РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 27 юли 2011 година
относно държавната помощ за финансиране на диагностиката на трансмисивни спонгиформни енцефалопатии (ТСЕ) по говедата, приведена в действие от Белгия (държавна помощ C 44/08 (ex NN 45/04)
(нотифицирано под номер C(2011) 5457)
(само текстовете на френски и нидерландски език са автентични)
(2011/678/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочения член (2),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
След получаването през януари и февруари 2004 г. на жалби Комисията започна предварително разследване на помощта, предоставена от Белгия за покриване на разходите за тестове за диагностика на трансмисивни спонгиформни енцефалопатии по говедата (наричани по-долу „тестовете за СЕГ“).
(2)
Вследствие на тези жалби на 27 януари 2004 г. Комисията изпрати писмо до белгийските власти с искане за информация във връзка с въпросната мярка. В същото време белгийските власти изпратиха уведомление за мярка за помощ за финансирането на диагностиката на трансмисивните спонгиформни енцефалопатии (ТСЕ) по животните в съответствие с член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „ДФЕС“) (с писмо от 23 януари 2004 г., заведено на 28 януари 2004 г.) и тази мярка беше вписана под номер N 54/04.
(3)
Белгийските власти изпратиха писмена информация на Комисията с писма от 6 февруари 2004 г. и 14 май 2004 г., заведени съответно на 11 февруари 2004 г. и 19 май 2004 г.
(4)
С писмо от 19 юли 2004 г. Комисията информира Белгия, че мярката е била прехвърлена към регистъра на помощите, за които не е постъпило уведомление, под номер NN 45/04, тъй като е станало видно, че части от средствата са били вече изплатени.
(5)
На 1 септември 2004 г. се състоя неофициална среща между белгийските власти и службите на Комисията.
(6)
Допълнителна информация бе предоставена от белгийските власти с писма от 16 септември 2004 г. и 22 февруари 2007 г., заведени съответно на 20 септември 2004 г. и на 22 февруари 2007 г.
(7)
С писмо от 26 ноември 2008 г. Комисията уведоми Белгия за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на тази мярка. Решението бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3). Комисията покани заинтересованите страни да представят своите мнения относно въпросната мярка.
(8)
С писмо от 19 декември 2008 г., заведено на 26 декември 2008 г., Белгия поиска удължаване на срока за отговор. Това удължаване ѝ бе предоставено с писмо от 13 януари 2009 г. Белгия изпрати мнения с писмо от 25 февруари 2009 г., заведено на 6 март 2009 г.
(9)
Комисията не получи мнения от заинтересованите страни.
(10)
С писмо от 17 юли 2009 г. Комисията зададе допълнителни въпроси на Белгия във връзка с мненията, представени от Белгия. С писмо от 4 септември 2009 г., заведено на 8 септември 2009 г., Белгия поиска удължаване на срока за отговор. Отговорът на Белгия бе получен от Комисията с писмо от 16 октомври 2009 г., заведено на 20 октомври 2009 г.
(11)
На 2 октомври 2009 г. и 30 октомври 2009 г. се състояха две срещи между белгийските власти и службите на Комисията.
(12)
След тези срещи допълнителна информация бе изпратена от Белгия на 14 декември 2009 г., заведена на 16 декември 2009 г. В резултат на едновременното разследване на белгийските власти, отговарящи за конкуренцията, относно евентуални картелни споразумения между лабораториите на 21 януари 2010 г., 29 септември 2010 г. и 17 януари 2011 г. Белгия представи искания за удължаване на срока. Тези удължения на срока бяха предоставени от Комисията.
(13)
На 22 февруари 2011 г. Комисията изпрати последно искане за информация, на което белгийските власти отговориха с писмо от 6 април 2011 г. Комисията предостави допълнително удължаване на срока, за да даде възможност на Белгия да отговори на въпросите, докато чака резултатите от разследването на белгийските власти, отговарящи за конкуренцията.
(14)
Белгийските власти отговориха с писмо от 19 май 2011 г., заведено на 25 май 2011 г.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. Контекст (4)
(15)
През януари 2004 г. Комисията получи жалба относно проект на кралски декрет, предвиждащ въвеждането на парафискална такса за финансиране на тестовете за СЕГ.
(16)
Вследствие на тази жалба службите на Комисията поискаха обяснения от белгийските власти. В отговор на това искане на информация белгийските власти посочиха, че от 1 януари 2001 г. тестовете за СЕГ са задължителни за говедата на възраст над 30 месеца и за говедата на възраст над 24 месеца, заклани неотложно (5). Те освен това уведомиха относно проект на кралски декрет относно финансирането на диагностиката на ТСЕ по животните (наричан по-долу „кралският декрет за ТСЕ“). Този проект на кралски декрет бе заведен под номер N 54/04. Белгийските власти посочиха, че този нов проект на кралски декрет е изменение на проекта на кралски декрет, за който Белгия е уведомила през 2001 г. и който е одобрен от Комисията с решение N 21/02 от 13 февруари 2002 г. (6), както и на друг проект, обсъден неофициално с Комисията през 2003 г. Нито един от тези два проекта не е бил обаче реализиран и декретът, за който е изпратено уведомление през 2004 г., представлява тяхното преработване.
(17)
От предоставената от Белгия информация следва, че държавата е покривала, считано от 1 януари 2001 г. (7), разходите за тестове за СЕГ (т.е. разходите за вземане на проби и анализ). Считано от 1 януари 2002 г. разходите за тези тестове са били предварително финансирани от белгийската Служба за помощи и възстановяване (Bureau d’Intervention et de Restitution belge, наричана по-долу „BIRB“) в очакване на политическо решение за постоянна система на финансиране.
(18)
Вследствие на някои забележки, направени от службите на Комисията относно проекта на кралски декрет, за който тя бе уведомена (N 54/04), през май 2004 г. белгийските власти представиха нов проект на кралски декрет, в който се правеше опит да се отговори на забележките, формулирани от Комисията, и се предвиждаше система за заплащане на възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR за всяко говедо, което е изпратено за клане, считано от 1 януари 2003 г., и на което трябва да се извърши бърз тест за СЕГ. Белгийските власти заявиха, че тестовете, извършени и предварително финансирани през 2002 г., са били изцяло финансирани чрез непряка държавна помощ, т.е. чрез парафискални такси. От друга страна, белгийските власти посочиха, че сума в максимален размер до 40 EUR на тест е била финансирана, считано от 1 януари 2003 г., посредством парафискални такси. Белгийските власти представиха подробни таблици, описващи разходите за тестовете за СЕГ, считано от 2003 г., и прогноза за финансирането на тези тестове чрез парафискални такси и възнаграждения за услуги. Белгийските власти посочиха, че датите, предвидени за въвеждане на схемата на финансиране, са били 1 юли 2004 г. за възнагражденията за услуги и 1 януари 2005 г. за парафискалните такси.
(19)
Тъй като в проекта на кралски декрет, за който беше изпратено уведомление, се посочва, че вече е отпусната помощ и са събирани такси от 1 януари 2002 г., на 19 юли 2004 г. мярката бе регистрирана като мярка, за която не е изпратено уведомление, под номер NN 45/04. Що се отнася до уведомлението, заведено под номер N 54/04, то бе оттеглено от Белгия.
(20)
От информацията, представена от Белгия през 2004 г., следва, че основната цел е била да се извърши предварително финансиране на тестовете, чиято стойност е трябвало да бъде възстановена по-късно, като идеята е била част от сумата на таксите да се насочи за възстановяване на разходите за предварително финансираните тестове.
(21)
В писмото си от 16 септември 2004 г. белгийските власти говорят за нов проект на кралски декрет, в който идеята за възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR за всяко тествано говедо се запазва занапред. Цялата сума, посочена в този нов проект на кралски декрет, беше предназначена да послужи за финансиране на тестовете за СЕГ на говедата, които ще бъдат заклани след влизането в сила на този проект. Възстановяването на сумите над 40 EUR, разрешени от Насоките на Общността за държавна помощ за тестове за ТСЕ, мъртви животни и отпадъци от кланици (8) от 24 декември 2002 г. (наричани по-долу „Насоките за ТСE“), които са били предварително финансирани след 1 януари 2003 г., щеше да бъде предмет на друг проект, който да бъде представен на Комисията и да има за цел възстановяването на тези предварително финансирани суми. Този кралски декрет е приет на 15 октомври 2004 г. (9) и е влязъл в сила на 1 декември 2004 г.
(22)
Съгласно информацията, предоставена от белгийските власти, общият размер на предварително финансираните разходи над максимума от 40 EUR за периода от 1 януари 2003 г. (10) до 30 юни 2004 г. възлиза на 15 237 646 EUR. Според белгийските власти максималният размер от 40 EUR е спазван, считано от 30 юни 2004 г. (11)
(23)
В същото писмо от 16 септември 2004 г. белгийските власти представиха два формуляра с обобщена информация в съответствие с член 19 от Регламент (ЕО) № 1/2004 на Комисията от 23 декември 2003 г. за прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО към държавните помощи за малки и средни предприятия, които произвеждат, преработват и търгуват със селскостопански продукти (12).
(24)
Тези две мерки са предмет на две освобождавания под номера XA 53/04 и XA 54/04. Както е посочено в точка 19 и следващите от решението за откриване на официална процедура по разследване, освободената мярка под номер ХА 53/04 включва предварителното финансиране на тестовете за СЕГ (13) с максимален интензитет на помощта 40 EUR на тест и е въведена на 1 януари 2003 г. Правното основание на тази мярка е Законът от 27 декември 2002 г. относно общия бюджет на разходите за 2003 г. Освободената мярка под номер ХА 54/04 предвижда максимален интензитет на помощта 33,38 EUR на тест и е въведена на 15 октомври 2004 г. Тази мярка за помощ е с неопределен срок. Нейното правно основание е Законът от 27 декември 2003 г. относно общия бюджет на разходите за 2004 г.
(25)
В същото писмо от 16 септември 2004 г. и в отговор на въпросите, поставени от службите на Комисията, белгийските власти посочиха, че лабораториите, избрани за извършване на тестовете, трябва да отговарят на много стриктни условия, за да извършват въпросните анализи.
(26)
Скоро след писмата от 14 май 2004 г. и 16 септември 2004 г. белгийските власти изпратиха уведомление за два проекта на кралски декрети относно финансирането на дейностите на Федералната агенция за безопасност на храните в хранителната верига (Agence Fédérale pour la Sécurité de la Chaîne Alimentaire, наричана по-долу „AFSCA“). Тези мерки са имали за цел въвеждането на такса и на възнаграждение за услуга за дейностите на AFSCA. Те са предмет на Решение C(2005) 4203 от 9 ноември 2005 г. относно държавни помощи N 9/05 и N 10/05 (наричано по-долу „Решението N 9/05 и N 10/05“), посочено в решението за откриване на официална процедура по разследване. Тези мерки са приети с кралски декрет от 10 ноември 2005 г., определящ таксите, посочени в член 4 от Закона от 9 декември 2004 г. относно финансирането на AFSCA (14), както и с кралски декрет от 10 ноември 2005 г. за възнагражденията за услуги, посочени в член 5 от Закона от 9 декември 2004 г. относно финансирането на AFSCA (15). Тези два кралски декрета са влезли в сила на 1 януари 2006 г. Кралският декрет за таксите предвижда отмяна на кралския декрет от 15 октомври 2004 г., цитиран в съображение 21.
(27)
По-конкретно кралският декрет относно възнагражденията за услуги предвижда задължението кланиците да плащат възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR за всяко тествано говедо или еднокопитно животно. Кралският декрет относно таксите предвижда, от своя страна, финансиране на част от тестовете за СЕГ и е възложен за изпълнение на различните сектори. Общата стойност на теста за СЕГ е 44,08 EUR, от които 12 EUR за вземане на проба (които се финансират в рамките на 10,70 EUR от кланицата по силата на кралския декрет относно възнагражденията за услуги и 1,30 EUR от таксата) и 32,08 EUR, които се финансират от таксата, като стойността се плаща пряко на лабораториите от AFSCA. В Решението N 9/05 и N 10/05 Комисията заключи, че финансирането на AFSCA от възнагражденията за услуги не представлява държавна помощ, че финансирането на общите проверки на случаен принцип от фиксираните такси не представлява държавна помощ, че финансирането на част от разходите за тестовете за СЕГ чрез таксите е съвместима държавна помощ и че финансирането на разходите за други тестове/проверки, свързани с производството/предлагането на пазара, е съвместима държавна помощ.
(28)
През декември 2006 г. Комисията изпрати нови въпроси на Белгия относно случая NN 45/04. Тези въпроси бяха свързани по-специално с възстановяването на сумите, изплатени като предварително финансиране след 1 януари 2003 г.
(29)
В отговора си от 22 февруари 2007 г. белгийските власти заявиха, че искат да извършат пълно възстановяване на всички разходи, свързани с анализите за СЕГ, в течение на период от 15 години. На практика посредством новата система за финансиране на AFSCA е създадена система за солидарно възстановяване. Считано от 1 януари 2006 г., всеки оператор заплаща вноска на AFSCA и част от тази такса отива за възстановяване на минали разходи, свързани с предварителното финансиране на тестовете за СЕГ. Всички действащи оператори, които са държали говеда през разглеждания период, участват също във финансирането на тази система.
2.2. Съдържание на жалбите, подадени срещу проекта на кралски декрет за ТСЕ
(30)
Според жалбите във връзка с проекта на кралски декрет за ТСЕ таксата се прилага към всички видове животни, заклани в белгийските кланици, и ще се налага и на вносните продукти. Един жалбоподател твърди, че значителен процент от животните, заклани в белгийските кланици, идва от други държави-членки. Според жалбоподателите таксата представлява дискриминация по отношение на внасяните животни, тъй като тези приходи се използват за възстановяване на разходите за тестове за СЕГ, извършвани на белгийските говеда.
2.3. Съмнения, изразени от Комисията в рамките на откриването на официална процедура по разследване
(31)
Като предварителна стъпка е необходимо да се уточни, че откриването на официалната процедура по разследване се отнася до помощта за финансиране на диагностиката на ТСЕ по животните в Белгия, считано от 1 януари 2001 г., и до механизмите за финансиране на тази помощ, с изключение на помощта, одобрена с решение на Комисията поради съвместимостта ѝ с вътрешния пазар. Конкретно това означава, че помощта, одобрена с Решението N 9/05 и N 10/05 (която се отнася до таксите и възнагражденията за услуги, предназначени за финансиране на AFSCA) няма да бъде оценявана по отношение на съвместимостта ѝ с разпоредбите в областта на държавната помощ, приложими към момента на отпускане на помощта. Настоящото решение се отнася следователно само до помощта за финансиране на тестовете за СЕГ през периода 2001-2006 г. и до нейната система за финансиране, тъй като помощта за тестовете за СЕГ през този период е била предварително финансирана и защото това предварително финансиране е предмет на възстановяване в течение на няколко години.
(32)
С оглед на повече яснота следва да се напомни терминологичната разлика между възнаграждение за услуга и такса: от една страна има дължими суми или възнаграждения за услуги, които покриват разходите за предоставена услуга. В настоящия случай те възлизат на 10,70 EUR и се налагат, считано от 1 декември 2004 г., въз основа на кралския декрет за ТСЕ и след това въз основа на кралския декрет за възнагражденията за услуги, предназначени за финансиране на AFSCA. От друга страна има налози или такси, които се налагат въз основа на кралския декрет от 10 ноември 2005 г., събират се от AFSCA и се дължат от стопанските единици, разположени на белгийска територия и разпределени в 7 сектора (вж. съображение 29 от Решението N 9/05 и N 10/05).
(33)
В решението си за откриване на официална процедура по разследване Комисията установи, че мерките за помощ в полза на финансирането на тестове за СЕГ се финансират и са били финансирани в Белгия чрез субсидии и система за парафискални тежести, състоящи се едновременно от възнаграждения за услуги и от такси. Част от приходите от тези възнаграждения за услуги и такси се насочва, както се твърди, за възстановяване на предварителното финансиране на тестовете.
(34)
Комисията изтъкна редица проблеми и посочи, че няма достатъчно информация, за да стигне до окончателна оценка на разглежданите мерки: първо, поставя се въпросът за наличие на предимство за получателите на услугите. Всъщност не е ясно дали възнагражденията за услуги за тестовете за СЕГ покриват частта от стойността на тестовете, която не е покрита от съвместима държавна помощ. Не бе известна нито точната стойност на тези тестове, нито източникът на допълнително финансиране, в случай че възнагражденията за услуги се окажат недостатъчни за покриване на общите разходи за тестовете за СЕГ. Не бе установено освен това дали условията, при които AFSCA е предоставяла услугите, са отговаряли на пазарните цени, по-специално поради факта, че белгийските власти не бяха посочили ясно, че подборът на лабораториите е бил извършен чрез открита и прозрачна процедура.
(35)
Второ, не беше ясен механизмът на налозите: по-специално, не бяха ясно определени получателите и вносителите и не беше изяснен механизмът на възстановяване на предварителното финансиране на разходите за тестовете за ТСЕ. Възникнаха допълнителни въпроси във връзка с условията, на които парафискалните такси трябва да отговарят, за да бъдат разглеждани като съответстващи на разпоредбите в областта на държавната помощ, по-специално относно изключването на вносните продукти от парафискалните такси, относно яснотата по въпроса дали изнасяните продукти са облагодетелствани от мярката за помощ, финансирана от таксите, и дали тежестите оказват въздействие върху цената на готовите продукти, доколкото същата се определя от измененията в предлагането и търсенето на свободния пазар.
3. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ БЕЛГИЯ
(36)
Мненията на Белгия в отговор на съмненията, изразени от Комисията в нейното решение за откриване на официална процедура по разследване, бяха получени от Комисията на 27 февруари 2009 г. Те могат да бъдат обобщени по следния начин:
3.1. Квалификация на финансирането на тестовете за СЕГ като държавна помощ
(37)
На първо място, Белгия оспорва квалификацията като държавна помощ на финансирането на тестовете за СЕГ, направена от Комисията, поради задължителния характер на тези тестове. Всъщност Белгия твърди, че задължението за извършване на тестовете за СЕГ е възложено с Регламент (ЕО) № 999/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 22 май 2001 г. относно определяне на правила за превенция, контрол и ликвидиране на някои трансмисивни спонгиформни енцефалопатии (16), с оглед опазване на общественото здраве. В подкрепа на своята теза Белгия цитира две решения (17), в които Съдът на Европейския съюз е постановил, че разходите за проверките, извършени за опазване на общественото здраве, не могат да бъдат разглеждани като компенсация за предоставена услуга и че задължение на властите е да покрият тези разходи. Белгия признава, че въпросните решения се отнасят до свободното движение на стоки, а не до държавната помощ, но счита, че изложените съображения могат да бъдат приложени към областта на държавната помощ.
(38)
От друга страна, Белгия посочва, че тъй като Регламент (ЕО) № 999/2001 не изисква разходите за проверките да бъдат понесени от предприятията, всяка държава-членка може да избере „нормална“ система за финансиране на тестовете за СЕГ. Според Белгия критерият за избирателен характер на държавната помощ трябва следователно да се оценява по отношение на тази нормална система (18). За държавна помощ може да се говори само когато някои сектори или предприятия са облагодетелствани от специално третиране спрямо нормалната система, избрана от Белгия. Според Белгия Комисията, изглежда, счита, че е нормално разходите да бъдат понесени от земеделските производители, което обаче не следва от действащите разпоредби. Ако различни системи на финансиране на тестове за СЕГ могат да доведат до нарушаване на конкуренцията, това трябва според Белгия да се реши чрез хармонизиране на законодателствата (19), но съвсем не е проблем на държавна помощ. Белгия цитира също решението по делото GEMO (20), но счита, че това не променя нейния подход в конкретния случай. В писмото си от 16 октомври 2009 г. Белгия повтаря, че не е съгласна с квалификацията на финансирането като държавна помощ, направена от Комисията в нейното решение за откриване на официална процедура по разследване. Въпреки това, в дух на сътрудничество, Белгия възприема логиката на Комисията, за да изясни въпросите, повдигнати в решението за откриване на официална процедура по разследване.
3.2. Квалификация на възнаграждението за услуга
(39)
Белгия счита, че възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо не следва да се счита за държавна помощ.
(40)
Според Белгия за държавна помощ може да става въпрос само когато се дава предимство в полза на едно или повече предприятия. Следователно в рамките на възнаграждението за услуга може да става въпрос за предимство само когато полученото предимство е по-голямо от изплатената сума. Ако част от тестовете за СЕГ се финансира от властите, окончателното предимство в полза на земеделския производител отговаря на стойността на теста след приспадане на изплатеното възнаграждение за услугата.
(41)
Белгия продължава тази линия на разсъждение, като твърди, че в случай на възстановяване това би означавало да се иска по-голямо общо плащане от страна на земеделския производител. В действителност, ако трябва да се възстанови цялата стойност на теста, това би означавало, че в крайна сметка към тази стойност се добавя сумата на възнаграждението за услугата, която е била вече изплатена.
(42)
Белгия подчертава, че в съдебната практика на Съда на Европейския съюз става въпрос за държавна помощ само когато приходите от таксите се използват в полза на специфична група и не облагодетелстват в еднаква степен всички, които са платили такса (21). В разглеждания случай възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо е задължително за икономическите оператори, които участват в производството на говеждо месо. Сумата от 10,70 EUR, използвана за теста, не представлява икономическо предимство за тях и не може следователно да се счита за държавна помощ по смисъла на член 107 от ДФЕС.
(43)
Според Белгия Комисията е следвала подобна линия на разсъждение в Решението N 9/05 и N 10/05. Белгия посочва, че в това решение възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR не е било квалифицирано като държавна помощ (вж. съображение 98 от решението). Подобна е логиката в Решение N 21/02, където част от разходите за тестовете за СЕГ, финансирани частично от таксите на сектора, не са счетени за държавна помощ.
(44)
В писмото си от 16 октомври 2009 г. белгийските власти посочиха, че възнаграждението за услуга се е изплащало от земеделския производител и се е отнасяло до част от стойността на тестовете за СЕГ. В отговор на въпроса на Комисията дали размерът на възнаграждението за услуга отговаря на действителната стойност на услугите, извършени от лабораториите, Белгия отговори, че възнаграждението се е отнасяло само до част от разходите за тестовете за СЕГ, както е посочено в Решението N 9/05 и N 10/05. Разсъжденията на Комисията в същото решение, изложени в съображения 61-66 и стигащи до заключението за равностойност на разходите за предоставените услуги и размера на възнагражденията за услуги, се отнасят до услуги, различни от тестовете за СЕГ. Белгия повтаря, че що се отнася до тестовете за СЕГ, в Решението N 9/05 и N 10/05 се заключава, че услугата под формата на тестове за СЕГ наистина представлява държавна помощ, но че сумата на възнаграждението за услуга (т.е. 10,70 EUR) не представлява помощ и следва да бъде извадена от стойността на тестовете.
