РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 25 август 2011 година
относно държавна помощ С 39/09 (ex N 385/2009) - Латвия - Публично финансиране на пристанищна инфраструктура на пристанище Ventspils
(нотифицирано под номер C(2011) 6043)
(само текстът на латвийски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/784/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби (1),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
С електронно уведомление от 26 юни 2009 г. съгласно член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз Латвия информира за мярка за предоставяне на публично финансиране за строителството на пристанищна инфраструктура на пристанище Ventspils.
(2)
С писмо от 15 декември 2009 г. Комисията информира Латвия, че е взела решение да започне официалната процедура по разследване, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на част от мярката.
(3)
Решението на Комисията за започване на процедура бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-долу „решение за откриване“). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си.
(4)
Комисията не получи мнения от заинтересовани страни. С писма от 16 март 2010 г., 7 април 2010 г., 12 април 2010 г. и 14 април 2010 г. латвийските власти представиха мненията си относно решението за откриване на процедура.
(5)
С писма от 21 септември 2010 г., 22 декември 2010 г. и 18 март 2011 г. Комисията поиска допълнителна информация. С писма от 8 октомври 2010 г., 20 януари 2011 г., 22 март 2011 г. и 31 март 2011 г. латвийските власти предоставиха необходимата информация.
(6)
Състояха се и няколко срещи между службите на Комисията и латвийските власти. Преди и след тези срещи латвийските власти предоставиха допълнителна информация.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. ПРОЕКТЪТ
(7)
Целта на проекта е модернизирането на пристанищната инфраструктура. Проектът се състои от следните подпроекти, чието изпълнение е предвидено за 2010-2014 г.:
а)
строителство на терминал за сухи товари,
б)
строителство на котвена стоянка № 35,
в)
строителство на котвена стоянка № 12,
г)
реконструкция на северен вълнолом,
д)
драгиране на пристанищния басейн,
е)
строителство на подходна железопътна линия,
ж)
ремонт на кейовете за акостиране на корабите на пристанищната администрация,
з)
укрепване на брега на канала.
2.2. ОБХВАТ НА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ
(8)
В решението си от 15 декември 2009 г. (3) Комисията изразява мнението, че не е необходимо да вземе решение дали публичното финансиране на вълнолом, укрепването на брега на канала и ремонта на кейовете за акостиране, използвани от кораби на пристанищната администрация, представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС на ниво пристанищна администрация, тъй като такава помощ би била съвместима с вътрешния пазар.
(9)
По отношение на публичното финансиране на драгирането и подходната железопътната линия Комисията счете, че то включва държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и обяви помощта на ниво пристанищна администрация за съвместима с вътрешния пазар.
(10)
По отношение на публичното финансиране на нов терминал и две котвени стоянки Комисията счете, че то включва държавна помощ на ниво пристанищна администрация. Комисията стигна до заключението, че помощта за пристанищната администрация е съвместима с вътрешния пазар.
(11)
Терминалът за сухи насипни товари и двете котвени стоянки ще бъдат експлоатирани от частни страни. За тази цел пристанищната администрация ще сключи концесионни договори за срок от 35 години с доставчиците на пристанищни услуги. Няма да бъде проведена тръжна процедура за сключването на концесионни договори. Предварително е определена концесионната такса, която ще заплащат избраните доставчици на пристанищни услуги, въз основа на оценка, извършена от независим експерт.
(12)
В решението си от 15 декември 2009 г. Комисията изрази съмнения, че концесионната цена включва държавна помощ. Въз основа на наличната към онзи момент информация Комисията не успя да стигне до заключение дали публичното финансиране на нивото на тримата концесионери на съобразената с потребителите пристанищна инфраструктура има характера на помощ.
(13)
Комисията също така установи, че крайните потребители ще имат достъп до новопостроената инфраструктура при недискриминационни условия.
(14)
Следователно единствено потенциална помощ на ниво концесионери подлежи на официална процедура по разследване.
2.3. КОНЦЕСИОННИ ДОГОВОРИ
2.3.1. ТЕРМИНАЛ ЗА СУХИ НАСИПНИ ТОВАРИ
(15)
Пристанищната администрация възнамерява да сключи концесионен договор за експлоатиране на новопостроения терминал с […] (4). Понастоящем операторът извършва дейности по обработка на товари на територията, отдадена под наем от пристанищната администрация […], въз основа на споразумение за преотдаване, сключено с […].
(16)
Според латвийските власти […] възнамерява да разшири дейностите си и да използва наетата територия в нейната цялост за собствените си дейности, като следователно планира да прекрати договора за преотдаване.
(17)
Пристанищната администрация взе решение да построи нов терминал и впоследствие да предостави концесия на […], така че […] да може да продължи дейностите си на пристанището.
2.3.2. КОТВЕНА СТОЯНКА № 35 ЗА ТЕЧНИ ТОВАРИ
(18)
Според латвийските власти възстановяването на капацитета за течни товари на пристанище Ventspils е свързано точно с това местоположение поради ограничения, свързани с изискваната дълбочина за приемане на кораби за течни товари със съответния тонаж.
(19)
В момента цялата територия в съседство се отдава под наем на […]. Латвийските власти имат намерение да сключат концесионен договор за експлоатиране на новата котвена стоянка с […], който обработва течни товари на пристанището и следователно вече притежава необходимото оборудване за трансбордиране на течни товари, включително и противопожарно оборудване.
2.3.3. КОТВЕНА СТОЯНКА № 12 ЗА ОБЩИ И НАСИПНИ ТОВАРИ
(20)
Един от потребителите на котвената стоянка ще бъде дъщерно дружество на […], което възнамерява да създаде фабрика за строителни модули на територията на пристанището въз основа на дългосрочно споразумение за наем на земи, сключено с пристанищната администрация. Строителните модули ще бъдат транспортирани до експортни пазари от кораби ро-ро.
(21)
Транспортът на модулите от самата фабрика до котвената стоянка ще бъде извършен с железопътен и сухопътен транспорт през територията на универсален терминал № 2, управляван от […]. С тази цел след построяването на котвената стоянка ще бъде подписано тристранно споразумение между […], […] и пристанищната администрация.
(22)
Според латвийските власти […] и […] са единствените потенциални оператори на котвена стоянка № 12. Пристанищната администрация първоначално възнамеряваше да предостави концесия на […].
2.4. ОСНОВАНИЯ ЗА ЗАПОЧВАНЕ НА ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ЗА ОПРЕДЕЛЯНЕ НА МЯРКАТА НА НИВО КОНЦЕСИОНЕРИ КАТО ПОМОЩ
2.4.1. НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ
(23)
В решението си за откриване на процедура Комисията изрази предварителното становище, че не са изцяло изпълнени критериите, необходими за достигане на заключение, че пристанищната администрация действа като частен инвеститор, когато определя концесионните такси за бъдещи концесионери.
(24)
Комисията изрази съмнения както по отношение на методиката, използвана за определяне на самата концесионна такса, така и по отношение на независимия характер на експертната оценка.
2.4.1.1. Методики, използвани от пристанищната администрация за определяне на концесионните такси
(25)
Независимият експерт, който оцени концесионните такси, използва две различни методики, а именно сравнителен анализ и приходен подход. По отношение на котвената стоянка за течности, експертът е използвал единствено приходен подход.
(26)
По отношение на сравнителния анализ Комисията отбеляза, че се основава главно на действащи договори на самото пристанище. Следователно Комисията изрази съмнения относно надеждността му. Комисията отбеляза, че сравнителният анализ не може да бъде убедителен, тъй като няма индикации, че по използваните за справка договори се заплаща обусловена от пазара концесионна такса. Освен това Комисията отбеляза, че е извършен анализ по отношение на същите три концесионни споразумения както за терминала за сухи насипни товари, така и за котвена стоянка № 12 за общи и насипни товари въпреки факта, че тези терминали видимо се различават значително по своето естество.
(27)
По отношение на използвания в оценката приходен подход Комисията отбеляза, че очевидно той не отразява инвестиционните разходи в тяхната цялост във връзка с терминала за сухи насипни товари и котвена стоянка № 12.
2.4.1.2. Независимо естество на експертната оценка
(28)
Комисията отбеляза, че още през март 2006 г. е взето решение от пристанищния съвет, което свидетелства за ангажимента на пристанището за предоставяне на концесия за експлоатиране на котвена стоянка № 35 на […] след приключване на строителните дейности. Там се уточнява методиката за изчисление на концесионната такса въз основа на същите принципи, които са залегнали в независимата оценка. Впоследствие Комисията изрази съмнения по отношение на независимото естество на оценката като такава.
2.4.1.3. Заключение
(29)
Комисията отбеляза, че публичното финансиране на строителството на терминал и две котвени стоянки изглежда осигурява селективно икономическо предимство на операторите на въпросната инфраструктура и следователно представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
2.4.2. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА
(30)
Предварителното становище на Комисията е, че всяка помощ за концесионерите би представлявала оперативна помощ, която облекчава разходите, които те биха покрили при обичайни обстоятелства. Според практиката на Съда тази оперативна помощ по същество е несъвместима с вътрешния пазар (5).
