РЕШЕНИЕ 2010/765/ОВППС НА СЪВЕТА
от 2 декември 2010 година
относно действия на ЕС за борба с незаконната търговия с малки оръжия и леки въоръжения (МОЛВ) по въздушен път
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за Европейския съюз, и по-специално член 26, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
(1)
На 13 декември 2003 г. Съветът прие Европейска стратегия за сигурност, в която се набелязват пет ключови предизвикателства, с които Съюзът трябва да се справи: тероризъм, разпространение на оръжия за масово унищожение, регионални конфликти, разпадане на държавността и организирана престъпност. Последиците от незаконното производство, трансфер и движение на малки оръжия и леки въоръжения (МОЛВ) и от тяхното прекомерно натрупване и неконтролирано разпространение са в основата на четири от тези пет предизвикателства.
(2)
На 15 и 16 декември 2005 г. Съветът прие Стратегията на ЕС за борба с незаконното натрупване и трафика с МОЛВ и боеприпаси за тях (Стратегия на ЕС за МОЛВ). В стратегията на ЕС за МОЛВ се насърчава разработването на политика за активна борба с незаконните мрежи за трафик на МОЛВ (незаконни посредници и превозвачи), използващи въздушното, морското и сухоземното пространство на Съюза, чрез изработване на механизми за предупреждение и сътрудничество.
(3)
В Плана за действие на Стратегията на ЕС за МОЛВ също се подчертава необходимостта от подобряване на резултатите от действията на мисиите за управление на кризи чрез включване в техния мандат на мерки за установяване на граничен контрол (или за контрол на въздушното, морското и сухоземното пространство на зоните на конфликт) и за разоръжаване.
(4)
Работната група „Глобално разоръжаване и контрол над въоръженията“ (CODUN) на Съвета на ЕС и Съвместният ситуационен център (SitCen) на ЕС разработват от 2007 г. инициатива на ЕС за борба с незаконния трафик на МОЛВ по въздушен път чрез засилване на обмена между държавите-членки на ЕС на полезна информация относно подозирани превозвачи по въздушен път. При изграждането на такава система за обмен на информация CODUN и SitCen си сътрудничат със Стокхолмския международен институт за изследване на мира (SIPRI) и с неговия проект за оценка на механизма за борба с незаконния трафик (CIT-MAP). В рамките на тази инициатива CODUN неотдавна реши да проучи възможните начини за повишаване на оперативността и ефикасността на инициативата чрез осигуряване на своевременно актуализиране и обработване на съответната информация.
(5)
Други международни и регионални организации също признават, че незаконната търговия с МОЛВ по въздушен път представлява опасност за международната сигурност. Форумът за сигурност и сътрудничество на ОССЕ посвети през 2007 г. специална сесия на този въпрос, а Парламентарната асамблея на ОССЕ прие през 2008 г. резолюция, в която се призовава към довършване, приемане и прилагане на ръководството на ОССЕ за най-добрите практики за борба с незаконния транспорт на МОЛВ по въздушен път. Успоредно с това държавите, участващи във Васенаарската договореност приеха през 2007 г. документа „Най-добри практики за предотвратяване на дестабилизиращия трансфер на МОЛВ по въздушен път“. Освен това редица доклади на експертната група на Комитета по санкциите към Съвета за сигурност на ООН относно Западна Африка и района на Големите езера многократно са привеждали данни за ключовата роля на компании за въздушен превоз на товари, участващи в незаконен трафик на МОЛВ.
(6)
Действията, предвидени в настоящото решение, не си поставят никакви цели, свързани с повишаването на безопасността на въздушния транспорт,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. С оглед на изпълнението на Стратегията на Европейския съюз за борба с незаконното натрупване и трафика с МОЛВ и боеприпаси за тях („Стратегия на ЕС за МОЛВ“), Съюзът си поставя следните цели:
а)
подобряване на инструментите и техниките, с които разполагат съответните мисии за управление на кризи, международните и националните органи на трети държави, както и държавите-членки за ефективно разкриване и идентифициране на подозрителни товарни летателни апарати, които е вероятно да участват в незаконна търговия с МОЛВ по въздушен път в рамките на трети държави, от такива държави или към тях;
б)
повишаване на осведомеността и техническите умения на съответния международен и национален персонал по отношение на „най-добрите практики“ в областта на наблюдението, разкриването и анализа на управлението на риска спрямо превозвачи на товари по въздушен път, за които има подозрения, че участват в трафик на МОЛВ по въздушен път в рамките на трети държави, от такива държави или към тях.