3.3. Липса на свръхкомпенсация и съответствие на цените на тестовете с пазарните цени
(45)
Белгия се позовава на точка 132 от Насоките на Общността за държавната помощ в сектора на земеделието и горското стопанство през 2007-2013 г. (22) (наричани по-долу „Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г.“), където е посочено, че 40 EUR на тест представлява„към настоящия момент най-ниската цена, предлагана в Общността“. Считано от юли 2005 г. цените, предлагани от AFSCA, са под 40 EUR. Това показва според белгийските власти, че цените в Белгия съответстват на пазарните цени. В Решението N 9/05 и N 10/05 Комисията признава, че лабораториите са подбирани чрез открити, прозрачни и недискриминационни процедури и че не може да се приеме, че доставчиците на услуги (т.е. лабораториите) получават държавна помощ. Междувременно положението остана непроменено. От друга страна, белгийските власти в областта на конкуренцията извършват понастоящем разследване относно ценови картели между лабораториите в рамките на тестовете за СЕГ. Според белгийските власти това показва ясно, че те не искат по никакъв начин да се заплаща допълнителна цена на лабораториите. В писмото си от 16 октомври 2009 г. белгийските власти посочиха, че ще бъде проучено евентуално картелно споразумение за цените между лабораториите и че това разследване следва по принцип да приключи през първото тримесечие на 2010 г.
3.4. Такса върху вноса и износа
(46)
Белгийските власти посочват, че таксите и възнагражденията за услуги не са били никога прилагани към вноса и износа. Само предприятията, установени в Белгия, са длъжни да заплащат такса и само за говедата, заклани в Белгия и на възраст над 30 месеца, се плаща възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR.
(47)
Белгия подчертава, че Комисията е проучила вече тези мерки в рамките на Решението N 9/05 и N 10/05 и е заключила, че таксите не са дискриминационни спрямо вносните или износните продукти и не противоречат на разпоредбите на Договора.
3.5. Липса на механизъм, чрез който кланиците да прехвърлят възнаграждението за услуга върху производителите или върху други участници на пазара
(48)
Белгийските власти посочват, че кланиците прехвърлят разходите за възнаграждения за услуги върху своите клиенти, както всяко нормално предприятие прехвърля направените разходи върху клиентите си. По този начин това прехвърляне се осъществява чрез нормалните пазарни механизми. От друга страна, фактът на отразяване на разходите за възнаграждението за услуга в отделна позиция във фактурите, издавани на производителите, представлява нормална практика. В това отношение Белгия цитира съображения 93 и 95 от Решението N 9/05 и N 10/05, където критериите, предвидени в точка 25 от Насоките за ТСE, се считат за изпълнени.
3.6. Квалификация на получателите като малки и средни предприятия (наричани по-долу „МСП“)
(49)
Белгия посочва, че всички земеделски производители в Белгия са МСП въз основа на следните обстоятелства: в тях работят по-малко от 250 лица, годишният им оборот не надвишава 40 милиона евро или общият годишен баланс не надвишава 27 милиона евро и 25 % или повече от предприятието не са собственост на друго предприятие или на други предприятия, които не са МСП.
3.7. Мнения относно съвместимостта на помощта през трите периода, определени в решението за откриване на официална процедура по разследване (2001-2003 г.; 2003-2007 г.; след 2007 г.)
(50)
Периодът от 1 януари 2001 г. до 1 януари 2003 г. не изисква особени мнения от страна на Белгия, тъй като самата Комисия е стигнала до заключение за вероятна съвместимост в съображение 80 от решението за откриване на официална процедура по разследване. Белгия посочва все пак, че помощта не е надвишавала 100 % от понесените разходи и е готова да представи допълнителна информация в това отношение, ако е необходимо.
(51)
Белгия изтъква обаче, че тази информация се предоставя само като допълнение, като се има предвид нейното първоначално становище, според което не може да става въпрос за държавна помощ в настоящия случай, тъй като право на Белгия е да избере как да финансира своите тестове за СЕГ.
(52)
Белгия посочва, че през периода от 1 януари 2003 г. до 1 януари 2007 г. не е изплащана помощ, надвишаваща 100 % от стойността на теста. Белгия се позовава на Решението N 9/05 и N 10/05, в което този въпрос е бил вече проучен.
(53)
Що се отнася до периода след 1 януари 2007 г., Белгия не е предоставяла помощ, надвишаваща 40 EUR, тъй като стойността на тестовете е била под 40 EUR.
(54)
В допълнение на своите мнения Белгия представя подробна хронология на мерките, предприети в рамките на финансирането на тестовете за СЕГ. Тъй като тези данни са включени в голямата си част в описателния раздел на настоящото решение, в настоящия раздел хронологията не се възпроизвежда изцяло. Някои елементи ще бъдат все пак представени и по-долу.
(55)
Хронологията на финансирането на тестовете за СЕГ може да бъде представена, както следва:
-
от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2001 г.: финансиране в пълен размер на тестовете от държавата,
-
от 1 януари 2002 г. до 30 юни 2004 г.: предварително финансиране на тестовете от BIRB. Общият размер на предварителното финансиране от BIRB възлиза на 67 156 527,65 EUR,
-
от 1 юли 2004 г. до 30 ноември 2004 г.: предварително финансиране от AFSCA,
-
от 1 декември 2004 г. до 31 декември 2005 г.: възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо по силата на кралския декрет от 15 октомври 2004 г., към която е добавено финансиране от AFSCA от резервите на последната и от подлежащия на възстановяване аванс, предоставен ѝ от държавата,
-
след 1 януари 2006 г.: финансиране чрез възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо и такси, наложени на 7 различни сектора (23). Тези такси служат също за възстановяване на разходите за тестовете за СЕГ, които са били предварително финансирани, считано от 1 януари 2002 г. Впоследствие възнаграждението за услуга е било индексирано на 11,07 EUR, считано от 1 януари 2008 г.
(56)
Цените на тестовете за СЕГ са, както следва:
(В евро)
Период
Общи разходи за тестовете (24)
Размер на възнаграждението за услуга
1.1.2001 г. - 31.1.2001 г.
111,81
/
1.2.2001 г.-31.3.2001 г.
89,50
/
1.4.2001 г.-31.12.2001 г.
64,71
/
1.1.2002 г.-15.3.2002 г.
64,74
/
16.3.2002 г.-31.12.2003 г.
63,45
/
1.1.2004 г.-15.1.2004 г.
63,42
/
16.1.2004 г.-30.6.2004 г.
53,88
/
1.7.2004 г.-30.11.2004 г.
43,44
/
1.12.2004 г.-31.12.2004 г.
43,44
10,70
1.1.2005 г.-30.6.2005 г.
43,47
10,70
1.7.2005 г.-31.12.2005 г.
38,62
10,70
1.1.2006 г.-30.9.2006 г.
40,35
10,70
1.10.2006 г.-31.12.2006 г.
39,32
10,70
1.1.2007 г.-31.12.2007 г.
39,35
10,70
1.1.2008 г.-31.12.2008 г.
39,38
11,07
3.8. Отговори на допълнителните въпроси, поставени от Комисията
(57)
В писмото си от 16 октомври 2009 г. Белгия внесе редица уточнения в отговор на въпросите, поставени от Комисията на 24 юли 2009 г. вследствие на мненията, представени от Белгия. На първо място, Белгия потвърди своето становище, според което държавите-членки не са длъжни да изискват от икономическите оператори да покриват разходите за тестовете за СЕГ. Тъй като става въпрос за разходи за опазване на общественото здраве, разходите за проверките, наложени от публичните власти, не могат да бъдат разглеждани като насрещна престация за предоставена услуга и да бъдат наложени на икономическите оператори. Независимо от това, в интерес на сътрудничеството, Белгия предпочита да отговори на въпросите на Комисията, възприемайки логиката на решението за откриване на официална процедура по разследване.
(58)
Относно частта на финансирането от Общността Белгия потвърди, че то действително е включено в съобщените по-рано числени данни.
(59)
След това Белгия посочи, че що се отнася до финансирането през периода от 30 юни 2004 г. до 31 декември 2005 г., то е било извършено от AFSCA от източниците на финансиране, с които последната е разполагала и които е получила от предишните организации, на чиято база е основана. През този период не е имало парафискални такси.
(60)
Комисията бе поставила въпроси относно връзката между сумата от 15 237 646 EUR с тази от 67 156 527,65 EUR, посочена в мненията на Белгия (вж. съображение 55). Белгия отговори, че сумата от 15 237 646 EUR е включена изцяло в тази от 67 156 527,65 EUR. От друга страна, белгийските власти проявиха готовност да направят изчисления за проверка на точността на посочената сума.
(61)
Относно възнагражденията за услуги Белгия посочи, че те са били за сметка на земеделските производители и не могат да представляват държавна помощ. Белгия се позовава в това отношение на Решението N 9/05 и N 10/05, в което е посочено, че само 33,38 EUR от общата цена, възлизаща на 44,08 EUR, представляват държавна помощ. Сумата от 10,70 EUR не представлява помощ и затова е била извадена от цената на теста при оценката на съвместимостта с максималния интензитет от 40 EUR на тест.
(62)
За всеки случай Белгия твърди, че единствената разлика със системата, одобрена от Комисията в Решението N 9/05 и N 10/05, е индексирането на размера на възнаграждението за услуга, който от 10,70 EUR е станал 11,07 EUR.
(63)
В писмото си от 1 декември 2009 г. Белгия коригира числените данни, представени по-рано относно броя на извършените тестове. Тя посочи, че тези числени данни заменят дадените по-рано в писмата преди и след решението за откриване на официална процедура по разследване.
(64)
Тези изменения се основават на факта, че отчетеният по-рано брой на взетите проби е бил погрешен. Всъщност първите изчисления са се основавали на теоретичния брой от 3 проби на час, докато в действителност на място са били вземани 12 проби на час. Това увеличение на броя на тестовете на час е довело до по-ниска стойност на всяко вземане на проба, което се е отразило и на общата стойност на един тест, тъй като в стойността на тестовете влиза почасова ставка, която се оказва намалена поради по-големия брой вземания на проби за един час. Освен това общият брой на закланите животни през 2003 и 2004 година бе по-малък в сравнение с числените данни, представени по-рано. Числените данни, посочени в писмото на Белгия от 1 декември 2009 г., са данните за броя на говедата, заклани за консумация от човека, които са съобщени на Комисията за 2003 и 2004 година.
(В евро)
2003 г.
Лабораторни разходи
Почасова ставка: ветеринари
Разходи за вземане на проба
Разходи за тестов комплект
Общо разходи
Интервенция
над 40 EUR/тест
януари
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
февруари
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
март
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
април
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
май
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
юни
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
юли
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
август
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
септември
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
октомври
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
ноември
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
декември
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(В евро)
2004 г.
Лабораторни разходи
Почасова ставка: ветеринари
Разходи за вземане на проба
Разходи за тестов комплект
Общо разходи
Интервенция
над 40 EUR/тест
1-15 януари
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
16-31 януари
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
февруари
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
март
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
април
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
май
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
юни
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
юли
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
август
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
септември
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
октомври
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
ноември
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
декември
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
Въз основа на таблицата, дадена към съображение 64, Белгия заключи, че, считано от 1 юли 2004 г., общите разходи за тестовете за СЕГ са под 40 EUR.
(66)
На това основание белгийските власти предоставиха също корекция на таблицата, предоставена преди откриването на официалната процедура по разследване и поместена в съображение 25 от решението за откриване. Последните представени числени данни са реални цифри, а не прогнози, както е било преди това. От тази информация следва, че общият размер на предварителното финансиране възлиза не на 15 237 789,90 EUR, каквато е била първоначалната прогноза, а на 6 619 810,74 EUR.
Период
Цена на теста (EUR)
Брой на тестовете
Общо (EUR)
1.1.2003 г.-
15.1.2004 г.
Непряка държавна помощ
40,00
373 550
14 942 015,90
Стойност на теста 40 EUR
31,08
373 550
5 759 524,54
Общо
71,08
373 550
20 701 540,44
16.1.2004 г.-
30.6.2004 г.
Непряка държавна помощ
40,00
160 551
6 422 043,10
Такси
22,02
160 551
860 286,19
Общо
62,02
160 551
7 282 329,29
1.1.2003 г.-
30.6.2004 г.
Общ предварително финансиран бюджет над максималната сума от 40 EUR
6 619 810,74
(67)
Белгия посочва също, че ако разследването на белгийските власти в областта на конкуренцията установи, че цените на тестовете за СЕГ, извършвани от лабораториите, са били завишени в резултат на евентуално неправомерно картелно споразумение между лабораториите, тя поема задължението да възстанови надплатената част от цената, ако е необходимо и чрез започване на съдебни процедури пред компетентните съдилища.
(68)
В писмото си от 6 април 2011 г. белгийските власти потвърдиха, че възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR е било предназначено само за заплащане на теста за СЕГ от получателя, който действително се е ползвал от него в този момент, а не служи за възстановяване на предварителното финансиране на извършени преди това тестове за СЕГ.
(69)
В същото писмо от 6 април 2011 г. белгийските власти посочиха, че общият размер на предварителното финансиране от BIRB е 67 156 527,65 EUR. AFSCA е възстановила част от тази сума, както следва:
Възстановени от AFSCA:
2005 г.
4 477 102 EUR
2006 г.
4 477 102 EUR
2007 г.
Няма възстановяване (удължаването на срока е поискано и получено при плащане на лихви)
2008 г.
194 901 EUR (лихви върху отложеното възстановяване)
От 2008 г. насетне
Без възстановяване на BIRB - Рамков закон от 22.12.2008 г.
Остават за възстановяване
58 202 323 EUR
(70)
Белгия посочи, че правителството е решило да спре възстановяването на предварителното финансиране на BIRB, така че получените суми ще бъдат включени в положителното салдо на AFSCA. Това салдо следва да се разглежда като възстановяване на разходите за тестовете за СЕГ.
(71)
Относно заплащането от производителя на разходите за тестовете за СЕГ Белгия потвърди, че няма специален режим, задължаващ кланиците да фактурират на производителя сумата на възнаграждението за услуга за теста за СЕГ, но че това се прави по тяхна инициатива. Белгия представи няколко примера на фактури, откъдето се вижда ясно, че фактурирането на сумата на възнаграждението за услуга е направено като отделна позиция във фактурите. Става въпрос за документ за покупка, който кланицата издава на производителя и в който сумата на възнаграждението за услуга е извадена от общата сума, платима от кланицата на производителя за покупката на животното. Според Белгия това е доказателство, че производителят е този, който в крайна сметка заплаща теста за СЕГ на AFSCA.
(72)
В последното си писмо от 25 май 2011 г. белгийските власти посочиха, че размерите на помощта могат да бъдат предмет на кумулативно прилагане на минималната помощ, както е предвидено в Регламент (ЕО) № 1860/2004 на Комисията от 6 октомври 2004 г. относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО спрямо минималните помощи в секторите на земеделието и рибарството (25), и на съвместимата помощ от 40 EUR на тест за периода, през който регламентът е бил в сила.
4. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ТРЕТИ СТРАНИ
(73)
В рамките на настоящата процедура Комисията не получи мнения от трети заинтересовани страни.
5. ОЦЕНКА
5.1. Преценка на наличието на помощ
(74)
Като предварителна стъпка Белгия посочи в мненията си относно решението за откриване на официална процедура по разследване, че според нея разходите за тестовете за СЕГ са финансирани от държавите-членки поради задължителния им характер и че няма общностна разпоредба, която да изисква разходите за проверките да се поемат от предприятията. От друга страна, Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г. и практиката на Комисията ясно сочат, че различните равнища на разходите за тестовете може да предизвикат нарушаване на конкуренцията и че повечето държави предоставят помощ за покриване на цената на тестовете, следователно е необходимо регламентиране на интензитета, с цел да бъде ограничено нарушаването на конкуренцията, предизвикано от тази помощ. По-специално в Насоките за ТСE е ясно посочено, че помощта, предоставяна от държавите, създава рискове от нарушаване на конкуренцията. В точка 24 от Насоките за ТСE например се определя, че „считано от 1 януари 2003 г., по отношение на задължителните изследвания за СЕГ, извършвани при говеда, заклани за консумация от хората, общият размер на пряката и непряката публична помощ, включително плащанията от Общността, не може да надхвърля общо 40 EUR на тест. Задължението за извършване на изследвания може да се основава на общностното или националното законодателство.“ Тези насоки бяха представени на държавите-членки, които бяха призовани да предприемат подходящи мерки и да приведат своите режими в съответствие с тези насоки. Освен това в Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г. квалификацията на тестовете за СЕГ като държавна помощ е изложена в точка 132, буква е) и следващите. От друга страна е важно да се подчертае, че Решението N 9/05 и N 10/05, където част от финансирането на тестовете за СЕГ е квалифицирано като помощ, не бе обжалвано от белгийските власти, което косвено означава, че белгийските власти са приели тази квалификация на помощта за финансирането на тестовете за СЕГ като държавна помощ.
(75)
От гореизложеното може да се направи изводът, че оспорването от страна на Белгия на квалификацията на помощта за финансирането на тестовете за СЕГ като държавна помощ поради задължителния характер на тези тестове е неоснователно, като се имат предвид приложимите и прилагани от дълги години разпоредби.
(76)
Следователно Комисията разглежда въпросните мерки в светлината на член 107 от ДФЕС. Член 107, параграф 1 от ДФЕС предвижда, че с изключение на дерогациите, предвидени от Договора, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(77)
За да попадне дадена мярка в обхвата на приложение на член 107, параграф 1 от ДФЕС, трябва да са изпълнени едновременно следните четири условия: 1. мярката трябва да е финансирана от държавата или чрез използване на държавни ресурси и да може да бъде приписана на държавата; 2. трябва да се отнася избирателно за определени предприятия или производствени сектори; 3. трябва да осигурява икономическо предимство на предприятията получатели; 4. трябва да засяга търговията в рамките на Съюза и да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията.
(78)
В следващите съображения тези четири критерия ще бъдат приложени към мерките, които биха могли да представляват държавна помощ.
(79)
Както е посочено в съображение 55, за финансиране на разходите за тестовете за СЕГ са използвани различни системи на финансиране. В рамките на проучването на критерия за наличие на държавни ресурси, настоящото решение разграничава различните начини на финансиране на тестовете за СЕГ.
5.1.1. Наличие на държавни ресурси
5.1.1.1. От 1 януари 2001 г. до 31 декември 2001 г.
(80)
През периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2001 г. разходите за тестовете за СЕГ са били финансирани изцяло от държавата. Няма съмнение, ч в този случай става въпрос за финансиране чрез използване на държавни ресурси.
5.1.1.2. От 1 януари 2002 г. до 30 юни 2004 г.
(81)
През следващия период, т.е. от 1 януари 2002 г. до 30 юни 2004 г., тестовете са били предварително финансирани от BIRB, в очакване на структурно решение за финансирането на тестовете. BIRB е държавна федерална структура с юридическа правосубектност, създадена след преобразуване на предишната Белгийска служба за икономика и земеделие (Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture, OBEA) и отдел „Земеделие“ на предишната Централна служба за квоти и лицензи (Office Central des Contingents et Licences, OCCL). Това е парадържавна агенция от категория В, подчинена на министъра на земеделието и средните класи. BIRB е разплащателна агенция, одобрена в рамките на общата селскостопанска политика и финансирана от ФЕОГА (26). Тя може освен това да бъде натоварвана със задачи, произтичащи от селскостопанската политика на федералното правителство или на регионалните правителства. За да може да балансира своя административен бюджет, BIRB разполага с държавна субсидия, вписана в бюджета на нейните правомощия за надзор на федерално равнище (Service public fédéral Économie) (Държавна федерална служба „Икономика“), и с някои собствени приходи (приходи от някои възнаграждения за услуги и от ограничени инвестиции). С оглед на гореизложеното финансирането чрез използване на BIRB представлява финансиране от държавни ресурси.
5.1.1.3. От 1 юли 2004 г. до 30 ноември 2004 г.
(82)
От 1 юли 2004 г. до 30 ноември 2004 г. тестовете са били предварително финансирани от AFSCA. Според съществуващите тогава законодателни разпоредби (т.е. основно Закона от 4 февруари 2000 г. относно създаването на AFSCA (27) AFSCA се финансира по-специално от различни приходи, като дължими суми, такси и възнаграждения за услуги, административни глоби, случайни приходи, дарения, завещания и пр. (28) AFSCA е държавна структура с юридическа правосубектност, класифицирана в категория А, предвидена от Закона от 16 март 1954 г. относно контрола на някои органи от обществен интерес (29). От изложените съображения следва, че финансиранията, предоставени от AFSCA, представляват държавни ресурси и че отпускането им се решава от публичните власти, тъй като AFSCA е подчинена йерархично на министъра, отговарящ за общественото здраве.
5.1.1.4. От 1 декември 2004 г. до 31 декември 2005 г.
(83)
Що се отнася до периода от 1 декември 2004 г. (дата на влизане в сила на кралския декрет от 15 октомври 2004 г.) до 31 декември 2005 г. (дата на влизане в сила на кралските декрети от 10 ноември 2005 г.), тестовете за СЕГ са били финансирани чрез възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо, към което е добавено финансиране от AFSCA от резервите на последната и от подлежащия на възстановяване аванс, предоставен на агенцията от държавата.
(84)
Частичното финансиране, осъществено от AFSCA и произхождащо от нейните собствени средства, представлява държавен ресурс (вж. съображение 82).
(85)
Що се отнася до това, дали възнагражденията за услуги представляват държавни ресурси, може да става дума за държавни ресурси, ако се окаже, че възнагражденията за услуги не покриват изцяло действителната стойност на услугите, която имат за цел да възстановят. В действителност, ако няма съответствие между стойността на предоставената услуга и възнаграждението за услугата, излишъкът представлява държавен ресурс, с който може да разполага държавната структура, на която е изплатено това възнаграждение. Ето защо е важно да се провери дали възнагражденията за услуги, изплатени на AFSCA за тестовете за СЕГ, представляват плащания за услугите на AFSCA, които действително са предоставени на предприятията, и дали те са били определяни на базата на пазарната цена (вж. съображение 54 от решението за откриване на официална процедура по разследване). Този въпрос е обсъден по-долу при разглеждането на понятието за предимство.
5.1.1.5. След 1 януари 2006 г.
(86)
Що се отнася до периода след влизането в сила на кралските декрети от 10 ноември 2005 г., т.е. до периода, започнал на 1 януари 2006 г., следва да се проучи дали възнагражденията за услуги и таксите, определени от тези декрети, представляват държавни ресурси. Този въпрос бе вече проучен в рамките на Решението N 9/05 и N 10/05. В съображение 44 от него бе посочено, че по принцип таксите представляват държавни ресурси и че възнагражденията за услуги може да представляват държавни ресурси, ако се окаже, че тези възнаграждения не покриват изцяло действителната стойност на услугите, която имат за цел да възстановят. В случая с тестовете за СЕГ същите са финансирани отчасти чрез възнаграждения за услуги и отчасти - чрез такси. В Решението N 9/05 и N 10/05 се заключава, че финансирането на част от стойността на тестовете за СЕГ посредством възнаграждения за услуги не представлява държавна помощ и че финансирането посредством такси е съвместима държавна помощ. Както е посочено в съображение 34 от решението за откриване на официална процедура по разследване, помощта, одобрена с решение на Комисията, не е предмет на настоящото решение и следователно няма да бъде проучвана отново тук.
