничена отговорност, чиято дейност се състои от отдаване под наем на помещения и управление на недвижими имоти. Седалището на дружеството е установено в Trollhättan, провинция Västra Götaland (Швеция). Hammar е изцяло притежавано от дружеството майка Hammar Nordic Fastigheter AB, което от своя страна е изцяло собственост на частно лице - Anders Hammar (4).
(14)
Община Vänersborg („общината“) се намира в провинция Västra Götalands (Швеция), в близост до Норвегия. Съгласно шведската карта на регионалната помощ за периода 2007-2013 г. общината не се намира в област, която получава подпомагане.
(15)
Fastighets AB Vänersborg („FABV“) е дружество за недвижими имоти, притежавано изцяло от общината.
(16)
Topp Livsmedel („Topp“) е принадлежало на Chips AB (5) - подразделение на международната бизнес група Orkla ASA („Orkla“).
(17)
Недвижимият имот, предмет на мярката („обектът“), включва два парцела земя, производствен обект, движимо имущество и права върху интелектуалната собственост (например търговски марки). Той се намира в Brålanda - малко населено място в рамките на община Vänersborg. До 2007 г. Topp е използвал обекта за производството на замразени зеленчуци, като за тази дейност са били ангажирани 30 служители.
2.2. Обобщение на мярката
(18)
С писмо от 26 май 2009 г. Комисията получи жалба във връзка с предполагаемо предоставяне на държавна помощ чрез продажбата на публична собственост (обекта) под пазарната ѝ цена.
(19)
Фактите по случая са следните. В края на 2007 г. Chips AB обявява, че ще закрие производствената дейност на Topp, и започва процеса с продажба на обекта.
(20)
На 13 февруари 2008 г. общината (чрез FABV) купува обекта от Chips AB за сумата от 17 милиона SEK (1,7 милиона евро) (6).
(21)
Също така на 13 февруари 2008 г. FABV сключва два договора с Hammar. Първият договор е договор за наем, с който FABV отдава под наем на Hammar целия обект (7). Вторият договор се отнася за опцията Hammar да закупи обекта от FABV по всяко време между 1 март 2008 г. и 28 февруари 2010 г. за определена сума в размер на 8 милиона SEK (0,8 милиона евро). На 11 август 2008 г. Hammar упражнява опцията по този договор и придобива обекта срещу определената цена.
(22)
С договор от 1 март 2008 г. Hammar, от своя страна, отдава под наем по-голяма част от обекта на местни предприемачи срещу наем (8), който е по-висок от договорения между него и FABV. Освен това, като условие за сключване на договора за наем, местните предприемачи поставят искането да се предвиди опция те да придобият обекта в бъдеще, ако Hammar стане негов собственик. Опционният договор е подписан на същата дата, като дава право на местните предприемачи да придобият обекта за сумата от 40 милиона SEK (4 милиона евро).
(23)
На 2 септември 2008 г. Hammar и местните предприемачи сключват договор, по силата на който обектът е продаден на последните за договорената цена от 40 милиона SEK.
3. РЕШЕНИЕ ЗА ЗАПОЧВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА
(24)
Комисията има основания да смята, че продажбата на обекта от FABV на Hammar включва държавна помощ. Поради това на 27 октомври 2010 г. Комисията започна официална процедура по разследване на посочената транзакция (9).
(25)
Шведските органи и Hammar представиха своите мнения относно решението за откриване на официалната процедура по разследване.
(26)
Становището на шведките органи е, че продажбата на обекта от FABV на Hammar не представлява държавна помощ. Те твърдят, че при закупуването на обекта чрез FABV единствената цел на общината е била да се осигури продължаване на производствената дейност и запазване на работните места. Тъй като общината не е възнамерявала да развива дейността лично, тя е избрала предложеното от Hammar решение, а именно - обектът да бъде даден под наем с опция да бъде закупен. Швеция също така отбеляза, че във връзка с предоставената на Hammar опция се е наложило вливане на капитал от бюджета на общината в този на FABV в размер на 9 милиона SEK (0,9 милиона евро), за да се учреди гаранция за загубата, която FABV би понесло, ако Hammar се възползва от опцията.
(27)
Hammar твърди, че FABV е закупило обекта от Chips AB на изключително висока цена, което може да означава наличие на държавна помощ за Orkla. Освен това Hammar е на мнение, че покупко-продажбата на обекта между него и FABV е извършена при пазарни условия и че продажбата не е засегнала търговията между държавите членки, нито е нарушила конкуренцията.
(28)
В подкрепа на своите твърдения Hammar представи последваща оценка на стойността на обекта с дата 20 януари 2011 г., изготвена от PricewaterhouseCoopers („докладът на PwC“). В доклада се посочва, че поради изключително голямата степен на несигурност при изчисляване на пазарната цена на този вид недвижим имот може да се твърди, че при всяка продажба на обекта (т.е. първоначалната му продажба от Chips AB на FABV, последващата му продажба на Hammar и накрая продажбата от Hammar на местните предприемачи) неговата цена е била близка до пазарната. Във връзка с продажбата от FABV на Hammar и последващата продажба на местните предприемачи в доклада на PwC по-специално се посочва, че платените цени са съответствали на пазарните цени предвид финансовите условия на двата договора за наем (т.е. между FABV и Hammar, от една страна, и между Hammar и местните предприемачи, от друга страна).
(29)
По време на срещата със службите на Комисията, състояла се на 19 октомври 2011 г., и в допълнителната информация, изпратена на Комисията на 3 ноември 2011 г., Hammar заяви, че към момента, в който между него и общината е договорена опцията той да придобие обекта за 8 милиона SEK, не е имало други оферти за закупуване на обекта, поради което тази цена следва да се приеме за пазарната цена, независимо от всякакви други оценки, които при всички случаи са хипотетични.
(30)
На 3 ноември 2011 г. Hammar представи на Комисията доклад, изготвен от Copenhagen Economics A/S (10) („Copenhagen Economics“), относно евентуалното въздействие върху търговията между държавите членки както на покупко-продажбата на обекта между Chips AB и FABV, така и на последващата му продажба от FABV на Hammar. Заключението от доклада е, че при първата транзакция е възможно да е била засегната търговията в рамките на Съюза, тъй като продавачът Chips AB е международно дружество (финландското подразделение на норвежката група Orkla), което участва в конкуренцията на международния пазар. За сметка на това в доклада се посочва, че продажбата на обекта от FABV на Hammar не е имала никакво въздействие върху търговията в рамките на Съюза, или това въздействие е било незначително, тъй като Hammar работи само на местно равнище и на съответния пазар няма международни конкуренти.
4. ОЦЕНКА НА МЯРКАТА
4.1. Наличие на държавна помощ
(31)
За да се прецени дали продажбата на обекта от FABV на Hammar е свързана с държавна помощ, тя трябва да бъде разгледана в съответствие с член 107, параграф 1 от ДФЕС, който предвижда, че „всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.
(32)
Комисията отбелязва, че получателят на помощта, т.е. Hammar, представлява предприятие, тъй като извършва стопанска дейност, като предлага на пазара недвижими имоти и свързани с тях услуги.
(33)
Общината е извършила транзакцията с посредничеството на FABV. FABV е собственост изцяло на общината, която покрива неговите загуби от своя обичаен бюджет. Членовете на управителния съвет на FABV са членове на общинския съвет на община Vänersborg. Следователно решенията на FABV са публични решения и доколкото те имат финансови последици, предполагат използването на публични ресурси. Освен това е ясно, че общината е имала участие в тази транзакция, тъй като във връзка с предоставената на Hammar опция се е наложило вливане на капитал в размер на 9 милиона SEK от общината в бюджета на FABV, за да се учреди гаранция за загубата, която би била реализирана, ако Hammar се възползва от възможността. С оглед на гореизложеното заключението на Комисията е, че в продажбата на обекта на Hammar е имало елемент на публични ресурси.
(34)
Тъй като продажбата е поставила в по-благоприятно положение конкретно предприятие (Hammar), тя трябва да бъде разглеждана като мярка със селективен характер.
(35)
Мярката нарушава или има потенциал да наруши конкуренцията и да засегне търговията в рамките на Съюза и на Европейското икономическо пространство („търговията в рамките на ЕИП“) по смисъла на практиката на Съда на Европейския съюз в областта на държавните помощи. За да се аргументира тезата, че селективното предимство, свързано с продажбата на обекта на Hammar, не е имало никакво въздействие върху търговията или това въздействие е било незначително, в доклада на Copenhagen Economics (вж. съображение 30) се посочва, че пазарът на недвижими имоти, на който работи Hammar, е само с местен обхват. Потенциалното въздействие върху търговията обаче не зависи от това дали даден получател на държавна помощ работи на международния пазар или само на националния, а от това дали стоките или услугите, с които той търгува, могат да бъдат предмет на търговия в рамките на Съюза (11). В този случай критерият е изпълнен, тъй като недвижимите имоти и свързаните с тях услуги са предмет на търговия и инвестиции в рамките на Съюза. В настоящия случай това се потвърждава от факта, че предишният собственик на обекта (Chips AB) е финландското подразделение на Orkla - група с международна дейност. Това е доказателство за трансграничен интерес към въпросния актив, т.е. обектът, който, освен това, не е празен парцел земя, а действащ производствен обект за замразени храни.
(36)
Поради това Комисията смята, че макар Hammar да развива своята дейност изключително на местно равнище, дружеството работи на пазар, на който не може да се изключи наличието на въздействие върху търговията и конкуренцията в рамките на Съюза и на ЕИП. Съответно според Комисията представените от Hammar аргументи не представляват основание за отклоняване от предварителните констатации по този критерий в решението за откриване на процедура.
(37)
Следователно единственият критерий за определяне на наличието на въпросната държавна помощ е дали с продажбата на обекта от FABV е предоставено предимство на Hammar. Въз основа на наличната информация Комисията смята, че FABV е продало на Hammar обекта на цена под пазарната му стойност - нещо, което е малко вероятно да бъде направено от някой частен пазарен инвеститор - с което е предоставило предимство на Hammar.