3. МНЕНИЯ ОТ ЛАТВИЯ
3.1.1. КОНЦЕСИОНЕРИТЕ
(31)
Латвийските власти твърдят, че тримата оператори са избрани от пристанищната администрация по обективни съображения и представляват най-жизнеспособната алтернатива като оператори на новоизградената инфраструктура.
3.1.1.1. Терминал за сухи насипни товари
(32)
Пристанищната администрация възнамерява да предостави концесията за експлоатиране на терминала за сухи насипни товари на […], чиято основна дейност е трансбордиране на дървесина. Латвийските власти обясняват, че присъствието на […] на пристанището е ключово поради особеното значение на износа на дървесина за региона.
(33)
Както бе обяснено по-горе, […] понастоящем предоставя услуги по обработка на товари на територията, отдадена под наем от пристанищната администрация на […] въз основа на споразумение за преотдаване, сключено с […]. Предвид намерението на […] да разшири дейностите си и да използва наетата територия в нейната цялост, през октомври 2005 г. пристанищният съвет прие решение за строителството на нов терминал и впоследствие предостави концесията за експлоатирането му на […] (вж. приложение I).
(34)
Латвийските власти твърдят, че решението за възлагане на концесионен договор точно на този оператор се основава на чисто обективни търговски съображения. В този смисъл латвийските власти подчертават, че […] представлява най-осъществимото решение за експлоатиране на терминала, тъй като вече притежава оборудването, необходимо за обработка на сухи товари. Освен това друг потенциален концесионер не е проявил интерес към експлоатирането на терминала за сухи насипни товари. Латвийските власти подчертават, че е в интерес на пристанищната администрация да започне преговори с всички потенциално заинтересовани страни, и по-специално поради факта, че значителна част от земите на пристанището остава неизползвана.
(35)
[…] трансбордира повече от […] хиляди м3 на година на пристанището и следователно вече е създадена солидна бизнес мрежа. Пристанищната администрация счита, че дружеството би могло да поддържа такъв оборот на товари в бъдеще и следователно предлага необходимите гаранции по отношение на възстановяването на инвестициите, извършени от пристанищната администрация.
3.1.1.2. Котвена стоянка № 35
(36)
Котвената стоянка ще замени кей № 1 за трансбордиране на опасни течни товари. Кеят вече е остарял и следователно не може да бъде използван за обработката на товари. Както бе обяснено по-горе, възстановяването на капацитета за течни товари на пристанище Ventspils е свързано точно с това местоположение поради изисквания за безопасността и ограничения, свързани с дълбочина за кораби за течни товари с определен тонаж.
(37)
Латвийските власти заявяват, че предоставянето на концесията за експлоатиране на котвена стоянка № 35 на различно дружество не е възможно на практика точно поради специфичното местоположение на въпросната инфраструктура в рамките на пристанището. Понастоящем цялата пристанищна територия в съседство се отдава под наем на […] (вж. приложение II).
(38)
Освен това се твърди, че подобно на […], тъй като вече обработва течни товари на пристанище Ventspils, […] притежава цялото необходимо оборудване за трансбордиране на течни товари, което е ключово за експлоатирането на котвената стоянка.
3.1.1.3. Котвена стоянка № 12
(39)
Проектът има за цел да увеличи капацитета за разтоварване на общи товари. Латвийските власти обясняват, че решението за строителство на котвената стоянка е свързано със сключването на дългосрочно споразумение за наем от пристанищната администрация с дъщерното дружество на […]. Дъщерното дружество на […] възнамерява да създаде фабрика за строителни модули на територията на пристанището. Строителните модули могат да бъдат транспортирани до експортни пазари единствено от кораби ро-ро.
(40)
Латвийските власти обаче подчертават, че преди сключването на договора за наем с […] пристанищната администрация взе участие в различни тръжни процедури, организирани от спедитори и потенциални концесионери на котвена стоянка № 12 като […], но без успех.
(41)
Според латвийските власти транспортът на модулите от самата фабрика до котвената стоянка ще бъде извършен с железопътен и сухопътен транспорт през територията на универсален терминал № 2, управляван от […]. С тази цел след построяването на котвената стоянка ще бъде подписано тристранно споразумение между […], […] и пристанищната администрация.
(42)
Освен това латвийските власти заявяват, че има само двама потенциални оператори на котвената стоянка, т.е. […] и […]. С мненията, представени в контекста на официалната процедура по разследване, латвийските власти са изяснили, че концесионният договор за експлоатирането на котвената стоянка ще бъде възложен на […].
(43)
Като се има предвид, че единственият начин за доставка на строителните модули от фабриката до котвена стоянка № 12 е през територията, отдадена под наем на […] (вж. приложение III), пристанищната администрация счита, че […] осигурява най-реалистичната алтернатива.
(44)
Освен това латвийските власти подчертават, че площта на пристанищния парцел в съседство с котвената стоянка не позволява складирането на товари. Следователно е необходимо да се осигурят надеждни връзки с други части на пристанището, в които е възможно складирането.
(45)
Твърди се и, че като се вземат предвид както местоположението на котвената стоянка, така и техническите параметри, котвената стоянка ще обслужва спедитори, намиращи се на площ от 12 ха, независимо от вида обработвани товари.
3.1.2. ЕКСПЕРТНА ОЦЕНКА
(46)
За всеки концесионен договор за съобразена с потребителите инфраструктура са изготвени отделни оценки. Латвийските власти твърдят, че тези оценки са извършени съгласно латвийските стандарти за оценяване и международните стандарти за оценяване.
(47)
По отношение на използваната методика латвийските власти подчертават, че предвид местоположението и характеристиките на пристанищата в Рига и Лиепаджа сравнителният анализ (така наречения сравнителен подход) е напълно надежден. Концесионните такси, изплатени от доставчиците на услуги, които извършват дейност на тези пристанища, са обявени от самите пристанищни власти и следователно следва да се приемат за надеждни.
(48)
Според латвийските власти преразгледаните оценки, основани на анализ на паричния поток, следва и да разсеят съмненията на Комисията по отношение на техния независим характер.
(49)
Впоследствие Комисията ще уточни на свой ред използваната от експерта методика при определяне на концесионните такси.
3.1.2.1. Терминал за сухи насипни товари
(50)
Оценката се основава на два метода, както следва:
(51)
Сравнителният анализ се извършва по отношение на три договора на пристанище Ventspils, които се считат за съпоставими. Експертът е използвал коефициент за корекция за определяне на адекватна концесионна такса. Следните фактори са взети предвид: време и условия на сключване на договора, местоположение, описание на котвените стоянки, наета площ, технически условия на терминалите и достъп до комунални услуги.
(52)
Изчислената концесионна такса е равна на […] EUR на кв.м годишно. Оценителят определя концесионната такса от […] EUR на кв.м годишно.
(53)
Приходният подход се използва за оценяване на това дали дисконтираните стойности на бъдещ приход позволяват пълното покриване на общите инвестиционни разходи (включително и разходи за зоната за товарене, драгиране и подходната железопътна линия) и представя финансови прогнози за срок от 25 години. Очакваните приходи и разходи се коригират с процент на дисконтиране от 7,5 %, което отразява нивото на инвестиционен риск.
(54)
Независимата оценка взема предвид приходите от пристанищни тарифи и такси и приходите от използването на пристанищни парцели и инфраструктура. Взети са предвид общите инвестиционни разходи.
(55)
Въз основа на различните нива на оборот на товари, нетната настояща стойност, вътрешната норма на възвращаемост и съотношението на ползите и разходите се предвижда концесионните такси да варират от […] EUR на кв.м до […] EUR на кв.м годишно. Финансовите показатели обосновават концесионна такса от поне […] EUR на кв.м годишно за среден оборот на товари от […] тона годишно и […] EUR на кв.м годишно за среден оборот на товари от […] тона годишно. Ако средният оборот надвишава […] тона годишно, концесионната такса може да бъде на минимални нива.
(56)
Предвид прогнозния среден оборот на товари от […] тона годишно, независимият оценител стига до заключението, че е обоснована годишна концесионна такса от между […] EUR и […] EUR на кв.м годишно.
(57)
Предвид двата посочени по-горе метода, независимият оценител е определил концесионна такса от […] EUR на кв.м годишно.
(58)
Таблицата по-долу представя стойностите на финансовите показатели по проекта, като се вземе предвид произтичащата концесионна такса:
Оборот на товари […] тона, концесионна такса […] EUR на кв.м годишно, процент на дисконтиране 7,5 %, темп на растеж 2,28 %
Показател
Без безвъзмездни средства по Кохезионния фонд
С безвъзмездни средства по Кохезионния фонд
вътрешна норма на възвращаемост
[…] %
[…] %
нетна настояща стойност
[…]
[…]
(59)
Така оценката на независимия оценител потвърди целесъобразността на концесионната такса, изчислена съгласно посоченото по-горе, т.е. […] EUR на кв.м годишно.