2. За постигане на целите, посочени в параграф 1, Съюзът предприема следните мерки:
а)
разработване и експлоатационно изпитване на пилотен софтуер за управление на свързания с въздушния трафик риск, предназначен за съответните мисии за управление на кризи, за международните и за националните органи, включващ база данни, която се актуализира редовно с информация относно, inter alia, авиокомпании, летателни апарати, регистрационни номера и транспортни маршрути;
б)
разработване и експлоатационно изпитване на защитена пилотна система за управление на риска и за разпространение на информация;
в)
изготвяне и публикуване на ръководство и съпътстващи материали за обучение, както и предоставяне на техническа помощ с оглед улесняване на използването и адаптирането на пилотния софтуер и на защитената система за управление на риска и за разпространение на информация, включително чрез организиране на регионални семинари за обучение на съответните мисии за управление на кризи и на международните и националните органи.
В приложението се съдържа подробно описание на проекта.
Член 2
1. Върховният представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност („ВП“) отговаря за изпълнението на настоящото решение.
2. Техническото изпълнение на проектите по член 1, параграф 2 се осъществява от Стокхолмския международен институт за изследване на мира (SIPRI).
3. SIPRI изпълнява задачите си под ръководството на ВП. За тази цел ВП постига необходимите договорености със SIPRI.
Член 3
1. Референтната сума за изпълнение на проекта по член 1, параграф 2 е в размер на 900 000 EUR.
2. Разходите, финансирани чрез сумата, посочена в параграф 1, се управляват в съответствие с процедурите и правилата, приложими към общия бюджет на Съюза.
3. Комисията упражнява надзор за правилното управление на разходите, посочени в параграф 1. За тази цел тя сключва споразумение за финансиране със SIPRI. Споразумението предвижда, че SIPRI следва да осигури публичност на приноса на ЕС, съответстваща на неговия размер.
4. Комисията се стреми да сключи споразумението за финансиране, посочено в параграф 3, възможно най-бързо след влизането в сила на настоящото решение. Тя информира Съвета за всички трудности, възникнали в хода на този процес, както и за датата на сключване на споразумението за финансиране.
Член 4
ВП докладва на Съвета за изпълнението на настоящото решение посредством редовни двумесечни доклади, изготвяни от SIPRI. Тези доклади представляват основа за оценката, извършвана от Съвета. Комисията предоставя информация по финансовите аспекти на изпълнението на проекта, посочен в член 1, параграф 2.
Член 5
1. Настоящото решение влиза в сила в деня на приемането му.
2. Срокът на действие на настоящото решение изтича 24 месеца след датата на сключване на споразумението за финансиране, посочено в член 3, параграф 3, или шест месеца след датата на приемане на настоящото решение, ако до изтичането на този срок няма сключено споразумение за финансиране.
Член 6
Настоящото решение се публикува в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 2 декември 2010 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL 2010/765/PESK
tat-2 ta’ Diċembru 2010
dwar l-azzjoni tal-UE fil-ġlieda kontra l-kummerċ illeċitu ta’ armi ħfief u ta’ kalibru żgħir (SALW) bl-ajru
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, b’mod partikolari l-Artikolu 26(2) tiegħu,
Billi:
(1)
Fit-13 ta’ Diċembru 2003, il-Kunsill adotta Strateġija Ewropea ta’ Sigurtà li tidentifika ħames sfidi prinċipali li trid tiffaċċa l-Unjoni: it-terroriżmu, il-proliferazzjoni tal-armi tal-qerda massiva, il-konflitti reġjonali, il-falliment tal-Istat u l-kriminalità organizzata. Il-konsegwenzi tal-manifattura, it-trasferiment u ċ-ċirkolazzjoni illeċiti ta’ armi ħfief u ta’ kalibru żgħir (SALW) u l-akkumulazzjoni eċċessiva u t-tixrid bla kontroll tagħhom huma ċentrali għal erbgħa minn dawn il-ħames sfidi.
(2)
Fil-15-16 ta’ Diċembru 2005, il-Kunsill adotta l-Istrateġija tal-UE għall-ġlieda kontra l-akkumulazzjoni u t-traffikar illeċiti ta’ SALW u l-munizzjoni tagħhom (Strateġija SALW tal-UE). L-Istrateġija SALW tal-UE tippromwovi l-iżvilupp ta’ politika fil-ġlieda attiva kontra n-netwerks illeċiti tat-traffikar fis-SALW (sensara u trasportaturi illeċiti) bl-użu tal-ispazju tal-ajru, il-baħar u l-art tal-Unjoni, bit-tfassil ta’ mekkaniżmi ta’ allert u kooperazzjoni.