(38)
Настоящото дело се отнася до продажбата на определени активи, които са публична собственост, на частно предприятие. Някои от активите са недвижими имоти (земя и сгради) и за да се прецени дали има помощ в тези случаи, Комисията прилага установеното в „Съобщение на Комисията относно елементите на държавна помощ при продажба на земя и сгради от публични органи“ (12) („съобщението“). Когато продажбата се отнася за други видове активи, Комисията прилага теста за частен стопански субект в условията на пазарна икономика, т.е. тя преценява дали публичният продавач е действал като частен инвеститор, който развива дейност в условията на пазарна икономика. Тъй като съобщението се основава на същия тест за частния инвеститор обаче, за по-голяма яснота Комисията ще се позовава на посоченото съобщение при извършването на оценката на цялата транзакция (13).
(39)
По-специално, в съответствие с точка II, подточка 1 от съобщението, възможността за наличие на държавна помощ в полза на купувача автоматично се изключва, когато продажбата е в рамките на „достатъчно добре публично оповестена, открита и безусловна тръжна процедура, сравнима с публична продажба, като се приема най-добрата или единствената оферта“. От събраната от Комисията информация проличава, че FABV не е организирало тръжна процедура за продажбата на обекта, поради което възможността за наличие на държавна помощ не може да бъде изключена автоматично на това основание.
(40)
Hammar твърди, че цената от 8 милиона SEK отразява пазарната цена на обекта, тъй като в момента на договаряне на опцията не е имало други оферти. Комисията отбелязва обаче, че продажбата на обекта от страна на общината не е била прозрачна и открита за други кандидати. Следователно цената, на която той е бил продаден, не позволява на Комисията да направи заключение относно неговата действителна пазарна стойност (14). Освен това Комисията отбелязва, че FABV е закупило обекта на 13 февруари 2008 г. за сумата от 17 милиона SEK, като на същата дата се е договорило с Hammar да му предостави опция за закупуване за много по-ниската цена от 8 милиона SEK.
(41)
В точка II, подточка 2, буква а) от съобщението също така се предвижда, че ако продажбата се извършва без безусловна тръжна процедура, „би трябвало да се извърши независима оценка от един или повече независими оценители на активите преди започване на преговорите по продажбата, с цел определяне на пазарна цена, въз основа на общоприетите пазарни показатели и стандарти за оценка“. Комисията отбелязва, че FABV не е поискало независима оценка на обекта преди преговорите по продажбата.
(42)
Въпреки липсата на открита и безусловна тръжна процедура и на независима оценка преди преговорите по продажбата обаче пазарната стойност на обекта, продаден от FABV на Hammar, може да се предположи въз основа на друга налична информация.
(43)
Когато обектът е предложен за продажба през 2007 г., Chips AB е възложило на Colliers International (15) да изготви предварителния договор за продажба. Colliers International определя цена от 27 милиона SEK (2,7 милиона евро) само за недвижимия имот, без да се включват движимото имущество и правата върху интелектуалната собственост. Както бе отбелязано в решението за откриване на процедура, Комисията смята, че това е разумна оценка на пазарната цена, тъй като: i) оценката е направена преди преговорите по продажбата; ii) изготвянето на оценката е била възложено от Chips AB във връзка с продажбата на обекта, т.е. в условия, в които е логично Chips AB да не е имал други интереси, освен да получи точна оценка на пазарната стойност; iii) проучването е направено от трета страна, независима от продавача и от купувача; и iv) Colliers International има богат опит в сектора на недвижимите имоти. Hammar обаче оспори предварителното становище на Комисията, че тази оценка е независима, тъй като тя е била поръчана от продавача. Hammar също така смята, че допусканията на Colliers International са били нереалистични (inter alia, допуснато е, че делът на незаетите площи ще бъде само 10 %) предвид положението на обекта в момента на транзакцията.
(44)
Друг възможен показател за пазарната цена на обекта може да бъде намерен в оценката, извършена от Swedbank Kommersiella Fastigheter (16) („Swedbank“) през юни 2008 г. Тази оценка е направена от името на местните предприемачи, които впоследствие са купили обекта, с цел отпускане на заем за неговото придобиване. Swedbank е оценило обекта на 30 милиона SEK (3 милиона евро), въпреки че площта на оценените помещения е била по-малка от тази на целия обект (17). Swedbank е допуснало дял на незаетите площи в размер на 35 %, докато всички други допускания са съпоставими с използваните от Colliers International.
(45)
В доклада на PwC са представени редица оценки на пазарната стойност на обекта в зависимост от момента, в който той е продаден. Така например в доклада се констатира, че стойността на обекта в момента на продажбата му от Chips AB на FABV е била приблизително 9 милиона SEK, докато при неговото отдаване под наем от FABV на Hammar в същия ден (13 февруари 2008 г.) тя е била около 5,5 милиона SEK(0.55 милиона евро). В доклада на PwC е представена и трета оценка на пазарната стойност на обекта към момента, в който Hammar го е дал под наем на местните предприемачи (1 март 2008 г.), в размер на близо 21 милиона SEK (2,1 милиона евро).
(46)
На първо място, Комисията отбелязва, че в доклада на PwC са представени различни данни за пазарната стойност на обекта в рамките на кратък период от време. Тъй като при пазарната стойност на недвижимите имоти има тенденция тя да се запазва сравнително стабилна в краткосрочен план, освен в случай на извънредни обстоятелства, Комисията има сериозни съмнения по отношение на някои от оценките, предоставени в доклада на PwC, особено предвид обстоятелството, че всички операции са осъществени в много кратък период от време.
(47)
По отношение на първите две оценки на обекта, посочени в доклада на PwC (съответно 9 милиона SEK и 5,5 милиона SEK), Комисията стигна до извода, че те изглеждат нереалистични в сравнение с успоредните оценки на Colliers International и Swedbank. От една страна, във връзка с оценката от 5,5 милиона SEK Комисията отбелязва, че PricewaterhouseCoopers („PwC“) изготвя своята оценка на база паричните потоци, получени от наема за обекта, платен от Hammar на FABV. PwC признава, че този наем е много нисък в сравнение с нормалната възвръщаемост на подобен промишлен обект. Тази разлика е още по-очевидна при сравнението с наема, който Hammar е договорил с местните предприемачи само няколко дни по-късно и който е бил близо седем пъти по-висок (вж. бележки под линия 7 и 8). Поради това Комисията стига до заключението, че наемът, плащан от Hammar, е бил под пазарната цена. Съответно Комисията смята, че оценката в размер на 5,5 милиона SEK, изготвена въз основа на предполагаемо равнище на приходите от наем, който е под пазарното равнище, не отразява действителната пазарна стойност на обекта. От друга страна, оценката от 9 милиона SEK се основава на допускането за дял на незаетите площи в размер на 100 % за първите 2 години, който впоследствие намалява до 75 % за година 3 и 50 % за година 4 и се задържа на 60 % за останалата част от периода, обхванат от оценката. При допуснатия дял на незаетите площи обаче не е отчетен фактът, че в момента на продажбата се е знаело, че местните предприемачи са готови да наемат обекта, и че следователно стойността, подлежаща на оценка, е тази на обекта с наемател.
(48)
При третата оценка от доклада на PwC пазарната стойност на обекта в момента, в който Hammar го е продал на местните предприемачи, се определя на близо 21 милиона SEK, въпреки че площта на помещенията, обхваната от оценката, е по-малка от общата площ на обекта (вж. бележка под линия 17). По същество оценката се основава на същата методология като използваната от Colliers International и Swedbank и основното допускане за нейното изготвяне са условията на договора за наем между Hammar и местните предприемачи, т.е. условията на наема, прилагани към момента на продажбата. Трябва също така да се отбележи приемливостта на предположението, че условията на наема са отговаряли на пазарните условия, по-специално тъй като са били договорени между двама частни пазарни оператори, които вероятно имат само икономически обосновани мотиви. Поради това Комисията смята, че третата оценка на пазарната стойност на обекта, посочена в доклада на PwC, е достоверна.
(49)
Следователно е ясно, че независимо от това коя оценка на пазарната стойност на обекта бъде избрана (тази на Colliers International, на Swedbank или третата оценка от доклада на PwC), цената от 8 милиона SEK, за която FABV е продало обекта на Hammar, е била доста под пазарната цена и съответно е предоставено предимство на Hammar.
(50)
Тъй като са изпълнени всички необходими критерии по член 107, параграф 1 от ДФЕС, Комисията стига до заключението, че разглежданата мярка представлява държавна помощ, която освен това е неправомерна, тъй като е предоставена на получателя без предварителното съгласие на Комисията.
(51)
Предимството за получателя на помощта се изразява в разликата между цената, платена от Hammar, т.е. 8 милиона SEK, и пазарната цена на обекта.
(52)
За да определи пазарната цена на обекта, Комисията разглежда възможните алтернативи и наличните оценки, а именно: i) 17 милиона SEK, действително платени от FABV на Chips AB на 18 февруари 2008 г.; ii) 40 милиона SEK, действително платени от местните предприемачи на Hammar; iii) 27 милиона SEK според оценката на Colliers International преди продажбата; iv) 30 милиона SEK според оценката на Swedbank от юни 2008 г.; и v) 21 милиона SEK според една от оценките в доклада на PwC.
(53)
Комисията смята, че цената от 17 милиона SEK, платена от FABV на Chips AB в момента на закупуването на обекта, не представлява безспорно доказателство за пазарната му стойност. В решението за откриване на процедура Комисията вече обясни, че Chips AB е приело по-ниска от оценената пазарна цена, тъй като е искало да избегне накърняването на своята корпоративна репутация в резултат на закриването на дейността на обекта и съответната загуба на работни места. Освен това то е искало да се възползва от възможността за бърза продажба, за да приключи своите дейности с Topp. Един частен пазарен оператор, който не е притиснат от подобни обстоятелства (които се отнасят само за Chips AB), би поискал по-висока цена. Поради тези причини Комисията не смята, че е необходимо да отговаря на обобщения в съображение 27 от настоящото решение аргумент на Hammar, който освен това се отнася до въпрос, невключен в официалното разследване.
