РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 28 юли 2011 година
за освобождаване на търсенето на нефт и природен газ и добива на нефт в Дания, без да са включени Гренландия и Фарьорските острови, от прилагането на Директива 2004/17/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно координирането на процедурите за възлагане на поръчки от възложители, извършващи дейност в секторите на водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги
(нотифицирано под номер C(2011) 5312)
(само текстът на датски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/481/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2004/17/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. относно координирането на процедурите за възлагане на поръчки от възложители, извършващи дейност в секторите на водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги (1), и по-специално член 30, параграфи 4 и 6 от нея,
като взе предвид искането, подадено от Кралство Дания по електронната поща на 26 май 2011 г.,
като има предвид, че:
I. ФАКТИ
(1)
На 26 май 2011 г. Комисията получи с електронно писмо искане, подадено от Дания в съответствие с член 30, параграф 4 от Директива 2004/17/ЕО.
(2)
Искането, подадено от Кралство Дания, се отнася до търсенето на нефт и природен газ и до добива на нефт в Дания, без да са включени Гренландия и Фарьорските острови. В съответствие с предходни решения на Комисията в областта на сливанията (2), в искането са описани две различни дейности, а именно:
а)
търсене на нефт и природен газ; и
б)
добив на нефт.
В съответствие с гореспоменатите решения на Комисията, за целите на настоящото решение понятието „добив“ ще обхваща и „разработването“, т. е. създаването на подходяща инфраструктура за бъдещ добив (нефтени платформи, тръбопроводи, терминали и др.). Освен това, съгласно установената практика на Комисията „разработването, добивът и продажбата на суров нефт“ представлява „единен релевантен продуктов пазар“ (3). Следователно за целите на настоящото решение в „добив“ се включват както „разработването“, така и (първата) продажба на нефт.
(3)
Като концесионери или оператори в датските концесии за нефт и/или природен газ участват 29 предприятия, като трима оператори носят отговорност за сега съществуващия добив на нефт и природен газ. Това са Mærsk Olie og Gas A/S („Mærsk“, оператор за 15 находища), DONG E&P A/S („Dong“, оператор за 3 находища) и Hess Denmark ApS („Hess“, оператор за 1 находище) (4). Освен това Wintershall Nordzee B.V. и Altinex Oil Denmark A/S (NORECO) в качеството на оператори са направили открития в неразработени басейни, в които понастоящем не се осъществява добив. С цел споделяне на риска, управлението на дейностите по проучването и добива най-често се осъществяват чрез споразумения за смесени дружества, в които една страна е определена за „оператор“, а другите страни в смесеното дружество получават пропорционален дял от нефта и природния газ, добити от консорциума. Участниците, които не са оператори, контролират изцяло къде, кога и на кого продават и, следователно, те са едновременно и партньори, и конкуренти на операторите.
(4)
Искането се подава (и съответно се заверява) от Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen (датския орган за защита на конкуренцията и на потребителите).
II. ПРАВНА УРЕДБА
(5)
В член 30 от Директива 2004/17/ЕО е посочено, че за поръчките, предназначени да способстват изпълнението на някоя от дейностите, за които се отнася Директива 2004/17/ЕО, посочената директива не се прилага, ако в съответната държава-членка, където се извършва дейността, тази дейност е пряко изложена на конкуренция на пазари, достъпът до които не е ограничен. Прякото излагане на конкуренция се оценява въз основа на обективни критерии, като се отчитат характерните особености на съответния сектор. Достъпът се счита за неограничен, ако въпросната държава-членка е изпълнила и прилага съответните разпоредби на законодателството на ЕС относно отварянето на даден сектор или на част от него.
(6)
Тъй като Дания е въвела и прилага Директива 94/22/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 1994 г. относно условията за предоставяне и ползване на разрешения за проучване, изследване и производство на въглеводороди (5), в съответствие с член 30, параграф 3, първа алинея от Директива 2004/17/ЕО следва да се счита, че достъпът до пазара не е ограничен. Прякото излагане на конкуренция на определен пазар следва да се оценява въз основа на различни критерии, от които нито един сам по себе си не е от решаващо значение.
