РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 13/2012 НА СЪВЕТА
от 6 януари 2012 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 1292/2007 за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ) с произход от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 3, 5 и 6 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия („Комисията“) след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Предишни разследвания и съществуващи антидъмпингови мерки
(1)
През август 2001 г. с Регламент (ЕО) № 1676/2001 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (PET) с произход, inter alia, от Индия. Мерките се изразяваха в налагане на адвалорно антидъмпингово мито в размер между 0 % и 62,6 % върху вноса от поименно изброени производители износители, като към вноса от всички други дружества беше приложена остатъчна митническа ставка в размер на 53,3 %.
(2)
През август 2001 г. с Решение 2001/645/ЕО (3) Комисията прие ценови гаранции, предложени от пет индийски производители. Приемането на гаранциите впоследствие бе оттеглено (4) през март 2006 г.
(3)
През март 2006 г. с Регламент (ЕО) № 366/2006 (5) Съветът измени мерките, наложени с Регламент (ЕО) № 1676/2001. Наложеното антидъмпингово мито беше в размер между 0 % и 18 %, предвид констатациите от преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на окончателните изравнителни мита, които са подробно изложени в Регламент (ЕО) № 367/2006 на Съвета (6).
(4)
През септември 2006 г., въз основа на подадено заявление от нов производител износител, с Регламент (ЕО) № 1424/2006 (7) Съветът измени Регламент (ЕО) № 1676/2001 по отношение на един индийски износител. С изменения регламент беше определен дъмпингов марж в размер на 15,5 % за оказалите съдействие дружества, които не бяха включени в извадката, и ставка на антидъмпинговото мито в размер на 3,5 % за засегнатото дружество, като беше взет предвид размерът на маржа на субсидията по отношение на износа на дружеството, установен в хода на антисубсидийното разследване, довело до приемането на Регламент (ЕО) № 367/2006. Тъй като за дружеството не е определено индивидуално изравнително мито, беше приложена ставката, определена за всички останали дружества.
(5)
През ноември 2007 г. с Регламент (ЕО) № 1292/2007 (8) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на фолио от ПЕТ с произход от Индия след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мярката в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Със същия регламент бе прекратено частично междинно преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент, ограничено по обхват до проучване на дъмпинга по отношение на един индийски производител износител.
(6)
С Регламент (ЕО) № 1292/2007 също така се запазва в сила разширеното приложно поле на мерките по отношение на Бразилия и Израел, като някои дружества са освободени от посочените мерки. Последното изменение на Регламент (ЕО) № 1292/2007 в това отношение бе направено с Регламент за изпълнение (ЕС) № 806/2010 на Съвета (9).
(7)
През януари 2009 г., след открито от Комисията по нейна собствена инициатива частично междинно преразглеждане на субсидирането по отношение на петима индийски производители на фолио от ПЕТ, с Регламент (ЕО) № 15/2009 (10) Съветът измени окончателните антидъмпингови мита, наложени на тези дружества с Регламент (ЕО) № 1292/2007, както и окончателните изравнителни мита, наложени на тези дружества с Регламент (ЕО) № 367/2006.
(8)
През май 2011 г. с Регламент за изпълнение (ЕС) № 469/2011 (11) Съветът измени Регламент (ЕО) № 1292/2007, като по този начин коригира ставките на антидъмпинговите мита с оглед изтичането на 9 март 2011 г. (12) на срока на действие на изравнителното мито, наложено с Регламент (ЕО) № 367/2006.
(9)
Заявителят за настоящото междинно преразглеждане - Ester Industries Limited - понастоящем е обект на окончателно антидъмпингово мито в размер на 29,3 %.
2. Искане за частично междинно преразглеждане
(10)
През юли 2010 г. Комисията получи искане за частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент. Искането, което е ограничено по обхват до проучване на дъмпинга, бе подадено от Ester Industries Limited, индийски производител износител („Ester“ или „заявителят“). В искането си заявителят посочи, че обстоятелствата, въз основа на които са били наложени мерките, са се променили и че тези промени са с дълготраен характер. Заявителят представи prima facie доказателства за това, че по-нататъшното прилагане на мярката в сегашния ѝ размер вече не е необходимо за компенсиране на дъмпинга.
3. Откриване на преразглеждане
(11)
Като установи, след консултации с консултативния комитет, че съществуват достатъчно доказателства, които обосновават откриването на частично междинно преразглеждане, Комисията обяви чрез известие, публикувано на 29 октомври 2010 г. в Официален вестник на Европейския съюз (13) („известието за откриване“), откриването на частично междинно преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент, ограничено по обхват до проучване на дъмпинга по отношение на заявителя.
(12)
В известието за откриване се посочваше, че с частичното междинно преразглеждане също така ще бъде оценена необходимостта, в зависимост от констатациите от преразглеждането, от изменение на митническата ставка, която понастоящем се прилага за вноса на разглеждания продукт, осъществяван от производители износители от засегнатата държава, които не са посочени поименно в член 2, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1292/2007, т.е. ставката на антидъмпинговото мито, посочена в регламента като приложима за „всички други дружества“ в Индия.