(54)
Въз основа на получената информация по време на официалната процедура по разследване Комисията също така установи, че сумата от 40 милиона SEK, договорена с местните предприемачи, не е подходящ ориентир за пазарната цена на обекта, тъй като предприемачите са финансирали една част от договорената сума с банков заем, а другата - със заем от самото дружество Hammar. Големият дял на финансирането, предоставено от купувача (който в същото време е и кредитор на транзакцията), и съответният кредитен риск, който той поема, не подкрепят наистина твърдението, че номиналната цена от 40 милиона SEK представлява действителната финансова стойност на обекта. Следователно номиналната цена, платена при тази транзакция, не е безспорно доказателство за цената, която би била платена за обекта в случай на продажба при пазарни условия, но със сигурност е допълнителна индикация за това, че цената от 8 милиона SEK не отразява пазарната стойност на обекта. Двете цени са били определени в рамките на по-малко от 3 седмици, а такава значителна разлика за толкова кратък срок потвърждава, че тази сума не е пазарната цена.
(55)
По отношение на оценките на Colliers International и Swedbank по принцип Комисията няма причини да се съмнява, че те са независими и изготвени по общоприетите стандарти. Комисията обаче признава, че въпросните оценки не могат да бъдат пряко сравнени, тъй като някои от заложените в тях допускания се различават. При наличната информация Комисията не може да бъде напълно сигурна дали посочените оценки представят най-вярното отражение на действителната пазарна стойност на обекта, тъй като в основата им стоят допускания и сравнения с други сделки на пазара, а не операциите, предмет на които е самият обект.
(56)
Предвид всичко посочено Комисията смята, че е целесъобразно да използва пазарната стойност от третата оценка в доклада на PwC. Както бе отбелязано в съображение 48, Комисията приема, че тази оценка, макар и изготвена след операциите, се основава на данните за паричните потоци от договор за наем, който действително е съществувал (договорът между Hammar и местните предприемачи), и следователно - на действителни наблюдения на пазара. В този смисъл оценката в размер на 21 милиона SEK представлява достоверна, макар и консервативна преценка за пазарната стойност на обекта в сравнение с тези на Colliers International и Swedbank. Освен това Комисията отбелязва, че Hammar е сключил договора с опцията за закупуване на обекта за 8 милиона SEK на 13 февруари 2008 г., а е упражнил правото си по този договор на 11 август 2008 г. На 1 март 2008 г. Hammar е сключил договора с опцията за закупуване на обекта с местните предприемачи за 40 милиона SEK, а договорът за продажба във връзка с упражняването на правото по този договор е сключен на 2 септември 2008 г. Датата, която се използва в доклада на PwC за база за оценката на стойността на обекта в размер на 21 милиона SEK, е 1 март 2008 г. Предвид кратките срокове между всички посочени операции липсват основания да се смята, че пазарната стойност на обекта може се е различавала съществено от 21 милиона SEK в момента, в който Hammar го е закупил или е сключил договора с опцията за закупуване.
(57)
Следователно предимството на Hammar възлиза на 13 милиона SEK (1,3 милиона евро). То е изчислено като разлика между пазарната стойност от 21 милиона SEK и действителната цена от 8 милиона SEK, платена от Hammar за обекта.
4.2. Съвместимост на помощта
(58)
Нито Швеция, нито Hammar представиха аргументи относно съвместимостта на помощта. Единствените цели, посочени от шведските органи във връзка с разглежданата мярка, бяха политическите цели на общината стопанският обект да остане действащо предприятие и същевременно да се запази заетостта в района на Vänersborg.
(59)
Тъй като общината не се намира в област, която получава подпомагане (вж. съображение 14), тя не отговаря на критериите за допустимост за отпускане на регионална помощ. Различните видове цели за мярката, посочени от шведските органи, могат да бъдат разгледани в съответствие с предвиденото в съобщение на Комисията „Насоки на общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение“ (18). Липсват признаци обаче, че в този случай установените в насоките условия биха били изпълнени. По-специално нищо не сочи, че Hammar е било предприятие в затруднение в момента на закупуване на обекта.
(60)
При всички случаи до момента не бяха приведени достатъчно доказателства за това, че мярката е необходима и пропорционална, за да се постигнат някакви цели от общ интерес. Поради това Комисията не намира никакви основания да обяви помощта съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от ДФЕС.
(61)
Не се прилагат други основания за съвместимост. Поради това Комисията стига до заключението, че продажбата на обекта от общината на Hammar представлява държавна помощ, която е неправомерна и несъвместима с вътрешния пазар на основание член 107, параграф 1 от ДФЕС.
4.3. Договорът за наем и цената на опцията
(62)
В решението за откриване на процедура Комисията също така изрази съмнения относно съответствието на договора за наем, сключен между FABV и Hammar на 13 февруари 2008 г., и цената на предоставената на Hammar опция за закупуване на обекта с пазарните условия (вж. параграф 38 от решението за откриване на процедура).
(63)
По отношение на договора за наем Комисията смята, че в него има елемент на държавна помощ, тъй като необходимите изисквания на член 107, параграф 1 от ДФЕС са изпълнени поради същите основания, изложени в раздел 4.1 по-горе: i) получателят на помощта, т.е. Hammar, представлява предприятие; ii) решенията на FABV могат да се приемат за държавни решения и, доколкото те имат финансово отражение, са свързани с използването на държавни ресурси; iii) мярката е селективна, тъй като чрез нея е облагодетелствано конкретно предприятие; iv) както бе обяснено в съображение 47 и е признато в доклада на PwC, представен лично от Hammar, Комисията смята, че наемът, определен от FABV за Hammar, е под пазарната цена и поради това представлява предимство за Hammar; и v) независимо че Hammar работи изключително на местно равнище, то извършва дейност на пазар, на който не може да бъде изключена възможността за въздействие върху търговията и конкуренцията в рамките на Съюза и на ЕИП.
(64)
За да се определи предимството, с което се е ползвало Hammar, следва да се направи сравнение между наема, договорен между FABV и Hammar на 13 февруари 2008 г. (0,5 милиона SEK за първата година), и договорения на 1 март 2008 г. наем между Hammar и местните предприемачи (3,5 милиона SEK за първата година). Комисията смята, че условията на втория договор представляват пазарната стойност за отдаване под наем на обекта, предвид факта, че двете страни по него са частни субекти, водени от икономически обосновани мотиви. В тази връзка трябва също така да се отбележи, че в доклада на PwC втората сума е използвана за изчисляване на стойността на обекта. Hammar е плащало наем на общината само между 1 март 2008 г. и 11 август 2008 г. (датата, на която е упражнило правото си съгласно опцията), т.е. приблизително 6 месеца. Ако предимството от 3 милиона SEK, което представлява разликата между наема, договорен между FABV и Hammar, и договорения между Hammar и местните предприемачи наем, бъде изчислено пропорционално за съответния период, се получава сумата от 1,5 милиона SEK (0,15 милиона евро).
(65)
Поради неприложимостта на основанията за съвместимост, както и поради липсата на позоваване на тях (вж. раздел 4.2) Комисията стига до заключението, че договорът за наем, сключен между FABV и Hammar на 13 февруари 2008 г., включва държавна помощ, която е неправомерна и несъвместима с вътрешния пазар на основание член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(66)
Що се отнася до цената на опцията за закупуване на обекта, предоставена на Hammar, Комисията отбелязва, че възможността опцията да бъде упражнена не може да се приеме за гарантирана, тъй като съгласно шведското законодателство ангажиментите за купуване или продаване на недвижимия имот в бъдещето по принцип не са правно обвързващи (19). Следователно предимството, което Hammar е можел да получи от тази опция, е много неясно, дори е възможно такова да не съществува, и при всички случаи е било възможно да бъде компенсирано в достатъчна степен от платения наем или продажната цена. Поради това не може да се установи със сигурност, че Hammar е получил предимство от тази опция, което е отделно от предимството, получено чрез договора за наем и последващата продажба на обекта.
5. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ НА ПОМОЩТА
(67)
Член 14, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (20) гласи: „когато са взети отрицателни решения в случаи с неправомерна помощ, Комисията решава съответната държава членка да вземе всички необходими мерки за възстановяване на помощта от получателя“.
(68)
Тъй като разглежданата мярка представлява неправомерна и несъвместима помощ, сумата на помощта трябва да бъде възстановена, за да се върне положението, което е съществувало на пазара преди предоставянето на помощта. Затова възстановяването трябва да се приложи от момента, в който е възникнало предимство за получателя, т.е. когато помощта е предоставена на разположение на получателя, и следва да бъде наложена лихва по възстановяване до момента на ефективното възстановяване.
(69)
Елементът на несъвместима помощ на мерките следва да бъде изчислен на 14,5 милиона SEK, които представляват сбора на разликата между пазарната цена на обекта (21 милиона SEK) и цената, платена от Hammar (8 милиона SEK), възлизаща на 13 милиона SEK, и сумата, която следва да бъде възстановена във връзка с договора за наем (1,5 милиона SEK).
(70)
Върху сумата за възстановяване следва да бъде платена лихва по възстановяването. За елемента на несъвместима помощ в размер на 13 милиона SEK лихвата по възстановяването следва да бъде изчислена от датата, на която Hammar е упражнило правото си във връзка с опцията и е придобило обекта, а именно - 11 август 2008 г. За елемента на несъвместима помощ в размер на 1,5 милиона SEK лихвата по възстановяването следва да бъде изчислена от датата, на която наемът е бил дължим, а именно - 1 март 2008 г.,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ в размер на 14,5 милиона SEK, предоставена неправомерно от Швеция в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз в полза на Hammar Nordic Plugg AB под формата на продажба и отдаване под наем на имот, който е публична собственост, в Brålanda, община Vänersborg, под неговата пазарна стойност, е несъвместима с вътрешния пазар.
Член 2
1. Швеция възстановява от Hammar Nordic Plugg AB посочената в член 1 помощ.
2. Върху сумите за възстановяване се начисляват лихви от датата, на която са били предоставени на разположение на Hammar Nordic Plugg AB, до тяхното действително възстановяване.