(3)
Il-Pjan ta’ Azzjoni tal-Istrateġija SALW tal-UE jissottolinja wkoll il-ħtieġa li jittejjeb l-impatt tal-missjonijiet tal-immaniġġar ta’ kriżijiet bl-inklużjoni fil-mandat tagħhom ta’ miżuri li għandhom l-għan li jistabbilixxu l-kontrolli fuq il-fruntieri (jew il-kontroll tal-ispazju tal-ajru, l-art u l-baħar taż-żona ta’ konflitt) u d-diżarm.
(4)
Il-Grupp ta’ Ħidma tal-Kunsill tal-UE dwar id-Diżarm Globali u l-Kontroll tal-Armi (CODUN) u ċ-Ċentru ta’ Sitwazzjonijiet Konġunt (SitCen) tal-UE, sa mill-2007, żviluppaw inizjattiva tal-UE li tostakola t-traffikar illeċitu tas-SALW permezz tat-trasport bl-ajru, bit-tisħiħ tal-iskambju fost l-Istati Membri, ta’ informazzjoni rilevanti dwar trasportaturi bl-ajru ssuspettati. Fl-istabbiliment ta’ din is-sistema ta’ skambju ta’ informazzjoni, il-CODUN u s-SitCen kienu qegħdin jikkollaboraw mal-Istitut Internazzjonali ta’ Riċerka dwar il-Paċi ta’ Stokkolma (SIPRI) u l-Proġett tiegħu ta’ Valutazzjoni tal-Mekkaniżmu fil-Ġlieda kontra t-Traffikar Illeċitu (CIT - MAP). Fil-qafas ta’ din l-inizjattiva, reċentement il-CODUN qabel li jikkunsidra l-modi kif jista’ jtejjeb l-operattività u l-effettività ta’ din l-inizjattiva tal-UE, billi jiżgura li jkun hemm aġġornament u proċessar fil-ħin ta’ informazzjoni rilevanti.
(5)
Ir-riskju fuq is-sigurtà internazzjonali mill-kummerċ illeċitu tas-SALW bl-ajru kien rikonoxxut ukoll minn organizzazzjonijiet oħrajn internazzjonali u reġjonali. Il-Forum tal-OSKE dwar is-Sigurtà u l-kooperazzjoni organizza sessjoni speċjali fl-2007 ddedikata għal dan is-suġġett u fl-2008 l-Assemblea Parlamentari tal-OSKE adottat riżoluzzjoni li tappella għat-tlestija, l-adozzjoni u l-implimentazzjoni ta’ Gwida ta’ Prattika Tajba tal-OSKE dwar it-trasport illeċitu tas-SALW bl-ajru. B’mod simili, l-Istati Parteċipanti fl-Arranġament ta’ Wassenaar adottaw fl-2007 “Prattika tajba għall-prevenzjoni ta’ trasferimenti destabbilizzanti ta’ SALW permezz tat-trasport bl-ajru” [Traduzzjoni mhux uffiċjali]. Barra minn hekk, bosta rapporti tal-Grupp ta’ Esperti tal-Kumitat tal-Kunsill tas-Sigurtà tan-NU għas-Sanzjonijiet dwar l-Afrika tal-Punent u r-Reġjun tal-Lagi l-Kbar iddokumentaw ripetutament ir-rwol prinċipali li għandhom il-kumpanniji tal-ajru involuti fit-traffikar illeċitu tas-SALW.
(6)
L-azzjoni prevista f’din id-Deċiżjoni ma ssegwi l-ebda objettiv relatat mat-titjib tas-sikurezza tat-trasport bl-ajru,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI
Artikolu 1
1. Bil-ħsieb tal-implimentazzjoni tal-Istrateġija tal-UE fil-ġlieda kontra l-akkumulazzjoni illeċita u t-traffikar tas-SALW u l-munizzjoni tagħhom (l-Istrateġija SALW tal-UE), l-Unjoni għandha ssegwi l-objettivi li ġejjin:
(a)
it-titjib tal-għodod u t-tekniki, fid-disponibbiltà ta’ missjonijiet rilevanti għall-immaniġġar tal-kriżijiet, awtoritajiet internazzjonali u dawk nazzjonali ta’ pajjiżi terzi u Stati Membri, biex jeżaminaw u jimmiraw b’mod effettiv l-inġenji ssuspettati tat-trasport bl-ajru li x’aktarx li huma involuti f’kummerċ illeċitu ta’ SALW bl-ajru minn ġewwa Stati terzi, minnhom jew lejhom;
(b)
iż-żieda tal-għarfien u l-ħila esperta teknika min-naħa ta’ persunal rilevanti internazzjonali u nazzjonali, dwar “prattika tajba” fl-oqsma tal-monitoraġġ, il-kxif u l-analiżi tal-immaniġġar tar-riskji kontra t-trasportaturi bl-ajru ssuspettati bi traffikar ta’ SALW bl-ajru minn ġewwa Stati terzi, minnhom jew lejhom.