(87)
От друга страна, в светлината на информацията, предоставена от Белгия след откриването на официалната процедура по разследване, се оказа, че приходите от таксите са били отчасти използвани през 2005 г. и 2006 г. за възстановяване на предварителното финансиране на тестовете за СЕГ, надвишаващо 40 EUR през периода от 1 януари 2003 г. до 1 декември 2004 г. Това обаче не беше посочено в Решението N 9/05 и N 10/05. Следователно част от таксите е служила за финансиране на тестовете за СЕГ, извършени през периода от 1 януари 2003 г. до 1 декември 2004 г., като целта е била да бъдат възстановени солидарно от земеделските производители предварително финансираните разходи за задължителните тестове за СЕГ над максималния размер от 40 EUR.
(88)
Насочването на част от приходите от тези такси за възстановяване на предварителното финансиране на тестовете не променя по никакъв начин квалификацията им като държавни ресурси, дадена в Решението N 9/05 и N 10/05.
5.1.2. Избирателно предимство за дадено предприятие
(89)
При разследването за наличие на предимство е важно да се направи разлика между мерките, финансирани чрез държавни ресурси, включително такси, от една страна, и мерките, финансирани чрез възнаграждения за услуги, от друга страна.
(90)
Относно мерките, финансирани чрез държавни ресурси, включително такси, Комисията винаги е считала (30), че ако държавата финансира разходите за задължителните проверки, свързани с производството или пускането на пазара на продукти, това следва да се разглежда като избирателно предимство за предприятията (31). В действителност държавата е облекчила тежести, които обикновено са включени в бюджета на дадено предприятие. От гореизложеното може да се заключи, че земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на тестове за СЕГ по силата на действащото през разглеждания период законодателство, осъществяват стопанска дейност и са се възползвали от държавна помощ чрез финансирането на тестовете за СЕГ от държавата, считано от 1 януари 2001 г.
(91)
Доводите, изложени от Белгия (вж. съображение 37 и следващите), че финансирането на тестовете за СЕГ е наложено с цел опазване на общественото здраве и че държавата-членка е тази, която избира нормалната система за финансиране на тестовете за СЕГ, не могат да бъдат приети поради основанията, посочени в съображение 74. В по-специфичния контекст на оценката на избирателността, Белгия изтъква довода, че за избирателност може да се говори само когато някои сектори или предприятия са облагодетелствани от специално третиране спрямо нормалната система. Фактът, че са налице разлики между отделните държави-членки относно финансирането на тестовете за СЕГ и че това може да доведе до нарушаване на конкуренцията, според Белгия не е въпрос на държавна помощ, а на хармонизиране на законодателствата.
(92)
Този довод обаче не може да бъде приет. Както е посочено в Решението N 9/05 и N 10/05, критерият за избирателност е изпълнен, когато предимството се дава само на някои предприятия или на даден сектор на дейност. В конкретния случай, на национално равнище финансирането на тестовете за СЕГ от държавата облагодетелства само един определен сектор, а именно сектора за отглеждане на животни, подлагани на тестове за СЕГ. На общностно равнище финансирането на тестовете за СЕГ в полза на белгийските предприятия от държавата или посредством държавни ресурси дава на тези предприятия предимство спрямо техните конкуренти от други държави, в които финансирането на задължителните тестове за СЕГ не се поема от държавата, нито от държавни ресурси. В преамбюла към Насоките за ТСE (точки 8 и 9) ясно е посочено, че извършваното хармонизиране, задължаващо сектора да покрие разходите, е бавно и че Комисията е решила поради това да поясни и да измени своята политика в областта на държавната помощ по отношение на разходите, породени от тестовете за СЕГ. Точка 24 от Насоките за ТСE определя от своя страна, че задължението за извършване на изследвания може да се основава на общностното или на националното законодателство. В тази точка е посочено ясно, че няма общностно хармонизиране по отношение на задължението за извършване на тестовете, което ще рече, че това може да доведе и до избирателна помощ, поставяща в по-благоприятно положение предприятията в определена държава-членка. В заключение, мерките, финансирани посредством използване на държавни ресурси, в това число такси, дават избирателно предимство на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти от говеда, подложени задължително на изследване за СЕГ по силата на действащото законодателство, тъй като намаляват разходите на тези получатели. Тези предимства не се предоставят чрез преки плащания, а чрез поемане на разходите за тестовете за СЕГ от страна на публичните власти, заплащащи пряко стойността на тестовете на лабораториите, които ги извършват по искане на кланиците и фактурират разходите на AFSCA.
(93)
Относно мерките за помощ, финансирани чрез възнаграждения за услуги, е важно да се провери дали чрез тези възнаграждения се предоставя предимство. Както е посочено в решението за откриване на официална процедура по разследване (в съображения 61 и 62), може да става дума за предимство само ако тези възнаграждения за услуги са по-малки от реалните разходи за услугите, действително предоставени от AFSCA на икономическите оператори. Важно е също да се провери дали таксите представляват плащания за услугите на AFSCA, действително предоставени на предприятията. По-конкретно, въпросът е да се разбере дали е било дадено предимство на кланиците и производителите, които са платили възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо през периода от 1 декември 2004 г. до 31 декември 2005 г., и дали същите действително са се възползвали от услугите, предоставяни от AFSCA.
(94)
Белгийските власти посочиха в отговора си на решението за откриване на официална процедура по разследване, че възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо е било единственият източник за финансиране на AFSCA за покриване на разходите за тестовете за СЕГ, с изключение на резервите на AFSCA и подлежащия на възстановяване аванс, предоставен от държавата. Заплащането на възнаграждението за услуга се извършва от кланиците. Белгийските власти заявиха, че кланиците не са били правно задължени да фактурират сумата на възнаграждението за услуга на своите клиенти, но че практиката на кланиците е да фактурират разхода за възнаграждението за услуга на производителите като отделна позиция. Това бе доказано от Белгия чрез няколко примера на фактури, откъдето се вижда ясно, че кланиците фактурират на производителите сумата на възнаграждението за услуга като отделна позиция. Според Белгия не е необходимо формално регламентиране на начина, по който кланиците прехвърлят на производителите или на други евентуални получатели на услугите изплащаното от тях възнаграждение за услуга, тъй като този разход се фактурира на производителите подобно на други разходи, възникващи при клането и фактурирани на производителите.
(95)
От гореизложеното може следователно да се заключи, че съмнението, изразено при откриването на официална процедура по разследване в съображение 44, че таксата за кланиците е значително по-висока, отколкото за други получатели на услугата, бе разсеяно от представената от Белгия информация относно фактурирането на производителите на това възнаграждение за услуга.
(96)
Колкото до въпроса дали цената на тестовете за СЕГ е пазарната цена, Белгия заяви пред Комисията, първо, че от юли 2005 г. цените, предлагани от AFSCA, са под 40 EUR, докато в Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г. се посочва 40 EUR като най-ниската цена, предлагана в Общността по същото време. Това показва, че цените съответстват на цените, практикувани другаде в Европа през определения период. Второ, Белгия отговори на решението за откриване на официална процедура по разследване, че положението е същото, като положението, разглеждано в Решението N 9/05 и N 10/05, което заключи, че определянето на доставчиците на услуги е извършено чрез прозрачни и недискриминационни процедури (вж. съображение 82 от Решението N 9/05 и N 10/05). Трето, Комисията взема предвид поетия от Белгия ангажимент да предприеме всички възможни правни мерки, за да бъдат възстановени надплатените суми за цените на тестовете, в случай че разследванията на белгийските власти, отговарящи за конкуренцията, установят неправомерно картелно споразумение между лабораториите, което е довело до завишаване на цените на тестовете. Въз основа на тези съображения Комисията заключи, че възнагражденията за услуги не могат да се разглеждат като държавни ресурси, тъй като възнагражденията за услуги, изплатени на AFSCA за тестовете за СЕГ, представляват плащания за услугите на AFSCA, които действително са предоставени на предприятията, и са били определяни на базата на пазарната цена.
(97)
Може да се заключи, в съответствие с Решението N 9/05 и N 10/05, че чрез възнаграждението за услуга не е предоставено предимство нито на кланиците, нито на производителите, тъй като то представлява заплащане за услуга, от която се е ползвал дължащия възнаграждението, и тъй като цената на теста е определена на базата на пазарната цена. Това заключение позволява също да се заключи, че липсва финансиране чрез използването на държавни ресурси, тъй като цената на теста съответства на пазарната цена.
5.1.3. Нарушаване на конкуренцията и последици за търговията в Съюза
(98)
По отношение на останалите условия за прилагане на член 107, параграф 1 от ДФЕС мярката може да окаже въздействие върху позицията на Белгия в този сектор (32). Тъй като белгийските предприятия действат на силно конкурентен международен пазар, мярката нарушава или има опасност да наруши конкуренцията (33) и засяга търговията между държавите-членки.
5.1.4. Заключения относно характера на „помощ“ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(99)
В светлината на гореизложеното Комисията смята, че финансирането на тестовете за СЕГ чрез използване на такси и други държавни ресурси, като посочените по-горе, е предимство, финансирано от държавни ресурси. Това предимство нарушава или заплашва да наруши конкуренцията, като поставя в по-благоприятно положение определени предприятия и производства, щом като може да засегне търговията между държави-членки. Предимството се предоставя на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на изследване за СЕГ по силата на действащото законодателство. Следователно Комисията заключава, че тези мерки попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от ДФЕС. От друга страна, онази част от тестовете за СЕГ, които се финансират от възнаграждения за услуги, не представляват помощ, тъй като изплащащите възнаграждението за услуга получават услуги, доставени на пазарна цена.
5.2. Неправомерност на помощта
(100)
След 1 януари 2001 г. белгийските власти не са уведомили Комисията по смисъла на член 108, параграф 3 от ДФЕС относно мерките за помощ, състоящи се във финансирането на тестовете за СЕГ. Помощта, попадаща в приложното поле на Регламент (ЕО) № 1/2004, е освободена от задължението за уведомяване, ако спазва условията, предвидени в същия регламент. Следователно ако не са спазени посочените условия, тя е неправомерна.
5.3. Финансиране на помощта
(101)
По отношение на държавната помощ, финансирана частично чрез парафискална такса, тоест чрез таксата, Комисията трябва да проучи финансираните чрез помощта дейности, както и финансирането на самата помощ. В действителност евентуалната несъвместимост на финансирането на дадена държавна помощ с вътрешния пазар би направила несъвместима и самата помощ, дори и когато отпускането на помощта е в съответствие с приложимите правила за конкуренцията.
(102)
Според постоянната съдебна практика таксите не попадат в приложното поле на разпоредбите на ДФЕС относно държавната помощ, освен ако те не представляват начин на финансиране на мярка за помощ, така че да бъдат неразделна част от тази мярка (34). За да може дадена такса или част от такса да се счита за неразделна част от мярка за помощ, непременно трябва да има задължителна връзка между предназначението на таксата и това на помощта съгласно приложимата национална правна уредба, в смисъл че приходите от таксата задължително се насочват за финансиране на помощта (35). Ако такава връзка съществува, приходите от таксата влияят пряко върху размера на помощта (36) и следователно върху оценката на съвместимостта на тази помощ с вътрешния пазар (37).
(103)
Необходимо е следователно да се проучи дали таксата, събирана от 1 юли 2004 г., отговаря на критериите, изложени в съображение 102, като се държи сметка за правните инструменти, приложими през различните периоди. Финансираната помощ е била предмет на освобождаване, но това освобождаване не включва системата на финансиране на помощта, така че трябва да се провери правомерността на системата на финансиране през целия разглеждан период.
5.3.1. От 1 юли 2004 г. до 31 декември 2005 г.
(104)
През този период помощта е предварително финансирана от AFSCA и чрез възнаграждения за услуги по силата на кралския декрет от 15 октомври 2004 г. (последните не са обаче част от настоящия раздел, тъй като не става въпрос за помощ - вж. съображение 97). Следва да се провери дали системата на финансиране е неразделна част от мярката за помощ. От действащото законодателство не следва, че има задължителна връзка в предназначението между начина на финансиране на AFSCA и финансирането на тестовете за СЕГ, нито че приходите от таксата са насочвани непременно за финансиране на помощта. В действителност Законът от 4 февруари 2000 г. относно създаването на AFSCA предвижда различни източници на финансиране на AFSCA (вж. съображение 82). Освен това не може да се заключи, че приходите от таксата влияят пряко върху размера на помощта, тъй като тестовете са финансирани едновременно от възнагражденията за услуги и от AFSCA за надплатената сума. Следователно размерът на помощта, изплатена от AFSCA, варира в зависимост от цената на тестовете, а не в зависимост от таксите, плащани на AFSCA. В заключение, няма задължителна връзка в предназначението между приходите от таксите и възстановяването на предварителното финансиране.
5.3.2. След 1 януари 2006 г.
(105)
Считано от тази дата въпросът за таксите е уреден с кралския декрет относно таксите за финансиране на AFSCA. С Решението N 9/05 и N 10/05 беше проучена системата на финансиране посредством такси и беше достигнато до заключението, че начинът на финансиране на част от разходите, свързани с тестовете за СЕГ, не дискриминира вносните или износните продукти и не противоречи на разпоредбите на Договора (38). Както е посочено в съображение 31, настоящото решение не се отнася до мерките, които са одобрени по-рано. Независимо от това, тъй като Белгия посочи, че част от таксите е служила, считано от 1 януари 2006 г., за възстановяване на предварителното финансиране на предходните тестове за СЕГ, Комисията е в правото си да проучи системата на финансиране, доколкото таксите финансират възстановяването на предварителното финансиране на тестовете за СЕГ.
(106)
Белгия посочи, че системата на финансиране не се е променила, с изключение на индексирането на възнаграждението за услуга. Единственият променен елемент е използването на приходите от такси за възстановяване на предварителното финансиране на разходите за СЕГ през 2006 г.
(107)
Колкото до въпроса дали това финансиране е неразделна част от мярката за помощ, отговорът е отрицателен. Насочването на таксите след 2006 г. за възстановяване на предварителното финансиране на тестовете не е повлияло на размера на отпуснатата помощ. Освен това белгийските власти посочиха, че системата на възстановяване е система за солидарно възстановяване, при която всеки оператор заплаща вноска на AFSCA, като една част от тази такса отива за възстановяването на миналите разходи, свързани с предварителното финансиране на тестовете за СЕГ. Всички действащи оператори, които са държали говеда през разглеждания период, участват също във финансирането на тази система, но те не са единствените, които плащат такси. Следователно Комисията заключава, че финансирането на помощта не е неразделна част от разглежданата мярка за помощ.
5.4. Оценка на съвместимостта на мерките за помощ
(108)
Когато помощта представлява държавна помощ и попада в приложното поле на член 107, параграф 1 от ДФЕС, целесъобразно е да се проучи дали тя може да се счита за съвместима с вътрешния пазар по силата на член 107, параграфи 2 и 3 от ДФЕС.
(109)
С оглед на разглежданата мярка може да е приложим само член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, който предвижда, че като съвместими с вътрешния пазар могат да се приемат помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес.
(110)
По силата на точка 23.3 от Насоките на Общността за държавната помощ в земеделския сектор (39) за периода 2000-2006 г. (наричани по-долу „Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г.“) и на Известието на Комисията за определяне на приложимите правила при оценка на незаконосъобразната държавна помощ (40) всяка неправомерна помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (41) трябва да се оценява в съответствие с правилата и насоките, действащи към момента на предоставяне на помощта. През 2002 г. Комисията прие Насоките за ТСE. Тези Насоки бяха в сила от 1 януари 2003 г. до 31 декември 2006 г. (42) В точка 44 от Насоките за ТСE се определя, че с изключение на случаите, отнасящи се по-специално до тестовете за СЕГ, неправомерната помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 ще бъде проучвана в съответствие с правилата и насоките, приложими към момента на предоставяне на помощта. Тъй като помощта е била предоставена през периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2005 г., Насоките за ТСE представляват подходящата рамка за проучването на тази помощ.
(111)
В съответствие с точка 194, буква в) от Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г., Комисията няма да прилага вече Насоките за ТСE, считано от 1 януари 2007 г., освен за неправомерната помощ, определена в точка 43 и следващите от Насоките за ТСE.
(112)
В зависимост от приложимостта на различните правни разпоредби могат да бъдат обособени два периода.
5.4.1. Период от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2002 г.: приложимост на точка 11.4 от Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г., на които се позовава точка 45 от Насоките за ТСE
(113)
Точка 45 от Насоките за ТСE предвижда, че относно неправомерната държавна помощ, имаща за цел да покрие разходите, свързани с тестовете за СЕГ, и отпусната преди датата на влизане в сила на Насоките за ТСE (т.е. 1 януари 2003 г.), Комисията ще оценява съвместимостта на тази помощ в съответствие с точка 11.4 от Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г. и със своята практика от 2001 г. насетне да приема такава помощ в размер до 100 %.
(114)
В съответствие с точка 11.4 от Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г., за да бъде разглеждана като съвместима:
-
мярката трябва да се вписва в рамките на съответна програма на общностно, национално или регионално равнище за предотвратяване, надзор или ликвидиране на въпросната болест (точка 11.4.2),
-
мярката трябва да бъде насочена към предотвратяване или обезщетение, или към комбинация от двете (точка 11.4.3),
-
мярката трябва да бъде съвместима както с целите, така и със специфичните разпоредби, предвидени от ветеринарното и фитосанитарното законодателство на Общността (точка 11.4.4),
-
интензитетът на помощта не следва да превишава 100 % от приемливите разходи (точка 11.4.5).
Когато помощта се предоставя в рамките на общностни и/или национални, и/или регионални схеми за помощ, Комисията ще изисква да се представи доказателство, че няма риск от прекомерни обезщетения поради евентуално натрупване на мерки, предвидени от няколко схеми за помощ. Когато дадена общностна помощ бъде одобрена, трябва да се посочат датата и данните на съответното решение на Комисията.
(115)
По отношение на първите три условия още решението за откриване на официална процедура по разследване заключи, че те са изпълнени (вж. съображение 80 на посоченото решение за откриване). Белгийските власти потвърдиха впрочем този подход в своите мнения относно решението за откриване на официална процедура по разследване. В действителност СЕГ е заразна болест и представлява заплаха за здравето на човека. Става въпрос за болест по животните, чието първично огнище трябва да бъде обявено пряко пред Комисията и пред другите държави-членки (43). Целта на мярката за помощ е да се бори срещу СЕГ чрез изследване на закланите и на мъртвите животни. Компенсацията на разходите, понесени от земеделските производители, трябва да гарантира, че мерките се прилагат ефективно. Всички мерки се вземат в съответствие с общностното право или са препоръчани от него (44).
(116)
По отношение на четвъртото условие информацията, предоставена от Белгия, посочва финансиране на тестове за СЕГ в размер, вариращ през този период от 111,81 EUR до 63,45 EUR (вж. съображение 56). Тези разходи включват лабораторния анализ, разходите за вземане на проби от ветеринар и стойността на тестовия комплект. Комисията счита, че тези разходи са в съответствие с посочените в точка 11.4.5 от Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г., които наред с другите, посочват като действителни разходи санитарния контрол, тестовете и други мерки за диагностика.
(117)
В заключение помощта, предоставена през периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2002 г., е съвместима.
5.4.2. Период от 1 януари 2003 г. до 31 декември 2005 г.: приложимост на точка 21 и следващите от Насоките за ТСE
(118)
В съответствие с точка 23 от Насоките за ТСE Комисията реши да продължи да разрешава помощи, които покриват до 100 % от разходите, свързани с тестовете за СЕГ, съгласно принципите, изложени в точка 11.4 от Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г. (вж. съображение 114).
(119)
Освен това съгласно Насоките за ТСE трябва да са изпълнени и следните условия:
-
считано от 1 януари 2003 г., по отношение на задължителното изследване за СЕГ на говедата, заклани за консумация от човека, помощта, в това число плащанията от Общността, не може на надвишава 40 EUR на тест (вж. точка 24 от Насоките за ТСE),
-
държавната помощ за покриване на разходите за тестове за СЕГ се изплаща на оператора на мястото, където трябва да се вземат проби за тестовете. Ако помощта се изплаща на лабораториите, трябва да се докаже, че цялата сума на помощта се предоставя на оператора (точка 25 от Насоките за ТСE).
(120)
Както е посочено в съображения 115 и 116, четирите условия, съдържащи се в Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г., са изпълнени.
(121)
Във връзка с условието, отнасящо се до максималния размер от 40 EUR на тест, Комисията отбелязва, че този максимален размер е бил надвишен през периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г. Според информацията, предоставена от Белгия, общата сума на това надвишаване през този период е възлизала на 6 619 810,74 EUR. Считано от 1 юли 2004 г. общите разходи за теста са над 40 EUR (вж. съображение 64). Белгийските власти посочиха, че тези суми включват националните плащания и плащанията от Общността (вж. съображение 58).
(122)
Относно условието, че помощта трябва да се изплаща на оператора на мястото, където се вземат проби за тестовете, и че ако помощта се изплаща на лабораториите, трябва да се докаже, че цялата сума на държавната помощ се предоставя на оператора (точка 25 от Насоките за ТСE), Комисията заключи, че това условие е изпълнено.
(123)
Както е посочено в решението за откриване на официална процедура по разследване, белгийските власти заявиха, че разходите за тестовете за СЕГ се изплащат пряко на лабораториите. Операторите не трябва да плащат никакви лабораторни разходи за тестовете за СЕГ, извършвани на говедата. Тази оценка съответства на това, което беше решено за аналогичната система в Решението N 9/05 и N 10/05 (съображение 95). Както вече бе посочено, единственият разход, прехвърлен върху производителите, е този за възнаграждението за услуга (вж. съображение 93 и следващите), но тази част от финансирането на теста за СЕГ не представлява помощ. Следователно на оператора се предоставя целият размер на помощта.
5.4.3. След 1 януари 2006 г.
(124)
Относно периода след 1 януари 2006 г. Комисията се позовава на Решението N 9/05 и N 10/05, тъй като настоящото решение няма за цел да се връща към помощта, одобрена в посоченото решение.
5.4.4. Заключение
(125)
В заключение, помощта, предоставена за финансирането на тестовете за СЕГ, която надвишава размера от 40 EUR на тест през периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г. и чиято обща сума възлиза на 6 619 810,74 EUR, е несъвместима с вътрешния пазар.
5.5. Възстановяване на предварително финансирания бюджет
(126)
Както бе посочено по-горе, тестовете са били финансирани чрез държавни ресурси за сумата над максимума от 40 EUR на тест през периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г.
(127)
Белгия реши да извърши възстановяване на тази надплатена сума посредством таксите, събирани за финансирането на AFSCA след 1 януари 2006 г., което първоначално беше разсрочено за период от 15 години, но изоставено по-късно. Според белгийските власти причината за този общ подход е трудността да се осъществи на практика възстановяване поотделно от операторите, тъй като някои от тях са починали или са прекратили дейността си.