3. Лихвата се начислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (21).
Член 3
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 1, се извършва незабавно и ефективно.
2. Швеция гарантира, че настоящото решение ще бъде изпълнено до четири месеца след датата на уведомяване за него.
Член 4
1. В срок два месеца след датата на уведомяване за настоящото решение Швеция предоставя на Комисията следната информация:
а)
общата сума (главница и лихви по възстановяването), която получателят трябва да възстанови;
б)
подробно описание на предприетите и на планираните мерки за спазване на настоящото решение;
в)
документи, които доказват, че на получателя е било наредено да върне помощта.
2. Швеция информира Комисията за развитието на националните мерки, предприети за изпълнение на настоящото решение, до пълното възстановяване на помощта, посочена в член 1. При поискване от Комисията тя предоставя незабавно информация относно предприетите и планираните мерки за спазване на решението. Швеция също така предоставя подробна информация за размера на помощта и лихвата по възстановяването, които вече са възстановени от получателя.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Кралство Швеция.
Съставено в Брюксел на 8 февруари 2012 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-8 ta’ Frar 2012
dwar l-għajnuna mill-Istat SA.28809 (C 29/10) (ex NN 42/10 & ex CP 194/09) implimentata mill-Isvezja favur Hammar Nordic Plugg AB
(notifikata bid-dokument numru C(2012) 546)
(It-test bl-Isvediż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/293/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li talbet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet iċċitati hawn fuq (1), u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
B’ittra datata s-26 ta’ Mejju 2009, irreġistrata fis-16 ta’ Ġunju 2009, il-Kummissjoni rċeviet ilment dwar l-allegat għotja ta’ għajnuna mill-Istat lil Hammar Nordic Plugg AB permezz tal-bejgħ ta’ proprjetà pubblika taħt il-prezz tas-suq mill-Muniċipalità ta’ Vänersborg.
(2)
Fis-27 ta’ Ottubru 2009, il-Kummissjoni għaddiet verżjoni mhux kunfidenzjali tal-ilment lill-awtoritajiet nazzjonali. L-Isvezja wieġbet b’ittra tat-30 ta’ Novembru 2009, irreġistrata fl-istess jum.
(3)
Fid-9 ta’ Marzu 2010, il-Kummissjoni talbet aktar informazzjoni u l-Isvezja wieġbet permezz ta’ ittra datata l-20 ta’ April 2010.
(4)
Fil-11 ta’ Mejju 2010, il-Kummissjoni rċeviet informazzjoni sottomessa minn Chips AB.
(5)
Permezz tal-ittra datata s-27 ta’ Ottubru 2010, il-Kummissjoni nnotifikat lill-Isvezja li kienet iddeċidiet li tibda l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (2) (“TFUE”) fir-rigward tal-għajnuna. Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni biex tagħti bidu għall-proċedura (“id-deċiżjoni tal-ftuħ”) kienet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati sabiex iressqu l-kummenti tagħhom dwar l-għajnuna.
(6)
Permezz ta’ ittra datata t-23 ta’ Novembru 2010, l-Isvezja talbet estensjoni tad-data tal-għeluq biex tissottometti kummenti dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ.
(7)
Permezz tal-ittri datati l-15 u s-17 ta’ Diċembru 2010, l-awtoritajiet Svediżi ressqu l-kummenti tagħhom lill-Kummissjoni. Hammar Nordic Plugg AB ressqet il-kummenti tagħha lill-Kummissjoni b’ittra tat-22 ta’ Jannar 2011.
(8)
Fl-1 ta’ Frar 2011, il-Kummissjoni bagħtet l-osservazzjonijiet ta’ Hammar Nordic Plugg AB lill-awtoritajiet Svediżi għall-kummenti.
(9)
Fl-1 ta’ Ġunju 2011, il-Kummissjoni bagħtet talba oħra għall-informazzjoni, li l-Isvezja wieġbet għaliha b’ittra tad-29 ta’ Ġunju 2011 u bagħtet aktar kjarifiki permezz ta’ e-mails fit-12 ta’ Settembru 2011 u fit-30 ta’ Settembru 2011.
(10)
Fis-6 ta’ Ġunju 2011, il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarju lil Chips AB, li l-kumpanija ma weġbitx direttament. Xi informazzjoni kienet ipprovduta, madankollu, minn Chips AB lill-awtoritajiet Svediżi, li kienet tinkorpora din l-informazzjoni fil-kummenti tagħhom imsemmija hawn fuq tat-12 ta’ Settembru 2011.
(11)
Fid-19 ta’ Ottubru 2011, saret laqgħa bejn is-servizzi tal-Kummissjoni u r-rappreżentanti ta’ Hammar Nordic Plugg AB.
(12)
Bl-e-mail tat-3 ta’ Novembru 2011, Hammar Nordic Plugg AB issottomettiet informazzjoni addizzjonali lill-Kummissjoni. Il-Kummissjoni għaddiet dik l-informazzjoni lill-awtoritajiet Svediżi għall-kummenti fl-4 ta’ Novembru 2011. L-Isvezja kkonfermat fit-28 ta’ Novembru 2011 li l-awtoritajiet ma kellhom l-ebda kummenti x’jagħmlu.
2. DESKRIZZJONI
2.1. Il-benefiċjarju u l-partijiet involuti
(13)
Il-benefiċjarju tal-miżura huwa Hammar Nordic Plugg AB (“Hammar”). Din hija kumpanija limitata li n-negozju tagħha jikkonsisti f’kiri ta’ proprjetà u ġestjoni tal-proprjetà immobbli. Il-kumpanija hija bbażata fi Trollhättan, fil-provinċja ta’ Västra Götaland (l-Isvezja). Hammar hija 100 % proprjetà tal-kumpanija ewlenija tagħha Hammar Nordic Fastigheter AB, li min-naħa tagħha hi kompletament propjetà ta’ individwu privat, Anders Hammar (4).
(14)
Il-Muniċipalità ta’ Vänersborg (“il-Muniċipalità”) tinsab fil-provinċja ta’ Västra Götaland fl-Isvezja, qrib in-Norveġja. Skont il-Mappa Svediża tal-Għajnuna Reġjonali għall-perjodu 2007-2013, il-Muniċipalità ma tinsabx f’żona megħjuna.
(15)
Fastighets AB Vänersborg (“FABV”) hija kumpanija tal-propjetà immobbli posseduta kompletament mill-Muniċipalità.
(16)
Topp Livsmedel (“Topp”) tappartjeni lil Chips AB (5), diviżjoni tal-grupp tan-negozju internazzjonali Orkla ASA (“Orkla”).
(17)
Il-proprjetà soġġetta għall-miżura (“il-Faċilità”) tinkludi żewġ biċċiet art, sit tal-produzzjoni, proprjetà mobbli u d-drittijiet tal-proprjetà intellettwali (eż. marki kummerċjali). Hija tinsab fi Brålanda, komunità żgħira fil-Muniċipalità. Sal-2007, Topp ipproduċiet ħaxix friżat fil-Faċilità b’madwar 30 impjegat.
2.2. Ħarsa ġenerali lejn il-miżura
(18)
B’ittra datata s-26 ta’ Mejju 2009, il-Kummissjoni rċeviet ilment li jikkonċerna allegazzjoni ta’ għotja ta’ għajnuna mill-istat permezz tal-bejgħ ta’ proprjetà pubblika (il-Faċilità) taħt il-prezz tas-suq.
(19)
Il-fatti huma kif ġej. Fi tmiem l-2007, Chips AB ħabbret li se twaqqaf il-produzzjoni f’Topp u bdiet il-proċess biex tbigħ il-Faċilità.
(20)
Fit-13 ta’ Frar 2008, il-Muniċipalità - permezz ta’ FABV - xtrat il-Faċilità mingħand Chips AB għal SEK 17-il miljun (EUR 1,7 miljun) (6).
(21)
Wkoll fit-13 ta’ Frar 2008, FABV daħlet f’żewġ ftehimiet ma’ Hammar. L-ewwel ftehim kien ftehim ta’ kiri li bih FABV kriet il-Faċilità sħiħa lil Hammar (7). It-tieni ftehim kien jikkonsisti f’opzjoni li tippermetti lil Hammar li tixtri l-Faċilità mingħand FABV għall-prezz stabbilit ta’ SEK 8 miljuni (EUR 0,8 miljun) fi kwalunkwe żmien bejn l-1 ta’ Marzu 2008 u t-28 ta’ Frar 2010. Hammar eżerċitat l-opzjoni tagħha u akkwistat il-Faċilità mingħand FABV għall-prezz stabbilit fil-11 ta’ Awwissu 2008.
(22)
Bil-ftehim tal-1 ta’ Marzu 2008, Hammar kriet il-parti l-kbira tal-Faċilità lil intraprendituri lokali b’kera ogħla mill-kera (8) miftiehma bejn FABV u Hammar. Barra minn hekk, bħala kundizzjoni għal iffirmar tal-ftehim tal-kiri, l-intraprendituri lokali talbu opzjoni għal xiri tal-Faċilità fil-futur, jekk Hammar issir sidt il-Faċilità. Il-ftehim dwar l-opzjoni ġie ffirmat fl-istess data, fejn l-intraprendituri lokali ngħataw id-dritt li jakkwistaw il-Faċilità għal SEK 40 miljun (EUR 4 miljun).
(23)
Fit-2 ta’ Settembru 2008, ġie konkluż kuntratt bejn Hammar u l-intraprendituri lokali fejn il-Faċilità nbiegħet lil dawn tal-aħħar għall-prezz miftiehem ta’ SEK 40 miljun.
3. ID-DEĊIŻJONI TAL-FTUĦ
(24)
Il-Kummissjoni kellha raġunijiet biex temmen li l-bejgħ tal-Faċilità mill-FAVB lil Hammar kien jinvolvi għajnuna mill-Istat. Fis-27 ta’ Ottubru 2010, għalhekk, il-Kummissjoni fetħet il-proċedura ta’ investigazzjoni formali fuq dik it-tranżazzjoni (9).
(25)
L-Isvezja u Hammar ipprovdew kummenti għall-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali.