3.1.2.2. Котвена стоянка № 35
(60)
Приходният подход представя финансови прогнози за срок от 25 години. Очакваните приходи и разходи се коригират със същия процент на дисконтиране от 7,5 %, което отразява нивото на инвестиционен риск.
(61)
Независимата оценка взема предвид прихода от пристанищни тарифи и такси и прихода от използването на пристанищни земи и инфраструктура. Взети са предвид общите инвестиционни разходи.
(62)
Въз основа на различните нива на оборот на товари, нетната настояща стойност, вътрешната норма на възвращаемост и съотношението на разходите и ползите се предвижда концесионните такси да варират от […] EUR на кв.м до […] EUR на кв.м годишно. Финансовите показатели обосновават годишна концесионна такса от над […] EUR на кв.м годишно за очакван оборот на товари от […] тона годишно и по-висока от […] EUR на кв.м годишно за очакван оборот на товари от […] тона годишно. При по-висок оборот на товари концесионната такса може да бъде на минимални нива.
(63)
Предвид 30-годишния срок за амортизация на дълбоководни котвени стоянки, независимият оценител е определил стойността на концесионната такса на […] EUR годишно, т.е. 1/30 от инвестиционните разходи за котвена стоянка с изключение на дейностите по драгиране.
(64)
Таблицата по-долу посочва финансовите резултати по проекта за годишен оборот на товари от […] тона, като се вземе предвид концесионна такса от […] EUR годишно. Общите инвестиционни разходи, включително и дейностите по драгиране, са взети предвид при изчисленията.
Оборот на товари […] тона, концесионна такса […] EUR на кв.м годишно, процент на дисконтиране 7,5 %, темп на растеж 2,28 %
Показател
Без безвъзмездни средства по Кохезионния фонд
С безвъзмездни средства по Кохезионния фонд
вътрешна норма на възвращаемост
[…] %
[…] %
нетна настояща стойност
[…]
[…]
(65)
Следователно оценителят е определил концесионна такса от […] EUR годишно (вместо […] EUR годишно, както бе предвидено първоначално).
3.1.2.3. Котвена стоянка № 12
(66)
Оценката се основава на два метода, т.е. сравнителен подход с анализ на сделки и приходен подход.
(67)
Първо, концесионният договор е съпоставен с три договора на пристанище Ventspils, които се приемат за съпоставими. Като се вземат предвид специфичните особености и характеристики на инфраструктурата, която е предмет на тези три договора, оценителят използва коефициент за корекция с цел определяне на адекватна концесионна такса. Следните фактори са взети предвид: време и условия на сключване на сделката, местоположение, описание на котвените стоянки, наета площ, технически условия на инфраструктурата и достъп до комунални услуги.
(68)
Изчислената концесионна такса е равна на […] EUR на кв.м годишно. Концесионната такса е определена на […] EUR на кв.м годишно.
(69)
Приходният подход се използва за оценяване на това дали дисконтираните стойности на бъдещ приход позволяват пълното покриване на общите инвестиционни разходи (включително и разходи за драгиране и подходна железопътната линия) и осигурява финансови прогнози за срок от 25 години. Очакваните приходи и разходи се коригират с процент на дисконтиране от 7,5 %, което отразява нивото на инвестиционен риск.
(70)
Независимата оценка взема предвид приходите от пристанищни тарифи и такси и приходите от използването на пристанищни земи и инфраструктура. Взети са предвид общите инвестиционни разходи, включително и публичното финансиране.
(71)
Въз основа на различните нива на оборот на товари, нетната настояща стойност, вътрешната норма на възвращаемост и съотношението на ползите и разходите се предвижда концесионните такси да варират от […] EUR на кв.м до […] EUR на кв.м годишно. Независимият оценител е стигнал до заключението, че финансовите показатели (нетната настояща стойност е положителна) обосновават концесионна такса, не по-ниска от […] EUR на кв.м годишно за очакван оборот на товари от […] тона годишно и […] EUR на кв.м годишно за очакван оборот на товари от […] тона годишно.
(72)
С оглед на предвидения обем от […] тона годишно, оценителят е стигнал до заключението, че е обоснована концесионна такса от поне […] EUR на кв.м годишно.
(73)
Предвид двата посочени по-горе метода, независимият оценител е определил концесионна такса от […] EUR кв.м годишно.
(74)
Таблицата по-долу представя стойностите на финансовите показатели по проекта, като се вземе предвид произтичащата концесионна такса:
Оборот на товари […] тона, концесионна такса […] EUR на кв.м годишно, процент на дисконтиране 7,5 %, темп на растеж 2,28 %
Показател
Без безвъзмездни средства по Кохезионния фонд
С безвъзмездни средства по Кохезионния фонд
вътрешна норма на възвращаемост
[…] %
[…] %
нетна настояща стойност
[…]
[…]
(75)
Следователно оценката на независимия оценител потвърди целесъобразността на концесионната такса, изчислена според посоченото по-горе, т.е. […] EUR на кв.м годишно.
3.1.3. КОНЦЕСИОННАТА ТАКСА
(76)
Въз основа на извършените от независимия оценител оценки латвийските власти взеха решение за определяне на концесионните такси, както следва:
Концесионер
Инфраструктура
Независима оценка
(годишно)
Концесионна такса
(годишно)
[…]
Терминал за сухи насипни товари
[…] EUR
[…] EUR
[…]
Котвена стоянка № 35
[…] EUR
[…] EUR
[…]
Котвена стоянка № 12
[…] EUR
[…] EUR
4. ОЦЕНКА
4.1. НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ
(77)
Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки и засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар, освен ако не е предвидено друго в ДФЕС.
(78)
Критериите, заложени в член 107, параграф 1, са кумулативни. Следователно с цел установяване дали мярката, предмет на уведомление, представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, трябва да бъдат изпълнени всички гореспоменати условия. А именно, финансовата помощ:
а)
е предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка,
б)
благоприятства определени предприятия или производството на някои стоки,
в)
нарушава или заплашва да наруши конкуренцията,
г)
засяга търговията между държавите-членки.
4.1.1. ИКОНОМИЧЕСКО ПРЕДИМСТВО
(79)
Според практиката (6) на Съда не е налице предимство за концесионерите, ако частен инвеститор би определил концесионна такса на същото ниво при подобни условия.
(80)
От самото начало Комисията отбелязва, че в този случай концесионните такси са определени предварително посредством отделни оценки, извършени от външен експерт. Латвийските власти са предоставили доказателства, че експертът има подходящо образование и опит.
(81)
Както бе посочено по-горе, независимият оценител сравнява изчислените концесионни такси с тези, определени по три договора на пристанище Ventspils, които се считат за съпоставими. Като се вземат предвид специфичните особености и характеристики на инфраструктурата, която е предмет на тези три договора, независимият оценител използва коефициент за корекция с цел определяне на адекватна концесионна такса.
(82)
Въпреки това въз основа на наличната информация Комисията не може да потвърди дали считаните за референтни договори са възложени чрез тръжна процедура или понастоящем има данни, че концесионните такси, изплатени въз основа на тези договори, могат да се приемат за пазарна цена.
(83)
С оглед на горното Комисията твърди, че сравнителният анализ не е достатъчно надежден и затова не може да бъде достатъчно основание за изключване на възможността концесионерите да са се възползвали от предимство.
(84)
Според втория метод, използван от независимия оценител, концесионните такси и другите приходи на пристанищната администрация биха гарантирали възстановяването на разходите за инфраструктурни инвестиции и определен процент на възвращаемост за 25 години. Пристанищната администрация е взела решение да определи концесионната такса за терминала за сухи насипни товари ([…] EUR на кв.м вместо […] EUR на кв.м годишно) и за котвена стоянка № 35 ([…] EUR вместо […] EUR годишно) значително над стойността, препоръчана от експерта. Следователно действителната възвращаемост, очаквана от пристанищната администрация, е значително по-висока в сравнение със стойността, изчислена от експерта.
(85)
В този смисъл Комисията стигна до заключението, че концесионната такса и другите приходи на пристанищната администрация ѝ позволяват да възстанови всички разходи за инфраструктурни инвестиции, включително и разходите за драгиране и подходна железопътна линия, и да осигури възвращаемост, която съответства на възвращаемостта, която би изисквал частен инвеститор.
(86)
Освен това Комисията отбелязва, че в този случай няма индикации, че пристанищната администрация е определила концесионни такси на ниво, което няма да осигури максимални приходи.
(87)
Включването на клауза за преглед позволява редовното преразглеждане на концесионната такса.
(88)
С оглед на гореспоменатото Комисията е на мнение, че в настоящия случай може да се стигне до заключението, че концесионната такса, определена както е посочено по-горе, не осигурява неоправдани предимства за концесионерите на съобразената с потребителите инфраструктура.
(89)
Това решение по никакъв начин не предопределя евентуален допълнителен анализ на Комисията що се отнася до правилата за обществени поръчки в ЕС или други общи принципи, заложени в ДФЕС.