(7)
При оценяването дали съответните оператори са изложени на пряка конкуренция на пазарите, за които се отнася настоящото решение, следва да бъдат взети под внимание пазарният дял на основните пазарни участници и степента на концентрация, съществуваща на тези пазари. Тъй като условията за различните видове дейности, попадащи в обхвата на настоящото решение, се различават, следва да се прави отделна оценка за всяка дейност/пазар.
(8)
Настоящото решение не засяга прилагането на правилата за защита на конкуренцията.
III. ОЦЕНКА
(9)
В посочените в съображение 2 по-горе предходни решения на Комисията се счита, че всяка една от двете дейности, предмет на това искане (търсене на нефт и природен газ и добив на нефт), представлява отделен продуктов пазар. Поради това те следва да бъдат разгледани поотделно.
(10)
Според установената практика на Комисията (6) проучването на нефт и природен газ представлява единен релевантен продуктов пазар, тъй като не е възможно от самото начало да бъде определено дали проучването ще доведе до откриване на нефт или на природен газ. Освен това, в рамките на дългогодишната практика на Комисията е установено, че географският обхват на този пазар включва целия свят. Тъй като нищо не показва, че в този случай определението би било различно, то се запазва за целите на настоящото решение.
(11)
Пазарните дялове на операторите, развиващи дейности в областта на търсенето на нефт и природен газ, могат да бъдат измерени посредством три показателя: капиталови разходи, доказани запаси и очакван добив. Установено е, че използването на капиталовите разходи за измерване на пазарните дялове на операторите на пазара на търсенето на нефт и природен газ е неподходящо, включително поради големите разлики между изискваните равнища на инвестиции, които са необходими в различните географски райони. Така например, необходимите инвестиции за търсене на нефт и природен газ в Северно море са значително по-големи в сравнение със съответните инвестиции в Близкия изток.
(12)
Обикновено за оценка на пазарните дялове на икономическите оператори в този сектор се използват останалите два параметъра, а именно дяловете на доказаните запаси и на очаквания добив (7).
(13)
Към 31 декември 2009 г. доказаните световни запаси на нефт и природен газ възлизат, според наличната информация, на общо 385,58 милиарда нормални кубични метра нефтен еквивалент („нм3 н.е.“) (8). Към 31 декември 2009 г. общите доказани запаси на нефт и газ в Дания възлизат на малко над 0,19 милиарда нм3 н.е. (9), или малко повече от 0,05 %. Делът в тези запаси на отделните възложители, които извършват дейност в Дания, е дори още по-малък. Според наличната информация, съществува пряка взаимовръзка между доказаните запаси на нефт и природен газ и очаквания бъдещ добив. Следователно нищо в наличната информация не показва, че пазарният дял на отделните възложители, които извършват дейност в Дания, би бил съществено различен, ако бъде изразен на база очакван добив вместо на база на дела на доказаните запаси. Като се имат предвид зависимостите между доказаните запаси и реалния добив, тези факти могат да бъдат разглеждани и като показатели за състоянието на конкуренцията на разглеждания тук пазар.
(14)
Пазарът на търсене на находища на нефт и природен газ не е силно концентриран. Освен с държавните предприятия, този пазар се характеризира и с присъствието на три международни вертикално интегрирани частни предприятия, така наречените „свръхголеми“ предприятия (BP, ExxonMobil и Shell), както и няколко от така наречените „големи“ предприятия. Така посочените данни показват наличието на пряко излагане на конкуренция.