4. Разследване
(13)
Разследването по отношение на равнището на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2009 г. до 30 септември 2010 г. („период на разследване с оглед на преразглеждането“ или „ПРП“).
(14)
Комисията официално уведоми заявителя, органите в държавата износител и промишлеността от Съюза за започването на разследването в рамките на частичното междинно преразглеждане. На заинтересованите страни беше дадена възможност да изложат писмено становищата си и да бъдат изслушани.
(15)
С цел получаване на необходимата информация за своето разследване Комисията изпрати въпросник на заявителя и получи отговор в рамките на посочения за целта срок.
(16)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима за определяне на дъмпинга. Беше извършена проверка на място в помещенията на заявителя.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(17)
Разглежданият в рамките на настоящото преразглеждане продукт е същият като определения в изменения Регламент (ЕО) № 1292/2007 за налагане на мерките, които са в сила, а именно фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ) с произход от Индия, класирано понастоящем в кодове по КН ex 3920 62 19 и ex 3920 62 90.
2. Сходен продукт
(18)
Подобно на предходните разследвания и настоящото разследване показа, че фолиото от PET, произведено в Индия и изнасяно за Съюза, и фолиото от PET, произведено и продавано на вътрешния пазар в Индия, както и фолиото от PET, произведено и продавано в ЕС от производителите на Съюза, имат еднакви основни физични и химични характеристики и са предназначени за същите основни видове употреба.
(19)
Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
а) Нормална стойност
(20)
Съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията най-напред провери дали продажбите на сходния продукт, реализирани на вътрешния пазар от страна на заявителя към независими клиенти, са били представителни, т.е. дали общият обем на тези продажби е бил равен на най-малко 5 % от общия обем на съответстващите експортни продажби за Съюза.
(21)
Впоследствие Комисията определи онези видове на сходния продукт, продавани на вътрешния пазар от дружеството, които са идентични или пряко сравними с видовете, продадени за износ към Съюза.
(22)
Беше проучено допълнително дали продажбите на вътрешния пазар на заявителя са представителни за всички видове на продукта, т.е. дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид продукт са съставлявали поне 5 % от обема на продажбите на същия продукт, осъществени за Съюза. За видовете на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар са били в представителни количества, бе проверено дали тези продажби са били извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(23)
Проверката дали вътрешните продажби на всеки вид на продукта, продаван на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайни търговски условия беше извършена посредством установяването на дела на донеслите печалба продажби на въпросния вид продукти към независими клиенти. Във всички случаи, когато продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха направени в достатъчно количество при обичайни търговски условия, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на всички продажби на вътрешния пазар на въпросния вид, извършени по време на ПРП.
(24)
За останалите видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар не са били в представителни количества или не са били извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент. Нормалната стойност беше определена, като към производствените разходи на изнасяните видове, които при необходимост бяха коригирани, беше добавен разумен процент за разходи за реализация, общи и административни разходи и разумен марж на печалбата въз основа на реалните данни за производството и продажбите на сходния продукт при обичайни търговски условия от разследвания производител в съответствие с първото изречение от член 2, параграф 6 от основния регламент.
б) Експортна цена
(25)
При предходното частично междинно преразглеждане, довело до приемането на Регламент (ЕО) № 366/2006, бе решено, че приемането на ценови гаранции е повлияло предишните експортни цени, като ги е направило ненадеждни за определянето на бъдещото експортно поведение. При това междинно преразглеждане, като се има предвид, че Ester продава разглеждания продукт в значителни количества на световния пазар, беше решено експортната цена да бъде определена въз основа на действително заплащани или дължими цени за всички трети страни.
(26)
Припомня се, че приемането на ценови гаранции бе оттеглено през март 2006 г., т.е. повече от три години преди настоящия ПРП. Следователно експортните цени на Ester за Съюза през текущия ПРП не са били повлияни от ценови гаранции. Затова може да се заключи, че те могат да се считат за надеждни за установяването на бъдещото поведение по отношение на износа.
(27)
Тъй като всички експортни продажби на заявителя за Съюза са били извършени пряко на независими клиенти, експортните цени бяха формирани на основата на реално платените или дължими цени за разглеждания продукт съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент.
в) Сравнение
(28)
Сравнението между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена беше извършено на базата на цена франко завода и на едно и също ниво на търговия. В съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент и с цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена бяха отчетени разликите във факторите, които влияят на цените и на тяхната сравнимост. За целта, когато беше приложимо и обосновано, под формата на корекции бяха взети предвид разликите по отношение на платените от заявителя разходи за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, за комисиони, финансови разходи и разходи за опаковане.