4.1.2. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(90)
Комисията счита, че публичното финансиране на съобразената с потребителите инфраструктура на пристанище Ventspils не осигурява икономическо предимство на ниво концесионери и мярката следователно не оказва влияние, като поставя избраните доставчици на услуги в по-благоприятно конкурентно положение спрямо конкурентни предприятия.
(91)
Съгласно практиката на съда за класифицирането на мярка като държавна помощ трябва да са изпълнени всички условия, заложени в член 107, параграф 1 от ДФЕС (7). Тъй като мярката, която ще приложат латвийските власти, не осигурява икономическо предимство за бъдещите концесионери, тя следователно не изпълнява кумулативно условията, необходими за определянето на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
5. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(92)
С оглед на гореспоменатото Комисията стигна до заключението, че публичното финансиране на строителството на съобразена с потребителите инфраструктура на пристанище Ventspils не включва помощ на ниво концесионери.
(93)
Това решение засяга единствено аспектите на държавна помощ и не засяга прилагането на други разпоредби от ДФЕС и по-специално концесиите на услуги.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ, която Латвия планира да приложи в полза на пристанищната администрация във Ventspils във връзка със строителството на терминал за сухи насипни товари, котвена стоянка № 12 и котвена стоянка № 35, не включва държавна помощ на ниво концесионери по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
Прилагането на мярката съответно се одобрява.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Латвия.
Съставено в Брюксел на 25 август 2011 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-25 ta' Awwissu 2011
dwar Għajnuna mill-Istat C 39/09 (ex N 385/09) - il-Latvja - Finanzjament pubbliku tal-infrastruttura tal-port fil-Port ta’ Ventspils
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 6043)
(It-test Latvjan biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/784/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li sejħet lill-partijiet interessati biex iressqu l-kummenti tagħhom bi qbil mad-dispożizzjonijiet imsemmija hawn fuq (1),
Billi:
1. IL-PROĊEDURA
(1)
Permezz tan-notifika elettronika tas-26 ta’ Ġunju 2009, il-Latvja ħabbret, skont l-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE), miżura li tipprovdi finanzjament pubbliku għall-kostruzzjoni tal-infrastruttura tal-port għall-Port ta’ Ventspils.
(2)
Permezz tal-ittra tal-15 ta’ Diċembru 2009, il-Kummissjoni infurmat lil-Latvja li ddeċidiet li tniedi l-proċedura ta’ investigazzjoni formali stipulata fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE relatata ma’ parti mill-miżura.
(3)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni għat-tnedija tal-proċedura ġiet ippubblikata fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2) (minn hawn ’l quddiem “id-deċiżjoni tal-ftuħ”). Il-Kummissjoni sejħet lill-partijiet interessati biex iressqu l-kummenti tagħhom.
(4)
Il-Kummissjoni ma rċeviet l-ebda kumment mingħand il-partijiet interessati. Permezz tal-ittri tas-16 ta’ Marzu 2010, tas-7 ta’ April 2010, tat-12 ta’ April 2010 u tal-14 ta’ April 2010 l-awtoritajiet Latvjani ressqu l-kummenti tagħhom dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ.
(5)
Il-Kummissjoni talbet għal informazzjoni addizzjonali dwar il-miżura permezz tal-ittri tal-21 ta’ Settembru 2010, tat-22 ta’ Diċembru 2010 u tat-18 ta’ Marzu 2011. L-awtoritajiet Latvjani pprovdew l-informazzjoni mitluba permezz tal-ittri tat-8 ta’ Ottubru 2010, tal-20 ta’ Jannar 2011, tat-22 ta’ Marzu 2011 u tal-31 ta’ Marzu 2011.
(6)
Barra minn hekk, saru bosta laqgħat bejn is-servizzi tal-Kummissjoni u l-awtoritajiet Latvjani. Qabel u wara dawn il-laqgħat ingħatat informazzjoni addizzjonali mill-awtoritajiet Latvjani.
2. DESKRIZZJONI
2.1. IL-PROĠETT
(7)
Il-fini tal-proġett hija t-titjib tal-infrastruttura tal-port. Il-proġett jinkludi l-proġetti sekondarji li ġejjin li jridu jitwettqu bejn l-2010 u l-2014:
(a)
il-kostruzzjoni ta’ terminal għall-merkanzija xotta,
(b)
il-kostruzzjoni tal-irmiġġ Nru 35,
(c)
il-kostruzzjoni tal-irmiġġ Nru 12,
(d)
il-kostruzzjoni mill-ġdid tad-diga tat-Tramuntana,
(e)
it-tindif tal-ħama tal-baċir tal-port,
(f)
il-kostruzzjoni tal-aċċess għal-linji tal-ferrovija,
(g)
ir-rinnovazzjoni tal-mollijiet għall-irmiġġ għall-bastimenti tal-Awtorità tal-Port,
(h)
il-fortifikazzjoni tal-kosta tal-kanal.
2.2. L-AMBITU TAD-DEĊIŻJONI PREŻENTI
(8)
Fid-deċiżjoni tagħha tal-15 ta’ Diċembru 2009 (3), il-Kummissjoni kkunsidrat li ma kienx meħtieġ li tiddeċiedi jekk il-finanzjament pubbliku tad-diga, tal-fortifikazzjoni tal-kosta tal-kanal u tar-rinnovazzjoni tal-mollijiet għall-irmiġġ li jintużaw mill-vapuri tal-Awtorità tal-Port jinvolvix għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE fil-livell tal-Awtorità tal-Port, minħabba li għajnuna simili hija kompatibbli mas-suq intern.
(9)
Dwar il-finanzjament pubbliku tat-tindif tal-ħama u l-aċċess għal-linji tal-ferrovija, il-Kummissjoni kkunsidrat li dan jinvolvi għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE u ddikjarat li l-għajnuna għall-Awtorità tal-Port hija kompatibbli mas-suq intern.
(10)
Dwar il-finanzjament pubbliku tat-terminal il-ġdid u ż-żewġ irmiġġi, il-Kummissjoni kkunsidrat li jinvolvi għajnuna għall-Awtorità tal-Port. Il-Kummissjoni kkonkludiet li l-għajnuna lill-Awtorità tal-Port hija kompatibbli mas-suq intern.
(11)
It-terminal tat-tagħbija xotta u ż-żewġ irmiġġi se jitħaddmu minn partijiet privati. B’hekk, l-Awtorità tal-Port se tikkonkludi kuntratti ta’ konċessjoni mal-fornituri tas-servizz tal-port għal perjodu ta’ 35 sena. L-ebda offerta ma titwettaq sabiex jingħataw kuntratti ta’ konċessjoni. Il-prezz tal-konċessjoni li jrid jitħallas mill-fornituri tas-servizzi tal-port ġie stabbilit minn qabel fuq bażi tal-valutazzjoni li twettqet minn espert awtonomu.
(12)
Fid-deċiżjoni tagħha tal-15 ta’ Diċembru 2009, il-Kummissjoni qajmet dubji dwar jekk il-prezz tal-konċessjoni għandux jinvolvi għajnuna mill-Istat. Fuq bażi tal-informazzjoni disponibbli f’dan l-istadju, il-Kummissjoni ma setgħetx tasal għal konklużjoni dwar it-tip ta’ għajnuna tal-finanzjament pubbliku fil-livell tat-tliet detenturi tal-konċessjoni tal-infrastruttura tal-port speċifika għall-utent.
(13)
Il-Kummissjoni skopriet ukoll li l-utenti finali se jkollhom aċċess għall-infrastruttura l-ġdida li se tinbena fuq kundizzjonijiet mhux diskriminatorji.
(14)
Għalhekk, l-għajnuna potenzjali għad-detenturi tal-konċessjoni biss kienet soġġetta għal proċedura ta’ investigazzjoni formali.
2.3. KUNTRATTI TA’ KONĊESSJONI
2.3.1. IT-TERMINAL TAT-TAGĦBIJA XOTTA
(15)
L-Awtorità tal-Port hija maħsuba li tikkonċedi kuntratti ta’ konċessjoni għall-eżekuzzjoni tat-terminal il-ġdid li se jinbena biex […] (*). Bħalissa l-operatur qed iwettaq xogħlijiet ta’ mmaniġġjar ta’ merkanzija fit-territorju mikri mill-Awtorità tal-Port biex […] fuq bażi ta’ ftehim ta’ sullokazzjoni konkluż ma’ […].
(16)
Skont l-awtoritajiet Latvjani, […] huwa maħsub li jestendi l-operat tiegħu u juża t-territorju mikri kollu kemm hu għall-eżekuzzjonijiet tiegħu, u b’hekk huwa ppjanat li jtemm il-ftehim ta’ sullokazzjoni.
(17)
L-Awtorità tal-Port iddeċidiet li tibni terminal ġdid u sussegwentement jagħti konċessjoni lil […], sabiex […] ikun jista’jkompli jopera fil-port.
2.3.2. IRMIĠĠ NRU 35 GĦALL-MERKANZIJA LIKWIDA
(18)
Skont l-awtoritajiet Latvjani, ir-restawr tal-kapaċità tal-merkanzija likwida fil-port ta’ Ventspils huwa relatat ma’ dan l-ambjent partikolari minħabba restrizzjonijiet relatati mal-fond meħtieġ biex jilqa’ l-bastimenti tal-merkanzija likwida b’tunnellaġġ adattat.