(15)
Според установената практика на Комисията (10) разработването и добивът на (суров) нефт представлява отделен продуктов пазар, чийто географски обхват включва целия свят. Тъй като нищо не показва, че в този случай определението би било различно, то се запазва за целите на настоящото решение. Съгласно наличната информация (11), общият световен добив на нефт през 2009 г. е възлизал на 79,948 милиона барела дневно. През същата година добивът в Дания e бил 0,265 милиона барела дневно, което съответства на пазарен дял от 0,33 %. Делът през 2009 г. на отделните възложители, които извършват дейност в Дания, е както следва: със световен добив на нефт от 381 хиляди (12) барела на ден, делът на Mærsk е 0,5 % от световния добив на нефт; световният добив на Dong е 23 хиляди барела нефт дневно, което му определя пазарен дял от 0,029 % от световния добив на нефт; и, накрая, при общ добив от 11 575 барела дневно, делът на Hess е 0,014 % от световния добив на нефт.
(16)
За целите на настоящия анализ е важно да се вземе предвид степента на концентрация, съществуваща на съответния пазар като цяло. С оглед на горепосоченото Комисията отбелязва, че пазарът за добив на суров нефт се характеризира с присъствието на големи държавни предприятия, както и на три международни вертикално интегрирани частни предприятия (така наречените „свръхголеми“ предприятия: BP, ExxonMobil и Shell, чиито дялове от добива на нефт през 2009 г. възлизат съответно на 3,2 %, 3,0 % и 2 %), както и на определен брой т. нар. „големи“ предприятия (13). Тези фактори показват, че на пазара присъстват няколко участници, между които може да се предполага, че съществува реална конкуренция.
IV. ЗАКЛЮЧЕНИЯ
(17)
Предвид факторите, разгледани в съображения 5-16, условието за пряко излагане на конкуренция, посочено в член 30, параграф 1 от Директива 2004/17/ЕО, се счита за изпълнено в Дания, без да са включени Гренландия и Фарьорските острови, относно следните услуги:
а)
търсене на нефт и природен газ; и
б)
добив на нефт.
(18)
Тъй като условието за неограничен достъп до пазара се счита за изпълнено, Директива 2004/17/ЕО не следва да се прилага нито при възлагане от възложителите на поръчки, предназначени да способстват изпълнението на изброените в букви а) и б) от съображение 17 услуги в Дания, с изключение на Гренландия и Фарьорските острови, нито при организирането на конкурси за проекти за упражняване на такава дейност в този географски район.
(19)
Обикновено от проучваните находища могат да бъдат добивани и нефт, и природен газ, в различни съотношения. Добивът на природен газ не е предмет на горепосоченото искане за освобождаване и разпоредбите на Директива 2004/17/ЕО продължават да се прилагат за този сектор. В случаите, в които от едно находище се добиват както нефт, така и природен газ, се напомня, че по отношение на договорите за възлагане на обществени поръчки, обхващащи няколко дейности, се прилага член 9 от Директива 2004/17/ЕО. Това означава, че когато възложителят възлага „смесена“ обществена поръчка, която включва извършването както на дейности, освободени от прилагането на Директива 2004/17/ЕО, така и на дейности, които не са освободени, под внимание ще се вземат дейностите, за които договорът е основно предназначен. При подобни смесени обществени поръчки, включващи основно добива на природен газ, се прилагат разпоредбите на Директива 2004/17/ЕО. Ако е невъзможно обективно да се определи за коя дейност е предназначен основно договорът, същият се възлага в съответствие с правилата, посочени в член 9, параграфи 2 и 3 от Директива 2004/17/ЕО.
(20)
Настоящото решение се основава на правната и фактическата обстановка от май 2011 г. до юли 2011 г., както е видно от предоставена от датските власти информация. Настоящото решение може да бъде преразгледано, ако вследствие на съществени промени в правната или фактическата обстановка вече не са изпълнени условията за прилагането на член 30, параграф 1 от Директива 2004/17/ЕО.