(29)
Заявителят изтъкна, че в сравнение с предишното разследване в рамките на междинното преразглеждане, сега той предлага на своите клиенти по-разнообразни химически покрития и този аспект трябва да бъде взет предвид при класирането на разглеждания продукт в различни видове продукти. Въпреки това дружеството не доказа, че наличието на различни видове химически покрития влияе върху сравнимостта на цените, и по-специално че клиентите редовно са плащали различни цени на вътрешния пазар и на експортния пазар на ЕС в зависимост от вида на химическото покритие. Следователно трябва да бъде запазена приложената при предишните разследвания класификация на продукта и твърдението да бъде отхвърлено.
(30)
Заявителят също поиска корекция на експортните цени въз основа на ползите, получени при износ съгласно схемата за вписване на митата (DEPB) на база след износа. В тази връзка бе установено, че съгласно тази схема получените при износа на разглеждания продукт кредити биха могли да се използват за компенсиране на митата, дължими върху вноса на всички стоки или биха могли да се продават свободно на други дружества. В допълнение, не съществува задължение внасяните стоки да бъдат използвани само в производството на изнасяния разглеждан продукт. Естер не доказаха, че ползите по DEPB оказват влияние върху сравнимостта на цените, и по-специално че клиентите редовно са плащали различни цени на вътрешния пазар поради ползите по DEPB. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(31)
Освен това заявителят поиска корекция на експортната цена въз основа на ползите, получени в рамките на схемата за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (EPCG) и схемата за експортни кредити. В тази връзка следва да се отбележи, че подобно на другите схеми, посочени по-горе, не съществува задължение внасяните по схемата EPCG стоки да бъдат използвани само в производството на изнасяния разглеждан продукт. На второ място, заявителят не представи никакви доказателства за изрична връзка между ценообразуването на стоките за износ и ползите, получени в рамките на схемата EPCG и схемите за експортни кредити. И на последно място, заявителят не доказа, че ползите по тези две схеми са оказали влияние върху сравнимостта на цените, и по-специално че клиентите редовно са плащали различни цени на вътрешния пазар поради ползите по схемата EPCG и схемите за експортни кредити. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
г) Дъмпингов марж
(32)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност по видове на продукта бе сравнена със среднопретеглената експортна цена за съответния вид на разглеждания продукт. След направените забележки във връзка с оповестяването, изложени в съображения 44 и 45 по-долу, дъмпинговият марж, изразен като процент от CIF цената на границата на Съюза, без платено мито, е 8,3 %.
Г. ДЪЛГОТРАЕН ХАРАКТЕР НА ПРОМЯНАТА В ОБСТОЯТЕЛСТВАТА
(33)
В съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент беше проучено също така дали има основание промяната в обстоятелствата да бъде разглеждана като промяна с дълготраен характер.
(34)
В това отношение разследването показа, че Ester действително са предприели редица мерки за намаляване на разходите и подобряване на ефективността. По-специално дружеството се е модернизирало и е изградило нова производствена линия. Освен това в резултат на значително увеличение в производството режийните разходи съществено са намалели. Дружеството също така е съумяло да организира снабдяването си със суровини по по-ефективен начин (от по-близко място) и по този начин да намали значително разходите за навло. Това намаление на разходите има пряко въздействие върху дъмпинговия марж. Следователно тази промяна в обстоятелствата може да бъде счетена за промяна с дълготраен характер.
(35)
Що се отнася до експортната цена, разследването показа определена стабилност в политиката на ценообразуване на Ester в продължение на дълъг период, между 2006 г. (годината, в която гаранцията бе отменена) и 2010 г. (почти в края на ПРП). Като се има предвид тази промяна в методологията за определяне на експортната цена на Ester за Съюза, както е описано в съображения 24 и 25 по-горе, и гореупоменатата стабилност на цените, новоизчисленият дъмпингов марж вероятно ще бъде с дълготраен характер.
(36)
Поради това бе счетено, че няма вероятност обстоятелствата, довели до откриване на това междинно преразглеждане, да се променят в близко бъдеще по начин, който да се отрази на констатациите, направени в хода на междинното преразглеждане. Поради това се стигна до заключението, че променените обстоятелства са с дълготраен характер и че прилагането на мярката в сегашния ѝ размер вече не е обосновано.
Д. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(37)
Един производител износител заяви, че средният дъмпингов марж за извадката следва да бъде преизчислен, в случай че настоящото междинно преразглеждане установи по-нисък дъмпингов марж за Ester (което беше едно от дружествата в извадката) в сравнение с по-рано установения. Следва да се припомни, че обхватът на настоящото частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент е изрично ограничен до преразглеждане на дъмпинговия марж на заявителя, отделен износител, а именно Ester. Поради това разследването бе ограничено до специфичното положение на заявителя, като се вземат предвид всички относими и надлежно документирани доказателства (14). Заключенията, направени на тази основа, не са уместни за другите дружества в извадката или всякакви други производители износители от засегнатата страна.