(26)
L-Isvezja hija tal-fehma li l-bejgħ mill-FABV tal-Faċilità lil Hammar ma jikkostitwix għajnuna mill-Istat. Hija ssostni li l-uniku għan tal-Muniċipalità meta xtrat il-Faċilità mingħand FABV kien li tiżgura l-issuktar tal-produzzjoni u s-sigurtà tal-impjiegi. Minħabba li ma kellha l-ebda intenzjoni li tmexxi l-operazzjonijiet hi stess, il-Muniċipalità għażlet is-soluzzjoni proposta minn Hammar, jiġifieri kirja b’għażla ta’ xiri. L-Isvezja tinnota wkoll li l-għażla mogħtija lil Hammar kienet teħtieġ injezzjoni tal-kapital ta’ SEK 9 miljuni (EUR 0,9 miljuni) mill-baġit tal-Muniċipalità lil FABV, biex jagħmlu tajjeb għat-telf li jkun hemm jekk Hammar teżerċita dik l-opzjoni.
(27)
Hammar targumenta li x-xiri ta’ FABV tal-Faċilità mingħand Chips AB sar bi prezz għoli wisq li jista’ jinvolvi għajnuna mill-Istat lil Orkla. Barra minn hekk, Hammar targumenta li x-xiri tagħha tal-Faċilità minn FABV sar fuq termini tas-suq u li l-bejgħ la affettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri u lanqas fixkel il-kompetizzjoni.
(28)
Sabiex jappoġġjaw l-allegazzjonijiet tagħha, Hammar ipprovdiet evalwazzjoni ex post tal-valur tal-Faċilità datata l-20 ta’ Jannar 2011, imħejjija minn PriceWaterhouseCoopers (“ir-rapport PwC”). Dak ir-rapport isostni li l-grad ta’ inċertezza meta jiġi stmat il-prezz tas-suq ta’ din it-tip ta’ propjetà huwa tant kbir li l-prezz jista’ jitqies li huwa qrib it-termini tas-suq kull darba li l-Faċilità ġiet mibjugħa (jiġifieri x-xiri ta’ FABV minn Chips AB, il-bejgħ sussegwenti lil Hammar u finalment il-bejgħ minn Hammar lil intraprendituri lokali). Partikolarment, fir-rigward tal-bejgħ minn FABV lil Hammar u tal-bejgħ sussegwenti lill-intraprendituri lokali, ir-rapport PwC iqis li l-prezzijiet imħallsa kienu konformi mas-suq, minħabba l-kundizzjonijiet finanzjarji fiż-żewġ ftehimiet ta’ kiri (jiġifieri bejn FABV u Hammar fuq naħa waħda u bejn Hammar u l-intraprendituri lokali fuq in-naħa l-oħra).
(29)
Fil-laqgħa mas-servizzi tal-Kummissjoni fid-19 ta’ Ottubru 2011 u fis-sottomissjoni tagħha lill-Kummissjoni tal-informazzjoni addizzjonali tat-3 ta’ Novembru 2011, Hammar argumentat li, fil-mument li l-Muniċipalità u Hammar qablu li jagħtu lil dawn tal-aħħar l-opzjoni li jakkwistaw il-Faċilità għal SEK 8 miljun, ma kienx hemm offerti oħra għall-Faċilità u għalhekk dan il-prezz għandu jitqies bħala l-prezz tas-suq, irrispettivament minn kwalunkwe valutazzjonijiet li huma neċessarjament ipotetiċi.
(30)
Fit-3 ta’ Novembru 2011, Hammar issottomettiet rapport lill-Kummissjoni imħejji minn Copenhagen Economics A/S (10) (“Copenhagen Economics”) dwar l-effett possibbli fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri kemm tax-xiri ta’ FABV tal-Faċilità minn Chips AB u l-bejgħ sussegwenti tal-Faċilità lil Hammar. Ir-rapport jikkonkludi li l-ewwel tranżazzjoni kellha l-potenzjal li taffettwa l-kummerċ fl-Unjoni, minħabba li l-bejjiegħ Chips AB hija kumpanija internazzjonali - is-sussidjarja Finlandiża tal-grupp Norveġiż Orkla - li tikkompeti internazzjonalment. B’kuntrast ma’ dan, ir-rapport jargumenta li l-bejgħ ta’ FABV tal-Faċilità lil Hammar ma kellux effett fuq il-kummerċ fl-Unjoni, jew kellu effett insinifikanti, minħabba li Hammar topera biss fil-livell lokali u m’għandhiex kompetituri internazzjonali fis-suq/swieq relevanti.
4. VALUTAZZJONI TAL-MIŻURA
4.1. L-eżistenza ta’ għajnuna mill-istat
(31)
Sabiex tivvaluta jekk il-bejgħ minn FABV tal-Faċilità lil Hammar involviex għajnuna mill-Istat, jeħtieġ li jiġi evalwat fid-dawl tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE, li jipprevedi li “kull għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat fi kwalunkwe forma li twassal għal distorsjoni jew thedded li twassal għal distorsjoni tal-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerta merkanzija għandha, sa fejn tolqot l-kummerċ bejn Stati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern”.
(32)
Il-Kummissjoni tinnota li l-benefiċjarju tal-miżura, jiġifieri Hammar, tikkwalifika bħala impriża peress li twettaq attivitajiet ekonomiċi, toffri servizzi ta’ proprjetà immobbli u servizzi relatati magħhhom fis-suq.
(33)
It-tranżazzjoni ġiet konkluża mill-Muniċipalità permezz ta’ FABV. FABV hija kompletament proprjetà tal-Muniċipalità, li tkopri t-telf potenzjali ta’ FABV mill-baġit normali tagħha. Il-Bord ta’ FABV huwa magħmul minn membri meħuda mill-korp governattiv tal-Muniċipalità. Għalhekk, id-deċiżjonijiet ta’ FABV huma imputabbli lill-Istat u, sal-punt li dawn ikollhom implikazzjonijiet finanzjarji, jimplikaw l-użu tar-riżorsi tal-Istat. Barra minn hekk, il-Muniċipalità kienet involuta b’mod ċar f’din l-operazzjoni, minħabba li l-għażla mogħtija lil Hammar kienet teħtieġ injezzjoni tal-kapital ta’ SEK 9 miljun mill-Muniċipalità lil FABV biex tagħmel tajjeb għat-telf li jkun hemm jekk Hammar teżerċita din l-għażla. F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-bejgħ tal-Faċilità lil Hammar involviet riżorsi tal-Istat.
(34)
Minħabba li t-tranżazzjoni kienet ta’ benefiċċju għal impriża speċifika (jiġifieri Hammar), għandha tiġi kkunsidrata bħala miżura selettiva.
(35)
Il-miżura twassal għal distorsjoni jew għandha l-potenzjal li twassal għal distorsjoni għall-kompetizzjoni u taffettwa l-kummerċ fi ħdan l-Unjoni u ż-Żona Ekonomika Ewropea (“kummerċ taż-ŻEE”) fi ħdan it-tifsira tal-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea. Sabiex issostni li dak il-vantaġġ selettiv involut fil-bejgħ tal-Faċilità lil Hammar ma kellu l-ebda effett sinifikattiv fuq il-kummerċ, ir-rapport imħejji minn Copenhagen Economics (ara l-premessa 30) jargumenta li s-suq tal-proprjetà immobbli li fih hija attiva Hammar huwa purament lokali. Madankollu, l-effett potenzjali fuq il-kummerċ ma jiddependix fuq jekk riċevitur partikolari tal-għajnuna jkunx attiv internazzjonalment jew nazzjonalment biss, iżda fuq jekk l-oġġetti jew is-servizzi li hu jinnegozja humiex jew jistgħux ikunu soġġetti għall-kummerċ fl-Unjoni (11). Dak il-kriterju huwa sodisfatt f’dan il-każ, minħabba li l-propjetà immobbli u s-servizzi relatati mal-propjetà immobbli hma suġġetti għall-kummerċ u l-investiment ġewwa l-Unjoni, fatt li, fil-każ preżenti, huwa ġustifikat mill-fatt li l-proprjetarju preċedenti tal-Faċilità (Chips AB) huwa s-sussidjarju bbażat fil-Finlandja ta’ Orkla, grupp b’operazzjonijiet internazzjonali. Dan jikkostitwixxi evidenza ta’ interess transkonfinali fl-assi inkwistjoni, jiġifieri l-Faċilità, li, barra minn hekk, mhijiex biċċa art vojta iżda faċilità tal-produzzjoni operattiva għal oġġetti tal-ikel iffriżati.
(36)
Għalhekk, il-Kummissjoni hi tal-fehma li, anke jekk Hammar topera esklussivament fil-livell lokali, il-kumpanija hija attiva f’suq fejn ma jistax jiġi eskluż effett fuq il-kummerċ u l-kompetizzjoni fl-Unjoni u ż-ŻEE. L-argumenti mressqa minn Hammar għalhekk ma jagħtu lill-Kummissjoni ebda raġuni biex tiddevja mis-sejbiet preliminari tal-ftuħ tad-deċiżjoni dwar dan il-kriterju.
Il-vantaġġ
(37)
Il-kriterju waħdieni tad-definizzjoni tal-għajnuna tal-Istat li qed tiġi diskussa, għalhekk, huwa jekk il-bejgħ minn FABV tal-Faċilità tax vantaġġ lil Hammar. Fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli, il-Kummissjoni hija tal-fehma li FABV biegħet il-Faċilità lil Hammar bi prezz taħt il-valur tas-suq, li investitur tas-suq privat huwa improbabbli li jagħmel dan, u b’hekk tat vantaġġ lil Hammar.