(128)
В последващо писмо от 6 април 2011 г. белгийските власти посочиха, че през периода 2005-2006 г. AFSCA е предприела възстановяване посредством средства на AFSCA.
(129)
Предложената система на възстановяване не съответства обаче на изискванията в областта на възстановяването на неправомерна и несъвместима помощ. В действителност, според съдебната практика възстановяването има за цел да възстанови положението, съществувало на пазара преди предоставянето на съответната помощ. Целта за възстановяване на предходното състояние е постигната, когато неправомерната и несъвместимата с вътрешния пазар помощ бъде възстановена от получателя и последният загуби предимството, от което се е ползвал на пазара спрямо своите конкуренти, като по този начин се възстанови положението преди изплащането на помощта (45). Помощта, която трябва да се възстанови, включва лихви с подходящ процент, фиксиран от Комисията; лихвата е дължима от датата, на която неправомерната помощ е била на разположение на получателя, до датата на нейното възстановяване (46). В съответствие с Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 г. за прилагането на Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета относно определянето на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за създаване на Европейската общност (47) лихвите се изчисляват с натрупване, което в случая не е така. Освен това член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999 предвижда, че съответната държава-членка трябва да предприеме всички необходими стъпки за незабавното и ефективно изпълнение на решението на Комисията. Възстановяването, както то е предложено и частично осъществено от Белгия, не отговаря на гореизложените изисквания и не може да се счита за възстановяване по смисъла на член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999.
6. ЗАКЛЮЧЕНИЯ
(130)
Комисията заключава, че финансирането на тестовете за СЕГ посредством възнаграждения за услуги не представлява помощ.
(131)
Комисията заключава, че финансирането на тестовете за СЕГ посредством използване на държавни ресурси представлява помощ в полза на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на изследване за СЕГ по силата на действащото законодателство. Тази помощ е съвместима за периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2002 г. и от 1 юли 2004 г. до 31 декември 2005 г. Тя е несъвместима за периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г. Несъвместимата част на помощта се състои от сумата, надхвърляща 40 EUR на тест, и се оценява от Белгия на 6 619 810,74 EUR.
(132)
Комисията констатира, че Белгия неправомерно е привела в действие помощта за финансирането на тестовете за СЕГ в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС през периода от 1 януари 2001 г. до 30 юни 2004 г. Считано от 1 януари 2003 г. помощта е била в обхвата на регламент за освобождаване, но тъй като условията на този регламент за освобождаване не са били изпълнени, помощта е неправомерна.
(133)
Неправомерната и несъвместимата помощ, надвишаваща максимума от 40 EUR на тест, трябва да бъде възстановена, с изключение на помощта, предоставена на конкретни проекти, които към момента на предоставяне на тази помощ са изпълнявали всички условия, определени в приложимия регламент de minimis,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Мерките, финансирани посредством възнаграждения за услуги, не представляват помощ.
2. Финансирането на тестовете за СЕГ посредством използване на държавни ресурси представлява помощ, съвместима с вътрешния пазар, в полза на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на изследване за СЕГ за периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2002 г. и за периода от 1 юли 2004 г. до 31 декември 2005 г.
3. Финансирането на тестовете за СЕГ посредством използване на държавни ресурси за периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г. представлява помощ, съвместима с вътрешния пазар, в полза на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на изследване за СЕГ, за сумите под 40 EUR на тест. Сумите над 40 EUR на тест са несъвместими с вътрешния пазар и трябва да бъдат възстановени, с изключение на помощта, предоставена на конкретни проекти, които към момента на предоставяне на тази помощ са изпълнявали всички условия, определени в приложимия регламент de minimis.
4. Белгия неправомерно е привела в действие помощта за финансирането на тестовете за СЕГ в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС през периода от 1 януари 2001 г. до 30 юни 2004 г.
Член 2
1. Белгия предприема необходимите мерки за възстановяване от получателите на неправомерната и несъвместимата помощ, посочена в член 1, параграфи 3 и 4.
2. Помощта, която следва да се възстанови, включва лихви, изчислени от датата, на която помощта е била предоставена на получателите, до датата на нейното възстановяване.
3. Лихвите се изчисляват с натрупване в съответствие с разпоредбите на глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004.
4. Възстановяването се извършва незабавно и в съответствие с процедурите, предвидени от националното законодателство, при условие че те позволяват незабавното и ефективно изпълнение на настоящото решение.
Член 3
Възстановяването на помощта, посочена в член 1, параграфи 3 и 4, се извършва незабавно и ефективно.
Белгия осигурява изпълнението на настоящото решение в срок от четири месеца от датата, на която е уведомена за него.
Член 4
1. В срок от два месеца от датата на уведомлението за настоящото решение Белгия предоставя на Комисията следната информация:
а)
списък на получателите на помощта, посочена в член 1, параграфи 3 и 4, и общия размер на помощта, получена от всеки от тях;
б)
общата сума (главница и лихви), подлежаща на възстановяване от получателите;
в)
подробно описание на вече предприетите или планираните мерки за спазване на настоящото решение;
г)
документи, доказващи, че на получателите е наредено да възстановят помощта.
2. Белгия уведомява Комисията за напредъка, постигнат вследствие на предприетите национални мерки за изпълнение на настоящото решение, до пълното възстановяване на помощта, посочена в член 1, параграфи 3 и 4.
3. След изтичане на двумесечния срок, посочен в параграф 1, при обикновено искане от страна на Комисията Белгия предава доклад относно вече предприетите или планираните мерки за спазване на настоящото решение. Този доклад предоставя също подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателите.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Кралство Белгия.
Съставено в Брюксел на 27 юли 2011 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-27 ta’ Lulju 2011
dwar l-għajnuna mill-Istat għall-finanzjament tal-iskrining għall-enċefalopatiji sponġiformi trasmissibbli (TSE) fil-bovini implimentata mill-Belġju (Għajnuna mill-Istat C 44/08 (ex NN 45/04))
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 5457)
(It-testi bil-lingwa Franċiża u Olandiża biss huma awtentiċi)
(2011/678/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 108(2), l-ewwel subparagrafu tiegħu (1),
Wara li stiednet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont l-imsemmi Artikolu (2),
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Wara l-ilmenti li waslulha f’Jannar u Frar 2004, il-Kummissjoni Ewropea għamlet investigazzjoni preliminari tal-għajnuna mogħtija mill-Belġju sabiex jitħallsu l-kostijiet tat-testijiet ta’ skrining għall-enċefalopatiji sponġiformi trasmissibbli fil-bovini (minn hawn ‘il quddiem “testijiet għall-BSE”).
(2)
Wara dawn l-ilmenti, fis-27 ta’ Jannar 2004 il-Kummissjoni bagħtet ittra lill-awtoritajiet Belġjani li fiha talbet tagħrif dwar il-miżura inkwistjoni. Fl-istess ħin, l-awtoritajiet Belġjani nnotifikaw miżura ta’ għajnuna għall-finanzjament tal-iskrining għall-enċefalopatiji sponġiformi trasmissibbli (TSE) fl-annimali skont l-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (minn hawn ‘il quddiem “TFUE”) (permezz ta’ ittra ddatata it-23 ta’ Jannar 2004 u rreġistrata fit-28 ta’ Jannar 2004) u rreġistrata bin-numru N 54/04.
(3)
L-awtoritajiet Belġjani pprovdew tagħrif bil-miktub lill-Kummissjoni permezz tal-ittri ddatati s-6 ta’ Frar 2004 u l-14 ta’ Mejju 2004, irreġistrati fil-11 ta’ Frar 2004 u fid-19 ta’ Mejju 2004 rispettivament.
(4)
Permezz ta’ ittra tad-19 ta’ Lulju 2004, il-Kummissjoni għarrfet lill-Belġju li l-miżura ġiet trasferita fir-reġistru tal-għajnuniet mhux notifikati bin-numru NN 45/04, peress li kien deher li partijiet mill-fondi diġà kienu tħallsu.
(5)
Fl-1 ta’ Settembru 2004 saret laqgħa informali bejn l-awtoritajiet Belġjani u s-servizzi tal-Kummissjoni.
(6)
L-awtoritajiet Belġjani pprovdew aktar tagħrif permezz tal-ittri tas-16 ta’ Settembru 2004 u tat-22 ta’ Frar 2007, irreġistrati fl-20 ta’ Settembru 2004 u fit-22 ta’ Frar 2007 rispettivament.
(7)
Permezz ta’ ittra tas-26 ta’ Novembru 2008, il-Kummissjoni għarrfet lill-Belġju dwar id-deċiżjoni tagħha li tiftaħ il-proċedura prevista fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE fir-rigward ta’ din il-miżura. Id-deċiżjoni ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati sabiex iressqu l-kummenti tagħhom dwar il-miżura inkwistjoni.
(8)
Permezz tal-ittra tad-19 ta’ Diċembru 2008, irreġistrata fis-26 ta’ Diċembru 2008, il-Belġju talab estensjoni taż-żmien għar-risposta. Din l-estensjoni ngħatat b’ittra tat-13 ta’ Jannar 2009. Il-Belġju pprovda l-kummenti tiegħu permezz ta’ ittra tal-25 ta’ Frar 2009, irreġistrata fis-6 ta’ Marzu 2009.
(9)
Il-Kummissjoni ma rċevietx kummenti min-naħa tal-partijiet interessati.
(10)
Permezz tal-ittra tas-17 ta’ Lulju 2009, il-Kummissjoni għamlet xi mistoqsijiet oħra lill-Belġju, rigward il-kummenti mibgħuta minnu. Permezz tal-ittra tal-4 ta’ Settembru 2009, irreġistrata fit-8 ta’ Settembru 2009, il-Belġju talab estensjoni taż-żmien għar-risposta. Ir-risposta tal-Belġju waslet għand il-Kummissjoni b’ittra tas-16 ta’ Ottubru 2009, irreġistrata fl-20 ta’ Ottubru 2009.
(11)
Fit-2 ta’ Ottubru 2009 u fit-30 ta’ Ottubru 2009, saru żewġ laqgħat bejn l-awtoritajiet Belġjani u s-servizzi tal-Kummissjoni.
(12)
Wara dawn il-laqgħat, il-Belġju bagħat aktar tagħrif fl-14 ta’ Diċembru 2009, irreġistrat fis-16 ta’ Diċembru 2009. Wara l-investigazzjoni li saret fl-istess ħin mill-awtoritajiet Belġjani tal-kompetizzjoni rigward il-possibbiltà ta’ ftehim bejn il-laboratorji, il-Belġju ressaq talbiet għal estensjoni taż-żmien fil-21 ta’ Jannar 2010, fid-29 ta’ Settembru 2010 u fis-17 ta’ Jannar 2011. Il-Kummissjoni tat dawn l-estensjonijiet taż-żmien.
(13)
Il-Kummissjoni bagħtet l-aħħar talba għal informazzjoni fit-22 ta’ Frar 2011, li għaliha l-awtoritajiet Belġjani wieġbu permezz ta’ ittra tas-6 ta’ April 2011. Il-Kummissjoni tat estensjoni oħra taż-żmien sabiex il-Belġju jkun jista’ jwieġeb għall-mistoqsijiet sakemm jaslulu r-riżultati tal-investigazzjoni tal-awtoritajiet Belġjani tal-kompetizzjoni.
(14)
L-awtoritajiet Belġjani wieġbu permezz ta’ ittra tad-19 ta’ Mejju 2011, irreġistrata fil-25 ta’ Mejju 2011.
2. DESKRIZZJONI
2.1. Sfond (4)
(15)
F’Jannar 2004, il-Kummissjoni rċeviet ilment dwar abbozz ta’ digriet irjali li kellu l-għan li jintroduċi taxxa parafiskali għall-finanzjament tat-testijiet għall-BSE.
(16)
Wara dan l-ilment, is-servizzi tal-Kummissjoni talbu spjegazzjoni lill-awtoritajiet Belġjani. B’risposta għal dan, l-awtoritajiet Belġjani indikaw li, mill-1 ta’ Jannar 2001, it-testijiet għall-BSE kienu obbligatorji għall-bovini li kellhom aktar minn 30 xahar u għall-bovini ta’ aktar minn 24 xahar soġġetti li jinqatlu b’emerġenza (5). Huma nnotifikaw ukoll abbozz ta’ digriet irjali marbut mal-finanzjament tal-iskrining tat-TSE fl-annimali (minn hawn ‘il quddiem “digriet irjali TSE”). Dan l-abbozz ta’ digriet irjali ġie rreġistrat bin-numru N 54/04. L-awtoritajiet Belġjani indikaw li dan l-abbozz ġdid ta’ digriet irjali kien emenda għall-abbozz tad-digriet irjali nnotifikat fl-2001 mill-Belġju u approvat mill-Kummissjoni permezz tad-Deċiżjoni N 21/02 tat-13 ta’ Frar 2002 (6), kif ukoll ta’ abbozz ieħor diskuss b’mod informali mal-Kummissjoni fl-2003. L-ebda wieħed minn dawn l-abbozzi madankollu ma ġie implimentat, u d-digriet innotifikat fl-2004 kien ir-riformulazzjoni tagħhom.
(17)
Jirriżulta mill-informazzjoni ppreżentata mill-Belġju li t-Teżor pubbliku ħa r-responsabbiltà, mill-1 ta’ Jannar 2001 (7), tal-kostijiet tat-testijiet għall-BSE (jiġifieri l-kostijiet tal-ġbir tal-kampjuni u tal-analiżi). Mill-1 ta’ Jannar 2002, il-kostijiet ta’ dawn it-testijiet ġew iffinanzjati minn qabel mill-Uffiċċju Belġjan ta’ Investigazzjoni u Rifużjonijiet (Bureau d’Intervention et de Restitution belge, minn hawn ‘il quddiem il-“BIRB”), sakemm tittieħed deċiżjoni politika dwar is-sistema ta’ finanzjament li għandha tintuża.
(18)
Wara ċerti kummenti li saru mis-servizzi tal-Kummissjoni rigward l-abbozz tad-digriet irjali nnotifikat (N 54/04), l-awtoritajiet Belġjani ppreżentaw abbozz ġdid ta’ digriet irjali f’Mejju 2004, li pprova jwieġeb għar-rimarki tal-Kummissjoni, u li kien jipprovdi sistema ta’ retribuzzjoni ta’ EUR 10,70 għal kull bovin li nqatel mill-1 ta’ Jannar 2003 u li kellu jsir test rapidu fuqu għall-BSE. L-awtoritajiet Belġjani qalu li t-testijiet li saru u li ġew iffinanzjati minn qabel matul l-2002 kienu kompletament iffinanzjati minn għajnuniet indiretti mill-Istat, jiġifieri minn taxxi parafiskali. Barra minn hekk, l-awtoritajiet Belġjani qalu li ammont massimu ta’ EUR 40 għal kull test kien ġie ffinanzjat mill-1 ta’ Jannar 2003, permezz ta’ taxxi parafiskali. L-awtoritajiet Belġjani pprovdew tabelli dettaljati li juru l-kost tat-testijiet għall-BSE mill-2003 ‘il quddiem, u previżjoni ta’ finanzjament ta’ dawn it-testijiet permezz ta’ taxxi parafiskali u retribuzzjonijiet. L-awtoritajiet Belġjani indikaw li d-dati previsti għall-implimentazzjoni tal-iskema ta’ finanzjament kienu l-1 ta’ Lulju 2004 għar-retribuzzjonijiet, u l-1 ta’ Jannar 2005 għat-taxxi parafiskali.
(19)
Billi l-abbozz ta’ digriet irjali nnotifikat kien jindika li kienu diġà ngħataw għajnuniet u nġabru taxxi mill-1 ta’ Jannar 2002, il-miżura ġiet irreġistrata bħala mhux innotifikata fid-19 ta’ Lulju 2004 bin-numru NN 45/04. In-notifika rreġistrata bin-numru N 54/04 min-naħa l-oħra ġiet irtirata mill-Belġju.
(20)
Jirriżulta mill-informazzjoni li ppreżenta l-Belġju fl-2004 li l-intenzjoni ġenerali kienet dik li jkunu ffinanzjati t-testijiet minn qabel, u dak l-ammont jitħallas lura aktar tard, bil-ħsieb li tiġi allokata parti mill-ammont tal-kontribuzzjonijiet għar-rimbors tal-kostijiet tat-testijiet iffinanzjati minn qabel.
(21)
Fl-ittra tagħhom tas-16 ta’ Settembru 2004, l-awtoritajiet Belġjani rrappurtaw abbozz ġdid ta’ digriet irjali, li fih intgħażlet l-idea ta’ retribuzzjoni ta’ EUR 10,70 għal kull bovin ittestjat fil-futur. L-ammont totali indikat f’dan l-abbozz il-ġdid ta’ digriet irjali kien ser iservi għall-finanzjament tat-testijiet għall-BSE fuq il-bovini li kienu sejrin jinqatlu mid-dħul fis-seħħ ta’ dan l-abbozz. Ir-rimborż tal-ammonti li jaqbżu EUR 40 awtorizzati mil-linji gwida Komunitarji dwar l-għajnuna mill-Istat marbuta mat-testijiet tat-TSE, għall-bhejjem li jinsabu mejta u għall-iskart tal-biċċeriji (8) tal-24 ta’ Diċembru 2002 (minn hawn ‘il quddiem “il-linji gwida TSE”), u li ġew iffinanzjati minn qabel wara l-1 ta’ Jannar 2003 kienu s-suġġett ta’ abbozz ieħor li kellu jkun ippreżentat lill-Kummissjoni, u li kellu jindirizza r-retribuzzjoni ta’ dan il-finanzjament minn qabel. Dan id-digriet irjali ġie adottat fil-15 ta’ Ottubru 2004 (9) u daħal fis-seħħ fl-1 ta’ Diċembru 2004.
(22)
Skont it-tagħrif ipprovdut mill-awtoritajiet Belġjani, l-ammont totali tal-kostijiet iffinanzjati minn qabel lil hinn mill-ammont massimu ta’ EUR 40 għall-perjodu ta’ bejn l-1 ta’ Jannar 2003 (10) u t-30 ta’ Ġunju 2004 kien ta’ EUR 15 237 646. Skont l-awtoritajiet Belġjani, mit-30 ta’ Ġunju 2004, ġie rrispettat l-ammont massimu ta’ EUR 40 (11).
(23)
Fl-istess ittra tas-16 ta’ Settembru 2004, l-awtoritajiet Belġjani pprovdew żewġ skedi ta’ informazzjoni, skont l-Artikolu 19 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1/2004 tat-23 ta’ Diċembru 2003 dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat tal-KE dwar l-għajnuna tal-Istat għall-intrapriżi żgħar u ta’ daqs medju attivi fil-produzzjoni, l-ipproċessar u l-marketing ta’ prodotti tal-agrikoltura (12).
(24)
Dawn iż-żewġ miżuri kienu s-suġġett ta’ żewġ eżenzjonijiet, bin-numri XA 53/04 u XA 54/04. Kif indikat fil-punti 19 et sequitur tad-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali, il-miżura eżentata bin-numru XA 53/04 tkopri l-finanzjament minn qabel tat-testijiet għall-BSE (13) b’intensità ta’ għajnuna massima ta’ EUR 40 għal kull test, u din ġiet implimentata fl-1 ta’ Jannar 2003. Il-bażi legali ta’ din il-miżura hija l-liġi tas-27 ta’ Diċembru 2002 dwar il-baġit ġenerali tan-nefqa għall-2003. Il-miżura eżentata bin-numru XA 54/04 tipprovdi intensità ta’ għajnuna massima ta’ EUR 33,38 għal kull test, u ġiet implimentata fil-15 ta’ Ottubru 2004. Din il-miżura ta’ għajnuna hija għal perjodu indefinit. Il-bażi legali tagħha hija l-liġi tas-27 ta’ Diċembru 2003 dwar il-baġit ġenerali tan-nefqa għall-2004.
(25)
Fl-istess ittra tas-16 ta’ Settembru 2004, u b’risposta għall-mistoqsijiet li sarulhom mis-servizzi tal-Kummissjoni, l-awtoritajiet Belġjani qalu li l-laboratorji magħżula sabiex jagħmlu t-testijiet kellhom jissodisfaw kundizzjonijiet ferm preċiżi sabiex jagħmlu l-analiżi inkwistjoni.
(26)
Ftit wara l-ittri tal-14 ta’ Mejju 2004 u tas-16 ta’ Settembru 2004, l-awtoritajiet Belġjani innotifikaw żewġ abbozzi ta’ digrieti rjali rigward il-finanzjament tal-attivitajiet tal-Aġenzija Federali għas-Sikurezza tal-Katina Alimentari (Federal Agency for the Safety of the Food Chain, minn hawn ‘il quddiem l-“FASFC”). Dawn il-miżuri kellhom l-għan li jintroduċu kontribuzzjoni u retribuzzjoni li jkopru l-attivitajiet tal-FASFC. Dawn kienu s-suġġett tad-Deċiżjoni C(2005)4203 tad-9 ta’ Novembru 2005 dwar l-għajnuniet mill-Istat N 9/05 u N 10/05 (minn hawn ‘il quddiem “Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05”) imsemmija fid-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni. Dawn il-miżuri ġew adottati bid-digriet irjali tal-10 ta’ Novembru 2005 li stabbilixxa l-kontribuzzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 4 tal-liġi tad-9 ta’ Diċembru 2004 dwar il-finanzjament tal-FASFC (14), kif ukoll bid-digriet irjali tal-10 ta’ Novembru 2005 dwar ir-retribuzzjonijiet msemmija fl-Artikolu 5 tal-liġi tad-9 ta’ Diċembru 2004 dwar il-finanzjament tal-FASFC (15). Dawn iż-żewġ digrieti rjali daħlu fis-seħħ fl-1 ta’ Jannar 2006. Id-digriet irjali dwar il-kontribuzzjonijiet jirrevoka d-digriet irjali tal-15 ta’ Ottubru 2004 imsemmi fil-premessa 21.
(27)
B’mod aktar konkret, id-digriet irjali dwar ir-retribuzzjonijiet jistabbilixxi l-obbligu tal-biċċeriji li jħallsu retribuzzjoni ta’ EUR 10,70 għal kull bovin jew annimal bid-difer sod ttestjat. Id-digriet irjali dwar il-kontribuzzjonijiet jipprovdi min-naħa l-oħra għall-finanzjament ta’ parti mit-testijiet għall-BSE u li dan għandu jitħallas minn setturi differenti. Il-kost totali tat-test għall-BSE huwa ta’ EUR 44,08, li minnhom EUR 12 huma għat-teħid tal-kampjuni (EUR 10,70 minnhom iffinanzjati mill-biċċerija skont id-digriet irjali dwar ir-retribuzzjonijiet, u EUR 1,30 mill-kontribuzzjoni), u EUR 32,08 huma ffinanzjati mill-kontribuzzjoni, u titħallas direttament lil-laboratorji mill-FASFC. Fid-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05, il-Kummissjoni kkonkludiet li l-finanzjament tal-FASFC mir-retribuzzjonijiet ma kienx jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, li l-finanzjament tal-kontrolli aleatorji kollha mill-kontribuzzjonijiet b’rata fissa ma kienx jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, li l-finanzjament ta’ parti mill-kostijiet tat-testijiet għall-BSE mill-kontribuzzjonijiet kien għajnuna mill-Istat kumpatibbli, u li l-finanzjament tal-kostijiet ta’ testijiet/kontrolli oħrajn marbuta mal-produzzjoni/tqegħid fis-suq kien għajnuna mill-Istat kumpatibbli.