(21)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Консултативния комитет по обществени поръчки,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Директива 2004/17/ЕО не се прилага за договорите, с които възложителите възлагат обществени поръчки, и които са предназначени да способстват извършването на следните услуги в Дания, с изключение на Гренландия и Фарьорските острови:
а)
търсене на нефт и природен газ; и
б)
добив на нефт.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Кралство Дания.
Съставено в Брюксел на 28 юли 2011 година.
DEĊIŻJONI TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-28 ta’ Lulju 2011
li teżenta l-esplorazzjoni għaż-żejt u għall-gass u l-isfruttament taż-żejt fid-Danimarka, ħlief għall-Groenlandja u għall-Gżejjer Faeroe, mill-applikazzjoni tad-Direttiva 2004/17/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill li tikkoordina l-proċeduri ta’ akkwisti ta’ entitajiet li joperaw fis-setturi tas-servizzi tal-ilma, l-enerġija, it-trasport u postali
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 5312)
(It-test bid-Daniż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/481/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva 2004/17/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-31 ta’ Marzu 2004 li tikkoordina l-proċeduri ta’ akkwisti ta’ entitajiet li joperaw fis-setturi tas-servizzi tal-ilma, l-enerġija, it-trasport u postali (1), u b’mod partikulari l-Artikolu 30(4) u (6) tagħha,
Wara li kkunsidrat it-talba mressqa mir-Renju tad-Danimarka permezz tal-posta elettronika fis-26 ta’ Mejju 2011,
Billi:
I. IL-FATTI
(1)
Fis-26 ta’ Mejju 2011, il-Kummissjoni rċeviet talba mingħand id-Danimarka skont l-Artikolu 30(4) tad-Direttiva 2004/17/KE, li ġiet trażmessa lill-Kummissjoni permezz tal-posta elettronika.
(2)
It-talba mressqa mir-Renju tad-Danimarka għandha x’taqsam mal-esplorazzjoni għaż-żejt u għall-gass u mal-isfruttament taż-żejt fid-Danimarka, minbarra l-Groenlandja u l-Gżejjer Faeroe. Skont id-Deċiżjonijiet tal-Kummissjoni dwar l-Amalgamazzjonijiet li ttieħdu qabel (2), f’din it-talba ġew deskritti żewġ attivitajiet, jiġifieri:
(a)
l-esplorazzjoni għaż-żejt u għall-gass naturali, u
(b)
il-produzzjoni taż-żejt.
Skont id-Deċiżjonijiet tal-Kummissjoni li ssemmew hawn fuq, għall-għanijiet ta’ din id-Deċiżjoni, il-kelma “produzzjoni” se titqies li tinkludi wkoll “l-iżvilupp”, jiġifieri t-twaqqif ta’ infrastruttura xierqa għall-produzzjoni tal-ġejjieni (pjattaformi taż-żejt, pajpijiet, terminals, eċċ.). Barra minn hekk, prattika stabbilita tal-Kummissjoni sabet ukoll li “l-iżvilupp, il-produzzjoni u l-bejgħ taż-żejt mhux raffinat” jikkostitwixxi “suq wieħed rilevanti ta’ prodott” (3). Għalhekk, għall-għanijiet ta’ din id-Deċiżjoni, il-kelma “il-produzzjoni” se titqies li tinkludi kemm “l-iżvilupp” kif ukoll (l-ewwel) bejgħ taż-żejt.