(38)
Счита се, че определянето на нов среднопретеглен дъмпингов марж за извадката в съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент при такива обстоятелства не е нито юридически възможно, нито е икономически подходящо, поради изброените по-долу причини. Следва да се припомни, че изчисляването на среднопретегления дъмпингов марж за извадката ще се използва само когато в контекста на дадено разследване се смята, че броят на износителите е толкова голям, че индивидуалното разследване на всички съдействащи износители ще натовари ненужно институциите и ще осуети приключването на разследването в рамките на задължителния срок, определен в основния регламент. След това се приема, че изчислението на среднопретегления марж на основата на дъмпинговите маржове на включените в извадката износители е представително за дъмпинговия марж на невключените в извадката съдействащи износители. Това може да бъде валидно единствено ако това изчисление е направено въз основа на дъмпинговите маржове, които се отнасят за същия период от време. Нито едно от горепосочените обстоятелства не е налице в контекста на частично междинно преразглеждане, ограничено до едно дружество, първоначално включено в извадката, като настоящото разследване. Вследствие на това се стигна до заключението, че фактическите обстоятелства на настоящото частично междинно преразглеждане са такива, че разпоредбите на член 9, параграф 6 не се прилагат ясно.
(39)
Необходимо е да се припомни, че изявлението в известието за откриване на процедура, съгласно което „ако се установи, че мерките следва да се отменят или изменят за заявителя, може да е необходимо да се измени размерът на митото, понастоящем приложимо за вноса на разглеждания продукт от други дружества от Индия“ означава, че в резултат на преразглеждането се заключава, че остатъчното мито може да се увеличи, за да се избегне заобикаляне на мерките (15). Тъй като ставката на прилаганото за заявителя мито е преразгледана в посока към намаляване, горепосочената разпоредба на известието за откриване не е приложима.
(40)
С оглед на причините, описани в съображения 37-39 по-горе, твърдението, че средният за извадката дъмпингов марж следва да бъде преизчислен, трябва да бъде отхвърлено.
(41)
Заинтересованите страни бяха уведомени за съществените факти и съображения, на които се основаваше намерението да бъде предложено изменение на митническата ставка, приложима за заявителя, и им бе предоставена възможност да направят коментари.
(42)
Заявителят повтори твърденията си относно класирането на продукта, упоменато в съображение 29, както и претенциите си по отношение на корекцията в експортната цена, дължаща се на ползите от DEPB, EPCG и схемите за експортни кредити, съгласно описаното в съображения 30 и 31. Тъй като обаче не бяха представени нови елементи, които биха могли да променят констатациите на Комисията, твърденията бяха отхвърлени.
(43)
Заявителят освен това оспори метода на изчисляване на CIF стойността на тези трансакции, осъществени по цени франко границата. При определяне на единичната CIF цена Комисията е съотнесла общия обем на разходите за навло, платени от дружеството за всички експортни трансакции, включително трансакции франко границата. Дружеството заяви, че общата стойност на разходите за навло е трябвало да бъде съотнесена само към CIF трансакциите. Това възражение бе прието.
(44)
На последно място, заявителят изтъкна, че не всички продажби от извадката са били изключени от определянето на дъмпинговия марж. Това твърдение също бе прието.
(45)
След разследването за преразглеждане предложеният преразгледан дъмпингов марж и ставка на антидъмпинговото мито, които се прилагат по отношение на вноса на разглеждания продукт, произведен от Ester Industries Limited, възлизат на 8,3 %,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Вписването, отнасящо се до Ester Industries Limited в таблицата в член 2, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1292/2007, се заменя със следното:
„Ester Industries Limited, DLF City, Phase II, Sector 25, Gurgaon, Haryana - 122022, Индия
8,3
A026“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 6 януари 2012 година.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 13/2012
tas-6 ta’ Jannar 2012
li jemenda r-Regolament (KE) Nru 1292/2007 li jimponi dazju anti-dumping definittiv fuq importazzjonijiet ta’ tertuqa tat-tereftalat tal-polietilene (PET) li joriġinaw fl-Indja
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 9(4) u l-Artikolu 11(3), (5) u (6) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Investigazzjonijiet preċedenti u miżuri anti-dumping eżistenti
(1)
F’Awwissu 2001, permezz tar-Regolament (KE) Nru 1676/2001 (2), il-Kunsill impona dazju anti-dumping definittiv fuq l-importazzjonijiet tat-tertuqa tat-tereftalat tal-polietilene (PET) li joriġinaw, inter alia, mill-Indja. Il-miżuri kienu jikkonsistu f’dazju anti-dumping ad valorem li jvarja bejn 0 % u 62,6 % impost fuq importazzjonijiet mingħand produtturi esportaturi msemmija individwalment, b’rata ta’ dazju residwu ta’ 53,3 % fuq importazzjonijiet mingħand il-kumpaniji l-oħrajn kollha.
(2)
F’Awwissu 2001, il-Kummissjoni aċċettat, permezz tad-Deċiżjoni 2001/645/KE (3), impenji ta’ prezzijiet offruti minn ħames produtturi Indjani. L-aċċettazzjoni tal-impenji kienet sussegwentement irtirata (4) f’Marzu 2006.