(38)
Il-każ preżenti jikkonċerna l-bejgħ ta’ ċerti assi ta’ sjieda pubblika lil impriża privata. Xi wħud minn dawk l-assi huma proprjetà immobbli (art u bini) u biex tevalwa l-preżenza ta’ għajnuna f’dawk il-każijiet il-Kummissjoni tapplika Il-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar elementi ta’ għajnuna Statali dwar bejgħ ta’ artijiet u bini ta’ awtoritajiet pubbliċi (12) (“il-Komunikazzjoni”). Meta l-bejgħ jikkonċerna tipi oħra ta’ assi, il-Kummissjoni tapplika t-test ta’ operatur privat f’ekonomija tas-suq, jiġifieri, tevalwa jekk il-bejjiegħ pubbliku aġixxiex kif kien jagħmel investitur privat li jopera f’ekonomija tas-suq. Madankollu, billi l-Komunikazzjoni hija bbażata fuq l-istess test tal-investitur privat, biex tiffaċilita l-preżentazzjoni, il-Kummissjoni se tirreferi għal dik il-Komunikazzjoni biex tivvaluta t-tranżazzjoni kollha (13).
(39)
Partikolarment, skont il-punt II.1 tal-Komunikazzjoni, l-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat favur ix-xerrej hija awtomatikament eskluża meta l-bejgħ ikun isegwi “irkant li huwa pubbliku, miftuħ u mhux kondizzjonat, u li jaċċetta l-aħjar jew l-unika offerta”. Skont l-informazzjoni miġbura mill-Kummissjoni jidher li ma ġie organizzat l-ebda irkant minn FABV għall-bejgħ tal-Faċilità. Għalhekk, il-preżenza tal-għajnuna mill-Istat ma tistax tiġi eskluża minnufih fuq dik il-bażi.
(40)
Hammar targumenta li l-prezz ta’ SEK 8 miljun jirrifletti l-valur tas-suq tal-Faċilità għaliex fiż-żmien li fih sar qbil dwar l-opzjoni ma kienx hemm offerti oħra. Il-Kummissjoni tinnota, madankollu, li l-bejgħ mill-Muniċipalità tal-Faċilità ma kienx trasparenti u miftuħ għal offerenti oħra. Konsegwentement, il-prezz li bih ġiet mibjugħa ma jippermettix lill-Kummissjoni biex tasal għal xi konklużjoni rigward il-valur ġenwin tas-suq tagħha (14). Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li FABV xtrat il-Faċilità għal SEK 17-il miljun fit-13 ta’ Frar 2008, u fl-istess data qablet li tipprovdi għażla ta’ xiri lil Hammar għal prezz ħafna iktar baxx ta’ SEK 8 miljun.
(41)
Il-punt II.2(a) tal-Komunikazzjoni jipprovdi wkoll li, jekk isir il-bejgħ mingħajr proċedura ta’ rkant mingħajr kundizzjonijiet, “għandu jkun hemm stima indipendenti magħmula minn nies li jagħmlu valutazzjonijiet indipendenti. Din issir qabel in-negozjati tal-bejgħ sabiex ikun stabbilit il-valur tas-suq skont l-indikazzjonijiet tas-suq u standards ta’ valutazzjonjiet”. Il-Kummissjoni tinnota li FABV ma talbet ebda evalwazzjoni indipendenti tal-Faċilità qabel in-negozjati tal-bejgħ.
(42)
Madankollu, minkejja n-nuqqas ta’ proċedura ta’ rkant miftuħ u mhux kundizzjonat u ta’ evalwazzjoni indipendenti qabel in-negozjati tal-bejgħ, il-valur tas-suq tal-Faċilità kif ġiet mibjugħa minn FABV lil Hammar jista’ jiġi dedott minn informazzjoni oħra disponibbli.
(43)
Tabilħaqq, meta l-Faċilità tpoġġiet għall-bejgħ fl-aħħar tal-2007, Chips AB ikkummissjonat lil Colliers International (15) biex tfassal memorandum ta’ bejgħ għall-Faċilità. Colliers International indikat prezz tal-bejgħ ta’ SEK 27 miljun (EUR 2,7 miljun) għall-proprjetà immobbli waħedha, jiġifieri mingħajr il-proprjetà mobbli u d-drittijiet tal-proprjetà intellettwali. Kif osservat fid-deċiżjoni tal-ftuħ, il-Kummissjoni temmen li din tikkostitwixxi stima raġonevoli tal-prezz tas-suq għaliex (i) l-istima inkisbet qabel in-negozjati tal-bejgħ, (ii) kienet ikkummissjonata minn Chips AB fir-rigward tal-bejgħ tal-Faċilità, jiġifieri f’kuntest fejn Chips AB seta’ raġonevolment ma kellha l-ebda interessi oħra għajr biex tikseb stima preċiża tal-valur tas-suq, (iii) dan l-istudju sar minn parti terza indipendenti kemm mill-bejjiegħ kif ukoll mix-xerrej, u (iv) Colliers International għandha esperjenza wiesgħa fis-settur tal-propjetà immobbli. Madankollu, Hammar tikkontesta l-opinjoni preliminari tal-Kummissjoni li din l-evalwazzjoni kienet indipendenti, minħabba li ġiet ikkummissjonata mill-bejjiegħ. Hammar tqis ukoll li s-suppożizzjonijiet użati minn Colliers International ma kinux realistiċi (fost oħrajn minħabba li hija preżunta rata ta’ diżokkupazzjoni ta’ 10 % biss), fid-dawl tas-sitwazzjoni tal-Faċilità fil-ħin tat-tranżazzjoni.
(44)
Indikazzjoni possibbli oħra tal-prezz tas-suq tal-Faċilità tinsab fil-valutazzjoni mwettqa minn Swedbank Kommersiella Fastigheter (16) (“Swedbank”) f’Ġunju 2008. Din il-valutazzjoni saret għan-nom tal-intraprendituri lokali li sussegwentement xtraw il-Faċilità u kienet intiża għall-iskopijiet ta’ self għall-akkwist tal-Faċilità. Swedbank stmat il-valur tas-suq tal-Faċilità fil-livell ta’ SEK 30 miljun (EUR 3 miljun), anke jekk il-bini stmat kien iżgħar mid-daqs totali tal-Faċilità (17). L-istima tar-rata ta’ diżokkupazzjoni użata minn Swedbank kienet 35 %, filwaqt li s-suppożizzjonijiet l-oħrajn kollha kienu paragunabbli ma’ dawk użati minn Colliers International.
(45)
Ir-rapport ta’ PWC jipprovdi serje ta’ stimi tal-valur tas-suq għall-Faċilità li jiddependu fuq il-mument li fih ġiet mibjugħa. Pereżempju, ir-rapport jikkonkludi li l-valur tal-Faċilità fiż-żmien tal-bejgħ minn Chips AB lil FABV kien madwar SEK 9 miljun, filwaqt li kien madwar SEK 5,5 miljun (EUR 0,55 miljun) meta ġiet mikrija minn Hammar mingħand FABV fl-istess data (it-13 ta’ Frar 2008). Ir-rapport ta’ PwC jipprovdi t-tielet stima tal-valur tas-suq tal-Faċilità fiż-żmien meta Hammar krietha lil intraprendituri lokali (1 ta’ Marzu 2008) għal madwar SEK 21 miljun (EUR 2,1 miljun).
(46)
Il-Kummissjoni l-ewwel tinnota li r-rapport ta’ PwC jipprovdi ċifri diverġenti għall-valur tas-suq tal-Faċilità fuq perijodu qasir ta’ żmien. Minħabba li l-valur tas-suq tal-proprjetà immobbli għandu t-tendenza li jibqa’ relativament kostanti fuq perjodu ta’ żmien qasir, ħlief fil-każ ta’ ċirkostanzi eċċezzjonali, il-Kummissjoni għandha dubji serji rigward xi wħud mill-valutazzjonijiet provduti fir-rapport ta’ PwC, b’mod partikolari fid-dawl tal-fatt li t-tranżazzjonijiet kollha seħħu fi żmien qasir ħafna.
(47)
Fir-rigward tal-ewwel żewġ valutazzjonijiet tal-Faċilità li jinsabu fir-rapport PwC j(SEK 9 miljuni u SEK 5.5 miljuni, rispettivament), il-Kummissjoni tasal għall-konklużjoni li, meta mqabbla mal-istimi kontemporanji ta’ Colliers International u Swedbank, dawn iż-żewġ valutazzjonijiet ma jidhrux li huma realistiċi. Min-naħa l-waħda, f’relazzjoni mal-istima ta’ SEK 5.5 miljuni, il-Kummissjoni tinnota li PriceWaterhouseCoopers (“PWC”) jibbażaw il-valutazzjoni tagħhom fuq il-likwiditajiet derivati mill-kirjiet imħallsa minn Hammar lil FABV għall-kiri tal-Faċilità, kirjiet li PwC stess jirrikonoxxu li tkun baxxa ħafna meta mqabbla ma’ ritorn normali fuq faċilità industrijali kumparabbli. Dan huwa partikularment evidenti meta mqabbel mal-kirjiet imħallsa minn Hammar lill-intraprendituri lokali biss ftit jiem wara, li kienu madwar seba’ darbiet ogħla (ara n-nota 7 u 8). Fid-dawl ta’dan, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-kirjiet iddebitati lil Hammar kienu taħt il-prezz tas-suq. Il-Kummissjoni għalhekk tqis li l-valutazzjoni ta’ SEK 5.5 miljun, li tiddependi fuq livell stmat ta’ dħul ta’ kera li huwa taħt livell tas-suq, ma jirriflettix il-valur tas-suq vera tal-Faċilità. Min-naħa l-oħra, l-istima ta’ SEK 9 miljuni tiddependi fuq rata vakanti pueżunta ta’ 100 % fl-ewwel sentejn ta’ pussess, li mbagħad tinżel għal 75 % fit-3 sena u 50 % fir-4 sena u tillivella ruħha għal 60 % għall-bqija tal-perjodu kopert mill-valutazzjoni. Madankollu, r-rata ta’ vakanzi preżunta tinjora l-fatt li, fil-waqt tal-bejgħ, kien magħruf li l-intraprendituri lokali kienu ppreparati biex jikru l-Faċilità, u li konsegwentement il-valur huwa dak tal-Faċilità bil-kerrej.