(28)
F’Diċembru 2006, il-Kummissjoni bagħtet mistoqsijiet ġodda lill-Belġju rigward il-każ NN 45/04. Dawn il-mistoqsijiet kienu jikkonċernaw b’mod partikolari r-rimborż tal-ammonti mħallsa fil-kuntest tal-finanzjament minn qabel sa mill-1 ta’ Jannar 2003.
(29)
Fir-risposta tagħhom, datata t-22 ta’ Frar 2007, l-awtoritajiet Belġjani indikaw li riedu jagħmlu rimborż globali tal-kostijiet kollha marbuta mat-testijiet għall-BSE fuq perjodu ta’ 15-il sena. Fil-prattika, inħolqot sistema ta’ rkupru assigurata permezz ta’ sistema ġdida ta’ finanzjament tal-FASFC. Mill-1 ta’ Jannar 2006, kull operatur ħallas kontribuzzjoni lill-FASFC, u parti minn din il-kontribuzzjoni tmur għall-irkupru tal-kostijiet tal-passat marbuta mal-finanzjament minn qabel tat-testjiet għall-BSE. L-operaturi kollha attivi li kellhom bovini matul dan il-perjodu wkoll ikkontribwew għal din is-sistema.
2.2. Kontenut tal-ilmenti mressqa kontra l-abbozz tad-digriet irjali dwar it-TSE
(30)
Skont l-ilmenti li jikkonċernaw l-abbozz tad-digriet irjali dwar it-TSE, il-kontribuzzjoni tapplika għat-tipi kollha ta’ bhejjem maqtula fil-biċċeriji Belġjani u hija imposta wkoll fuq il-prodotti importati. Ilmentatur sostna li perċentwal sostanzjali ta’ annimali maqtula fil-biċċeriji Belġjani ġej minn Stati Membri oħrajn. Skont l-ilmentaturi, il-kontribuzzjoni toħloq diskriminazzjoni kontra l-annimali importati minħabba li dan id-dħul jintuża għall-irkupru tal-kostijiet tat-testijiet għall-BSE li jsiru fuq il-bovini Belġjani.
2.3. Dubji mqajma mill-Kummissjoni fil-kuntest tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali
(31)
L-ewwel nett, għandu jiġi ċċarat li l-ftuħ tal-proċedura formali ta’ investigazzjoni tikkonċerna l-għajnuna għall-finanzjament tal-iskrining għat-TSE fl-annimali fil-Belġju mill-1 ta’ Jannar 2001 kif ukoll il-mekkaniżmi ta’ finanzjament ta’ dawn l-għajnuniet, minbarra l-għajnuniet approvati mid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni minħabba l-kumpatibbiltà tagħhom mas-suq intern. B’mod konkret, dan ifisser li l-għajnuniet approvati mid-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05 (relatati mal-kontribuzzjonijiet u r-retribuzzjonijiet li jiffinanzjaw lill-FASFC) mhumiex se jkunu evalwati f’termini ta’ kumpatibbiltà mar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat applikabbli meta ngħatat l-għajnuna. Din id-Deċiżjoni għalhekk tikkonċerna biss l-għajnuna li tiffinanzja t-testijiet għall-BSE għall-perjodu 2001-2006, kif ukoll għas-sistema ta’ finanzjament tagħha peress li l-għajnuna għat-testijiet għall-BSE matul dan il-perjodu kienet iffinanzjata minn qabel, u li dan il-finanzjament minn qabel kellu jitħallas lura fuq diversi snin.
(32)
Għal raġunijiet ta’ ċarezza, għandha tiġi mfakkra d-differenza bejn il-kliem retribuzzjoni u kontribuzzjoni: min-naħa l-waħda hemm il-ħlasijiet jew retribuzzjonijiet li jkopru l-kostijiet ta’ servizz mogħti. F’dan il-każ, dawn jammontaw għal EUR 10,70, u bdew jitħallsu mill-1 ta’ Diċembru 2004 fuq il-bażi tad-digriet irjali dwar it-TSE, u wara fuq il-bażi tad-digriet irjali dwar ir-retribuzzjoni li jiffinanzja lill-FASFC. Min-naħa l-oħra, hemm it-taxxi jew il-kontribuzzjonijiet li jitħallsu fuq il-bażi tad-digriet irjali tal-10 ta’ Novembru 2005, miġbura mill-FASFC, dovuti minn entitajiet operattivi li jinsabu fil-Belġju u mifruxa fuq 7 setturi (ara l-premessa 29 tad-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05).
(33)
Il-Kummissjoni rrimarkat, fid-Deċiżjoni tagħha ta’ ftuħ ta’ proċedura ta’ investigazzjoni formali, li miżuri ta’ għajnuna għall-finanzjament tat-testijiet għall-BSE huma u kienu ffinanzjati fil-Belġju permezz ta’ sussidji u sistema ta’ piżijiet parafiskali li jikkonsistu kemm f’retribuzzjonijiet kif ukoll f’kontribuzzjonijiet. Parti mid-dħul ta’ dawn ir-retribuzzjonijiet u kontribuzzjonijiet ġiet allokata għar-rimborż tal-finanzjament minn qabel tat-testijiet.
(34)
Il-Kummissjoni kienet qajmet diversi kwistjonijiet u ddikjarat li kien jonqosha xi informazzjoni sabiex tasal għal evalwazzjoni finali tal-miżuri inkwistjoni: l-ewwel, kien hemm dubji dwar l-eżistenza ta’ benefiċċju għal dawk li jirċievu s-servizzi. Fil-fatt, ma kienx ċar jekk ir-retribuzzjonijiet għat-testijiet għall-BSE kinux ikopru l-parti tal-kost tat-testijiet li ma kinitx koperta minn għajnuna Statali kumpatibbli. Il-kost eżatt ta’ dawn it-testijiet ma kienx magħruf, lanqas is-sors ta’ finanzjament addizzjonali fil-każ li r-retribuzzjonijiet ma kinux ikunu suffiċjenti sabiex ikopru l-kostijiet totali tat-testijiet għall-BSE. Lanqas ma kien stabbilit jekk il-kundizzjonijiet li fihom l-FASFC kienet tipprovdi s-servizzi kinux l-istess bħall-prezz tas-suq, l-aktar minħabba l-fatt li l-awtoritajiet Belġjani ma kinux indikaw b’mod ċar jekk l-għażla tal-laboratorji saritx permezz ta’ proċedura miftuħa u trasparenti.
(35)
It-tieni, il-mekkaniżmu tat-taxxi ma kienx ċar: b’mod partikolari, il-benefiċjarji u l-kontributuri ma kinux stabbiliti b’mod ċar, u l-mekkaniżmu ta’ rimborż tal-finanzjament minn qabel tal-kostijiet tat-testijiet għall-BSE ma kienx ċar. Kien hemm mistoqsijiet oħrajn rigward il-kundizzjonijiet li t-taxxi parafiskali kellhom jissodisfaw sabiex jitqiesu konformi mar-regoli dwar l-għajnuniet Statali, b’mod partikolari f’dak li jikkonċerna l-esklużjoni tal-prodotti importati mit-taxxi parafiskali, f’dak li jikkonċerna l-kwistjoni jekk il-prodotti esportati kinux jibbenefikaw mill-miżura ta’ għajnuna ffinanzjata mit-taxxi, u jekk il-piżijiet kinux jinfluwenzaw il-prezz tal-prodotti finali peress li dan kien stabbilit mill-bidliet fil-provvista u d-domanda fis-suq ħieles.
3. OSSERVAZZJONIJIET MRESSQA MILL-BELĠJU
(36)
L-osservazzjonijiet tal-Belġju b’risposta għad-dubji mqajma mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali waslu għand il-Kummissjoni fis-27 ta’ Frar 2009. Dawn jistgħu jinġabru fil-qosor kif ġej:
3.1. Finanzjament għat-testijiet għall-BSE ikkwalifikat bħala għajnuna mill-Istat
(37)
L-ewwel nett, il-Belġju ma jaqbilx li l-finanzjament tat-testijiet għall-BSE għandu jkun ikkwalifikat bħala għajnuna mill-Istat mill-Kummissjoni, minħabba n-natura obbligatorja ta’ dawn it-testijiet. Fil-fatt, il-Belġju jsostni li l-obbligu li jsiru t-testijiet għall-BSE huwa impost mir-Regolament (KE) tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill Nru 999/2001 tat-22 ta’ Mejju 2001 li jistabbilixxi r-regoli għall-prevenzjoni, kontroll u eradikazzjoni ta’ ċertu enċefalopatija sponġiformi trasmissibbli (16) sabiex titħares is-saħħa pubblika. Sabiex isostni t-teżi tiegħu, huwa jsemmi żewġ kawżi (17) fejn il-Qorti tal-Ġustizzja sabet li l-kostijiet tal-kontrolli magħmula għall-ħarsien tas-saħħa pubblika ma jistgħux jitqiesu bħala kumpens għal servizz u li għandha tkun l-awtorità li tagħmel tajjeb għal dawn il-kostijiet. Il-Belġju jirrikonoxxi li l-kawżi inkwistjoni jikkonċernaw il-moviment liberu tal-merkanzija u mhux l-għajnuna mill-Istat, iżda jemmen li r-raġunament huwa applikabbli għas-suġġett tal-għajnuna mill-Istat.
(38)
Barra minn hekk, il-Belġju jindika li, peress li r-Regolament (KE) Nru 999/2001 ma jimponix li l-kostijiet tal-kontrolli jitħallsu mill-impriżi, Stat Membru jista’ jiddeċiedi dwar is-sistema ‘normali’ tal-finanzjament tat-testijiet għall-BSE. Il-kriterju tas-selettività tal-għajnuna mill-Istat għalhekk għandu, skont il-Belġju, ikun evalwat fil-konfront tas-sistema normali (18). Jista’ jkun hemm għajnuna mill-Istat biss jekk ċerti setturi jew impriżi jibbenefikaw minn trattament favorevoli fil-konfront tas-sistema normali magħżula mill-Belġju. Il-Belġju jindika li l-Kummissjoni tidher li hija tal-fehma li r-regola għandha tkun li l-kostijiet jitħallsu mill-bdiewa, li mhuwiex il-każ fit-testi applikabbli. Jekk is-sistemi differenti ta’ finanzjament tat-testijiet għall-BSE jistgħu jwasslu għal distorsjoni fil-kompetizzjoni, dan għandu jkun solvut, skont il-Belġju, permezz ta’ armonizzazzjoni tal-leġiżlazzjonijiet (19), iżda mhix problema ta’ għajnuna mill-Istat. Il-Belġju jsemmi wkoll il-kawża GEMO (20) iżda jqis li din ma tibdilx l-approċċ tiegħu għal dan il-każ. Fl-ittra tiegħu tas-16 ta’ Ottubru 2009, il-Belġju tenna li ma jaqbilx mal-kwalifika ta’ għajnuna mill-Istat użata mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tagħha li tiftaħ il-proċedura ta’ investigazzjoni formali. Madankollu, fi spirtu ta’ kooperazzjoni, il-Belġju applika l-argumenti tal-Kummissjoni sabiex jiċċara l-punti mqajma fid-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali.
3.2. Kwalifika tar-retribuzzjoni
(39)
Il-Belġju jikkunsidra li retribuzzjoni ta’ EUR 10,70 għal kull bovin ttestjat m’għandux jitqies bħala għajnuna mill-Istat.
(40)
Skont il-Belġju, ikun hemm għajnuna mill-Istat biss jekk jingħata benefiċċju favur impriża waħda jew diversi impriżi. Fil-kuntest ta’ retribuzzjoni, jeżisti benefiċċju biss jekk il-benefiċċju li wieħed jingħata jkun ogħla mill-ammont imħallas. Jekk parti mit-testijiet għall-BSE hija ffinanzjata mill-awtoritajiet, il-benefiċċju finali li jieħu l-bidwi jikkorrispondi għall-kost tat-test wara t-tnaqqis tar-retribuzzjoni mħallsa.
(41)
Il-Belġju jkompli jinsisti b’dan ir-raġunament billi jargumenta li f’każ ta’ rkupru, dan iwassal għal ħlas globali ogħla min-naħa tal-bidwi. Fil-fatt, jekk il-kost totali tat-test għandu jitħallas lura, dan jimplika li finalment, dan il-kost jiżdied mal-ammont tar-retribuzzjoni li jkun diġà tħallas.
(42)
Il-Belġju jenfasizza li fil-ġurisprudenza tal-Qorti, teżisti għajnuna mill-Istat biss jekk id-dħul mill-ħlasijiet jintuża għal grupp speċifiku u ma jiffavorixxix bl-istess mod lil dawk kollha li jkunu ħallsu tariffa (21). F’dan il-każ, ir-retribuzzjoni ta’ EUR 10,70 għal kull bovin ttestjat huwa impost fuq l-operaturi ekonomiċi li huma involuti fil-produzzjoni tal-laħam taċ-ċanga. L-ammont ta’ EUR 10,70 li jintuża għat-test ma huwa tal-ebda benefiċċju ekonomiku għalihom u għalhekk ma jistax jitqies bħala għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107 tat-TFUE.
(43)
Skont il-Belġju, il-Kummissjoni segwiet raġunament simili fid-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05 tagħha. Il-Belġju indika li, f’dik id-Deċiżjoni, ir-retribuzzjoni ta’ EUR 10,70 ma kkwalifikatx bħala għajnuna mill-Istat (ara l-premessa 98 tad-Deċiżjoni). Raġunament simili ġie segwit fid-Deċiżjoni N 21/02, fejn parti mill-kostijiet tat-testijiet għall-BSE parzjalment iffinanzjati mill-ħlasijiet tas-settur ma tqisitx bħala għajnuna mill-Istat.
(44)
Fl-ittra tagħhom tas-16 ta’ Ottubru 2009, l-awtoritajiet Belġjani indikaw li r-retribuzzjoni kien imħallsa mill-bidwi, u kienet tikkonċerna parti mill-kostijiet ekonomiċi tat-testijiet għall-BSE. B’risposta għall-mistoqsija li saret mill-Kummissjoni dwar jekk l-ammont tar-retribuzzjoni kienx jikkorrispondi għall-kost ekonomiku reali tas-servizzi pprovduti mil-laboratorji, il-Belġju wieġeb li r-retribuzzjoni kienet biss dwar parti mill-kostijiet tat-testijiet għall-BSE, kif indikat fid-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05. Ir-raġunament tal-Kummissjoni fl-istess deċiżjoni, fil-premessi 61 sa 66, li kien jikkonkludi li l-kostijiet tas-servizzi pprovduti u l-ammont tar-retribuzzjoni kienu ugwali, kien jikkonċerna servizzi oħrajn minbarra t-testijiet għall-BSE. Il-Belġju tenna li fir-rigward tat-testijiet għall-BSE, id-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05 kienet ikkonkludiet li s-servizz fil-forma ta’ testijiet għall-BSE kien tabilħaqq jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, iżda li l-ammont tar-retribuzzjoni (jiġifieri EUR 10,70) ma kienx jikkostitwixxi għajnuna u kellu jitnaqqas mill-kost tat-testijiet.
3.3. In-nuqqas ta’ kumpens żejjed u l-konformità tal-prezzijiet tat-testijiet mal-prezz tas-suq
(45)
Il-Belġju jirreferi għall-punt 132 tal-linji gwida Komunitarji dwar l-għajnuna mill-Istat fis-settur tal-agrikoltura u l-forestrija 2007-2013 (22) (minn hawn ‘il quddiem “il-linji gwida dwar l-Agrikoltura 2007-2013”), fejn huwa indikat li EUR 40 għal kull test huwa “bħalissal-iktar prezz baxx disponibbli fil-Komunità”. Minn Lulju 2005, il-prezzijiet proposti mill-FASFC huma taħt EUR 40. Dan jindika, skont l-awtoritajiet Belġjani, li l-prezzijiet użati fil-Belġju huma konformi mal-prezzijiet tas-suq. Fid-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05 tagħha, il-Kummissjoni rrikonoxxiet li l-laboratorji ntgħażlu permezz ta’ proċeduri miftuħa, trasparenti u mhux diskriminatorji, u li ma jistax jitqies li l-fornituri tas-servizzi (jiġifieri l-laboratorji) qegħdin jibbenefikaw minn xi għajnuna mill-Istat. Is-sitwazzjoni ma nbidlitx minn dakinhar. Barra minn hekk, l-awtoritajiet Belġjani tal-kompetizzjoni fil-preżent qegħdin jinvestigaw il-ftehim fil-prezz bejn il-laboratorji fil-kuntest tat-testijiet għall-BSE. Dan jindika b’mod ċar, skont l-awtoritajiet Belġjani, li m’għandhom l-ebda xewqa li jħallsu prezz żejjed lil-laboratorji. Fl-ittra tagħhom tas-16 ta’ Ottubru 2009, l-awtoritajiet Belġjani indikaw li kienet se ssir investigazzjoni ta’ ftehim possibbli tal-prezz bejn il-laboratorji, u li din l-investigazzjoni kellha tintemm fil-prinċipju fl-ewwel kwart tal-2010.
3.4. Imposta fuq l-esportazzjonijiet u l-importazzjonijiet
(46)
L-awtoritajiet Belġjani jindikaw li l-kontribuzzjonijiet u r-retribuzzjonijiet qatt ma ġew applikati għall-importazzjoni u għall-esportazzjoni. Huma biss l-impriżi stabbiliti fil-Belġju li għandhom iħallsu kontribuzzjoni u l-bovini maqtula fil-Belġju biss u li għandhom aktar minn 30 xahar huma soġġetti għall-ħlas ta’ retribuzzjoni ta’ EUR 10,70.
(47)
Il-Belġju jenfasizza li l-Kummissjoni diġà eżaminat dawn il-miżuri fil-kuntest tad-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05 u kkonkludiet li l-kontribuzzjonijiet ma kinux diskriminatorji fir-rigward tal-prodotti importati jew esportati u ma jmorrux kontra d-dispożizzjonijiet tat-Trattat.
3.5. Nuqqas ta’ mekkaniżmu li permezz tiegħu l-biċċeriji jgħaddu r-retribuzzjoni lill-produtturi jew atturi oħrajn fis-suq
(48)
L-awtoritajiet Belġjani jindikaw li l-biċċeriji jgħaddu l-kost tar-retribuzzjoni lill-klijenti tagħhom bħalma kull impriża normali timponi l-kostijiet imġarrba fuq il-klijenti tagħha. Il-mekkaniżmi normali tas-suq huma għalhekk responsabbli għal dan l-effett. Barra minn hekk, il-fatt li wieħed jieħu il-kost tar-retribuzzjoni bħala oġġett separat fl-irċevuti ppreżentati lill-produtturi hija prattika normali. F’dan ir-rigward, il-Belġju jikkwota l-premessi 93 u 95 tad-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05 fejn il-kriterji previsti fil-punt 25 tal-linji gwida dwar it-TSE jitqiesu bħala ssodisfati.
3.6. Il-benefiċjarji kkwalifikati bħala impriżi żgħar medji (minn hawn ‘il quddiem “SMEs”)
(49)
Il-Belġju jiddikjara li l-bdiewa kollha fil-Belġju huma SMEs, abbażi ta’ dawn il-kundizzjonijiet: huma jħaddmu inqas minn 250 persuna, il-fatturat annwali tagħhom ma jaqbiżx EUR 40 miljun jew il-bilanċ totali annwali ma jaqbiżx EUR 27 miljun, u 25 % jew aktar tal-impriża mhuwiex proprjetà ta’ xi impriża jew impriżi oħrajn li mhumiex SMEs.
3.7. Kummenti dwar il-kumpatibbiltà tal-għajnuniet matul it-tliet perjodi identifikati fid-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura formali ta’ investigazzjoni (2001 sal-2003; 2003 sal-2007; wara l-2007)
(50)
Il-perjodu li jkopri mill-1 ta’ Jannar 2001 sal-1 ta’ Jannar 2003 ma jwassalx għal kummenti partikolari min-naħa tal-Belġju minħabba li l-Kummissjoni kkonkludiet hija stess li probabbilment huwa kumpatibbli mal-premessa 80 tad-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali. Il-Belġju jindika madankollu li l-għajnuna ma kinitx ta’ aktar minn 100 % tal-kostijiet imġarrba u huwa lest li jipprovdi aktar tagħrif f’dan ir-rigward jekk ikun meħtieġ.
(51)
Il-Belġju jenfasizza, madankollu, li dan it-tagħrif huwa pprovdut biss b’mod sussidjarju, minħabba l-fehma inizjali tiegħu li jqis li ma teżistix għajnuna mill-Istat f’dan il-każ, peress li huwa l-Belġju li jagħżel kif jiffinanzja t-testijiet għall-BSE.
(52)
Matul il-perjodu li jkopri bejn l-1 ta’ Jannar 2003 u l-1 ta’ Jannar 2007, il-Belġju jiddikjara li ma tħallset l-ebda għajnuna li qabżet il-100 % tal-kost tat-test. Il-Belġju jirreferi għad-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05 li fiha diġà kienet riveduta din il-kwistjoni.
(53)
Fir-rigward tal-perjodu li jibda mill-1 ta’ Jannar 2007, il-Belġju qatt ma ta għajnuna ta’ aktar minn EUR 40 minħabba li l-kost tat-testijiet kien inqas minn EUR 40.
(54)
Bħala anness għall-kummenti tiegħu, il-Belġju bagħat kronoloġija ddettaljata tal-miżuri li ttieħdu fil-kuntest tal-finanzjament tat-testijiet għall-BSE. Minħabba li din l-informazzjoni hija fil-parti l-kbira ripetuta fil-parti deskrittiva ta’ din id-Deċiżjoni, il-kronoloġija mhijiex eżawrjenti f’din is-sezzjoni. Ċerti elementi madankollu xorta se jkunu inklużi hawn taħt.
(55)
Il-kronoloġija tal-finanzjament tat-testijiet għall-BSE hija ppreżentata b’dan il-mod:
-
mill-1 ta’ Jannar 2001 sal-31 ta’ Diċembru 2001: finanzjament sħiħ tat-testijiet mit-Teżor pubbliku
-
mill-1 ta’ Jannar 2002 sat-30 ta’ Ġunju 2004: finanzjament tat-testijiet minn qabel mill-BIRB. L-ammont totali tal-finanzjament minn qabel mill-BIRB huwa ta’ EUR 67 156 527,65.