(3)
F’Marzu 2006, permezz tar-Regolament (KE) Nru 366/2006 (5), il-Kunsill emenda l-miżuri imposti mir-Regolament (KE) Nru 1676/2001. Id-dazju anti-dumping impost varja bejn 0 % u 18 %, wara li tqiesu s-sejbiet tar-reviżjoni ta’ skadenza tad-dazji kompensatorji definittivi li huma dettaljati fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 367/2006 (6).
(4)
F’Settembru 2006, bir-Regolament (KE) Nru 1424/2006 (7), fuq talba ta’ produttur esportatur ġdid, il-Kunsill emenda r-Regolament (KE) Nru 1676/2001 fir-rigward ta’ esportatur wieħed Indjan. Ir-Regolament emendat stabbilixxa marġni ta’ dumping ta’ 15,5 % għall-kumpaniji li kkooperaw mhux inklużi fil-kampjun u rata ta’ dazju anti-dumping ta’ 3,5 % għall-kumpanija kkonċernata wara li tqies il-marġni ta’ sussidju fuq l-esportazzjoni tal-kumpanija kif ġie aċċertat fl-investigazzjoni kontra s-sussidji li wasslet għall-adozzjoni tar-Regolament (KE) Nru 367/2006. Billi l-kumpanija ma kellhiex dazju kumpensatorju individwali, ġiet applikata r-rata stabbilita għall-kumpaniji l-oħrajn kollha.
(5)
F’Novembru 2007, permezz tar-Regolament (KE) Nru 1292/2007 (8), il-Kunsill impona dazju anti-dumping definittiv fuq importazzjonijiet tat-tertuqa PET li toriġina fl-Indja wara reviżjoni ta’ skadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku. Bl-istess Regolament intemmet reviżjoni interim parzjali skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku, b’kamp ta’ applikazzjoni limitat għall-eżami tad-dumping fir-rigward ta’ produttur esportatur Indjan wieħed.
(6)
Ir-Regolament (KE) Nru 1292/2007 żamm ukoll l-estensjoni tal-miżuri għall-Brażil u l-Iżrael bl-eżenzjoni ta’ ċerti kumpaniji. L-aħħar emenda għar-Regolament (KE) Nru 1292/2007 f’dan ir-rigward saret permezz tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kunsill (UE) Nru 806/2010 (9).
(7)
F’Jannar 2009, permezz tar-Regolament (KE) Nru 15/2009 (10), il-Kunsill, wara reviżjoni interim parzjali mibdija mill-Kummissjoni fuq l-inizjattiva tagħha stess fir-rigward tas-sussidju lil ħames produtturi Indjani tat-tertuqa tal-PET, emenda d-dazju definittiv anti-dumping impost fuq dawn il-kumpaniji permezz tar-Regolament (KE) Nru 1292/2007 u d-dazji kompensatorji definittivi imposti fuq dawn il-kumpaniji permezz tar-Regolament (KE) Nru 367/2006.
(8)
F’Mejju 2011, bir-Regolament ta’ Implimentazzjoni (KE) Nru 469/2011 (11), il-Kunsill emenda r-Regolament (KE) Nru 1292/2007 u b’hekk aġġusta r-rati tad-dazju anti-dumping definittiv fid-dawl tal-iskadenza tad-9 ta’ Marzu 2011 (12) tad-dazju kompensatorju impost mir-Regolament (KE) Nru 367/2006.
(9)
L-applikant ta’ din ir-reviżjoni interim - Ester Industries Limited - huwa attwalment soġġett għal dazju anti-dumping definittiv ta’ 29,3 %.
2. Talba għal reviżjoni interim parzjali
(10)
F’Lulju 2010, il-Kummissjoni rċeviet talba għal reviżjoni interim parzjali skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku. It-talba, b’kamp ta’ applikazzjoni limitat għall-eżami tad-dumping, tressqet minn Ester Industries Limited, produttur esportatur mill-Indja (“Ester” jew “l-applikant”). Fit-talba tiegħu, l-applikant sostna li ċ-ċirkostanzi li abbażi tagħhom ġew imposti l-miżuri nbidlu u li dawn il-bidliet huma ta’ natura dejjiema. L-applikant ipprovda evidenza prima facie li t-tkomplija tal-impożizzjoni tal-miżura fil-livell attwali tagħha ma għadhiex meħtieġa biex tagħmel tajjeb għad-dumping inġurjuż.
3. L-inizjazzjoni ta’ reviżjoni
(11)
Wara li ddeterminat, wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv, li hemm biżżejjed evidenza li tiġġustifika l-inizjazzjoni ta’ reviżjoni interim parzjali, il-Kummissjoni ħabbret permezz ta’ notifika ppubblikata fid-29 ta’ Ottubru 2010 f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (13) (“in-Notifika tal-Inizjazzjoni”) l-inizjazzjoni ta’ reviżjoni interim parzjali skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku, b’kamp ta’ applikazzjoni limitat għall-eżami tad-dumping fir-rigward tal-applikant.
