РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 14 април 2011 година
за удължаване на преходния период за придобиване на земеделска земя в Словакия
(текст от значение за ЕИП)
(2011/241/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за присъединяване на Чешката република, Естония, Кипър, Латвия, Литва, Унгария, Малта, Полша, Словения и Словакия,
като взе предвид Акта за присъединяване на Чешката република, Естония, Кипър, Латвия, Литва, Унгария, Малта, Полша, Словения и Словакия, и по-специално глава 3 от приложение XIV към него,
като взе предвид искането, отправено от Словакия,
като има предвид, че:
(1)
В Акта за присъединяване от 2003 г. се предвижда възможността при посочените в същия акт условия Словакия да запази в сила за срок от седем години от датата на присъединяване, изтичащ на 30 април 2011 г., ограниченията за придобиване на земеделска земя от физически и юридически лица от други държави-членки на ЕС, които не пребивават или не са регистрирани, нито имат клон или агенция в Словакия Тази възможност представлява временна дерогация от свободното движение на капитали, гарантирано в членове 63-66 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Посоченият преходен период може да бъде удължен еднократно за срок до три години.
(2)
На 20 януари 2011 г. Словакия отправи искане за удължаване на преходния период за придобиване на земеделска земя с три години.
(3)
Основната причина за наличието на преходен период беше необходимостта да се защитят социално-икономическите условия за селскостопанска дейност след въвеждането на единния пазар и прехода към общата селскостопанска политика в Словакия. По-специално той имаше за цел да отговори на възникналите опасения във връзка с евентуалното отражение на либерализирания режим на придобиване на земеделска земя върху сектора на селското стопанство, дължащо се на първоначалните големи разлики в цените на земята и доходите в сравнение с Австрия, Белгия, Дания, Финландия, Франция, Германия, Гърция, Ирландия, Италия, Люксембург, Нидерландия, Португалия, Испания, Швеция и Обединеното кралство (наричани по-долу „ЕС-15“). Преходният период беше предназначен също за улесняване на реституцията и приватизацията на земеделска земя. В своя доклад от 16 юли 2008 г. за прегледа на преходните мерки относно придобиването на селскостопанска недвижима собственост, определени в Договора за присъединяване от 2003 г. (наричан по-долу „средносрочен преглед“), Комисията вече подчерта колко е важно горепосочената реформа в селското стопанство да приключи до края на предвидения преходен период (1).
(4)
По данни на Евростат цените на земеделската земя в Словакия са по-ниски от тези в ЕС. Пълното сближаване на продажните цени на земеделска земя не беше предвидено, нито сметнато за необходима предпоставка за приключване на преходния период. Въпреки това разликите между цените на земеделската земя в Словакия и тези в ЕС-15 са толкова значителни, че е възможно да възпрепятстват плавния напредък към ценовото сближаване. Опасността от спекулация с ниските цени на земите също е голяма.
(5)
Данните на Евростат сочат, че аналогично на ценовите равнища на земеделската земя между Словакия и ЕС-15 все още съществува разлика в БВП на глава от населението, изразен в стандарти на покупателна способност. В този смисъл сегашните цени на земеделска земя в Словакия са високи в сравнение с покупателната способност на нейните граждани.
(6)
Според Евростат структурата на поземлената собственост в Словакия се характеризира предимно с малки семейни стопанства с площ под 2 ha, по-голямата част от които не са пазарно ориентирани. Консолидирането на тези малки стопанства е много бавно, а между 2001 г. и 2007 г. средната площ на обработваната земеделска земя на участък под 2 ha е между 0,5 и 0,6 ha. Въпреки че едва 4,56 % от всички заети лица работят в сферата на земеделието, почти половината население живее в селските райони. Според словашките власти много от земеделските земи, които са частна собственост, не се обработват.