(48)
It-tielet stima tar-rapport ta’ PwC jikkalkula l-valur tas-suq tal-Faċilità fiż-żmien meta Hammar begħetha lil intraprendituri lokali għal madwar SEK 21 miljun, anki jekk il-propjetà koperta minn dik l-istima kienet iżgħar mid-daqs totali tal-Faċilità (ara n-nota 17). Dik l-istima hija bbażata fuq essenzjalment l-istess metodoloġija ta’ Colliers International and Swedbank, u tuża bħala preżunzjoni ewlenija t-termini tal-ftehim tal-kera bejn Hammar u l-intraprendituri lokali, jiġifieri t-termini tal-kirja attwali li kienet tapplika fil-waqt tal-bejgħ. Għandu jiġi nnutat ukoll li t-termini tal-kirja preżumibbilment kienu konformi mas-suq, partikolarment billi kienu miftiehma bejn żewġ operaturi privati tas-suq li kellhom għanijiet razzjonali purament ekonomiċi. Il-Kummissjoni għalhekk tikkunsidra li t-tielet stima tal-valur tas-suq tal-Faċilità li hemm fir-rapport ta’ PwC hija plawżibbli.
(49)
Għalhekk, irrispettivament minn liema stima tal-valur tas-suq tal-Faċilità wieħed jagħżel (dik ta’ Colliers International, dik ta’ Swedbank jew it-tielet stima li hemm fir-rapport ta’ PwC), huwa ċar li l-prezz ta’ SEK 8 miljun li bih FABV biegħet il-Faċilità lil Hammar kien taħt il-prezz tas-suq sew, u konsegwentement li hija tat vantaġġ lil Hammar.
(50)
Billi l-kriterji kollha meħtieġa tal-Artikolu 107(1) TFUE huma sodisfatti, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżura kkonċernata tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat. Barra minn hekk, minħabba li din l-għajnuna mill-Istat ġiet ipprovduta lill-benefiċjarju mingħajr l-awtorizzazzjoni tal-Kummissjoni minn qabel, hija tikkostitwixxi għajnuna illegali.
Kwantifikazzjoni tal-vantaġġ
(51)
Il-vantaġġ għall-benefiċjarju se jikkorrispondi għad-differenza bejn il-prezz imħallas minn Hammar, jiġifieri SEK 8 miljun, u l-prezz tas-suq tal-Faċilità.
(52)
Biex tistabbilixxi l-prezz tas-suq tal-Faċilità, il-Kummissjoni se teżamina l-alternattivi possibbli u l-istimi disponibbli, jiġifieri: (i) SEK 17-il miljun effettivament imħallsa minn FABV lil Chips AB fit-18 ta’ Frar 2008; (ii) SEK 40 miljun effettivament imħallsa mill-intraprendituri lokali lil Hammar; (iii) SEK 27 miljun stmati minn Colliers International qabel il-bejgħ; (iv) SEK 30 miljun stmati minn Swedbank f’Ġunju 2008 u (v) l-valutazzjoni ta’ SEK 21 miljun fir-rapport ta’ PwC.
(53)
Il-Kummissjoni tqis li l-prezz ta’ SEK 17-il miljun imħallas minn FABV lil Chips AB fil-ħin tax-xiri tal-Faċilità ma jikkostitwixxix provi konvinċenti dwar il-valur tas-suq. Il-Kummissjoni diġà spjegat fid-deċiżjoni tal-ftuħ li Chips AB aċċettat prezz inqas mill-valur stmat fis-suq għall-Faċilità għaliex riedet tevita ħsara lir-reputazzjoni korporattiva tagħha li tiġi mill-għeluq tal-Faċilità u t-telf tal-impjiegi li jsegwu. Hija xtaqet ukoll li tuża l-opportunità ta’ bejgħ mgħaġġel biex tagħlaq l-operazzjonijiet ta’ Topp. Operatur tas-suq privat li ma jkollux dawn ir-restrizzjonijiet (li huma speċifiċi għal Chips AB) kien jitlob prezz ogħla. Għal dawk ir-raġunijiet, il-Kummissjoni ma tqisx li hu neċessarju li twieġeb għall-argument ta’ Hammar miġbur fil-premessa 27 għad-Deċiżjoni preżenti, li aktar minn hekk jikkonċerna punt li mhux parti mill-investigazzjoni formali.
(54)
Fuq il-bażi tat-tagħrif irċevut matul il-kors tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali, il-Kummissjoni sabet ukoll li l-ammont ta’ SEK 40 miljun miftiehma mal-intraprendituri lokali ma jidhirx li jirrappreżenta b’mod tajjeb il-prezz tas-suq tal-Faċilità, għaliex l-intraprendituri ffinanzjaw dan il-prezz miftiehem parzjalment permezz ta’ self bankarju u parzjalment permezz ta’ self mingħand Hammar stess. Il-proporzjon kbir ta’ fondi pprovduti mill-bejjiegħ (li fl-istess ħin huwa l-kreditur tat-tranżazzjoni) u r-riskju tal-krediti korrispondenti meħud minnu ma jappoġġjawx direttament l-argument li l-prezz nominali ta’ SEK 40 miljun jirrappreżenta l-valur finanzjarju attwali tal-Faċilità. Il-prezz nominali imħallas f’din it-tranżazzjoni għalhekk mhuwiex prova konvinċenti tal-prezz li kien jitħallas għall-Faċilità f’bejgħ fuq termini tas-suq, iżda huwa ċertament indikazzjoni ulterjuri li l-prezz ta’ SEK 8 miljun ma jirriflettix il-valur tas-suq tal-Faċilità. Tabilħaqq, iż-żewġ għażliet ġew stabbiliti fi żmien perjodu ta’ inqas minn 3 ġimgħat, u tali differenza konsiderevoli fil-prezz fuq perjodu qasir ta’ żmien tikkonferma li dan l-ammont ma kienx il-prezz tas-suq.
(55)
Dwar l-istimi ta’ Colliers International u Swedbank, il-Kummissjoni fil-prinċipju ma tara l-ebda raġuni biex tiddubita li huma indipendenti u magħmula skont standards ġeneralment aċċettati. Madankollu, il-Kummissjoni tagħraf li dawk l-istimi mhumiex immedjatament paragunabbli, peress li xi suppożizzjonijiet sottostanti dwar il-valutazzjonijiet huma differenti. Fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli, il-Kummissjoni ma tistax tkun kompletament ċerta dwar jekk dawk l-istimi jirriflettux bl-aktar mod affidabbli l-valur reali tas-suq tal-Faċilità, għax jiddependu fuq suppożizzjonijiet u paraguni ma’ ftehimiet oħra fis-suq minflok tranżazzjonijiet li jinvolvu l-Faċilità nnifisha.
(56)
Biex ikun hemm bilanċ, il-Kummissjoni tqis li hu xieraq li tuża l-valur tas-suq mit-tielet l-istima tar-rapport ta’ PwC. Kif nutat fil-premessa, il-Kummissjoni tagħraf li dik l-istima - minkejja li saret wara t-tranżazzjonijeit - hija bażata fuq ċifri tal-flussi tal-flus kontanti li ġejjin minn ftehim ta’ kiri li kien jeżisti (dak bejn Hammar u l-intraprendituri lokali) hija għalhekk bażata fuq osservazzjoni reali tas-suq. F’dan ir-rigward, l-istima ta’ SEK 21 miljun tikkostitwixxi stima plawżibbli, għalkemm konservattiva, tal-valur tas-suq tal-Faċilità, meta mqabbla mal-istimi ta’ Colliers International u Swedbank. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tosserva li Hammar daħlet fi ftehim b’opzjoni fit-13 ta’ Frar 2008 biex tixtri il-Faċilità għal SEK 8 miljuni, u eżerċitat dik l-għażla fil-11 ta’ Awwissu 2008. Fl-1 ta’ Marzu 2008, Hammar daħlet fi ftehim b’opzjoni ma’ intraprendituri lokali biex tbigħ il-Faċilità għal SEK 40 miljun u l-kuntratt tal-bejgħ ġie konkluż, bl-esekuzzjoni tal-opzjoni, fit-2 ta’ Settembru 2008. Id-data li juża r-rapport PwC bħala l-bażi tiegħu għall-valur stmat ta’ SEK 21 miljun għall-Faċilità hija l-1 ta’ Marzu 2008. Minħabba l-prossimità fil-ħin bejn dawn it-tranżazzjonijiet kollha, ma hemm ebda raġuni biex wieħed jemmen li l-valur tas-suq tal-Faċilità setgħa kienet sostanzjalment differenti minn SEK 21 miljun fiż-żmien meta Hammar xtratha jew daħlet fil-ftehim b’opzjoni.
(57)
Fuq din il-bażi, il-vantaġġ lil Hammar jammonta għal SEK 13-il miljun (EUR 1,3 miljun). Il-vantaġġ huwa kkalkolat bħala d-differenza bejn il-valur tas-suq ta’ SEK 21 miljun u l-prezz attwali ta’ SEK 8 miljun mħallas minn Hammar għall-Faċilità.
4.2. Il-kompatibbiltà tal-għajnuna
(58)
La l-Isvezja u lanqas Hammar ma ressqu argumenti dwar il-kompatibbiltà tal-għajnuna. L-unika għanijiet indikati mill-awtoritajiet Svediżi fir-rigward tal-miżura inkwistjoni kienu l-intenzjonijiet politiċi tal-Muniċipalità biex jippreservaw in-negozju u fl-istess ħin jissalvagwardja l-impjiegi fis-settur ta’ Vänersborg.
(59)
Minħabba li l-Muniċipalità mhix f’żona megħjuna (ara l-premessa 14), hija mhux eliġibbli għall-għajnuna reġjonali. It-tipi ta’ għanijiet għall-miżura mressqa mill-Isvezja setgħu ġew ikkunsidrati fid-dawl tal-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni - Linji gwida Komunitarji dwar l-għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturazzjoni tal-kumpaniji f’diffikultà (18). Madankollu, ma hemm l-ebda indikazzjoni li l-kondizzjonijiet stabbiliti f’dawn il-Linji gwida se jkunu sodisfatti f’dan il-każ. B’mod partikolari, xejn ma jindika li Hammar kienet kumpanija f’diffikultà fil-mument li xtrat il-Faċilità.