(12)
In-Notifika tal-Inizjazzjoni ssemmi li r-reviżjoni interim parzjali kienet ukoll biex tivvaluta l-ħtieġa, skont is-sejbiet tar-reviżjoni, li tiġi emendata r-rata ta’ dazju applikabbli fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-produtturi esportaturi fil-pajjiż ikkonċernat li ma ssemmewx individwalment fl-Artikolu 2(2) tar-Regolament (KE) Nru 1292/2007, jiġifieri r-rata tad-dazju anti-dumping li tapplika għall-“kumpaniji l-oħra kollha” fl-Indja.
4. L-investigazzjoni
(13)
L-investigazzjoni tal-livell ta’ dumping kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Ottubru 2009 sat-30 ta’ Settembru 2010 (“il-perjodu tal-investigazzjoni għar-reviżjoni” jew “il-PIR”).
(14)
Il-Kummissjoni infurmat uffiċjalment lill-applikant, lill-awtoritajiet tal-pajjiż esportatur u lill-industrija tal-Unjoni bl-inizjazzjoni tal-investigazzjoni ta’ reviżjoni interim parzjali. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jressqu fehmithom bil-miktub u li jinstemgħu.
(15)
Sabiex tikseb l-informazzjoni meħtieġa għall-investigazzjoni tagħha, il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarju lill-applikant u rċeviet tweġiba fiż-żmien ta’ skadenza stipulat għal dan l-għan.
(16)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset meħtieġa għad-determinazzjoni tad-dumping. Saret żjara ta’ verifika fil-bini tal-applikant.
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
1. Il-prodott ikkonċernat
(17)
Il-prodott ikkonċernat f’din ir-reviżjoni huwa l-istess bħal dak definit fir-Regolament (KE) Nru 1292/2007, kif emendat l-aħħar, li jimponi l-miżuri fis-seħħ, jiġifieri t-tertuqa tat-tereftalat tal-polietilene (PET), li toriġina mill-Indja, li bħalissa hija kklassifikata fil-kodiċijiet NM ex 3920 62 19 u ex 3920 62 90.
2. Il-prodott simili
(18)
Bħal fl-investigazzjonijiet preċedenti, din l-investigazzjoni wriet li t-tertuqa PET prodotta fl-Indja u esportata lejn l-Unjoni u t-tertuqa PET prodotta u mibjugħa domestikament fis-suq Indjan, kif ukoll it-tertuqa PET prodotta u mibjugħa fl-UE mill-produtturi tal-Unjoni, għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u kimiċi bażiċi u l-istess użi bażiċi.
(19)
Dawn il-prodotti għalhekk jitqiesu bħala simili fl-ambitu tat-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. DUMPING
(a) Valur normali
(20)
Skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni l-ewwel eżaminat jekk il-bejgħ domestiku tal-prodott simili tal-applikant lil klijenti indipendenti kienx rappreżentattiv, jiġifieri jekk il-volum totali ta’ dan il-bejgħ kienx daqs minn tal-inqas 5 % tal-volum totali tal-bejgħ ta’ esportazzjoni korrispondenti lejn l-Unjoni.
(21)
Il-Kummissjoni mbagħad identifikat dawk it-tipi tal-prodott simili mibjugħa domestikament mill-kumpanija li kienu identiċi jew komparabbli direttament mat-tipi mibjugħa għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni.
(22)
Sar eżami ulterjuri fuq jekk il-bejgħ domestiku tal-applikant kienx rappreżentattiv għal kull tip ta’ prodott, jiġifieri jekk il-bejgħ domestiku ta’ kull tip ta’ prodott kienx jikkostitwixxi mill-inqas 5 % tal-volum tal-bejgħ tal-istess tip ta’ prodott tal-Unjoni. Fil-każ ta’ dawk it-tipi ta’ prodotti mibjugħa fi kwantitajiet rappreżentattivi, imbagħad ġie eżaminat jekk dan il-bejgħ sarx f’sitwazzjoni ta’ kummerċ normali, skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku.
(23)
L-eżami dwar jekk il-bejgħ domestiku ta’ kull tip ta’ prodott, mibjugħ lokalment fi kwantitajiet rappreżentattivi, jistax jitqies bħala li sar f’sitwazzjoni ta’ kummerċ normali, sar billi ġie stabbilit il-proporzjon ta’ bejgħ bi profitt lil klijenti indipendenti tat-tip ikkonċernat. Fil-każijiet kollha fejn il-bejgħ domestiku tat-tip ta’ prodott partikolari sar fi kwantitajiet suffiċjenti u f’sitwazzjoni ta’ kummerċ normali, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku reali, ikkalkulat bħala medja differenzjata tal-bejgħ domestiku kollu ta’ dak it-tip li sar matul il-PIR.