-
mill-1 ta’ Lulju 2004 sat-30 ta’ Novembru 2004: finanzjament minn qabel mill-FASFC
-
mill-1 ta’ Diċembru 2004 sal-31 ta’ Diċembru 2005: retribuzzjoni ta’ EUR 10,70 għal kull bovin ittestjat skont id-digriet irjali tal-15 ta’ Ottubru 2004, issupplimentat minn finanzjament mill-FASFC fuq ir-riżervi tagħha u fuq l-avvanz rekuperabbli li t-Teżor pubbliku jagħmel disponibbli għaliha
-
mill-1 ta’ Jannar 2006: finanzjament permezz ta’ retribuzzjoni ta’ EUR 10,70 għal kull bovin ittestjat u ta’ kontribuzzjonijiet imposti fuq 7 setturi differenti (23) Dawn il-kontribuzzjonijiet iservu wkoll sabiex iħallsu lura l-kostijiet tat-testijiet għall-BSE li kienu ġew iffinanzjati minn qabel sa mill-1 ta’ Jannar 2002. Ir-retribuzzjoni wara kienet indiċjata għal EUR 11,07 mill-1 ta’ Jannar 2008.
(56)
Il-prezzijiet tat-testijiet għall-BSE huma dawn li ġejjin:
(f’EUR)
Perjodu
Kost totali tat-testijiet (*)
Ammont tar-retribuzzjoni
01.01.2001-31.01.2001
111,81
/
01.02.2001-31.03.2001
89,50
/
01.04.2001-31.12.2001
64,71
/
01.01.2002-15.03.2002
64,74
/
16.03.2002-31.12.2003
63,45
/
01.01.2004-15.01.2004
63,42
/
16.01.2004-30.06.2004
53,88
/
01.07.2004-30.11.2004
43,44
/
01.12.2004-31.12.2004
43,44
10,70
01.01.2005-30.06.2005
43,47
10,70
01.07.2005-31.12.2005
38,62
10,70
01.01.2006-30.09.2006
40,35
10,70
01.10.2006-31.12.2006
39,32
10,70
01.01.2007-31.12.2007
39,35
10,70
01.01.2008-31.12.2008
39,38
11,07
3.8. Risposti li ngħataw għall-mistoqsijiet supplimentari li għamlet il-Kummissjoni
(57)
Fl-ittra tiegħu tas-16 ta’ Ottubru 2009, il-Belġju għamel diversi kjarifiki b’risposta għall-mistoqsijiet li saru mill-Kummissjoni fl-24 ta’ Lulju 2009 wara l-kummenti ppreżentati mill-Belġju. L-ewwel nett, il-Belġju tenna l-pożizzjoni tiegħu li Stat Membru mhuwiex obbligat jitfa’ l-kost tat-testijiet għall-BSE fuq l-atturi ekonomiċi. Peress li dawn huma kostijiet għall-ħarsien tas-saħħa pubblika, il-kostijiet tal-kontrolli imposti mill-awtoritajiet pubbliċi ma jistgħux jitqiesu bħala kontribuzzjoni għal xi servizz, u imposti fuq l-atturi ekonomiċi. Madankollu, fi spirtu ta’ kooperazzjoni, huwa għażel li jwieġeb għall-mistoqsijiet tal-Kummissjoni billi juża l-loġika espressa fid-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali.
(58)
Fir-rigward tal-parti tal-finanzjament Komunitarju, il-Belġju kkonferma li dan kien inkluż fil-figuri ekonomiċi rrappurtati qabel.
(59)
Wara, il-Belġju ddikjara li fir-rigward tal-finanzjament matul il-perjodu li jkopri bejn it-30 ta’ Ġunju 2004 u l-31 ta’ Diċembru 2005, dan kien sar mill-FASFC fuq il-bażi tas-sorsi ta’ finanzjament li din kellha u li kienet ħadet mill-entitajiet antiki li oriġinat minnhom. Ma kienx hemm taxxi parafiskali matul dan il-perjodu.
(60)
Il-Kummissjoni kienet għamlet mistoqsijiet dwar ir-relazzjoni tal-ammont ta’ EUR 15 237 646 ma’ dak ta’ EUR 67 156 527,65 imsemmi fil-kummenti tal-Belġju (ara l-premessa 55). Il-Belġju wieġeb li s-somma ta’ EUR 15 237 646 kienet parti integrali minn EUR 67 156 527,65. Barra minn hekk, l-awtoritajiet Belġjani indikaw li riedu jagħmlu xi kalkoli sabiex jivverifikaw l-eżattezza tal-ammont imsemmi.
(61)
Fir-rigward tar-retribuzzjonijiet, il-Belġju indika li dawn kienu mħallsa mill-bdiewa, u ma setgħux jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat. Il-Belġju f’dan ir-rigward jagħmel referenza għad-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05, li fiha kien indikat li EUR 33,38 biss mill-EUR 44,08 tal-prezz totali kienu jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat. L-EUR 10,70 ma kinux jikkostitwixxu għajnuna u għaldaqstant tneħħew mill-prezz tat-test fl-evalwazzjoni tal-konformità mal-intensità massima ta’ EUR 40 għal kull test.
(62)
Għal skopijiet prattiċi, il-Belġju indika li l-unika differenza fis-sistema approvata mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05 kienet l-indiċjar tal-ammont tar-retribuzzjoni, li minn EUR 10,70 żdied għal EUR 11,07.
(63)
Fl-ittra tiegħu tal-1 ta’ Diċembru 2009, il-Belġju għamel korrezzjonijiet fil-figuri ppreżentati qabel rigward in-numru ta’ testijiet li saru. Huwa indika li dawn il-figuri kienu qegħdin jissostitwixxu dawk li ngħataw qabel, fl-ittri ta’ qabel u ta’ wara d-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali.
(64)
Dawn il-bidliet huma bbażati fuq il-fatt li n-numru ta’ kampjuni kkunsidrati qabel kien żbaljat. Fil-fatt, l-ewwel kalkoli kienu bbażati fuq numru teoretiku ta’ 3 kampjuni fis-siegħa, meta fir-realtà, kienu ttieħdu 12-il kampjun fis-siegħa fuq il-post. Din iż-żieda fin-numru tat-testijiet fis-siegħa rriżultat fi prezz aktar baxx għal kull kampjun meħud, li kellha wkoll konsegwenzi fuq il-prezz totali għal kull test, minħabba l-fatt li l-kost tat-testijiet huwa parzjalment ikkostitwit minn kost fis-siegħa, li naqas minħabba numru akbar ta’ kampjuni meħuda fis-siegħa. Barra minn hekk, in-numru totali ta’ annimali maqtula matul is-snin 2003 u 2004 naqas meta mqabbel mal-figuri mogħtija qabel. Il-figuri msemmija fl-ittra tal-Belġju tal-1 ta’ Diċembru 2009 huma l-figuri għall-bovini maqtula bil-għan li jiġu kkunsmati mill-bniedem, irrappurtati lill-Kummissjoni għas-snin 2003 u 2004.
(EUR)
2003
Kost tal-laboratorju
Tariffa fis-siegħa tal-veterinarju
Kost tat-teħid tal-kampjuni
Prezz tal-kit tat-test
Kost totali
Intervent
40/test
Jannar
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Frar
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Marzu
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
April
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Mejju
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Ġunju
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Lulju
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Awwissu
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Settembru
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Ottubru
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Novembru
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Diċembru
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(EUR)
2004
Kost tal-laboratorju
Tariffa fis-siegħa tal-veterinarju
Kost tat-teħid tal-kampjuni
Prezz tal-kit tat-test
Kost totali
Intervent
40/test
1-15 Jannar
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
16-31 Jannar
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
Frar
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
Marzu
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
April
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
Mejju
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
Ġunju
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
Lulju
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
Awwissu
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
Settembru
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
Ottubru
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
Novembru
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
Diċembru
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
Fuq il-bażi tat-tabella li tidher fil-premessa 64, il-Belġju jikkonkludi li l-kost totali għat-testijiet għall-BSE kien inqas minn EUR 40 mill-1 ta’ Lulju 2004.
(66)
L-awtoritajiet Belġjani ipprovdew ukoll, fuq din il-bażi, emenda għat-tabella pprovduta qabel il-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali u inkluża fil-premessa 25 tad-Deċiżjoni tal-ftuħ. L-aħħar figuri pprovduti juru n-numri reali u mhux stimi bħal qabel. Minn dan it-tagħrif jirriżulta li l-ammont totali ffinanzjat minn qabel jammonta mhux għal EUR 15 237 789,90 kif stmat qabel, iżda għal EUR 6 619 810,74.
Perjodu
Prezz tat-test (EUR)
Numru ta’ testijiet
Total (EUR)
1.1.2003
15.1.2004
Għajnuna indiretta mill-Istat
40,00
373 550
14 942 015,90
Kost tat-test EUR 40
31,08
373 550
5 759 524,54
Total
71,08
373 550
20 701 540,44
16.1.2004
30.6.2004
Għajnuna indiretta mill-Istat
40,00
160 551
6 422 043,10
Dazju
22,02
160 551
860 286,19
Total
62,02
160 551
7 282 329,29
1.1.2003
30.6.2004
Baġit totali ffinanzjat minn qabel li hu ogħla mill-ammont massimu ta’ EUR 40
6 619 810,74
(67)
Il-Belġju jindika wkoll li jekk l-investigazzjoni tal-awtoritajiet Belġjani tal-kompetizzjoni tiżvela li l-prezzijiet għat-testijiet għall-BSE li saru mil-laboratorji żdiedu minħabba l-possibbiltà ta’ ftehim illegali bejn il-laboratorji, huwa kien se jimpenja ruħu sabiex jirkupra l-eċċess tal-prezz imħallas, jekk ikun meħtieġ billi jibda proċeduri legali quddiem il-qrati kompetenti.
(68)
Fl-ittra tagħhom tas-6 ta’ April 2011, l-awtoritajiet Belġjani kkonfermaw li r-retribuzzjoni ta’ EUR 10,70 kienet tikkonċerna biss il-ħlas tat-test għall-BSE mill-benefiċjarju li effettivament jibbenefika minnu dak il-ħin, u ma jservix għar-rimborż tal-finanzjament minn qabel tat-testijiet għall-BSE preċedenti.
(69)
F’din l-istess ittra tas-6 ta’ April 2011, l-awtoritajiet Belġjani indikaw li l-ammont totali ffinanzjat minn qabel mill-BIRB kien ta’ EUR 67 156 527,65. L-FASFC ħallset lura parti minn din is-somma b’dan il-mod:
Imħallsin lura mill-FASFC:
2005
EUR 4 477 102
2006
EUR 4 477 102
2007
L-ebda rimborż (kienet intalbet estensjoni u din ingħatat biex b’hekk jitħallsu l-imgħaxijiet)
2008
EUR 194 901 (imgħaxijiet fuq ir-rimborż irrappurtat)
Mill-2008
L-ebda ħlas lura aktar lill-BIRB - liġi qafas tat-22.12.2008
Dak li fadal jitħallas lura
EUR 58 202 323
(70)
Il-Belġju indika li l-gvern kien iddeċieda li jissospendi r-rimborż tal-finanzjament minn qabel lill-BIRB, u li, bħala konsegwenza ta’ dan, is-somom irkuprati għandhom jiġu inklużi fil-bilanċ pożittiv tal-FASFC. Dan il-bilanċ għandu jitqies bħala r-rimborż tat-testijiet għall-BSE.
(71)
Fir-rigward tal-ħlas mill-produttur tal-kost tat-testijiet għall-BSE, il-Belġju tenna li ma kienx hemm sistema speċifika li tobbliga lill-biċċeriji jitolbu l-ammont tar-retribuzzjoni għat-test għall-BSE lill-produttur, iżda li dan kien isir b’mod spontanju. Il-Belġju pprovda xi eżempji ta’ rċevuti li minnhom jirriżulta b’mod ċar li l-kont tal-ammont tar-retribuzzjoni huwa mniżżel bħala entrata separata fuq l-irċevuti. Din hija d-dikjarazzjoni tax-xiri tal-biċċerija lill-produttur, fejn l-ammont tar-retribuzzjoni jitnaqqas mill-ammont totali li għandu jitħallas mill-biċċerija lill-produttur għax-xiri tal-annimal. Il-Belġju jindika li din hija prova li l-produttur huwa dak li fl-aħħar nett huwa obbligat iħallas it-test għall-BSE lill-FASFC.
(72)
Fl-aħħar ittra tagħhom tal-25 ta’ Mejju 2011, l-awtoritajiet Belġjani indikaw li l-ammonti tal-għajnuna jistgħu jkunu s-suġġett ta’ applikazzjoni kumulattiva tal-għajnuna de minimis kif previst fir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1860/2004 tas-6 ta’ Ottubru 2004 dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat tal-KE għall-għajnuna de minimis fis-setturi tal-agrikoltura u tas-sajd (24) u tal-EUR 40 ta’ għajnuna kumpatibbli għal kull test, għall-perjodu li fih kien japplika r-Regolament.
4. KUMMENTI MRESSQA MILL-PARTIJIET TERZI
(73)
Fil-kuntest ta’ din il-proċedura, il-Kummissjoni ma rċeviet l-ebda kumment min-naħa ta’ partijiet terzi interessati.
5. VALUTAZZJONI
5.1. Valutazzjoni tal-eżistenza ta’ għajnuna
(74)
L-ewwel nett, il-Belġju indika fil-kummenti tiegħu dwar id-Deċiżjoni tal-ftuħ ta’ investigazzjoni formali li l-kost tat-testijiet għall-BSE kienet iffinanzjata mill-Istati Membri, minħabba n-natura obbligatorja tagħhom, u li l-ebda Regolament Komunitarju ma kien jitlob li l-kostijiet tal-kontrolli jitħallsu mill-impriżi. Il-linji gwida dwar l-Agrikoltura 2007-2013 u l-prattika tal-Kummissjoni madankollu jindikaw b’mod ċar li d-diversi livelli ta’ kostijiet tat-testijiet jistgħu joħolqu distorsjonijiet fil-kompetizzjoni, u li l-parti l-kbira tal-Istati jagħtu għajnuna sabiex ikopru l-prezz ta’ dawn it-testijiet, għalhekk jeħtieġ li l-intensità tagħha tkun irregolata sabiex tonqos id-distorsjoni tal-kompetizzjoni kkawżata minn din l-għajnuna. B’mod partikolari, il-linji gwida dwar it-TSE jsemmu b’mod ċar li l-għajnuna mogħtija mill-Istati tippreżenta riskji ta’ distorsjoni fil-kompetizzjoni. Fil-punt 24 tal-linji gwida dwar it-TSE, pereżempju, jissemma li, “mill-1 ta’ Jannar 2003, l-ammont totali ta’ għajnuna diretta u indiretta, inkluża l-għajnuna Komunitarja, għal testijiet obbligatorji tat-TSE fuq annimali maqtula għall-konsum mill-bniedem ma jistax ikun aktar minn EUR 40 għal kull test. L-obbligu tat-test jista’ jkun ibbażat fuq il-liġi Komunitarja jew nazzjonali.” Dawn il-linji gwida ġew ippreżentati lill-Istati Membri, li ġew mistiedna jieħdu miżuri utli u li jagħmlu l-iskemi tagħhom konformi ma’ dawn il-linji gwida. Bl-istess mod, fir-rigward tal-linji gwida dwar l-Agrikoltura 2007-2013, il-kwalifika ta’ għajnuna mill-Istat għat-testijiet għall-BSE hija inkluża fil-punti 132(f) et sequitur. Barra minn hekk, huwa importanti li jkun enfasizzat li d-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05, fejn parti mill-finanzjament tat-testijiet għall-BSE kienet ikkwalifikata bħala għajnuna, ma kinitx appellata mill-awtoritajiet Belġjani, li b’mod impliċitu jfisser li l-awtoritajiet Belġjani aċċettaw din il-kwalifika ta’ għajnuna mill-Istat għall-finanzjament tat-testijiet għall-BSE.
(75)
Mill-kunsiderazzjonijiet preċedenti, wieħed jista’ jikkonkludi li r-reviżjoni tal-Belġju, tal-kwalifika tal-għajnuna għall-finanzjament tat-testijiet għall-BSE bħala għajnuna mill-Istat minħabba n-natura obbligatorja ta’ dawn it-testijiet m’għandha l-ebda bażi minħabba t-testi applikabbli u applikati għal bosta snin.
(76)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni teżamina l-miżuri inkwistjoni mill-perspettiva tal-Artikolu 107 tat-TFUE. L-Artikolu 107(1) tat-TFUE jipprovdi li, ħlief għad-derogi previsti fit-Trattati, kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern.
(77)
Sabiex miżura taqa’ taħt l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, l-erba’ kundizzjonijiet li ġejjin għandhom ikunu ssodisfati kollha: 1) il-miżura għandha tkun iffinanzjata mill-Istat jew permezz tar-riżorsi tal-Istat u tkun attribwibbli lill-Istat; 2) għandha tikkonċerna b’mod selettiv ċerti impriżi jew setturi ta’ produzzjoni; 3) għandha tagħti vantaġġ ekonomiku lill-impriżi benefiċjarji; 4) għandha taffettwa l-kummerċ fl-Unjoni u tfixkel jew thedded li tfixkel il-kompetizzjoni.
(78)
Fil-premessi li ġejjin, dawn l-erba’ kriterji se jkunu applikati għall-miżuri li jistgħu jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat.
(79)
Kif indikat fil-premessa 55, intużaw diversi sistemi ta’ finanzjament sabiex jiffinanzjaw il-kostijiet tat-testijiet għall-BSE. Fil-kuntest tal-eżaminazzjoni tal-kriterju tal-preżenza ta’ riżorsi tal-Istat, din id-Deċiżjoni tagħmel distinzjoni bejn id-diversi metodi ta’ finanzjament tat-testijiet għall-BSE.
5.1.1. Preżenza ta’ riżorsi tal-Istat
5.1.1.1. Mill-1 ta’ Jannar 2001 sal-31 ta’ Diċembru 2001
(80)
Matul il-perjodu li jkopri mill-1 ta’ Jannar 2001 sal-31 ta’ Diċembru 2001, il-kostijiet tat-testijiet għall-BSE kienu kompletament iffinanzjati mit-Teżor pubbliku. Ma hemm l-ebda dubju li dan huwa każ ta’ finanzjament permezz ta’ riżorsi mill-Istat.
5.1.1.2. Mill-1 ta’ Jannar 2002 sat-30 ta’ Ġunju 2004
(81)
Matul il-perjodu segwenti, jiġifieri mill-1 ta’ Jannar 2002 sat-30 ta’ Ġunju 2004, it-testijiet ġew iffinanzjati minn qabel mill-BIRB, sakemm tinstab soluzzjoni strutturali għall-finanzjament tat-testijiet. Il-BIRB hija kumpanija pubblika federali b’personalità ġuridika, li ħarġet mill-bidla fi ħdan l-Uffiċċju Belġjan tal-Ekonomija u tal-Agrikoltura li kien hemm qabel (Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture -OBEA) u mit-taqsima tal-Agrikoltura tal-Uffiċċju Ċentrali tal-Kwoti u l-Liċenzji (Office Central des Contingents et Licences - OCCL) li kien hemm qabel. Dan huwa korp parastatali ta’ kategorija B, imqiegħed taħt l-awtorità tal-Ministru tal-Agrikoltura u tal-Klassijiet Medji. Il-BIRB hija aġenzija tal-pagamenti akkreditata fil-qafas tal-Politika Agrikola Komuni, u ffinanzjata mill-FAEGG (25). Tista’ wkoll tkun responsabbli mix-xogħol li jirriżulta mill-politika agrikola tal-gvern federali jew tal-gvernijiet reġjonali. Sabiex tkun tista’ tibbilanċja l-baġit amministrattiv tagħha, il-BIRB għandha allokazzjoni mill-gvern inkluża fil-baġit tas-setgħa ta’ sorveljanza tagħha fil-livell federali (is-Servizz pubbliku federali tal-Ekonomija) u xi dħul proprju (dħul minn rimunerazzjonijiet u minn investimenti limitati). Minħabba dan ta’ hawn fuq, il-finanzjament permezz tal-BIRB huwa finanzjament li ġej mir-riżorsi tal-Istat.
5.1.1.3. Mill-1 ta’ Lulju 2004 sat-30 ta’ Novembru 2004
(82)
Mill-1 ta’ Lulju 2004 sat-30 ta’ Novembru 2004, it-testijiet kienu ffinanzjati minn qabel mill-FASFC. Il-leġiżlazzjoni fis-seħħ fiż-żmien (jiġifieri prinċipalment il-liġi tal-4 ta’ Frar 2000 dwar il-ħolqien tal-FASFC (26)) kienet tindika li l-FASFC kienet iffinanzjata b’mod speċjali minn dħul varju bħal dħul mid-drittijiet, ħlas u retribuzzjonijiet, il-prodotti ta’ multi amministrattivi, dħul okkażjonali, rigali u benefiċċji oħrajn … (27) L-FASFC hija kumpanija pubblika b’personalità ġuridika, ikklassifikata fil-kategorija A prevista mil-liġi tas-16 ta’ Marzu 1954 dwar il-kontroll ta’ ċerti entitajiet ta’ interess pubbliku (28). Minn dawn il-kunsiderazzjonijiet jirriżulta li l-finanzjamenti mogħtija mill-FASFC jikkostitwixxu riżorsi tal-Istat, u li l-għoti tagħhom huwa deċiż mill-awtorità pubblika, minħabba li l-FASFC hija soġġetta għall-awtorità tal-Ministru responsabbli mis-saħħa pubblika.
5.1.1.4. Mill-1 ta’ Diċembru 2004 sal-31 ta’ Diċembru 2005
(83)
Fir-rigward tal-perjodu li jkopri bejn l-1 ta’ Diċembru 2004 (id-data tad-dħul fis-seħħ tad-digriet irjali tal-15 ta’ Ottubru 2004) u l-31 ta’ Diċembru 2005 (id-data tad-dħul fis-seħħ tad-digrieti rjali tal-10 ta’ Novembru 2005), it-testijiet għall-BSE kienu ffinanzjati minn retribuzzjoni ta’ EUR 10,70 għal kull bovin ittestjat issupplimentat minn finanzjament mill-FASFC fuq ir-riżervi tagħha u fuq l-avvanz rekuperabbli li t-Teżor pubbliku għamel disponibbli.
(84)
Il-finanzjament parzjali magħmul mill-FASFC u maħruġ mill-fondi tagħha stess huwa riżorsa tal-Istat (ara l-premessa 82).
(85)
Fir-rigward tal-kwistjoni dwar jekk ir-retribuzzjonijiet humiex riżorsi tal-Istat, jistgħu jkunu riżorsi tal-Istat jekk jirriżulta li r-retribuzzjonijiet ma jkoprux l-kostijiet reali kollha tas-servizzi li huma mistennija li jħallsu. Fil-fatt, jekk ma jkunx hemm qbil bejn il-kost tas-servizz mogħti u r-retribuzzjoni, iż-żejjed ikun riżorsa tal-Istat li tista’ tintuża mill-korp Statali li ngħatatlu r-retribuzzjoni. Huwa għalhekk għandu jiġi vverifikat jekk ir-retribuzzjoni mħallsa mill-FASFC għat-testijiet għall-BSE jirrappreżentawx ħlasijiet għas-servizzi tal-FASFC effettivament ipprovduti lill-impriżi u jekk dawn humiex ibbażati jew le fuq il-prezz tas-suq (ara l-premessa 54 tad-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali). Din il-kwistjoni hija ttrattata aktar ‘l isfel, fl-eżaminazzjoni tal-kunċett ta’ vantaġġ.