(19)
Bħalissa t-territorju kollu tal-madwar huwa mikri lil […]. L-intenzjoni tal-awtoritajiet Latvjani hija li jagħtu kuntratt ta’ konċessjoni għall-operat tal-irmiġġ il-ġdid lil […] minħabba li mmaniġġja merkanzija likwida fil-port u b’hekk diġà għandu t-tagħmir meħtieġ għat-trasbord tal-merkanzija likwida, inkluż it-tagħmir għat-tifi tan-nar.
2.3.3. IRMIĠĠ NRU 12 GĦAL MERKANZIJA ĠENERALI U BIL-MASSA
(20)
Wieħed mill-utenti tal-irmiġġ se jkun sussidjarju ta’ […], li għandu l-ħsieb li jistabbilixxi fabbrika tal-materjal tal-kostruzzjoni fuq it-territorju tal-port fuq bażi ta’ ftehim ta’ kiri għal żmien twil mal-Awtorità tal-Port. Il-materjal tal-kostruzzjoni se jiġi trasportat għas-swieq tal-esportazzjoni permezz ta’ bastimenti ro-ro.
(21)
It-trasport tal-materjal mill-fabbrika stess sal-irmiġġ se jitwettaq permezz tal-ferroviji u t-toroq, tul it-territorju tat-terminal Universali Nru 2 li jitħaddem minn […]. B’hekk, se jiġi ffirmat ftehim trilaterali bejn […], […] u l-Awtorità tal-Port wara l-kostruzzjoni tal-irmiġġ.
(22)
Skont l-awtoritajiet Latvjani, […] u […] huma l-uniċi operaturi potenzjali tal-irmiġġ Nru 12. L-Awtorità tal-Port għall-bidu kienet maħsuba li tagħti konċessjoni lil […].
2.4. RAĠUNIJIET GĦAT-TNEDIJA TAL-PROĊEDURA TA’ INVESTIGAZZJONI FORMALI DWAR IT-TIP TA’ GĦAJNUNA TAL-MIŻURA FIL-LIVELL TAD-DETENTURI TAL-GĦOTI
2.4.1. L-EŻISTENZA TAL-GĦAJNUNA MILL-ISTAT
(23)
Fid-deċiżjoni tal-ftuħ tagħha, il-Kummissjoni kkonkludiet permezz ta’ ħarsa preliminari li l-kriterji meħtieġa biex tiddeduċi li l-Awtorità tal-Port ħadet bixra ta’ investitur privat meta stabbiliet il-prezzijiet tal-konċessjoni li jridu jitħallsu mid-detenturi tal-konċessjoni futuri ma kinux konformi.
(24)
Il-Kummissjoni esprimiet dubji kemm dwar il-metodoloġija li ntużat biex jiġi stabbilit il-prezz tal-konċessjoni nnifsu, kif ukoll dwar l-awtonomija tal-valutazzjoni tal-espert.
2.4.1.1. Metodoloġiji li ntużaw mill-Awtorità tal-Port biex tistabbilixxi l-prezzijiet tal-konċessjoni
(25)
L-espert awtonomu li evalwa l-prezzijiet tal-konċessjoni uża żewġ metodoloġiji differenti, li huma l-valutazzjoni komparattiva u d-dħul. F’dak li jikkonċerna l-irmiġġ tal-likwidi, l-espert uża biss id-dħul.
(26)
F’dak li jikkonċerna l-valutazzjoni komparattiva, il-Kummissjoni osservat li din kienet ibbażata l-aktar fuq kuntratti kontinwi fl-istess port. B’hekk, il-Kummissjoni qajmet dubji dwar il-kredibilità tagħhom. Il-Kummissjoni osservat li valutazzjoni komparattiva simili ma tistax tkun konklużiva minħabba li ma kienx hemm indikazzjoni li prezz ta’ konċessjoni orjentat lejn is-suq għandu jitħallas bi qbil mal-kuntratti li jintużaw bħala referenza. Barra dan, il-Kummissjoni osservat li l-analiżi twettqet b’rabta mal-istess tliet ftehimiet ta’ konċessjoni kemm għat-terminal tat-tagħbija xotta kif ukoll għall-irmiġġ Nru 12 tal-merkanzija ġenerali u bil-massa, minkejja li dawk it-terminals jidhru sostanzjalment differenti fin-natura tagħhom.
(27)
F’dak li jikkonċerna l-approċċ tad-dħul li ntuża fil-valutazzjoni, il-Kummissjoni osservat li dan ma jidhirx li jirrifletti l-ispejjeż kollha tal-investiment fil-każ tat-terminal tat-tagħbija xotta u l-irmiġġ Nru 12.
2.4.1.2. L-awtonomija tal-valutazzjoni tal-espert
(28)
Il-Kummissjoni osservat li d-deċiżjoni li diġà ttieħdet mill-bord tal-port f’Marzu tal-2006 wriet l-impenn tal-port li jagħti konċessjoni għall-operat tal-irmiġġ Nru 35 lil […] wara t-tlestija tax-xogħlijiet ta’ kostruzzjoni. Il-metodoloġija tal-kalkolu tal-prezz tal-konċessjoni, ibbażata fuq l-istess prinċipji tal-valutazzjoni awtonoma, hija speċifikata hemmhekk. Għalhekk, il-Kummissjoni qajmet dubji dwar l-awtonomija tal-valutazzjoni nnifisha.
2.4.1.3. Konklużjoni
(29)
Il-Kummissjoni kkunsidrat li l-finanzjament pubbliku tal-kostruzzjoni tat-terminal u ż-żewġ irmiġġi jidher li se jipprovdi vantaġġ ekonomiku selettiv lill-operaturi tal-infrastruttura kkonċernata u li tikkostitwixxi għajnuna skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
2.4.2. KOMPATIBILITÀ TAL-GĦAJNUNA
(30)
Il-Kummissjoni kkonkludiet permezz ta’ ħarsa preliminari li kwalunkwe għajnuna lid-detenturi tal-konċessjoni tikkostitwixxi f’għajnuna fl-operat, sabiex tnaqqsilhom l-ispejjeż li normalment ikollhom jiffaċċjaw. Skont il-liġi tal-każ tal-Qorti, għajnuna fl-operat simili hija fil-prinċipju kompatibbli mas-suq intern. (4)
3. KUMMENTI MIL-LATVJA
3.1.1. ID-DETENTURI TAL-KONĊESSJONI
(31)
L-awtoritajiet Latvjani jaffermaw li t-tliet operaturi ntgħażlu mill-Awtorità tal-Port fuq bażi oġġettiva u jirrappreżentaw l-aktar alternattiva vijabbli bħala operaturi tal-infrastruttura li għadha kif inbniet.
3.1.1.1. It-terminal tal-merkanzija xotta
(32)
L-Awtorità tal-Port hija maħsuba li tagħti konċessjoni għall-operat tat-terminal tal-merkanzija xotta lil […], li jikkonċerna b’mod partikolari t-trasbord tal-injam. L-awtoritajiet Latvjani jfissru li l-preżenza ta’ […] fil-port hija essenzjali minħabba l-importanza partikolari tal-esportazzjoni tal-injam fir-reġjun.
(33)
Kif inhu spjegat hawn fuq, bħalissa […] qed jipprovdi servizzi għall-immaniġġjar tal-merkanzija fuq it-territorju mikri mill-Awtorità tal-Port lil […] fuq bażi ta’ ftehim ta’ sullokazzjoni konkluż ma’ […]. Minħabba li […] għandu l-ħsieb li jestendi l-operat tiegħu u juża t-territorju mikri kollu kemm hu, f’Ottubru tal-2005 il-bord tal-port adotta riżoluzzjoni għall-kostruzzjoni ta’ terminal ġdid u sussegwentement ta l-konċessjoni għall-operat tiegħu lil […] (ara l-Anness I).
(34)
L-awtoritajiet Latvjani jaffermaw li d-deċiżjoni li jagħtu l-kuntratt ta’ konċessjoni lil dan l-operatur partikolari hija bbażata purament fuq raġunijiet ta’ fini kummerċjali. F’dan is-sens l-awtoritajiet Latvjani jenfasizzaw li […] jirrappreżenta l-aktar soluzzjoni fattibbli għall-operat tat-terminal minħabba li diġà għandu t-tagħmir meħtieġ għall-immaniġġjar tal-merkanzija xotta. Barra dan, l-ebda detentur potenzjali ieħor ma esprima interess li jopera t-terminal tal-tagħbija xotta. L-awtoritajiet Latvjani jenfasizzaw li huwa fl-interess tal-Awtorità tal-Port li tniedi negozjati mal-partijiet interessati potenzjali kollha, b’mod partikolari ladarba parti sinifikanti mill-art tal-port għadha mhux tintuża.