(7)
Консолидацията на земеделската земя е възпрепятствана също от неприключилия процес на възстановяване на правата на собственост заради неуредени висящи жалби. Освен това повече от 360 000 ha от частните земеделски земи се управляват от словашкия поземлен фонд до установяване на законовите им собственици. Около 130 000 ha от държавната земеделска земя се управляват от същия фонд. Заедно със земите, които са в неустановено правно положение, посочените земи представляват една четвърт от общата площ на земеделските земи в Словашката република. Липсата на яснота за правата на собственост неизбежно възпрепятства транзакциите със земи и консолидацията на селскостопанските имоти. Фрагментирането на земите допринася на свой ред за по-ниската конкурентоспособност и води до по-слаба пазарна ориентация на стопанствата.
(8)
В този контекст могат да бъдат споделени предвижданията на словашките власти, според които отпадането на ограниченията на 1 май 2011 г. би оказало натиск върху цените на земята в Словакия. Следователно след изтичането на преходния период съществува опасност от сериозни сътресения на словашкия пазар на земеделска земя.
(9)
С оглед на горепосоченото преходният период, посочен в глава 3 от приложение XIV към Акта за присъединяване от 2003 г., следва да бъде удължен с три години.
(10)
Както вече беше подчертано в междинния преглед, с оглед на пълната подготовка на пазара за либерализацията и въпреки неблагоприятната икономическа конюнктура подобряването на кредитните и застрахователните условия за земеделските стопани и приключването на реформата в селското стопанство продължават да бъдат от изключително значение.
(11)
Тъй като отвореният единен пазар винаги е стоял в основата на европейското благополучие, постъпването на повече чуждестранни капитали би довело също до потенциални ползи за земеделския пазар в Словакия. Както беше подчертано в междинния преглед от 2008 г., чуждестранните инвестиции в сектора на селското стопанство биха могли да имат и значително дългосрочно въздействие върху осигуряването на необходимите капитал и ноу-хау, върху функционирането на пазарите на земя и върху производителността в селското стопанство. Постепенното намаляване на ограниченията по отношение на придобиването на право на собственост върху земеделска земя от чуждестранни собственици по време на преходния период би допринесло и за подготовката на пазара за пълна либерализация.
(12)
За целите на правната сигурност и за да се избегне правният вакуум в националната правна система на Словакия след изтичане на сегашния преходен период, настоящото решение следва да влезе в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Преходният период за придобиване на земеделска земя в Словакия, посочен в глава 3 от приложение XIV към Акта за присъединяване от 2003 г., се удължава до 30 април 2014 г.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 14 април 2011 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-14 ta’ April 2011
li testendi l-perjodu tranżitorju li jikkonċerna l-akkwist ta’ art agrikola fis-Slovakkja
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/241/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat tal-Adeżjoni tar-Repubblika Ċeka, l-Estonja, Ċipru, il-Latvja, il-Litwanja, l-Ungerija, Malta, il-Polonja, is-Slovenja u s-Slovakkja,
Wara li kkunsidrat l-Att tal-Adeżjoni tar-Repubblika Ċeka, l-Estonja, Ċipru, il-Latvja, il-Litwanja, l-Ungerija, Malta, il-Polonja, is-Slovenja u s-Slovakkja, u b’mod partikolari l-Kapitolu 3 tal-Anness XIV tiegħu,
Wara li kkunsidrat it-talba magħmula mis-Slovakkja,
Billi:
(1)
L-Att tal-Adeżjoni tal-2003 jipprovdi li s-Slovakkja tista’ żżomm fis-seħħ, skont il-kundizzjonijiet stipulati fih, għal perjodu ta’ seba’ snin mill-adeżjoni li jiskadi fit-30 ta’ April 2011, projbizzjonijiet dwar l-akkwist ta’ art agrikola minn persuni fiżiċi u persuni ġuridiċi minn Stati Membri oħra tal-UE li mhumiex stabbiliti, lanqas reġistrati u lanqas għandhom fergħa jew aġenzija fis-Slovakkja. Din hija eċċezzjoni temporanja għall-moviment ħieles tal-kapital kif iggarantit fl-Artikoli 63 sa 66 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea. Dan il-perjodu tranżitorju jista’ jiġi estiż darba biss għal perjodu ta’ tliet snin.
(2)
Fl-20 ta’ Jannar 2011, is-Slovakkja talbet biex testendi l-perjodu tranżitorju li jikkonċerna l-akkwist ta’ art agrikola bi tliet snin.