(60)
Fi kwalunkwe każ, s’issa ma ntweriex biżżejjed li l-miżura kienet meħtieġa u proporzjonata biex jinkisbu xi għanijiet ta’ interess komuni. Għalhekk, il-Kummissjoni ma identifikatx raġunijiet biex tiddikjara l-għajnuna bħala kompatibbli mas-suq intern fid-dawl tal-Artikolu 107(3) tat-TFUE.
(61)
Ebda raġunijiet oħra għall-kompatibbiltà ma jidhru li japplikaw. Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li l-bejgħ tal-Faċilità lil Hammar mill-Muniċipalità jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat li hija illegali u inkompatibbli mas-suq intern fuq il-bażi tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
4.3. Il-ftehim ta’ kiri u l-prezz tal-opzjoni
(62)
Fid-deċiżjoni tal-ftuħ, il-Kummissjoni wkoll qanqlet dubji dwar il-konformità mal-kundizzjonijiet tas-suq tal-ftehim ta’ kiri konkluż bejn FABV u Hammar fit-13 ta’ Frar 2008 u l-prezz tal-opzjoni mogħtija lil Hammar biex jixtri l-Faċilità (ara l-paragrafu 38 tad-deċiżjoni tal-ftuħ).
(63)
Rigward kiri il-Ftehim, il-Kummissjoni tqis li dan jinvolvi għajnuna mill-Istat, peress li ir-rekwiżiti meħtieġa tal-Artikolu 107(1) TFUE huma milħuqa għall-istess raġunijiet stipulati fit-taqsima 4.1 hawn fuq: (i) il-benefiċjarju tal-miura, jiġifieri. Hammar, tikkwalifika bħala intrapriża; (ii) id-deċiżjonijiet ta’ FABV huma imputabbli lill-Istat u, sal-punt li dawn ikollhom implikazzjonijiet finanzjarji, jimplikaw l-użu tar-riżorsi tal-Istat; (iii) il-miżura hija selettiva, peress li bbenefikat minnha impriża speċifika; (iv) kif spjegat fil-premessa 47, u kif rikonoxxut minn PwC rapport ippreżentat minn Hammar nnifisha, il-Kummissjoni tqis li l-kera iċċarġjata minn FABV lil Hammar hija taħt il-prezz tas-suq u għalhekk tinvolvi vantaġġ lil Hammar; u (v) anke jekk Hammar opera esklussivament fil-livell lokali, huwa attiv f’suq fejn effett fuq il-kummerċ u l-kompetizzjoni ġewwa l-Unjoni u ż-ŻEE ma jistax jiġi eskluż.
(64)
Sabiex jiġi determinat il-vantaġġ li gawdiet minnu Hammar, għandu jsir paragun bejn il-kera miftiehma bejn FABV u Hammar fit-13 ta’ Frar 2008 - SEK 0,5 miljun għall-ewwel sena - u l-kera miftiehma fl-1 ta’ Marzu 2008 bejn Hammar u l-intraprendituri lokali - SEK 3,5 miljun għall-ewwel sena. Il-Kummissjoni tqis li t-termini f’dan l-aħħar ftehim jirrappreżentaw il-valur tas-suq għall-kiri tal-Faċilità, minħabba li ġie miftiehem bejn żewġ partijiet privati b’għanijiet ekonomikament razzjonali. Għandu wkoll jiġi nnutat f’dan ir-rigward li r-rapport ta’ PwC juża dan l-aħħar ammont biex jikkalkula l-valur tal-Faċilità. Minħabba li Hammar ħallset il-kera lill-Muniċipalità biss bejn l-1 ta’ Marzu 2008 u l-11 ta’ Awwissu 2008, id-data li fiha hija eżerċitat l-opzjoni tagħha, jiġifieri għal madwar sitt xhur, kalkolu pro rata ta’ SEK 3 miljun f’vantaġġ, li hija d-differenza bejn il-kera miftiehma bejn FABV u Hammar u l-kera miftiehma bejn Hammar u l-intraprendituri lokali, twassal għal ċifra ta’ SEK 1,5 miljun (EUR 0,15 miljun).
(65)
Minħabba li ebda motiv ta’ kompatibilità ma japplika u lanqas ma ġie invokat (ara t-Taqsima 4.2), il-Kummissjoni tikkonkludi li l-ftehim ta’ kiri konkluż bejn FABV u Hammar fit-13 ta’ Frar 2008 jinvolvi għajnuna mill-Istat li hija illegali u inkompatibbli mas-suq intern fuq il-bażi tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(66)
F’relazzjoni mal-prezz tal-opzjoni mogħti lil Hammar biex tixtri l-Faċilità, il-Kummissjoni tinnota li din l-opzjoni ma tidhirx li hija infurzabbli minħabba li, taħt il-liġi Svediża, impenji biex tixtri jew tbigħ proprjetà immobbli f’punt fil-futur fil-prinċipju mhumiex vinkolanti (19). Il-vantaġġ li Hammar setgħet tikseb minn tali opzjoni għalhekk huwa inċert, jekk mhux ineżistenti, u f’kull każ jista’ jkun megħlub mill-kera mħallsa jew mill-prezz tal-bejgħ. Għalhekk ma jistax jiġi stabbiliti fis-sod li Hammar kisbet xi vantaġġ minn dik l-opzjoni separatament mill-vantaġġ li rċeviet permezz tal-ftehim tal-kera u l-bejgħ sussegwenti tal-Faċilità.
5. IRKUPRU
(67)
L-Artikolu 14(1) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 (20) tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE jistipula li “fejn jittieħdu deċiżjonijiet negattivi f’każijiet ta’ għajnuna illegali, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi li l-Istat Membru kkonċernat għandu jieħu l-miżuri kollha meħtieġa sabiex jirkupra l-għajnuna mill-benefiċjarju”.
(68)
Minħabba li l-miżura inkwistjoni tikkostitwixxi għajnuna illegali u inkompatibbli, l-ammont tal-għajnuna għandu jiġi rkuprat sabiex tiġi stabbilita mill-ġdid is-sitwazzjoni li kienet teżisti fis-suq qabel l-għoti tal-għajnuna. L-irkupru għandu għalhekk jiġi effettwat minn meta l-vantaġġ seħħ lill-benefiċjarju, jiġifieri meta l-għajnuna kienet għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarju, u għandu jkun hemm irkupru tal-interessi sakemm ikun hemm irkupru effettiv.
(69)
L-element tal-għajnuna inkompatibbli tal-miżuri għandu jkun ikkalkulat għal SEK 14.5 miljun, li jikkonsisti fid-differenza bejn il-prezz tas-suq tal-Faċilità (SEK 21 miljun) u l-prezz li ħallset Hammar (SEK 8 miljun), li tammonta għal SEK 13-il miljun, flimkien mal-ammont li għandu jiġi rkuprat skont il-ftehim tal-kiri (SEK 1.5 miljun).
(70)
Għandu jitħallas imgħax tal-irkupru fuq l-ammont irkuprat. Għall-element ta’ għajnuna inkompatibbli ta’ SEK 13-il miljun, għandu jiġi kkalkolat imgħax tal-irkupru mid-data li fiha Hammar eżerċitat l-opzjoni tagħha u akkwistat il-Faċilità mingħand FABV, jiġifieri l-11 ta’ Awwissu 2008. Għall-element ta’ għajnuna inkompatibbli ta’ SEK 1.5 miljun, għandu jiġi kkalkolat imgħax tal-irkupru mid-data li fiha l-kera kienet dovuta, jiġifieri l-1 ta’ Marzu 2008,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna mill-Istat li tammonta għal SEK 14,5 miljun, mogħtija illegalment mill-Isvezja, bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, favur Hammar Nordic Plugg AB fil-forma ta’ bejgħ u kiri ta’ proprjetà pubblika fi Brålanda, fil-Muniċipalità ta’ Vänersborg, anqas mill-valur tagħha tas-suq hija inkompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 2
1. L-Isvezja għandha tirkupra l-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1 mingħand Hammar Nordic Plugg AB.
2. Is-somom li għandhom ikunu rkuprati għandhom iġorru interessi mid-data li fihom jitqiegħdu għad-dispożizzjoni ta’ Hammar Nordic Plugg AB sal-irkupru attwali tagħhom.
3. L-interessi għandhom jiġu kkalkulati fuq bażi komposta skont il-Kapitolu V tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 (21).
Artikolu 3
1. L-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1 għandu jkun immedjat u effettiv.
2. L-Iżvezja għandha tiżgura li din id-Deċiżjoni tkun implimentata fi żmien erba xhur wara d-data ta’ notifika ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 4
1. Fi żmien xahrejn wara d-data tan-notifika ta’din id-Deċiżjoni, l-Isvezja għandha tissottometti l-informazzjoni li ġejja lill-Kummissjoni:
(a)
l-ammont totali (dak prinċipali u l-interessi ta’ irkupru) li għandhom jiġu mingħand il-benefiċjarju;
(b)
deskrizzjoni dettaljata tal-miżuri li diġà ttieħdu u dawk ippjanati biex is-sitwazzjoni ssir konformi ma’ din id-Deċiżjoni;
(c)
dokumenti li juru li l-benefiċjarju ġie ordnat iħallas lura l-għajnuna.
2. L-Isvezja għandha żżomm lill-Kummissjoni infurmata dwar il-progress tal-miżuri nazzjonali li ttieħdu biex tkun implimentata din id-Deċiżjoni sakemm l-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1 tkun irkuprata. Hija għandha tibgħat minnufih, fuq sempliċi talba tal-Kummissjoni, l-informazzjoni dwar il-miżuri li diġà ttieħdu u dawk ippjanati biex is-sitwazzjoni ssir konformi ma’ din id-Deċiżjoni. Hija għandha tipprovdi wkoll informazzjoni dettaljata dwar l-ammonti ta’ għajnuna u l-imgħaxxijiet diġà irkuprati mingħand il-benefiċjarju.
Artikolu 5
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju tal-Isvezja.
Magħmul fi Brussell, it-8 ta’ Frar 2012.