(35)
[…] diġà ttrasborda fil-port aktar minn […] elf m3 fis-sena u b’hekk diġà stabbilixxa netwerk ta’ negozju solidu. L-Awtorità tal-Port tikkunsidra li l-kumpanija għandha tmantni dħul simili mill-merkanzija fil-futur u b’hekk toffri l-garanziji meħtieġa b’rabta mal-irkupru tal-investimenti li saru mill-Awtorità tal-Port.
3.1.1.2. Irmiġġ Nru 35
(36)
L-irmiġġ se jieħu post il-moll Nru 1 għat-trasbord tal-merkanzija likwida perikoluża. Bħalissal-moll huwa fi stat ħażin u b’hekk ma jistax jintuża għall-immaniġġjar tal-merkanzija. Kif inhu speċifikat hawn fuq, ir-restawr tal-kapaċità tal-merkanzija likwida fil-port ta’ Ventspils huwa konness ma’ dan l-ambjent partikolari minħabba rekwiżiti ta’ sigurtà u restrizzjonijiet relatati mal-fond meħtieġ għall-bastimenti tal-merkanzija likwida b’tunnellaġġ adattat.
(37)
L-awtoritajiet Latvjani jistqarru li fir-realtà l-għoti ta’ konċessjoni għall-operat tal-irmiġġ Nru 35 lil kumpanija differenti mhux possibbli minħabba r-riskju li jintilef il-post speċifiku tal-infrastruttura fi ħdan il-port. Bħalissa t-territorju kollu tal-madwar huwa mikri lil […] (ara Anness II).
(38)
Barra dan, qed jiġi diskuss li, bħal […], minħabba li […] diġà mmaniġġja merkanzija likwida fil-port ta’ Ventspils, l-operatur għandu t-tagħmir kollu meħtieġ għat-trasbord tal-merkanzija likwida, li hija importanti għall-operat tal-irmiġġ.
3.1.1.3. Irmiġġ Nru 12
(39)
Il-proġett għandu l-mira li jżid il-kapaċità tal-ħatt ta’ merkanzija ġenerali li tinħatt. L-awtoritajiet Latvjani jispjegaw li d-deċiżjoni għall-kostruzzjoni tal-irmiġġ hija konnessa mal-konklużjoni mill-Awtorità tal-Port ta’ ftehim ta’ kiri għal żmien twil mas-sussidjarju ta’ […]. Is-sussidjarju ta’ […] għandu l-ħsieb li jistabbilixxi fabbrika tal-materjal tal-kostruzzjoni fuq it-territorju tal-port. Il-materjal tal-kostruzzjoni jista’ jiġi trasportat biss lis-swieq tal-esportazzjoni permezz ta’ bastimenti ro-ro.
(40)
Madankollu l-awtoritajiet Latvjani jenfasizzaw li qabel il-konklużjoni tal-kuntratt ta’ kiri ma’ […], l-Awtorità tal-Port ħadet sehem f’bosta offerti organizzati minn ġarriera tal-merkanzija u konċessjonarji potenzjali tal-Irmiġġ Nru 12, bħal […], iżda ma kinux ta’ suċċess.
(41)
Skont l-awtoritajiet Latvjani, it-trasport tal-materjal mill-fabbrika nnifisha sal-irmiġġ jista’ jitwettaq biss permezz tal-linji tal-ferrovija jew fit-triq, viċin it-territorju tat-terminal Universali Nru 2 operat minn […]. B’hekk, se jiġi ffirmat ftehim trilaterali bejn […], […] u l-Awtorità tal-Port wara l-kostruzzjoni tal-irmiġġ.
(42)
Barra dan, l-awtoritajiet Latvjani jistqarru li hemm biss żewġ operaturi potenzjali tal-irmiġġ, jiġifieri […] u […]. Permezz tal-kummenti li saru fil-kuntest tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali, l-awtoritajiet Latvjani ċċaraw li l-kuntratt ta’ konċessjoni għall-operat tal-irmiġġ se jingħata lil […].
(43)
Minħabba li l-unika soluzzjoni biex jitqassam il-materjal tal-kostruzzjoni mill-fabbrika għall-irmiġġ Nru 12 huwa permezz tat-territorju mikri lil […] (ara l-Anness III), l-Awtorità tal-Port tikkunsidra lil […] bħala l-aktar alternattiva realistika.
(44)
Barra dan, l-awtoritajiet Latvjani jenfasizzaw li l-medda tal-art tal-port madwar l-irmiġġ ma tippermettix ħażna ta’ merkanzija. B’hekk hija meħtieġa l-garanzija ta’ konnessjonijiet adegwati ma’ żoni oħra tal-port fejn huwa possibbli li ssir il-ħażna.
(45)
Huwa affermat ukoll li, minħabba kemm il-post tal-irmiġġ kif ukoll il-parametri tekniċi tiegħu, l-irmiġġ se jservi għall-ġarriera tal-merkanzija li jinsabu sa 12-il ettaru ’l bogħod, irrispettivament mit-tip ta’ merkanzija għad-dispożizzjoni.
3.1.2. IL-VALUTAZZJONI TAL-ESPERT
(46)
Saru valutazzjonijiet separati għal kull kuntratt ta’ konċessjoni għall-infrastruttura speċifika għall-utent. L-awtoritajiet Latvjani jaffermaw li dawn il-valutazzjonijiet saru f’konformità mal-Istandards Latvjani tal-Valutazzjoni u l-Istandards Internazzjonali tal-Valutazzjoni.
(47)
F’dak li jikkonċerna l-metodoloġija li ntużat, l-awtoritajiet Latvjani jenfasizzaw li, minħabba l-post u l-karatteristiċi tal-portijiet ta’ Riga u Liepaja, l-eżerċizzju ta’ valutazzjoni komparattiva (l-hekk imsejjaħ “approċċ komparattiv”) huwa kredibbli għall-aħħar. Il-prezzijiet tal-konċessjoni li jitħallsu mill-fornituri tas-servizz li joperaw f’dawn il-portijiet ġew provduti mill-awtoritajiet tal-port infushom u b’hekk għandhom jitqiesu affidabbli.
(48)
Skont l-awtoritajiet Latvjani, il-valutazzjonijiet riveduti, ibbażati fuq l-analiżi tal-fluss tal-flus, għandhom ukoll inaqqsu d-dubji tal-Kummissjoni dwar l-awtonomija tagħhom.
(49)
Aktar ’il quddiem, il-Kummissjoni se tispeċifika min-naħa l-oħra l-metodoloġija li ntużat mill-espert biex jistabbilixxi l-prezzijiet tal-konċessjoni.
3.1.2.1. It-Terminal tal-Merkanzija Xotta
(50)
L-evalwazzjoni hija bbażata fuq żewġ metodi, kif ġej:
L-approċċ tat-tranżazzjonijiet komparabbli
(51)
L-eżerċizzju ta’ valutazzjoni komparattiva ssir permezz ta’ tliet kuntratti li huma meqjusa bħala komparattivi fil-port ta’ Ventspils. L-espert uża kwozjenti ta’ korrezzjoni sabiex jistabbilixxi prezz ta’ konċessjoni adegwat. Ġew meqjusal-fatturi li ġejjin: iż-żmien u l-kundizzjonijiet tal-konklużjoni tal-kuntratt, il-post, id-deskrizzjoni tal-irmiġġi, il-medda mikrija, il-kundizzjonijiet tekniċi tat-terminals u l-aċċess għall-utilitajiet.
(52)
Il-prezz tal-konċessjoni kkalkulat huwa ta’ EUR […] għal kull metru kwadru fis-sena. L-istimatur stabbilixxa l-prezz tal-konċessjoni għal EUR […] għal kull metru kwadru fis-sena.
L-approċċ tad-dħul
(53)
L-approċċ tad-dħul jintuża biex jevalwa jekk l-iskont fuq il-valuri tad-dħul futur jippermettix kopertura sħiħa tal-ispejjeż tal-investiment totali (inkluż iż-żona tat-tagħbija u l-ispejjeż tat-tindif tal-ħama u tal-aċċess għal-linji tal-ferrovija) u jipprovdix għal projezzjonijiet finanzjarji għal perjodu ta’ 25 sena. L-istima tad-dħul u l-ispejjeż huma kkalkulati permezz ta’ rata ta’ skont ta’ 7,5 %, li tirrifletti l-livell ta’ riskju tal-investiment.
(54)
L-evalwazzjoni awtonoma tikkunsidra d-dħul mill-ħlasijiet u l-prezzijiet tal-port u d-dħul li jirriżulta mill-użu tal-art u l-infrastruttura tal-port. Jiġu kkunsidrati l-ispejjeż tal-investiment totali.
(55)
Fuq bażi tal-livelli differenti tal-qligħ mill-merkanzija, il-valur preżenti nett (NPV), ir-rata interna tal-profitt (IRR) u l-proporzjon tal-benefiċċji mal-ispejjeż (BCR) huma mbassra għall-prezzijiet tal-konċessjoni li jvarjaw minn EUR […] għal kull metru kwadru għal EUR […] għal kull metru kwadru fis-sena. L-indikaturi finanzjarji jippermettu prezz tal-konċessjoni ta’ mill-inqas EUR […] għal kull metru kwadru għal medja ta’ […] tunnellati ta’ dħul fis-sena ta’ merkanzija u EUR […] għal kull metru kwadru fis-sena għal medja ta’ […] tunnellati ta’ dħul fis-sena ta’ merkanzija. Jekk il-medja tad-dħul tkun ogħla minn […] tunnellati fis-sena, il-prezz tal-konċessjoni jkun minimu.