(24)
Għat-tipi ta’ prodotti li fadal fejn il-bejgħ domestiku ma kienx rappreżentattiv jew ma nbigħux f’sitwazzjoni ta’ kummerċ normali, il-valur normali inħadem skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku. Il-valur normali inħadem biż-żieda mal-ispejjeż tal-manifattura tat-tipi esportati, aġġustati fejn meħtieġ, ta’ perċentwali raġonevoli għall-ispejjeż ta’ bejgħ, ġenerali u amministrattivi u ta’ marġni raġjonevoli ta’ qligħ, fuq il-bażi tad-data effettiva relatata mal-produzzjoni u l-bejgħ, f’sitwazzjoni ta’ kummerċ normali, tal-prodott simili, mill-produttur esportatur investigat skont l-ewwel sentenza tal-Artikolu 2(6) tar-Regolament bażiku.
(b) Il-prezz tal-esportazzjoni
(25)
Fir-reviżjoni interim preċedenti li wasslet għall-adozzjoni tar-Regolament (KE) Nru 366/2006, kien iddeterminat li l-impenji tal-prezzijiet influwenzaw il-prezzijiet tal-esportazzjoni passati u għamluhom inaffidabbli għad-determinazzjoni tal-imġiba futura tal-esportazzjoni. F’dik ir-reviżjoni interim, peress li Ester kien qed ibiegħ l-prodott ikkonċernat fi kwantitajiet sostanzjali fis-suq dinji, ġie deċiż illi l-prezz għall-esportazzjoni jkun stabbilit abbażi tal-prezzijiet imħallsin realment jew li għandhom jitħallsu lill-pajjiżi terzi kollha.
(26)
Ta’ min ifakkar li l-aċċettazzjoni tal-impenji għall-prezzijiet kienet irtirata f’Marzu 2006, jiġifieri iktar minn tliet snin qabel il-PIR attwali. Għalhekk, il-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn Unjoni ta’ Ester fil-PIR attwali ma kienux influwenzati minn l-ebda impenji tal-prezzijiet. B’hekk jista’ jiġi konkluż li jistgħu jitqiesu affidabbli għad-determinazzjoni tal-imġiba tal-esportazzjoni futura.
(27)
Peress li l-bejgħ kollu tal-esportazzjonijiet tal-applikant lejn l-Unjoni sar direttament lil klijenti indipendenti, il-prezzijiet tal-esportazzjoni ġew stabbiliti abbażi tal-prezzijiet li effettivament tħallsu jew li jistgħu jitħallsu għall-prodott ikkonċernat skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku.
(c) Tqabbil
(28)
It-tqabbil bejn il-valur normali medju differenzjat u l-prezz medju differenzjat tal-esportazzjoni sar fuq il-bażi ta’ kif joħroġ mill-fabbrika u fl-istess livell ta’ negozju. Sabiex jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz ta’ esportazzjoni, skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku, tqiesu d-differenzi fil-fatturi li affettwaw il-prezzijiet u t-tqabbil tal-prezz. Għan din il-fini, ingħatat konċessjoni xierqa f’forma ta’ aġġustamenti, fejn applikabbli u ġġustifikat, għad-differenzi fl-ispejjeż tat-trasport, l-assigurazzjoni, l-immaniġġar, it-tagħbija u l-ispejjeż anċillari, il-kummissjonijiet, l-ispejjeż finanzjarji u l-ispejjeż tal-ippakkjar imħallsa mill-applikant.
(29)
L-applikant sostna li meta mqabbel mal-investigazzjoni tar-reviżjoni interim preċedenti, huwa qed joffri lill-klijenti tiegħu varjetà ikbar ta’ kisjiet kimiċi u dan l-aspett għandu jitqies meta l-prodott ikkonċernat ikun qed jiġi kklassifikat f’tipi differenti ta’ prodotti. Madankollu, il-kumpanija ma wrietx li t-tipi differenti ta’ kisjiet kimiċi affettwaw il-komparabilità tal-prezzijiet u, b’mod partikolari, li l-klijenti konsistentement ħallsu prezzijiet differenti fis-suq domestiku u fis-suq tal-esportazzjoni tal-UE skont it-tip ta’ kisja kimika. Għalhekk, il-klassifikazzjoni tal-prodott applikat fl-investigazzjonijiet preċedenti għandha tinżamm u l-pretensjoni trid tiġi miċħuda.
(30)
L-applikant talab ukoll aġġustament fil-prezz tal-esportazzjoni, abbażi tal-benefiċċji li ħa mal-esportazzjoni skont l-Iskema ta’ Intitolament tad-Dazju tal-Importazzjoni (DEPB) fuq bażi ta’ wara l-esportazzjoni. F’dan ir-rigward, instab illi taħt din l-iskema, il-krediti rċevuti meta l-prodott ikkonċernat kien jiġi esportat setgħu jintużaw sabiex ipaċu d-dazji doganali dovuti fuq l-improtazzjoni ta’ kwalunkwe prodotti jew setgħu liberament jinbiegħu lil kumpaniji oħra. Barra minn hekk, ma hemm l-ebda restrizzjoni li l-prodotti importati għandhom jintużaw biss fil-produzzjoni tal-prodott esportat ikkonċernat. Ester ma weriex li l-benefiċċju taħt l-iskema DEPB affettwat il-komparabilità tal-prezzijiet u, b’mod partikolari, li l-konsumaturi ħallsu konsistentement prezzijiet differenti fis-suq domestiku minħabba l-benefiċċji tal-iskema DEPB. B’hekk, il-pretensjoni ġiet miċħuda.