(3)
29 kumpanija qed jieħdu sehem, bħala detenturi ta’ liċenzja jew bħala operaturi, fil-konċessjonijiet Daniżi taż-żejt u/jew tal-gass, u tliet operaturi huma responsabbli għall-produzzjoni attwali taż-żejt u tal-gass. Dawn huma l-kumpaniji Mærsk Olie og Gas A/S (fil-qosor imsejħa “Mærsk”, li topera 15-il sit fejn jinsab iż-żejt), DONG E&P A/S (fil-qosor imsejħa “Dong”, li topera tliet siti) u Hess Denmark ApS (fil-qosor imsejħa “Hess”, li topera sit wieħed) (4). Barra minn hekk, bħala operaturi, il-kumpaniji Wintershall Nordzee B.V. u Altinex Oil Denmark A/S (NORECO) sabu ż-żejt f’siti li mhumiex żviluppati u li dal-ħin ma jipproduċux iż-żejt. Sabiex jinqasam ir-riskju, il-ġestjoni normali tal-attivitajiet tal-esplorazzjoni u l-isfruttament issir permezz ta’ ftehimiet ta’ impriżi konġunti, li fihom parti waħda titqabbad bħala “l-operatur” u l-partijiet l-oħra fl-impriża konġunta jiksbu sehem pro rata għal kwalunkwe żejt u gass prodott mill-konsorzju. Il-parteċipanti li ma jkunux operaturi għandhom kontroll sħiħ dwar fejn isir il-bejgħ, meta dan isir u lil min isir, u għalhekk huma sħab u kompetituri tal-operaturi fl-istess ħin.
(4)
It-talba qed tintbagħat mill-Awtorità Daniża għall-Kompetizzjoni u għall-Konsumaturi, imsejħa “Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen”, li qiegħda, għalhekk, tapprovaha.
II. IL-QAFAS LEGALI
(5)
L-Artikolu 30 tad-Direttiva 2004/17/KE jipprovdi li l-kuntratti maħsuba biex jippermettu t-twettiq ta’ waħda mill-attivitajiet li għalihom tapplika d-Direttiva 2004/17/KE m’għandhomx ikunu suġġetti għal dik id-Direttiva jekk, fl-Istat Membru fejn titwettaq, l-attività hija direttament esposta għall-kompetizzjoni fis-swieq li għalihom l-aċċess mhuwiex ristrett. L-esponiment dirett għall-kompetizzjoni huwa vvalutat abbażi ta’ kriterji oġġettivi, li jqisu l-karatteristiċi speċifiċi tas-settur ikkonċernat. L-aċċess jitqies li mhuwiex ristrett jekk l-Istat Membru jkun implimenta u applika l-leġiżlazzjoni rilevanti tal-UE li tiftaħ settur partikulari jew parti minnu.
(6)
Ġaladarba d-Danimarka implimentat u applikat id-Direttiva 94/22/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-30 ta’ Mejju 1994 dwar il-kundizzjonijiet għall-għoti u l-użu ta’ awtorizzazzjonijiet għall-prospettar, esplorazzjoni u produzzjoni ta’ idrokarburi (5), l-aċċess għas-suq m’għandux jitqies li huwa ristrett skont l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 30(3) tad-Direttiva 2004/17/KE. L-esponiment dirett għall-kompetizzjoni f’suq partikulari għandu jiġi evalwat abbażi ta’ diversi kriterji, li l-ebda wieħed minnhom m’hu deċiżiv bil-fors.
(7)
Biex jiġi vvalutat jekk l-operaturi rilevanti humiex suġġetti għall-kompetizzjoni diretta fis-swieq ikkonċernati minn din id-Deċiżjoni, għandhom jitqiesu s-sehem tas-suq tal-atturi ewlenin u l-livell tal-konċentrazzjoni ta’ dawk is-swieq. Minħabba li l-kundizzjonijiet ivarjaw għall-attivitajiet differenti li huma kkonċernati minn din id-Deċiżjoni, għandha titwettaq valutazzjoni separata għal kull suq/attività differenti.
(8)
Din id-Deċiżjoni hija mingħajr preġudizzju għall-applikazzjoni tar-regoli dwar il-kompetizzjoni.
III. IL-VALUTAZZJONI
(9)
Kull waħda miż-żewġ attivitajiet li huma s-suġġett ta’ din it-talba (l-esplorazzjoni għaż-żejt u għall-gass naturali u l-produzzjoni taż-żejt) tqieset bħala attività li tikkostitwixxi suq separat tal-prodotti fid-Deċiżjonijiet tal-Kummissjoni li ttieħdu qabel, li huma msemmija fil-Premessa 2 t’hawn fuq. Għalhekk, dawn iż-żewġ attivitajiet għandhom jiġu eżaminati b’mod separat.