5.1.1.5. Mill-1 ta’ Jannar 2006
(86)
Fir-rigward tal-perjodu li jsegwi d-dħul fis-seħħ tad-digrieti rjali tal-10 ta’ Novembru 2005, jiġifieri l-perjodu li jibda mill-1 ta’ Jannar 2006, għandu jiġi kkunsidrat jekk ir-rimunerazzjonijiet u l-kontribuzzjonijiet li ġew stabbiliti minn dawn id-digrieti, humiex riżorsi tal-Istat. Din il-kwistjoni diġà ġiet eżaminata fil-kuntest tad-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05. Fil-premessa 44 kien ġie indikat, b’mod ġenerali, li l-kontribuzzjonijiet kienu riżorsi tal-Istat, u li r-retribuzzjonijiet setgħu jkunu riżorsi tal-Istat jekk kien jirriżulta li dawn ir-retribuzzjonijiet ma kinux ikopru l-kostijiet reali kollha tas-servizzi li kienu mistennija jħallsu. Fil-każ tat-testijiet għall-BSE, dawn kienu parzjalment iffinanzjati minn retribuzzjonijiet u parzjalment minn kontribuzzjonijiet. Id-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05 kienet ikkonkludiet li l-finanzjament ta’ parti mill-kostijiet tat-testijiet għall-BSE permezz tar-retribuzzjonijiet ma kienx għajnuna mill-Istat, u li l-finanzjament permezz tal-kontribuzzjonijiet kien għajnuna mill-Istat kumpatibbli. Kif indikat fid-Deċiżjoni tal-ftuħ ta’ proċedura ta’ investigazzjoni formali fil-premessa 34, l-għajnuniet approvati mid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni mhumiex is-suġġett ta’ din id-Deċiżjoni, u għaldaqstant mhumiex se jkunu eżaminati mill-ġdid hawnhekk.
(87)
Madankollu, fid-dawl tal-informazzjoni mogħtija mill-Belġju wara l-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali, irriżulta li parti mid-dħul mill-kontribuzzjonijiet intużat fl-2005 u l-2006 sabiex jitħallas lura l-finanzjament minn qabel tat-testijiet għall-BSE li kien jaqbeż EUR 40 matul il-perjodu li jkopri bejn l-1 ta’ Jannar 2003 u l-1 ta’ Diċembru 2004. Madankollu dan ma ssemmiex fid-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05. Parti mill-kontribuzzjonijiet kienet serviet għalhekk sabiex tiffinanzja t-testijiet għall-BSE li saru matul il-perjodu li jkopri bejn l-1 ta’ Jannar 2003 u l-1 ta’ Diċembru 2004, bl-għan li l-kostijiet iffinanzjati minn qabel tat-testijiet għall-BSE obbligatorji li kienu ogħla mill-massimu ta’ EUR 40 jiġu rkuprati mingħand il-bdiewa b’mod mhux individwali.
(88)
L-allokazzjoni ta’ parti mid-dħul ta’ dawn il-kontribuzzjonijiet għar-rimborż tal-finanzjament minn qabel tat-testijiet bl-ebda mod ma tibdel il-kwalifika ta’ riżorsi tal-Istat kif użata fid-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05.
5.1.2. Vantaġġ selettiv għal impriża
(89)
Fl-eżaminazzjoni tal-eżistenza ta’ vantaġġ, jeħtieġ li ssir distinzjoni bejn, min-naħa l-waħda, il-miżuri ffinanzjati mir-riżorsi tal-Istat, inklużi l-kontribuzzjonijiet, u min-naħa l-oħra l-miżuri ffinanzjati mir-rimunerazzjonijiet.
(90)
Fir-rigward tal-miżuri ffinanzjati mir-riżorsi tal-Istat, inklużi l-kontribuzzjonijiet, il-Kummissjoni dejjem kienet tal-fehma (29) li jekk l-Istat jiffinanzja l-kostijiet tal-kontrolli obbligatorji li jikkonċernaw il-produzzjoni jew il-bejgħ tal-prodotti, dan għandu jitqies bħala vantaġġ selettiv għall-kumpaniji (30). Fil-fatt, l-Istat naqqas piżijiet li normalment ikunu inklużi fil-baġit ta’ kumpanija. Minn dan wieħed jista’ jikkonkludi li l-bdiewa, il-biċċeriji u l-entitajiet l-oħrajn li jipproċessaw, jimmanipulaw, ibiegħu jew jikkumerċjalizzaw prodotti tal-bovini li jkollhom l-obbligu li jagħmlu t-testijiet għall-BSE skont il-liġi applikabbli matul il-perjodu inkwistjoni, iwettqu attività ekonomika u bbenefikaw minn għajnuna mill-Istat permezz tal-finanzjament tat-testijiet għall-BSE mill-Istat, mill-1 ta’ Jannar 2001.
(91)
L-argument imqajjem mill-Belġju (ara l-premessi 37 et sequitur) li l-finanzjament tat-testijiet għall-BSE huwa impost sabiex tiġi mħarsa s-saħħa pubblika, u li huwa l-Istat Membru li għandu jiddeċiedi rigward is-sistema normali ta’ finanzjament tat-testijiet għall-BSE ma jistax ikun aċċettat għar-raġunijiet imsemmija fil-premessa 74. Fil-kuntest aktar speċifiku tal-evalwazzjoni tas-selettività, il-Belġju argumenta li wieħed jista’ jitkellem biss dwar is-selettività meta ċerti setturi jew impriżi jibbenefikaw minn trattament preferenzjali fil-konfront tas-sistema normali. Il-fatt li hemm differenzi bejn id-diversi Stati Membri rigward il-finanzjament tat-testijiet għall-BSE u li dan jista’ jwassal għal distorsjonijiet fil-kompetizzjoni mhuwiex, skont il-Belġju, kwistjoni ta’ għajnuna mill-Istat, iżda ta’ armonizzazzjoni tal-liġijiet.
(92)
Madankollu dan l-argument ma jistax ikun aċċettat. Kif indikat fid-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05, il-kriterju tas-selettività ikun issodisfat meta l-vantaġġ jingħata biss lil ċerti impriżi, jew lil xi settur ta’ attività. F’dan il-każ, fil-livell nazzjonali, il-finanzjament tat-testijiet għall-BSE mill-Istat jibbenefika lil settur speċifiku, dak tat-trobbija tal-annimali sottomessi għat-testijiet għall-BSE. Fil-livell Komunitarju, il-finanzjament tat-testijiet għall-BSE favur impriżi Belġjani mill-Istat jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat jagħti vantaġġ lil dawn l-impriżi fuq il-kompetituri barranin li l-finanzjament tat-testijiet obbligatorji għall-BSE ma jsirx mill-Istat jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat. Fil-preambolu għal-linji gwida dwar it-TSE (punti 8 u 9), kien indikat b’mod ċar li l-armonizzazzjoni li kienet għaddejja u li timponi lis-settur li jħallas il-kostijiet seħħet bil-mod, u li l-Kummissjoni kienet iddeċidiet għalhekk li tiċċara u li tibdel il-politika tagħha fir-rigward tal-għajnuna mill-Istat f’dak li jikkonċerna l-kostijiet iġġenerati mit-testijiet għall-BSE. Il-punt 24 tal-linji gwida dwar it-TSE min-naħa tiegħu jindika li l-obbligu tal-eżami seta’ jkun ibbażat fuq il-liġi Komunitarja jew nazzjonali. Dan il-punt jindika b’mod ċar li ma hemmx armonizzazzjoni Komunitarja fir-rigward tal-obbligu li jsiru t-testijiet, li jfisser li tista’ wkoll isseħħ għajnuna selettiva li tagħti vantaġġ lill-kumpaniji ta’ xi Stat Membru partikolari bħala riżultat ta’ dan. Bħala konklużjoni, il-miżuri ffinanzjati permezz ta’ riżorsi tal-Istat fosthom il-kontribuzzjonijiet, joħolqu vantaġġ selettiv għall-bdiewa, il-biċċeriji u l-entitajiet l-oħrajn li jipproċessaw, jimmanipulaw, ibiegħu jew jikkumerċjalizzaw prodotti tal-bovini soġġetti għat-test obbligatorju għall-BSE skont il-liġi applikabbli, minħabba li dawn itaffu l-piżijiet finanzjarji fuq il-benefiċjarji. Dawn il-vantaġġi ma jingħatawx permezz ta’ pagamenti diretti, iżda permezz tal-ħlas tal-kostijiet tat-testijiet għall-BSE mill-awtoritajiet pubbliċi, li jħallsu direttament l-kost tat-testijiet lil-laboratorji li jagħmluhom fuq talba tal-biċċeriji u li jgħaddu l-kostijiet lill-FASFC.
(93)
Fir-rigward tal-miżuri tal-għajnuna ffinanzjata mir-retribuzzjonijiet, jeħtieġ li jkun ivverifikat jekk ingħatax vantaġġ permezz ta’ dawn ir-retribuzzjonijiet. Kif indikat fid-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali (fil-premessi 61 u 62), ikun hemm biss vantaġġ jekk ir-retribuzzjonijiet ikunu inqas mill-kostijiet reali tas-servizzi attwalment ipprovduti mill-FASFC lill-operaturi ekonomiċi. Jeħtieġ li jkun ivverifikat ukoll jekk it-tariffi jirrappreżentawx ħlasijiet għas-servizzi tal-FASFC realment ipprovduti lill-kumpaniji. B’mod aktar konkret, il-kwistjoni hija jekk ingħatax vantaġġ lill-biċċeriji u lill-produtturi li ħallsu r-rimunerazzjoni ta’ EUR 10,70 għal kull bovin ittestjat matul il-perjodu ta’ bejn l-1 ta’ Diċembru 2004 u l-31 ta’ Diċembru 2005, u jekk dawn ibbenefikawx realment mis-servizzi pprovduti mill-FASFC.
(94)
Fir-risposta tagħhom għad-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali l-awtoritajiet Belġjani indikaw li r-retribuzzjoni ta’ EUR 10,70 għal kull bovin ittestjat kien l-uniku sors ta’ finanzjament mill-FASFC għall-kostijiet tat-testijiet għall-BSE, għajr għar-riżervi tal-FASFC u s-self rekuperabbli mit-Teżor pubbliku. Il-ħlas tar-retribuzzjoni isir mill-biċċeriji. L-awtoritajiet Belġjani qalu li l-biċċeriji m’għandhom l-ebda obbligu legali li jitolbu l-ammont tar-retribuzzjoni lill-klijenti tagħhom, iżda li l-prattika tal-biċċeriji hija li jiddebitaw l-ammont tar-retribuzzjoni b’mod separat lill-produtturi. Dan kien ippruvat mill-Belġju permezz tal-irċevuti mogħtija bħala eżempju li minnhom joħroġ ċar li l-biċċeriji jiddebitaw l-ammont tar-retribuzzjoni b’mod separat lill-produtturi. Il-Belġju jqis li m’hemmx bżonn li jirregola formalment il-mod li bih il-biċċeriji jgħaddu lill-produtturi jew lil xi benefiċjarji potenzjali oħrajn tas-servizzi r-retribuzzjoni li huma jħallsu, minħabba li dan il-kost jintalab mill-produtturi bl-istess mod ta’ kostijiet oħrajn relatati mal-qatla u addebitati lill-produtturi.
(95)
Għaldaqstant, minn dan li ntqal wieħed jista’ jikkonkludi li d-dubju mqajjem fil-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali, fil-premessa 44, li kien jindika li t-tariffa għall-biċċeriji kienet ferm ogħla milli għal benefiċjarji oħrajn tas-servizz, tqajjem mill-informazzjoni ppreżentata mill-Belġju rigward il-fatturazzjoni tal-ammont ta’ din ir-retribuzzjoni lill-produtturi.
(96)
Rigward il-kwistjoni dwar jekk il-prezz tat-testijiet għall-BSE huwiex il-prezz tas-suq, il-Belġju indika, l-ewwel nett, lill-Kummissjoni li minn Lulju 2005, il-prezzijiet proposti mill-FASFC huma taħt EUR 40, filwaqt li l-linji gwida dwar l-Agrikoltura 2007-2013 jirrappurtaw li EUR 40 huwa l-prezz l-aktar baxx disponibbli fil-Komunità f’dak iż-żmien. Din hija indikazzjoni li l-prezzijiet huma konformi mal-prezzijiet użati bnadi oħrajn fl-Ewropa matul dak il-perjodu partikolari. It-tieni, il-Belġju wieġeb għad-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali li s-sitwazzjoni kienet l-istess bħas-sitwazzjoni analizzata fid-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05, li kienet tikkonkludi li n-nomina tal-fornituri kienet saret skont proċeduri miftuħa u mhux diskriminatorji (ara l-premessa 82 tad-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05). It-tielet, il-Kummissjoni tinnota l-impenn tal-Belġju li jieħu l-miżuri legali kollha disponibbli sabiex jirkupra ż-żejjed li tħallas għall-prezzijiet tat-testijiet, f’każ li l-investigazzjonijiet tal-awtorità Belġjana tal-kompetizzjoni jikkonkludu li sar ftehim illegali bejn il-laboratorji, li seta’ jkollu bħala effett iż-żieda fil-prezzijiet tat-testijiet. Abbażi ta’ dawn il-kunsiderazzjonijiet, il-Kummissjoni tikkonkludi li r-retribuzzjonijiet ma jistgħux jitqiesu bħala riżorsi tal-Istat, minħabba li r-retribuzzjonijiet mħallsa mill-FASFC għat-testijiet għall-BSE jirrappreżentaw ħlas għas-servizzi tal-FASFC attwalment ipprovduti lill-kumpaniji u kienu bbażati fuq il-prezzijiet tas-suq.
(97)
Jista’ jkun konkluż, f’konformità mad-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05, li ma ngħata l-ebda vantaġġ lill-biċċeriji u lanqas lill-produtturi permezz tar-retribuzzjoni, minħabba l-fatt li r-retribuzzjoni tkopri ħlas għal servizz li bbenefika minnu min huwa responsabbli għar-retribuzzjoni, u li l-prezz tat-test huwa bbażat fuq il-prezz tas-suq. Din il-konklużjoni twassal ukoll għall-konklużjoni li ma kienx hemm finanzjament mir-riżorsi tal-Istat minħabba li l-prezz tat-test kien konformi mal-prezz tas-suq.
5.1.3. Distorsjoni tal-kompetizzjoni u effett fuq il-kummerċ fl-UE
(98)
Fir-rigward tal-kundizzjonijiet l-oħrajn li jirregolaw l-applikazzjoni tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE, il-miżura tista’ tħalli effett fuq il-pożizzjoni tal-Belġju f’dan is-settur (31). Peress li l-impriżi Belġjani huwa attivi f’suq internazzjonali ferm kompetittiv, il-miżura tfixkel jew thedded li tfixkel il-kompetizzjoni (32) u taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
5.1.4. Konklużjonijiet dwar in-natura ta’ għajnuna fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE
(99)
Il-Kummissjoni tqis li, fid-dawl ta’ dak li ntqal, il-finanzjament tat-testijiet għall-BSE permezz tal-kontribuzzjonijiet u riżorsi oħrajn tal-Istat kif indikat aktar ‘il fuq huwa vantaġġ, iffinanzjat mir-riżorsi tal-Istat. Dan il-vantaġġ ifixkel jew jhedded li jfixkel il-kompetizzjoni billi jiffavorixxi ċerti kumpaniji u ċerti produzzjonijiet, peress li jista’ jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri. Il-vantaġġ jingħata lill-bdiewa, lill-biċċeriji u lil entitajiet oħrajn li jipproċessaw, jimmanipulaw, ibiegħu jew jikkumerċjalizzaw prodotti tal-bovini u soġġetti għal test obbligatorju għall-BSE skont il-liġi applikabbli. Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonkludi li dawn il-miżuri jaqgħu taħt l-Artikolu 107(1) tat-TFUE. Bil-kontra ta’ dan, il-parti tat-testijiet għall-BSE iffinanzjata minn retribuzzjonijiet mhijiex għajnuna, peress li dawk responsabbli mir-retribuzzjonijiet jibbenefikaw mis-servizz ipprovdut bil-prezz tas-suq.
5.2. Illegalità tal-għajnuna
(100)
Mill-1 ta’ Jannar 2001, l-awtoritajiet Belġjani ma nnotifikawx lill-Kummissjoni, skont l-Artikolu 108(3) tat-TFUE, il-miżuri ta’ għajnuna li jikkonsistu fil-finanzjament tat-testijiet għall-BSE. L-għajnuniet li jaqgħu taħt ir-Regolament (KE) Nru 1/2004 huma eżenti mill-obbligu ta’ notifika, sakemm dawn jirrispettaw il-kundizzjonijiet previsti fl-imsemmi Regolament. Għaldaqstant dawn ikunu illegali f’każ li ma jirrispettawx dawn il-kundizzjonijiet.
5.3. Il-finanzjament tal-għajnuna
(101)
L-għajnuniet mill-Istat parzjalment iffinanzjati permezz ta’ taxxa parafiskali, jiġifieri l-kontribuzzjoni, l-azzjonijiet iffinanzjati permezz tal-għajnuniet kif ukoll il-finanzjament tal-għajnuniet infushom għandhom ikunu analizzati mill-Kummissjoni. Fil-fatt, in-nuqqas ta’ kumpatibbiltà eventwali tal-finanzjament ta’ għajnuna mill-Istat mas-suq intern tagħmel lill-għajnuniet infushom inkumpatibbli, anki fil-każ fejn l-għoti tal-għajnuna jkun irrispetta r-regoli tal-kompetizzjoni applikabbli.
(102)
Skont ġurisprudenza stabbilita, it-taxxi ma jidħlux fil-kamp ta’ applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet tat-TFUE li jikkonċernaw l-għajnuna mogħtija mill-Istat sakemm dawn ma jkunux il-mezz ta’ finanzjament ta’ miżura ta’ għajnuna, b’mod li huma jagħmlu parti integrali minn din il-miżura (33). Biex wieħed ikun jista’ jqis taxxa jew parti minn taxxa bħala li tkun parti integrali minn miżura ta’ għajnuna, għandu neċessarjament ikun hemm rabta vinkolanti ta’ allokazzjoni bejn it-taxxa u l-għajnuna skont il-leġiżlazzjoni nazzjonali rilevanti, fis-sens li r-rikavat tat-taxxa jkun neċessarjament allokat għall-finanzjament tal-għajnuna (34). Jekk ikun hemm rabta vinkolanti ta’ allokazzjoni bħal din, ir-rikavat tat-taxxa jinfluwenza b’mod dirett il-kobor tal-għajnuna (35) u, għalhekk, il-valutazzjoni tal-kumpatibbiltà ta’ din l-għajnuna mas-suq intern. (36)
(103)
Jeħtieġ għalhekk li jiġi analizzat jekk il-kontribuzzjoni mħallsa mill-1 ta’ Lulju 2004 tissodisfax il-kriterji msemmija fil-premessa 102, u li ssir distinzjoni skont l-istrumenti legali applikabbli waqt il-perjodi differenti. L-għajnuna ffinanzjata kienet soġġetta għal eżenzjoni, iżda din l-eżenzjoni ma tkoprix is-sistema ta’ finanzjament tal-għajnuna, u għaldaqstant, jeħtieġ li tiġi vverifikata l-legalità tas-sistema ta’ finanzjament matul il-perjodu kollu inkwistjoni.
5.3.1. Mill-1 ta’ Lulju 2004 sal-31 ta’ Diċembru 2005
(104)
Matul dan il-perjodu, l-għajnuna kienet iffinanzjata minn qabel mill-FASFC u minn retribuzzjonijiet skont id-digriet irjali tal-15 ta’ Ottubru 2004 (dawn tal-aħħar madankollu mhumiex parti minn din is-sezzjoni peress li mhumiex għajnuniet - ara l-premessa 97). Għalhekk jeħtieġ li jiġi eżaminat jekk is-sistema ta’ finanzjament hijiex parti integrali mill-miżura tal-għajnuna. Ma jirriżultax mil-leġiżlazzjoni fis-seħħ li hemm xi rabta restrittiva tal-allokazzjoni bejn il-metodu ta’ finanzjament tal-FASFC u l-finanzjament tat-testijiet għall-BSE, lanqas li r-rikavat tat-taxxa huwa neċessarjament allokat għall-finanzjament tal-għajnuna. Fil-fatt, il-liġi tal-4 ta’ Frar 2000 dwar il-ħolqien tal-FASFC tipprovdi diversi sorsi ta’ finanzjament tal-FASFC (ara l-premessa 82). Barra minn hekk, ma jistax ikun konkluż li r-rikavat tat-taxxa jinfluwenza direttament il-kobor tal-għajnuna, minħabba li t-testijiet huma ffinanzjati kemm mir-retribuzzjonijiet, u l-bqija mill-FASFC. L-ammont tal-ħlasijiet imħallsa mill-FASFC ivarja għalhekk skont il-prezz tat-testijiet, u mhux skont il-kontribuzzjonijiet imħallsa lill-FASFC. B’konklużjoni, ma hemmx rabta vinkolanti ta’ allokazzjoni bejn id-dħul mill-kontribuzzjonijiet u r-rimborż tal-finanzjament minn qabel.
5.3.2. Mill-1 ta’ Jannar 2006
(105)
Minn din id-data, il-kwistjoni tal-kontribuzzjonijiet hija rregolata mid-digriet irjali dwar il-kontribuzzjonijiet għall-finanzjament tal-FASFC. Id-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05 kienet eżaminat is-sistema ta’ finanzjament permezz tal-kontribuzzjonijiet, u kienet ikkonkludiet li l-metodu ta’ finanzjament ta’ parti mill-kostijiet marbuta mat-testijiet għall-BSE ma kienx jinkludi diskriminazzjoni kontra prodotti importati jew esportati, u ma kienx imur kontra d-dispożizzjonijiet tat-Trattat (37). Kif indikat fil-premessa 31, din id-Deċiżjoni ma tikkonċernax il-miżuri approvati qabel. Madankollu, minħabba li l-Belġju ddikjara li parti mill-kontribuzzjonijiet kienet isservi, mill-1 ta’ Jannar 2006, sabiex tħallas lura l-finanzjament minn qabel tat-testijiet preċedenti għall-BSE, il-Kummissjoni hija intitolata li teżamina s-sistema ta’ finanzjament peress li l-kontribuzzjonijiet jiffinanzjaw ir-rimborż tal-finanzjament minn qabel tat-testijiet għall-BSE.
(106)
Il-Belġju ddikjara li s-sistema ta’ finanzjament ma kinitx inbidlet, minbarra l-indiċjar tar-retribuzzjoni. L-uniku element li nbidel, kien l-użu tad-dħul mill-kontribuzzjonijiet sabiex isir ir-rimborż tal-finanzjament minn qabel tal-kostijiet tal-BSE fl-2006.