(3)
Ir-raġuni ewlenija għall-perjodu tranżitorju kienet il-ħtieġa li jiġu ssalvagwardati l-kundizzjonijiet soċjo-ekonomiċi għall-attivitajiet agrikoli wara l-introduzzjoni tas-suq uniku u t-tranżizzjoni għall-Politika Agrikola Komuni fis-Slovakkja. B’mod partikolari, l-għan tiegħu kien li jirreaġixxi għat-tħassib li tqajjem dwar l-impatt possibbli fuq is-settur agrikolu li kieku kellha tiġi liberalizzata l-art agrikola minħabba d-differenzi kbar inizjali fil-prezzijiet tal-art u d-dħul meta mqabbel mal-Awstrija, il-Belġju, id-Danimarka, il-Finlandja, il-Ġermanja, il-Greċja, l-Irlanda, l-Italja, il-Lussemburgu, il-Pajjiżi l-Baxxi, il-Portugall, Spanja, l-Isvezja u r-Renju Unit (minn issa ’l quddiem l-UE-15). Il-perjodu tranżitorju kien maħsub biex iħaffef il-proċess tar-restituzzjoni u l-privatizzazzjoni tal-art agrikola. Fir-rapport tagħha tas-16 ta’ Lulju 2008 dwar ir-Reviżjoni tal-miżuri tranżitorji għall-akkwist tal-proprjetà agrikola stabbiliti fit-Trattat tal-Adeżjoni 2003 (minn hawn ’il quddiem “ir-Reviżjoni ta’ Nofs it-Terminu”), il-Kummissjoni kienet diġà saħqet fuq l-importanza li titlesta r-riforma agrikola msemmija hawn fuq sat-tmiem tal-perjodu tranżitorju previst (1).
(4)
Skont id-dejta li l-Eurostat għandha għad-dispożizzjoni tagħha, il-prezzijiet tal-art agrikola fis-Slovakkja huma orħos minn dawk tal-art agrikola fl-UE. Il-konverġenza sħiħa fil-prezzijiet tal-bejgħ tal-art agrikola la kienet mistennija u l-anqas ikkunsidrata bħala prekundizzjoni meħtieġa biex jintemm il-perjodu tranżitorju. Madanakollu, id-differenzi evidenti bejn il-prezzijiet tal-art agrikola tas-Slovakkja ma’ dawk tal-UE-15 huma tali li jistgħu jfixklu l-progress mingħajr skossi lejn il-konverġenza fil-prezzijiet. Ir-riskju ta’ attività spekulattiva tal-artijiet b’valur baxx huwa importanti wkoll.
(5)
B’mod simili għal-livelli tal-prezzijiet tal-art agrikola, id-dejta mill-Eurostat turi li għadu jippersisti d-distakk tal-PDG per capita fl-Istandards tal-Kapaċità tal-Akkwist fis-Slovakkja u fl-UE-15. B’hekk, il-prezzijiet eżistenti tal-art agrikola huma għolja meta mqabbla mal-kapaċità tal-akkwist fis-Slovakkja.
(6)
Skont il-Eurostat, l-istruttura tal-proprjetà agrikola fis-Slovakkja hija karatterizzata mill-predominanza ta’ ażjendi agrikoli żgħar li jitmexxew mill-familji li jkunu ta’ anqas minn 2 ettari u li fil-biċċa l-kbira tagħhom ma jkunux orjentati lejn is-suq. Il-proċess ta’ konsolidazzjoni ta’ dawn l-ażjendi agrikoli miexi bil-mod wisq u bejn l-2001 u l-2007, il-medja taż-żona agrikola sfruttata għal kull ażjenda li tkun anqas minn 2 ettari, żdiedet minn 0,5 ettari għal 0,6 ettari. Anke jekk 4,56 % biss tal-għadd totali tal-ħaddiema jaħdmu fl-agrikoltura, kważi nofs il-popolazzjoni tgħix f’żoni rurali. Skont l-awtoritajiet Slovakki bosta artijiet agrikoli li huma privati ma ssirx biedja fihom.