L-esplorazzjoni għaż-żejt u għall-gass naturali
(10)
Skont il-prattika stabbilita tal-Kummissjoni (6), l-esplorazzjoni għaż-żejt u għall-gass naturali tikkostitwixxi suq wieħed rilevanti tal-prodotti, minħabba li mhuwiex possibbli li jkun deċiż mill-bidu nett jekk l-esplorazzjoni hijiex se twassal għas-sejbien taż-żejt jew tal-gass naturali. Barra minn hekk, permezz tal-istess prattika tal-Kummissjoni li ilha stabbilita għal żmien twil, ġie stabbilit li l-ambitu ġeografiku ta’ dak is-suq huwa mifrux mad-dinja kollha. Minħabba li m’hemm l-ebda indikazzjoni li d-definizzjoni għandha tkun differenti f’dan il-każ, għall-għanijiet ta’ din id-Deċiżjoni se tinżamm l-istess waħda.
(11)
L-ishma tas-suq tal-operaturi li huma attivi fl-esplorazzjoni jistgħu jitkejlu b’referenza għal tliet fatturi varjabbli: in-nefqa kapitali, ir-riżervi ppruvati u l-produzzjoni prevista. L-użu tan-nefqa kapitali biex jitkejlu l-ishma tas-suq tal-operaturi fis-suq tal-esplorazzjoni nstab li mhuwiex fattur xieraq, fost l-oħrajn minħabba d-differenzi kbar fil-livelli tal-investimenti meħtieġa f’żoni ġeografiċi differenti. Għalhekk, hemm bżonn ta’ investimenti ikbar sabiex issir l-esplorazzjoni għaż-żejt u għall-gass fil-Baħar tat-Tramuntana milli biex issir l-esplorazzjoni, pereżempju, fil-Lvant Nofsani.
(12)
Tipikament ġew applikati żewġ parametri oħra sabiex jiġu vvalutati l-ishma tas-suq tal-operaturi ekonomiċi f’dan is-settur, jiġifieri s-sehem tagħhom fir-riżervi ppruvati u fil-produzzjoni prevista (7).
(13)
Skont it-tagħrif disponibbli, fil-31 ta’ Diċembru 2009, ir-riżervi ppruvati taż-żejt u tal-gass flimkien laħqu total li kien l-ekwivalenti ta’ 385,58 biljun metru kubu standard ta’ żejt (minn hawn ’il quddiem “Sm3 o. e.”) madwar id-dinja kollha (8). Fil-31 ta’ Diċembru 2009, fid-Danimarka, ir-riżervi ppruvati taż-żejt u tal-gass flimkien kienu jammontaw għal ftit iktar minn 0,19 biljun Sm3 o. e. (9), jew għal ftit iktar minn 0,05 %. Is-sehem tal-entitjiet kontraenti individwali li joperaw fid-Danimarka minn dawn ir-riżervi huwa ovvjament saħansitra anqas minn hekk. Skont it-tagħrif disponibbli, hemm korrelazzjoni diretta bejn ir-riżervi ppruvati taż-żejt u tal-gass u l-produzzjoni prevista tal-ġejjieni. Għalhekk m’hemm xejn fit-tagħrif disponibbli li jindika li s-sehem tas-suq tal-entitajiet kontraenti individwali li joperaw fid-Danimarka se jkun sostanzjalment differenti jekk jitkejjel f’termini tal-produzzjoni prevista milli f’termini tas-sehem tagħhom mir-riżervi ppruvati. Minħabba r-rabtiet bejn ir-riżervi ppruvati u l-produzzjoni reali, dawn il-fatti jistgħu jitqiesu wkoll bħala indikazzjoni tal-istat tal-kompetizzjoni fis-suq ikkonċernat hawnhekk.