2. Sabiex jinkiseb l-objettiv imsemmi fil-paragrafu 1, l-Unjoni għandha twettaq il-miżuri li ġejjin:
(a)
l-iżvilupp u l-ittestjar fil-post ta’ software pilota ddedikat għall-immaniġġar tar-riskji tat-traffikar bl-ajru għal missjonijiet rilevanti tal-immaniġġar tal-kriżijiet, u awtoritajiet internazzjonali u nazzjonali, inkluża bażi ta’ data aġġornata regolarment dwar, fost l-oħrajn, il-kumpanniji tal-ajru, l-inġenji tal-ajru, in-numri tar-reġistrazzjoni u r-rotot tat-trasport;
(b)
l-iżvilupp u l-ittestjar fil-post ta’ sistema pilota sikura għall-immaniġġar tar-riskji u t-tixrid tal-informazzjoni;
(c)
l-iżvilupp u l-pubblikazzjoni ta’ manwal u materjal ta’ taħriġ li jakkumpanjah kif ukoll il-forniment ta’ assistenza teknika li jiffaċilitaw l-użu u l-adattament tas-software pilota u tas-sistema sikura ta’ informazzjoni u l-immaniġġar tar-riskji, inkluż permezz tal-organizzazzjoni ta’ seminars reġjonali għat-taħriġ ta’ missjonijiet rilevanti tal-immaniġġar ta’ kriżijiet, u awtoritajiet internazzjonali u nazzjonali.
Deskrizzjoni dettaljata tal-proġett hi mniżżla fl-Anness.
Artikolu 2
1. Ir-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà (RGħ) għandu jkun responsabbli għall-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni.
2. L-implimentazzjoni teknika tal-proġetti msemmija fl-Artikolu 1(2) għandha titwettaq mis- SIPRI.
3. Is-SIPRI għandu jwettaq il-kompitu tiegħu taħt ir-responsabbiltà tar-RGħ. Għal dan l-għan, ir-RGħ għandu jidħol fl-arranġamenti meħtieġa mas-SIPRI.
Artikolu 3
1. L-ammont ta’ referenza finanzjarja għall-implementazzjoni tal-proġett imsemmi fl-Artikolu 1(2) għandu jkun ta’ EUR 900 000.
2. L-infiq iffinanzjat mill-ammont stabbilit fil-paragrafu 1 għandu jkun amministrat f’konformità mal-proċeduri u r-regoli applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Unjoni.
3. Il-Kummissjoni għandha tissorvelja l-amministrazzjoni tajba tan-nefqa msemmija fil-paragrafu 1. Għal dan il-għan, hi għandha tikkonkludi ftehim ta’ finanzjament mas-SIPRI. Il-ftehim għandu jistipula li s-SIPRI għandu jiżgura l-viżibbiltà tal-kontribuzzjoni tal-UE, proporzjonata skont id-daqs tagħha.
4. Il-Kummissjoni għandha tagħmel ħilitha biex tikkonkludi l-ftehim ta’ finanzjament imsemmi fil-paragrafu 3 malajr kemm jista’ jkun wara d-dħul fis-seħħ ta’ din id-Deċiżjoni. Hija għandha tinforma lill-Kunsill bi kwalunkwe diffikultà f’dak il-proċess u bid-data tal-konklużjoni tal-ftehim ta’ finanzjament.
Artikolu 4
Ir-RGħ għandu jirrapporta lill-Kunsill dwar l-implimentazzjoni tad-Deċiżjoni abbażi ta’ rapporti regolari ta’ kull xahrejn imħejjija mis-SIPRI. Dawn ir-rapporti għandhom jiffurmaw il-bażi għall-evalwazzjoni mwettqa mill-Kunsill. Il-Kummissjoni għandha tipprovdi informazzjoni dwar l-aspetti finanzjarji tal-implimentazzjoni tal-proġett kif imsemmi fl-Artikolu 1(2).
Artikolu 5
1. Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum tal-adozzjoni tagħha.
2. Din id-Deċiżjoni għandha tiskadi 24 xahar wara d-data tal-konklużjoni tal-ftehim ta’ finanzjament imsemmi fl-Artikolu 3(3), jew sitt xhur wara d-data tal-adozzjoni ta’ din id-Deċiżjoni jekk l-ebda ftehim ta’ finanzjament ma jkun ġie konkluż f’dak il-perijodu.
Artikolu 6
Din id-Deċiżjoni għandha tiġi ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Brussell, it-2 ta’ Diċembru 2010.