(7)
Il-konsolidazzjoni tal-art agrikola hija mxekkla wkoll mill-proċess mhux mitmum tar-restituzzjoni tad-drittijiet tas-sjieda minħabba talbiet pendenti li għadhom ma ġewx solvuti. Barra minn hekk, aktar minn 360 000 ettaru tal-artijiet agrikoli privati huma amministrati mill-Fond Slovakk għall-Artijiet sakemm issir l-identifikazzjoni tas-sidien legali tagħhom. Madwar 130 000 ettaru tal-artijiet agrikoli li huma proprjetà tal-Istat għadhom taħt l-amministrazzjoni tal-Fond Slovakk għal-Artijiet. Dawn l-artijiet flimkien ma’ dawk li jinsabu f’sitwazzjoni ta’ inċertezza legali jirrapreżentaw kważi kwart taż-żona totali tal-artijiet agrikoli fir-Repubblika Slovakka. In-nuqqas ta’ ċarezza għad-drittijiet tal-proprjetà bla dubju tfixkel it-tranżazzjonijiet u l-konsolidazzjoni tal-artijiet agrikoli. Il-frammentazzjoni tal-art, b’hekk qed tkompli tikkontribwixxi għal anqas kompetittività u qed twassal biex l-ażjendi agrikoli jkunu anqas orjentati lejn is-suq.
(8)
F’dan il-kuntest, jista’ jiġi antiċipat, kif qed jagħmlu l-awtoritajiet Slovakki, li t-tneħħija tar-restrizzjonijiet fl-1 ta’ Mejju 2011 ser toħloq pressjoni fuq il-prezzijiet tal-art fis-Slovakkja. Għalhekk, teżisti theddida ta’ disturbi serji fuq is-suq tal-art agrikola fis-Slovakkja ladarba l-perjodu tranżitorju jiskadi.
(9)
Għalhekk il-perjodu tranżitorju msemmi fil-Kapitolu 3 tal-Anness XIV għall-Att tal-Adeżjoni tal-2003 għandu jiġi estiż bi tliet snin.
(10)
Sabiex is-suq jitħejja bis-sħiħ għal-liberalizzazzjoni, hu importanti ħafna, minkejja ċ-ċirkostanzi ekonomiċi iebsa, li jibqa’ jissaħħaħ it-titjib ta’ fatturi bħall-faċilitajiet ta’ kreditu u ta’ assigurazzjoni għall-bdiewa, u t-tlestija tar-riformi agrikoli matul il-perjodu tranżitorju, kif diġà ġie enfasizzat fl-Analiżi ta’ Nofs it-Terminu.
(11)
Minħabba li s-suq uniku miftuħ kien minn dejjem fil-qalba tal-prosperità Ewropea, żieda fid-dħul tal-kapital barrani għandha tattira benefiċċji potenzjali anke għas-suq agrikolu fis-Slovakkja. Kif ġie enfasizzat fl-Analiżi ta’ Nofs it-Terminu tal-2008, l-investiment barrani fis-settur agrikolu se jkollu wkoll effetti importanti fuq perjodu ta’ żmien twil fuq l-għoti tal-kapital u l-għarfien, dwar il-funzjonament tas-swieq tal-artijiet u dwar il-produttività agrikola. It-tnaqqis progressiv tar-restrizzjonijiet dwar is-sjieda barranija matul il-perjodu tranżitorju se jikkontribwixxi wkoll għat-tħejjija tas-suq biex dan jiġi liberalizzat għal kollox.
(12)
Għall-fini ta’ ċertezza legali u sabiex jiġi evitat vojt ġuridiku fis-sistema legali nazzjonali tas-Slovakkja wara li jiskadi l-perjodu tranżitorju attwali, din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum tal-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-perjodu tranżitorju li jikkonċerna l-akkwist tal-art agrikola fis-Slovakkja msemmi fil-Kapitolu 3 tal-Anness XIV għall-Att ta’ Adeżjoni tal-2003 għandu jiġi estiż sat-30 ta’ April 2014.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum tal-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Brussell, l-14 ta’ April 2011.