(14)
Is-suq tal-esplorazzjoni mhuwiex ikkonċentrat ħafna. Minbarra l-kumpaniji li huma proprjetà tal-istat, is-suq huwa kkaratterizzat mill-preżenza ta’ tliet kumpaniji internazzjonali privati integrati vertikalment li jissejħu l-kumpaniji l-kbar nett (jiġifieri l-kumpaniji BP, ExxonMobil u Shell), kif ukoll minn għadd ta’ kumpaniji msejħa “kbar ħafna”. Dawn il-fatturi huma indikazzjoni tal-esponiment dirett għall-kompetizzjoni.
Il-produzzjoni taż-żejt
(15)
Skont il-prattika stabbilita tal-Kummissjoni (10), l-iżvilupp u l-produzzjoni taż-żejt (mhux raffinat) huwa suq tal-prodotti separat li jħaddan fih id-dinja kollha. Minħabba li m’hemm l-ebda indikazzjoni li d-definizzjoni għandha tkun differenti f’dan il-każ, għall-għanijiet ta’ din id-Deċiżjoni se tinżamm l-istess waħda. Skont it-tagħrif disponibbli (11), fl-2009 l-produzzjoni kollha ta’ kuljum taż-żejt madwar id-dinja kienet ta’ 79,948 miljun barmil. F’dik is-sena stess, id-Danimarka pproduċiet total ta’ 0,265 miljun barmil kuljum, liema rata wasslitha biex ikollha sehem mis-suq ta’ 0,33 %. Jekk inħarsu lejn is-sehem li kellhom fl-2009 l-entitajiet kontraenti individwali li joperaw fid-Danimarka, insibu s-sitwazzjoni li ġejja: bi produzzjoni dinjija ta’ 381 elf barmil kuljum (12), il-kumpanija Mærsk għandha sehem ta’ 0,5 % mill-produzzjoni dinjija taż-żejt; il-produzzjoni dinjija tal-kumpanija Dong hi ta’ 23 elf barmil żejt kuljum u għalhekk din għandha sehem mis-suq ta’ 0,029 % mill-produzzjoni dinjija taż-żejt; fl-aħħar nett, il-produzzjoni totali tal-kumpanija Hess hi ta’ 11 575 barmil żejt kuljum u b’hekk din għandha sehem ta’ 0,014 % mill-produzzjoni dinjija taż-żejt.
(16)
Għall-għanijiet ta’ din l-analiżi, huwa importanti li jitqies il-grad ta’ konċentrazzjoni fis-suq rilevanti kollu. Fid-dawl ta’ dan, il-Kummissjoni tinnota li s-suq tal-produzzjoni taż-żejt mhux raffinat huwa kkaratterizzat mill-preżenza ta’ kumpaniji kbar li huma proprjetà tal-istat u ta’ tliet kumpaniji internazzjonali privati integrati vertikalment (l-hekk imsejħa “l-kumpaniji l-kbar nett”, jiġifieri l-kumpaniji BP, ExxonMobil u Shell, li fl-2009 kellhom sehem ta’ 3,2 %, 3,0 % u 2 % rispettivament mill-produzzjoni taż-żejt), kif ukoll minn għadd ta’ kumpaniji msejħa “kbar ħafna” (13). Dawn il-fatturi jissuġġerixxu li s-suq jinkludi għadd ta’ kumpaniji li bejniethom nistgħu nassumu li hemm kompetizzjoni effettiva.
IV. KONKLUŻJONIJIET
(17)
Minħabba l-fatturi eżaminati fil-premessi (5) sa (16), il-kundizzjoni ta’ esponiment dirett għall-kompetizzjoni stabbilita fl-Artikolu 30(1) tad-Direttiva 2004/17/KE għandha titqies li ntlaħqet fid-Danimarka, minbarra l-Groenlandja u l-Gżejjer Faeroe, fir-rigward tas-servizzi li ġejjin:
(a)
l-esplorazzjoni għaż-żejt u għall-gass naturali, u
(b)
il-produzzjoni taż-żejt.