(56)
Jekk il-medja mbassra tad-dħul mill-merkanzija hija ta’ […] tunnellati fis-sena, l-istimatur awtonomu jikkonkludi li prezz annwali tal-konċessjoni bejn EUR […] u EUR […] għal kull metru kwadru fis-sena huwa ġġustifikata.
(57)
Ladarba jiġu kkunsidrati ż-żewġ metodi speċifikati hawn fuq, l-istimatur awtonomu jistabbilixxi l-prezz tal-konċessjoni għal EUR […] għal kull metru kwadru fis-sena.
(58)
It-tabella t’hawn taħt tipprovdi l-valuri tal-indikaturi finanzjarji tal-proġett filwaqt li tikkunsidra r-riżultat tal-prezz tal-konċessjoni:
Dħul ta’ […] tunnellati ta’ merkanzija, prezz tal-konċessjoni ta’ EUR […] għal kull metru kwadru fis-sena, rata ta’ skont ta’ 7,5 %, rata ta’ tkabbir ta’ 2,28 %
Indikatur
Mingħajr għoti mill-Fond ta’ Koeżjoni
B’għoti mill-Fond ta’ Koeżjoni
IRR
[…] %
[…] %
NPV
(…)
(…)
(59)
B’hekk l-evalwazzjoni tal-istimatur awtonomu tikkonferma l-kredibilità tal-prezz tal-konċessjoni kkalkulat kif inhu speċifikat hawn fuq, jiġifieri EUR […] għal kull metru kwadru fis-sena.
3.1.2.2. Irmiġġ Nru 35
(60)
L-approċċ tad-dħul jipprovdi projezzjonijiet finanzjarji għal perjodu ta’ 25 sena. L-istima tad-dħul u l-ispejjeż huma korretti permezz tal-istess rata ta’ skont ta’ 7,5 % li tirrifletti l-livell ta’ riskju tal-investiment.
(61)
L-evalwazzjoni awtonoma tikkunsidra d-dħul mill-ħlasijiet u l-prezzijiet tal-port u d-dħul li jirriżulta mill-użu tal-art u l-infrastruttura tal-port. Jiġu kkunsidrati l-ispejjeż tal-investiment totali.
(62)
Fuq bażi tal-livelli differenti tal-qligħ mill-merkanzija, il-valur preżenti nett (NPV), ir-rata interna tal-profitt (IRR) u l-proporzjon tal-benefiċċji mal-ispejjeż (BCR) huma mbassra għall-prezzijiet tal-għoti li jvarjaw minn EUR […] għal EUR […] fis-sena. L-indikaturi finanzjarji jippermettu prezz tal-konċessjoni annwali ogħla minn EUR […] fis-sena għal stima mistennija ta’ […] tunnellati ta’ dħul fis-sena ta’ merkanzija u ogħla minn EUR […] fis- sena għal stima mistennija ta’ […] tunnellati ta’ dħul fis-sena. Għal rata ogħla ta’ dħul mill-merkanzija l-prezz tal-konċessjoni jkun minimu.
(63)
Minħabba li l-perjodu ta’ deprezzament ta’ 30 sena tal-irmiġġi tal-ilma fond, l-istimatur awtonomu stabbilixxa l-valur tal-prezz tal-konċessjoni għal EUR […] fis-sena, jiġifieri 1/30 tal-ispejjeż tal-investiment tal-irmiġġi, mingħajr ix-xogħlijiet tat-tindif tal-ħama.
(64)
It-tabella t’hawn taħt tindika r-riżultati finanzjarji tal-proġett għal dħul annwali ta’ […] tunnellati ta’ merkanzija, ladarba l-prezz tal-konċessjoni jkun ta’ EUR […] fis-sena. L-ispejjeż tal-investiment totali, inklużi x-xogħlijiet tat-tindif tal-ħama, ġew ikkunsidrati fil-kalkolu.
Dħul ta’ […] tunnellati ta’ merkanzija, prezz tal-għoti ta’ EUR […] fis-sena, rata ta’ skont ta’ 7,5 %, rata ta’ tkabbir ta’ 2,28 %
Indikatur
Mingħajr għoti mill-Fond ta’ Koeżjoni
B’għoti mill-Fond ta’ Koeżjoni
IRR
[…] %
[…] %
NPV
(…)
(…)
(65)
B’hekk l-istimatur stabbilixxa l-prezz tal-konċessjoni għal EUR […] fis-sena (minflok EUR […] fis-sena, kif kien maħsub fil-bidu).
3.1.2.3. Irmiġġ Nru 12
(66)
Il-valutazzjoni hija bbażata fuq żewġ metodi, jiġifieri l-approċċ tat-tranżazzjoni komparabbli u l-approċċ tad-dħul.
L-approċċ tat-tranżazzjoni komparabbli
(67)
L-ewwel nett, il-kuntratt tal-konċessjoni huwa mqabbel ma’ tliet kuntratti li huma meqjusa bħala komparabbli fil-port ta’ Ventspils. Ladarba ġew ikkunsidrati l-fatturi u l-karatteristiċi speċifiċi tal-infrastruttura soġġetti għal dawn it-tliet kuntratti, l-istimatur uża l-kwozjenti ta’ korrezzjoni sabiex jistabbilixxi prezz tal-konċessjoni adegwat. Il-fatturi li ġejjin ġew ikkunsidrati: iż-żmien u l-kundizzjonijiet tal-konklużjoni tal-kuntratt, il-post, id-deskrizzjoni tal-irmiġġi, il-medda mikrija, il-kundizzjonijiet tekniċi tal-infrastruttura u l-aċċess għall-utilitajiet.
(68)
Il-prezz tal-konċessjoni kkalkulat huwa ta’ EUR […] għal kull metru kwadru fis-sena. Il-prezz tal-konċessjoni ġie stabbilit għal EUR […] għal kull metru kwadru fis-sena.
L-approċċ tad-dħul
(69)
L-approċċ tad-dħul, li jintuża biex jevalwa jekk l-ammonti tal-iskont tad-dħul futur jippermettux il-kopertura tal-ispejjeż tal-investiment totali (inkluż it-tindif tal-ħama u l-ispejjeż għall-aċċess tal-linji tal-ferrovija), jipprovdi projezzjonijiet futuri għal perjodu ta’ 25 sena. Id-dħul u l-ispejjeż imbassra jiġu kkalkulati permezz ta’ rata ta’ skont ta’ 7,5 %, li tirrifletti l-livell ta’ riskju tal-investiment.
(70)
L-evalwazzjoni awtonoma tikkunsidra d-dħul mill-ħlasijiet u l-prezzijiet tal-port u d-dħul li jirriżulta mill-użu tal-art u l-infrastruttura tal-port. Jiġu kkunsidrati l-ispejjeż tal-investiment totali, inkluż il-finanzjament pubbliku.
(71)
Fuq bażi tal-livelli differenti ta’ qligħ mill-merkanzija, il-valur preżenti nett (NPV), ir-rata interna tal-profitt (IRR) u l-proporzjon tal-benefiċċji mal-ispejjeż (BCR) huma mbassra għall-prezzijiet tal-konċessjonijiet li jvarjaw minn EUR […] għal kull metru kwadru għal EUR […] għal kull metru kwadru fis-sena. L-istimatur awtonomu kkonkluda li l-indikaturi finanzjarji jippermettu (l-NPV huwa pożittiv) prezz tal-konċessjoni ta’ mhux inqas minn EUR […] għal kull metru kwadru fis-sena għal stima li hija maħsuba li tkun ta’ […] tunnellati ta’ dħul fis-sena ta’ merkanzija u EUR […] għal kull metru kwadru fis-sena għal stima li hija maħsuba li tkun ta’ […] tunnellati ta’ dħul fis-sena ta’ merkanzija.
(72)
Jekk il-volum maħsub ikun ta’ […] tunnellati fis-sena, l-istimatur jikkonkludi li l-prezz tal-konċessjoni ta’ mill-inqas EUR […] għal kull metru kwadru fis-sena huwa ġġustifikat.
(73)
Ladarba jiġu kkunsidrati r-riżultati taż-żewġ metodi speċifikati hawn fuq, l-istimatur awtonomu jistabbilixxi l-prezz tal-konċessjoni ta’ EUR […] għal kull metru kwadru fis-sena.