(107)
Rigward il-kwistjoni dwar jekk il-finanzjament huwiex parti integrali mill-miżura ta’ għajnuna, it-tweġiba hija negattiva. L-allokazzjoni tal-kontribuzzjonijiet wara l-2006 għar-rimborż tal-finanzjament minn qabel tat-testijiet ma influwenzatx l-ammont tal-għajnuna mogħtija. Barra minn hekk, l-awtoritajiet Belġjani indikaw l-aspett solidarju ta’ din is-sistema ta’ rkupru, fejn kull operatur iħallas kontribuzzjoni lill-FASFC, u parti minn din il-kontribuzzjoni tmur għall-irkupru tal-kostijiet tal-passat marbuta mal-finanzjament minn qabel tat-testijiet għall-BSE. L-operaturi kollha attivi li żammew bovini matul il-perjodu kkunsidrat jikkontribwixxu wkoll għal din is-sistema, iżda mhumiex l-uniċi kontributuri. Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-finanzjament tal-għajnuna mhuwiex parti integrali mill-miżura tal-għajnuna inkwistjoni.
5.4. Valutazzjoni tal-kumpatibbiltà tal-miżuri tal-għajnuna
(108)
Meta l-għajnuna tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat u taqa’ taħt l-Artikolu 107(1) tat-TFUE jeħtieġ li jkun eżaminat jekk tistax titqies kumpatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(2) u (3) tat-TFUE.
(109)
Fid-dawl tal-miżura inkwistjoni, l-Artikolu 107(3)(c) biss tat-TFUE li jipprovdi li għajnuna maħsuba sabiex tiffaċilita l-iżvilupp ta’ ċerti attivitajiet jew ta’ ċerti reġjuni ekonomiċi tista’ titqies kumpatibbli mas-suq intern sakemm dik l-għajnuna ma tfixkilx il-kundizzjonijiet tal-kummerċ b’mod li jmorru kontra l-interess komuni, jista’ jkun applikabbli.
(110)
Taħt il-punt 23.3 tal-linji gwida tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat fil-qasam agrikolu (38) li jikkonċernaw il-perjodu 2000-2006 (minn hawn ‘il quddiem il-Linji Gwida dwar l-Agrikoltura 2000-2006) u tal-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar l-istabbiliment tar-regoli applikabbli għall-valutazzjoni tal-għajnuna illegali mill-Istat (39), kull għajnuna illegali fil-kuntest tal-Artikolu 1(f), tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi metodi ddettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (40) għandha tkun evalwata skont ir-regoli u l-linji gwida fis-seħħ fil-mument li tingħata l-għajnuna. Fl-2002, il-Kummissjoni adottat il-linji gwida dwar it-TSE. Dawn il-linji gwida kienu applikabbli bejn l-1 ta’ Jannar 2003 u l-31 ta’ Diċembru 2006 (41). Fil-punt 44 tal-linji gwida dwar it-TSE, huwa previst li, barra l-każijiet relatati, b’mod partikolari għat-testijiet għall-BSE, l-għajnuna illegali skont l-Artikolu 1(f) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 se tkun eżaminata skont ir-regoli u l-linji gwida applikabbli fil-mument li ngħatat l-għajnuna. Minħabba li l-għajnuna ngħatat bejn l-1 ta’ Jannar 2001 u l-31 ta’ Diċembru 2005, il-linji gwida dwar it-TSE huma r-regoli rilevanti għall-evalwazzjoni ta’ din l-għajnuna.
(111)
Skont il-punt 194c) tal-linji gwida dwar l-Agrikoltura 2007-2013, mill-1 ta’ Jannar 2007 il-Kummissjoni mhijiex se tapplika aktar il-linji gwida dwar it-TSE għajr għall-għajnuna illegali stabbilita fil-punti 43 et sequitur tal-linji gwida dwar it-TSE.
(112)
Wieħed jista’ jagħmel distinzjoni bejn żewġ perjodi skont l-applikabbiltà tad-diversi dispożizzjonijiet legali.
5.4.1. Perjodu bejn l-1 ta’ Jannar 2001 u l-31 ta’ Diċembru 2002: applikabbiltà tal-punt 11.4 tal-linji gwida dwar l-Agrikoltura 2000-2006 li għalihom issir referenza fil-punt 45 tal-linji gwida dwar it-TSE
(113)
Il-punt 45 tal-linji gwida dwar it-TSE jipprovdi li fir-rigward tal-għajnuna illegali mill-Istat li jkollha l-għan li tkopri l-kostijiet marbuta mat-testijiet għall-BSE mogħtija qabel id-data tal-implimentazzjoni tal-linji gwida dwar it-TSE (jiġifieri l-1 ta’ Jannar 2003), il-Kummissjoni se tevalwa l-kumpatibbiltà ta’ din l-għajnuna skont il-punt 11.4 tal-Linji gwida dwar l-Agrikoltura 2000-2006 u l-prattika tagħha mill-2001 li taċċetta għajnuna bħal din li tista’ tilħaq il-100 %.
(114)
Skont il-punt 11.4 tal-linji gwida dwar l-Agrikoltura 2000-2006, sabiex titqies kumpatibbli,
-
il-miżura għandha tkun parti minn programm xieraq stabbilit fil-livell Komunitarju, nazzjonali jew reġjonali għall-prevenzjoni, il-kontroll jew l-eradikazzjoni tal-marda inkwistjoni (punt 11.4.2);
-
il-miżura għandha tkun immirata lejn il-prevenzjoni jew il-kumpens, jew kombinazzjoni tat-tnejn (punt 11.4.3);
-
il-miżura għandha tkun kumpatibbli kemm mal-għanijiet kif ukoll mad-dispożizzjonijiet speċifiċi previsti mil-liġi veterinarja u fitosanitarja tal-UE (punt 11.4.4);
-
l-intensità tal-għajnuna ma tistax taqbeż il-100 % tal-kostijiet ammissibbli (punt 11.4.5).
Meta l-għajnuna tingħata bħala parti minn skemi ta’ għajnuna Komunitarji u/jew nazzjonali u/jew reġjonali, il-Kummissjoni teħtieġ li tiġi pprovduta l-evidenza li m’hemmx riskju ta’ kumpens żejjed minħabba l-possibbiltà ta’ akkumulazzjoni ta’ miżuri previsti minn diversi skemi. Meta għajnuna Komunitarja tiġi approvata, għandhom ikunu indikati d-data u r-referenzi tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni kkonċernata.
(115)
Fir-rigward tal-ewwel tliet kundizzjonijiet, id-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali diġà kkonkludiet li dawn kienu ssodisfati (ara l-premessa 80 tad-Deċiżjoni tal-ftuħ). L-awtoritajiet Belġjani wkoll ikkonfermaw dan l-approċċ fil-kummenti tagħhom dwar id-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali. Fil-fatt, il-BSE hija marda li tittieħed u hija ta’ theddida għas-saħħa tal-bniedem. Hija marda tal-annimali li tifqigħa primarja tagħha għandha tkun innotifikata direttament lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri l-oħrajn (42). L-għan tal-miżura ta’ għajnuna huwa l-ġlieda kontra l-BSE permezz ta’ testijiet fuq l-annimali maqtula u l-annimali li jinstabu mejta. Il-kumpens tal-kostijiet għall-bdiewa għandu jassigura li l-miżuri jiġu implimentati b’mod effettiv. Il-miżuri kollha jittieħdu skont il-liġi Komunitarja jew jiġu rakkomandati minnha (43).
(116)
Fil-każ tar-raba’ kundizzjoni, l-informazzjoni pprovduta mill-Belġju tirrapporta l-finanzjament ta’ testijiet għall-BSE li l-kost tagħhom ivarja bejn EUR 111,81 u EUR 63,45 matul dan il-perjodu (ara l-premessa 56). Dan il-kost ikopri l-analiżi tal-laboratorju, il-kost tat-teħid tal-kampjuni minn veterinarju, u l-kost tal-kit tat-test. Il-Kummissjoni tqis li dawn il-kostijiet huma konformi ma’ dawk imsemmija fil-punt 11.4.5 tal-linji gwida dwar l-Agrikoltura 2000-2006, li jinkludu l-kontrolli sanitarji, it-testijiet u miżuri oħrajn ta’ skrining.
(117)
B’konklużjoni, l-għajnuna mogħtija matul il-perjodu bejn l-1 ta’ Jannar 2001 u l-31 ta’ Diċembru 2002 hija kumpatibbli.
5.4.2. Perjodu bejn l-1 ta’ Jannar 2003 u l-31 ta’ Diċembru 2005: applikabbiltà tal-punti 21 et sequitur tal-Linji gwida dwar it-TSE
(118)
Skont il-punt 23 tal-Linji gwida dwar it-TSE, il-Kummissjoni ddeċidiet li tkompli tawtorizza l-għajnuna li tkopri 100 % tal-kostijiet marbuta mat-testijiet għall-BSE skont il-prinċipji esposti fil-punt 11.4 tal-linji gwida dwar l-Agrikoltura 2000-2006 (ara l-premessa 114).
(119)
Barra minn hekk, il-kundizzjonijiet li ġejjin għandhom ukoll ikunu ssodisfati skont il-linji gwida dwar it-TSE:
-
mill-1 ta’ Jannar 2003, fir-rigward tat-test obbligatorju għall-BSE tal-bovini maqtula għall-konsum mill-bniedem, l-għajnuna, inklużi l-ħlasijiet Komunitarji, ma jistgħux jaqbżu EUR 40 għal kull test (ara l-punt 24 tal-linji gwida dwar it-TSE);
-
l-għajnuna mill-Istat li għandha l-għan li tkopri l-kostijiet tat-testijiet għall-BSE titħallas lill-operatur fuq il-post li minnu jittieħdu l-kampjuni għat-test. Jekk l-għajnuna tingħata lil-laboratorji, għandu jintwera li l-ammont sħiħ tal-għajnuna jingħata lill-operatur (punt 25 tal-linji gwida dwar it-TSE).
(120)
Kif indikat fil-premessi 115 u 116, l-erba’ kundizzjonijiet li jinsabu fil-linji gwida dwar l-Agrikoltura 2000-2006 huma ssodisfati.
(121)
Fil-każ tal-kundizzjoni li tikkonċerna l-ammont massimu ta’ EUR 40 għal kull test, il-Kummissjoni tinnota li dan l-ammont massimu inqabeż bejn l-1 ta’ Jannar 2003 u t-30 ta’ Ġunju 2004. Mill-informazzjoni pprovduta mill-Belġju, l-ammont totali ta’ dan l-eċċess matul dan il-perjodu jammonta għal EUR 6 619 810,74. Mill-1 ta’ Lulju 2004, il-kost totali tat-test huwa inqas minn EUR 40 (ara l-premessa 64). L-awtoritajiet Belġjani indikaw li dawn l-ammonti kienu jkopru l-ħlasijiet nazzjonali u Komunitarji (ara l-premessa 58).
(122)
Fir-rigward tal-kundizzjoni li l-għajnuna għandha titħallas lill-operatur fuq il-post li minnu jittieħdu l-kampjuni għat-test, u li jekk l-għajnuna tingħata lil-laboratorji, għandu jintwera li l-ammont sħiħ tal-għajnuna mill-Istat jingħata lill-operatur (punt 25 tal-linji gwida dwar it-TSE), il-Kummissjoni tikkonkludi li din il-kundizzjoni hija ssodisfata.
(123)
Kif indikat fid-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali, l-awtoritajiet Belġjani ddikjaraw li l-kostijiet għat-testijiet għall-BSE jitħallsu direttament lil-laboratorji. L-operaturi m’għandhom iħallsu l-ebda kost tal-laboratorju għat-testijiet għall-BSE magħmula fuq il-bovini. Din l-evalwazzjoni hija konsistenti ma’ dak li kien deċiż għas-sistema simili fid-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05 fil-premessa 95. Kif indikat qabel, l-unika kost addebitat fuq il-produtturi hija dik tar-retribuzzjoni (ara l-premessi 93 et sequitur), iżda din il-parti tal-finanzjament tat-test għall-BSE ma tikkostitwixxix għajnuna. Għaldaqstant, l-ammont sħiħ tal-għajnuna jingħata lill-operatur.
5.4.3. Mill-1 ta’ Jannar 2006
(124)
Rigward il-perjodu wara l-1 ta’ Jannar 2006, il-Kummissjoni tirreferi għad-Deċiżjoni N 9/05 u N 10/05, minħabba li din id-Deċiżjoni mhijiex maħsuba sabiex tirrevedi l-għajnuna approvata fid-Deċiżjoni msemmija.
5.4.4. Konklużjoni
(125)
Għaldaqstant, l-għajnuna mogħtija għall-finanzjament tat-testijiet għall-BSE li hija ogħla mill-ammont ta’ EUR 40 għal kull test matul il-perjodu ta’ bejn l-1 ta’ Jannar 2003 u t-30 ta’ Ġunju 2004 u li t-total tiegħu jammonta għal EUR 6 619 810,74 mhijiex kumpatibbli mas-suq intern.
5.5. Rimborż tal-baġit iffinanzjat minn qabel
(126)
Kif intqal qabel, it-testijiet kienu ffinanzjati minn riżorsi tal-Istat għal aktar mill-ammont massimu ta’ EUR 40 għal kull test matul il-perjodu bejn l-1 ta’ Jannar 2003 u t-30 ta’ Ġunju 2004.
(127)
Il-Belġju ddeċieda li jħallas lura dan l-eċċess permezz tal-ammont ta’ kontribuzzjonijiet miġbura għall-finanzjament tal-FASFC mill-1 ta’ Jannar 2006, li għall-bidu kien imqassam fuq perjodu ta’ 15-il sena, iżda li wara ġie deċiż mod ieħor. Ir-raġuni għal dan l-approċċ globali skont l-awtoritajiet Belġjani hija li kien diffiċli fil-prattika li jsir irkupru mingħand l-individwi, minħabba li ċerti operaturi kienu mietu jew waqqfu l-attività tagħhom.
(128)
F’ittra oħra datata s-6 ta’ April 2011, l-awtoritajiet Belġjani ddikjaraw li l-FASFC kienet għamlet ir-rimborż permezz ta’ fondi tal-FASFC matul is-snin 2005-2006.
(129)
Is-sistema ta’ rkupru proposta madankollu mhijiex konformi mar-rekwiżiti tal-irkupru fil-każ ta’ għajnuna illegali u mhux kumpatibbli. Fil-fatt, skont il-ġurisprudenza, l-irkupru għandu l-għan li jistabbilixxi mill-ġdid is-sitwazzjoni tas-suq qabel ma ngħatat l-għajnuna kkonċernata. L-għan tal-istabbiliment mill-ġdid tas-sitwazzjoni ta’ qabel jintlaħaq meta l-għajnuna illegali u mhux kumpatibbli mas-suq intern titħallas lura mill-benefiċjarju u dan jitlef il-vantaġġ li kien ħa fis-suq fil-konfront tal-kompetituri tiegħu, b’hekk is-sitwazzjoni ta’ qabel l-għoti tal-għajnuna tkun stabbilita mill-ġdid (44). L-għajnuna li għandha tkun irkuprata għandha tinkludi l-imgħax f’rata xierqa stabbilita mill-Kummissjoni, pagabbli mid-data li fiha l-għajnuna illegali tqiegħdet għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarju, sad-data li fiha tkun irkuprata (45). Fuq il-bażi tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 tal-21 ta’ April 2004 li jimplimenta r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 li jippreskrivi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (46), l-interessi għandhom ikunu kkalkulati fuq bażi komposta, li mhuwiex il-każ hawnhekk. Barra minn hekk, l-Artikolu 14 tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 jipprovdi li l-Istat Membru għandu jieħu l-miżuri kollha sabiex tinkiseb l-eżekuzzjoni immedjata u effettiva tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni. L-irkupru kif propost u parzjalment implimentat mill-Belġju ma jissodisfax ir-rekwiżiti msemmija hawn fuq u ma jistax jitqies bħala rkupru kif previst mill-Artikolu 14 tar-Regolament (KE) Nru 659/1999.
6. KONKLUŻJONIJIET
(130)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-finanzjament tat-testijiet għall-BSE permezz tar-retribuzzjonijiet mhuwiex għajnuna.
(131)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-finanzjament tat-testijiet għall-BSE permezz tar-riżorsi tal-Istat jikkostitwixxi għajnuna lill-bdiewa, lill-biċċeriji u lil entitajiet oħrajn li jipproċessaw, jimmanipulaw, ibiegħu jew jikkumerċjalizzaw il-prodotti tal-bovini sottomessi għal test obbligatorju għall-BSE skont il-liġi applikabbli. Din l-għajnuna hija kumpatibbli għall-perjodu li jkopri bejn l-1 ta’ Jannar 2001 u l-31 ta’ Diċembru 2002, u bejn l-1 ta’ Lulju 2004 u l-31 ta’ Diċembru 2005. Mhijiex kumpatibbli għall-perjodu li jkopri bejn l-1 ta’ Jannar 2003 u t-30 ta’ Ġunju 2004. In-nuqqas ta’ kumpatibbiltà tal-għajnuna huwa kkawżat mill-ammont li jaqbeż EUR 40 għal kull test, u li l-Belġju jistma li huwa EUR 6 619 810,74.
(132)
Il-Kummissjoni tiddikjara li l-Belġju implimenta b’mod illegali l-għajnuna għall-finanzjament tat-testijiet għall-BSE bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-TFUE matul il-perjodu li jkopri bejn l-1 ta’ Jannar 2001 u t-30 ta’ Ġunju 2004. Mill-1 ta’ Jannar 2003, l-għajnuna kienet koperta minn regolament ta’ eżenzjoni, iżda minħabba li l-kundizzjonijiet ta’ dan ir-regolament ta’ eżenzjoni ma kinux issodisfati, l-għajnuna hija illegali.
(133)
L-għajnuna illegali u mhux kumpatibbli li taqbeż l-ammont massimu ta’ EUR 40 għal kull test għandha tkun irkuprata, minbarra l-għajnuna mogħtija lil proġetti speċifiċi li, meta ngħatat l-għajnuna, kienu jissodisfaw il-kundizzjonijiet kollha stabbiliti fir-Regolament de minimis applikabbli.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. Il-miżuri ffinanzjati permezz tar-retribuzzjonijiet mhumiex għajnuna.
2. Il-finanzjament tat-testijiet għall-BSE permezz tar-riżorsi tal-Istat jikkostitwixxi għajnuna kumpatibbli mas-suq intern li tingħata lill-bdiewa, lill-biċċeriji u lil entitajiet oħrajn li jipproċessaw, jimmaniġġjaw, ibiegħu jew jikkumerċjalizzaw prodotti li jkunu ġejjin mill-bovini u sottomessi għal test obbligatorju għall-BSE għall-perjodu li jkopri bejn l-1 ta’ Jannar 2001 u l-31 ta’ Diċembru 2002 u għall-perjodu ta’ bejn l-1 ta’ Lulju 2004 u l-31 ta’ Diċembru 2005.
3. Il-finanzjament tat-testijiet għall-BSE permezz tar-riżorsi tal-Istat għall-perjodu li jkopri bejn l-1 ta’ Jannar 2003 u t-30 ta’ Ġunju 2004 huwa għajnuna kumpatibbli mas-suq intern li tingħata lill-bdiewa, lill-biċċeriji u lil entitajiet oħrajn li jipproċessaw, jimmaniġġjaw, ibiegħu jew jikkumerċjalizzaw prodotti li jkunu ġejjin mill-bovini u sottomessi għal test obbligatorju għall-BSE għall-ammonti taħt EUR 40 għal kull test. L-ammonti li jaqbżu EUR 40 għal kull test mhumiex kumpatibbli mas-suq intern u għandhom jiġu rkuprati, minbarra l-għajnuna mogħtija lil proġetti speċifiċi li, meta ngħatat l-għajnuna, kienu jissodisfaw il-kundizzjonijiet kollha stabbiliti fir-Regolament de minimis applikabbli.
4. Il-Belġju implimenta b’mod illegali għajnuna għall-finanzjament tat-testijiet għall-BSE bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-TFUE matul il-perjodu li jkopri bejn l-1 ta’ Jannar 2001 u t-30 ta’ Ġunju 2004.
Artikolu 2
1. Il-Belġju għandu jieħu l-miżuri kollha meħtieġa sabiex jirkupra l-għajnuna illegali u mhux kumpatibbli msemmija fl-Artikolu 1(3) u (4), mingħand il-benefiċjarji.
2. L-għajnuna li għandha tkun irkuprata għandha tinkludi l-interessi kkalkulati mid-data li fiha ngħatat lill-benefiċjarji sad-data tal-irkupru tagħha.
3. L-interessi għandhom ikunu kkalkulati fuq bażi komposta skont id-dispożizzjonijiet previsti fil-Kapitolu V tar-Regolament (KE) Nru 794/2004.
4. L-irkupru għandu jsir minnufih skont il-proċeduri previsti mil-liġi nazzjonali, sakemm dawn jippermettu l-implimentazzjoni immedjata u effettiva ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 3
L-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1(3) u (4), huwa immedjat u effettiv.
Il-Belġju għandu jiżgura li din id-Deċiżjoni tkun implimentata fi żmien erba’ xhur mid-data tan-notifika tagħha.
Artikolu 4
1. Fi żmien xahrejn mid-data tan-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, il-Belġju għandu jippreżenta din l-informazzjoni li ġejja lill-Kummissjoni:
(a)
il-lista tal-benefiċjarji li rċevew għajnuna msemmija fl-Artikolu 1(3) u (4), u l-ammont totali tal-għajnuna li rċieva kull wieħed minnhom;
(b)
l-ammont totali (kapital u imgħax tal-irkupru) li għandu jkun irkuprat mingħand il-benefiċjarji;
(ċ)
deskrizzjoni dettaljata tal-miżuri li diġà ttieħdu jew dawk previsti sabiex jikkonforma ma’ din id-Deċiżjoni;
(d)
dokumenti li juru li l-benefiċjarji ġew ordnati jħallsu lura l-għajnuna.
2. Il-Belġju għandu jinforma lill-Kummissjoni dwar il-progress li jkun sar wara li jkunu ġew adottati l-miżuri nazzjonali sabiex jimplimenta din id-Deċiżjoni, u dan sakemm tkun ġiet irkuprata l-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1(3) u (4).
3. Wara l-perjodu ta’ xahrejn imsemmi fil-paragrafu 1, il-Belġju għandu jippreżenta, fuq sempliċi talba tal-Kummissjoni, rapport dwar il-miżuri li diġà ttieħdu u dawk previsti sabiex jikkonforma ma’ din id-Deċiżjoni. Dan ir-rapport għandu jipprovdi wkoll informazzjoni dettaljata dwar l-ammonti tal-għajnuna u l-interessi tal-irkupru diġà miġbura mingħand il-benefiċjarji.
Artikolu 5
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju tal-Belġju.
Magħmul fi Brussell, is-27 ta’ Lulju 2011.