(18)
Ladarba l-kundizzjoni tal-aċċess għas-suq mingħajr restrizzjonijiet intlaħqet, id-Direttiva 2004/17/KE m’għandhiex tapplika meta l-entitajiet kontraenti jagħtu kuntratti maħsubin biex jippermettu li jitwettqu s-servizzi elenkati fil-punti (a) sa (b) tal-premessa (17) fid-Danimarka, ħlief għall-Groenlandja u għall-Gżejjer Faeroe, u lanqas meta jiġu organizzati kompetizzjonijiet tad-disinn għat-twettiq ta’ attività bħal din f’dik iż-żona ġeografika.
(19)
B’mod ġenerali, is-siti tal-esplorazzjoni jistgħu jipproduċu kemm iż-żejt kif ukoll il-gass, f’ammonti differenti. Il-produzzjoni tal-gass mhijiex suġġetta għal din it-talba ta’ eżenzjoni u b’hekk id-dispożizzjonijiet tad-Direttiva 2004/17/KE jibqgħu japplikaw għal dan is-settur. F’sitwazzjonijiet fejn sit ikun jipproduċi kemm iż-żejt kif ukoll il-gass, ta’ min jiftakar li l-kuntratti tal-akkwist li jkopru diversi attivitajiet għandhom jiġu ttrattati skont l-Artikolu 9 tad-Direttiva 2004/17/KE. Dan ifisser li, meta entità kontraenti tkun involuta f’akkwist “imħallat” biex jiġi appoġġat it-twettiq tat-tnejn li huma (jiġifieri ta’ attivitajiet li huma eżentati mill-applikazzjoni tad-Direttiva 2004/17/KE u ta’ attivitajiet li mhumiex), għandhom jitqiesu l-attivitajiet li għalihom il-kuntratt huwa maħsub b’mod ewlieni. Fil-każ ta’ akkwist imħallat bħal dan, meta l-għan prinċipali jkun li tiġi appoġġata l-produzzjoni tal-gass, għandha tapplika d-dispożizzjoni tad-Direttiva 2004/17/KE. Jekk ikun impossibbli li wieħed jiddeċiedi, b’mod oġġettiv, għal liema attività l-kuntratt ikun maħsub b’mod ewlieni, il-kuntratt għandu jingħata skont ir-regoli msemmija fil-paragrafu 2 u 3 tal-Artikolu 9 tad-Direttiva 2004/17/KE.
(20)
Din id-Deċiżjoni hija bbażata fuq is-sitwazzjoni legali u fattwali minn Mejju sa Lulju tal-2011, hekk kif tidher mit-tagħrif mogħti mill-awtoritajiet Daniżi. Din tista’ tiġi riveduta jekk ikun hemm xi tibdil sinifikanti fis-sitwazzjoni legali jew fattwali li jwasslu biex il-kundizzjonijiet għall-applikabbiltà tal-Artikolu 30(1) tad-Direttiva 2004/17/KE ma jibqgħux jitħarsu aktar.
(21)
Il-miżuri pprovduti f’din id-Deċiżjoni huma skont l-opinjoni tal-Kumitat Konsultattiv għall-Kuntratti Pubbliċi,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Id-Direttiva 2004/17/KE m’għandhiex tapplika għall-kuntratti mogħtija minn entitajiet kontraenti u li huma maħsubin biex jippermettu li jitwettqu s-servizzi li ġejjin fid-Danimarka, ħlief għall-Groenlandja u għall-Gżejjer Faeroe:
(a)
l-esplorazzjoni għaż-żejt u għall-gass naturali, u
(b)
il-produzzjoni taż-żejt.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju tad-Danimarka.
Magħmul fi Brussell, it-28 ta’ Lulju 2011.