(74)
It-tabella t’hawn taħt tipprovdi l-ammonti tal-indikaturi finanzjarji tal-proġett billi tikkunsidra l-prezz tal-konċessjoni li rriżulta:
Dħul ta’ […] tunnellati ta’ merkanzija, prezz tal-għoti ta’ EUR […] fis-sena, rata ta’ skont ta’ 7,5 %, rata ta’ tkabbir ta’ 2,28 %
Indikatur
Mingħajr għoti mill-Fond ta’ Koeżjoni
B’għoti mill-Fond ta’ Koeżjoni
IRR
[…] %
[…] %
NPV
(…)
(…)
(75)
B’hekk l-evalwazzjoni tal-istimaturi awtonomi tikkonferma l-kredibilità tal-prezz tal-konċessjoni kkalkulat kif inhu speċifikat hawn fuq, jiġifieri EUR […] għal kull metru kwadru fis-sena.
3.1.3. IL-PREZZ TAL-GĦOTI
(76)
Fuq bażi tal-valutazzjonijiet li saru mill-istimatur awtonomu, l-awtoritajiet Latvjani ddeċidew li jistabbilixxu l-prezzijiet tal-konċessjoni kif ġej:
Detentur tal-għoti
Infrastruttura
Valutazzjoni awtonoma
(fis-sena)
Prezz tal-għoti
(fis-sena)
(…)
Terminal tal-merkanzija xotta
EUR […]
EUR […]
(…)
Rmiġġ Nru 35
EUR […]
EUR […]
(…)
Rmiġġ Nru 12
EUR […]
EUR […]
4. EVALWAZZJONI
4.1. EŻISTENZA TA’ GĦAJNUNA
(77)
F’konformità mal-Artikolu 107(1) tat-TFUE, kwalunkwe għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz tar-riżorsi tal-Istat ta’ kull għamla li tgħawweġ jew thedded li tfixkel il-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti intrapriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti prodotti, sakemm din taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri, ma tkunx kompatibbli mas-suq intern sakemm ma jiġix speċifikat mod ieħor mit-TFUE.
(78)
Il-kriterji speċifikati fl-Artikolu 107(1) huma kumulattivi. B’hekk, sabiex jiġi stabbilit jekk il-miżura notifikata hix meqjusa bħala għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, il-kundizzjonijiet kollha msemmija hawn fuq iridu jitwettqu. B’mod partikolari, l-appoġġ finanzjarju:
(a)
jingħata minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat,
(b)
jiffavorixxi ċerti intrapriżi jew il-produżżjoni ta’ ċerti prodotti,
(c)
jgħawweġ jew jhedded li jfixkel il-kompetizzjoni,
(d)
jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
4.1.1. VANTAĠĠ EKONOMIKU
(79)
Skont il-ġurisprudenza (5) tal-Qorti, m’hemm l-ebda vantaġġ għad-detenturi tal-konċessjoni jekk investitur privat, f’ċirkostanzi simili, jistabbilixxi l-prezz tal-konċessjoni fl-istess livell.
(80)
Mill-bidu nett, il-Kummissjoni tosserva li f’dan il-każ il-prezzijiet tal-konċessjoni ġew stabbiliti minn qabel permezz ta’ valutazzjonijiet separati li twettqu minn espert estern. L-awtoritajiet Latvjani pprovdew evidenza li l-espert għandu grad u esperjenza adegwata.
(81)
Kif inhu speċifikat hawn fuq, l-istimatur awtonomu qabbel il-prezzijiet tal-konċessjoni kkalkulati ma’ dawk stabbiliti għat-tliet kuntratti li huma meqjusa bħala komparabbli fil-port ta’ Ventspils. Ladarba kkunsidra l-fatturi u l-karatteristiċi speċifiċi tal-infrastruttura soġġetti għal dawn it-tliet kuntratti, l-istimatur awtonomu uża l-kwozjenti ta’ korezzjoni sabiex jistabbilixxi prezz tal-konċessjoni adegwat.
(82)
Madankollu, il-Kummissjoni ma tistax taċċerta, fuq bażi tal-informazzjoni disponibbli jekk il-kuntratti kkunsidrati bħala referenza twarrbux mill-offerta, lanqas li bħalissa hemm xi indikazzjoni li l-prezzijiet tal-konċessjoni li tħallsu fuq bażi ta’ dawn il-kuntratti huma kkunsidrati bħala prezz tas-suq.
(83)
Fid-dawl tal-ispeċifikazzjonijiet t’hawn fuq, Il-Kummissjoni tafferma li l-eżerċizzju ta’ valutazzjoni komparattiva mhux kredibbli biżżejjed u b’hekk mhux biżżejjed biex teskludi li d-detenturi tal-konċessjoni jistgħu jibbenefikaw minn vantaġġ.
(84)
Skont it-tieni metodu li ntuża mill-istimatur awtonomu. il-prezzijiet tal-konċessjoni u dħul l-ieħor tal-Awtorità tal-Port għandhom jiggarantixxu l-irkupru tal-ispejjeż tal-investiment tal-infrastruttura u ċerta rata ta’ dħul għal 25 sena. L-Awtorità tal-Port iddeċidiet li tistabbilixxi prezz ta’ konċessjoni għat-terminal tal-merkanzija xotta (EUR […] għal kull metru kwadru minflok EUR […] għal kull metru kwadru fis-sena) u għall-Irmiġġ Nru 35 (EUR […] minflok EUR […] għal kull sena) li huwa sostanzjalment ogħla mill-valur propost mill-espert. B’hekk, il-profitt attwali mistenni mill-Awtorità tal-Port huwa sostanzjalment ogħla mill-ammont ikkalkulat mill-espert.
(85)
B’hekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-prezz tal-konċessjoni u d-dħul l-ieħor tal-Awtorità tal-Port jippermettu l-irkupru tal-ispejjeż kollha tal-investiment tal-infrastruttura, inkluż it-tindif tal-ħama u l-ispejjeż għall-aċċess tal-linji tal-ferrovija, u jrendi qligħ ta’ profitt f’konformità mal-profitt meħtieġ għal investitur privat.
(86)
Barra dan, il-Kummissjoni osservat li f’dan il-każ m’hemm l-ebda indikazzjoni li l-Awtorità tal-Port stabbiliet prezzijiet tal-konċessjoni li ma jistgħux iżidu d-dħul tagħha.
(87)
Barra minn hekk, l-inklużjoni ta’ klawsola ta’ reviżjoni tippermetti li l-prezz tal-konċessjoni jiġi rivedut perjodikament.
(88)
Minħabba l-ispeċifikazzjonijiet t’hawn fuq, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li fil-każ preżenti, jista’ jiġi konkluż li l-prezz tal-konċessjoni stabbilit kif imsemmi ma joffrix vantaġġi eċċessivi lid-detenturi tal-konċessjoni tal-infrastruttura speċifika għall-utent.
(89)
Din id-deċiżjoni m’għandha l-ebda preġudizzju lejn kwalunkwe analiżi possibbli li ssir mill-Kummissjoni b’rabta mar-regoli tal-ksib pubbliku tal-UE jew il-prinċipji ġenerali tat-TFUE.
4.1.2. KONKLUŻJONI
(90)
Il-Kummissjoni tqis li l-finanzjament pubbliku tal-infrastruttura speċifika għall-utent fil-port ta’ Ventspils ma tirriżultax f’vantaġġ ekonomiku għad-detenturi tal-konċessjoni u b’hekk il-miżura m’għandhiex l-effett li tpoġġi lill-fornituri tas-servizzi f’qagħda kompetittiva aktar favorevoli mill-intrapriżi li jikkompetu magħhom.
(91)
Skont il-ġurisprudenza stabbilita, sabiex miżura tingħata klassifikazzjoni ta’ għajnuna mill-Istat, iridu jitwettqu l-kundizzjonijiet kollha stabbiliti fl-Artikolu 107(1) tat-TFUE. (6) Minħabba li l-miżura li trid titqiegħed fis-seħħ mill-awtoritajiet Latvjani ma tirriżultax f’vantaġġ ekonomiku għad-detenturi tal-konċessjoni futuri, b’hekk ma twettaqx b’mod kumulattiv il-kundizzjonijiet meħtieġa sabiex titqies bħala għajnuna mill-Istat f’konformità mal-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
5. KONKLUŻJONI
(92)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-finanzjament pubbliku tal-kostruzzjoni tal-infrastruttura speċifika għall-utent fil-port ta’ Ventspils ma tinvolvix għajnuna għad-detenturi tal-konċessjoni.
(93)
Id-deċiżjoni tikkonċerna biss l-aspetti tal-għajnuna mill-Istat u m’għandha l-ebda preġudizzju lejn l-applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet l-oħra tat-TFUE, b’mod partikolari b’rabta mas-servizz tal-għoti.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna mill-Istat li l-Latvja qed tippjana li timplimenta favur l-Awtorità tal-Port ta’ Ventspils b’rabta mal-kostruzzjoni tat-terminal tat-tagħbija xotta, mal-Irmiġġ Nru 12 u l-Irmiġġ Nru 35 ma tinvolvix għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE għad-detenturi tal-konċessjoni.
L-implimentazzjoni tal-miżura hija awtorizzata b’mod adegwat.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika tal-Latvja.
Magħmul fi Brussell, 25 ta’ Awwissu 2011.