(31)
L-applikant talab ukoll aġġustament fil-prezz tal-esportazzjoni, abbażi tal-benefiċċji li ħa mill-Iskema ta’ Promozzjoni tal-Esportazzjonijiet ta’ Prodotti Kapitali (EPCG) u mill-Iskema tal-“Krediti tal-Esportazzjoni”. F’dan ir-rigward ta’ min jinnota, li b’mod simili għall-iskemi l-oħra msemmija hawn fuq ma hemm l-ebda restrizzjoni li l-prodotti importati skont l-Iskema EPCG għandha tintuża biss għall-produzzjoni tal-prodott esportat ikkonċernat. It-tieni, l-applikant ma bagħat l-ebda evidenza ta’ rabta espliċita bejn il-prezzijiet tal-prodotti esportati u l-benefiċċji li rċieva mill-Iskemi EPCG u tal-“Krediti tal-Esportazzjoni”. Fl-aħħar nett, l-applikant ma weriex li l-benefiċċji minn dawn iż-żewġ skemi affettwaw il-komparabilità tal-prezzijiet u, b’mod partikolari, li l-klijenti ħallsu konsistentement prezzijiet differenti fis-suq domestiku minħabba l-benefiċċji tal-Iskemi EPCG u tal-“Krediti tal-Esportazzjoni”. Għalhekk, il-pretensjoni trid tiġi miċħuda.
(d) Marġni ta’ dumping
(32)
Kif stipulat fl-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, il-valur normali medju differenzjat skont it-tip tqabbel mal-prezz tal-esportazzjoni medju differenzjat tat-tip korrispondenti tal-prodott ikkonċernat. Wara l-kummenti dwar l-iżvelar stabbiliti fil-premessi (44) u (45) hawn taħt, il-marġni tad-dumping, espress bħala perċentwal tal-prezz CIF fuq il-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huwa ta’ 8,3 %.
D. IN-NATURA DEJJIEMA TAĊ-ĊIRKUSTANZI MIBDULA
(33)
Skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat ukoll jekk kienx raġonevoli li jitqies li ċ-ċirkustanzi mibdula huma ta’ natura dejjiema.
(34)
F’dan ir-rigward l-investigazzjoni wriet li Ester fil-fatt ħadet għadd ta’ miżuri għat-tnaqqis fl-ispejjeż u t-titjib fl-effiċjenza. Notevolment, il-kumpanija mmodernizzat u bniet linja ta’ produzzjoni ġdida. Barra minn hekk, minħabba żieda sinifikanti fil-produzzjoni, l-ispejjeż ġenerali naqsu b’mod sostanzjali. Il-kumpanija bdiet ukoll tikseb il-materji primi b’mod iktar effiċjenti (minn post eqreb) u b’hekk rnexxielha tnaqqas konsiderevolment l-ispejjeż tal-merkanzija. Dan it-tnaqqis fl-ispejjeż għandu impatt dirett fuq il-marġni tad-dumping. Din il-bidla fiċ-ċirkostanzi għalhekk tista’ titqies bħala waħda ta’ natura dejjiema.
(35)
Fir-rigward tal-prezz tal-esportazzjoni, l-investigazzjoni wriet ċerta stabbilità fil-linji politiċi tal-prezzijiet ta’ Ester tul perjodu twil, bejn l-2006 (is-sena meta l-impenn ġie mħassar) u l-2010 (kważi tmiem il-PIR). Minħabba l-bidla fil-metodoloġija għad-determinazzjoni tal-prezz tal-esportazzjoni ta’ Ester lejn l-Unjoni kif deskritt fil-premessi (24) u (25) ta’ hawn fuq u l-istabilità fil-prezzijiet mesmmija fuq, il-marġni ta’ dumping ikkalkulat mill-ġdid x’aktarx li jkun ta’ natura dejjiema.
(36)
Għalhekk tqies li ċ-ċirkostanzi li wasslu għall-inizjazzjoni ta’ din ir-reviżjoni interim mhumiex probabbli li jinbidlu fil-futur prevedibbli b’mod li jaffettwaw is-sejbiet tar-reviżjoni interim. Għalhekk ġie konkluż li ċ-ċirkostanzi mibdula huma ta’ natura dejjiema u li l-applikazzjoni tal-miżura fil-livell attwali tagħha ma għadhiex aktar iġġustifikata.
E. MIŻURI ANTI-DUMPING
(37)
Produttur esportatur sostna li marġni medju ta’ dumping tal-kampjun għandu jkun ikkalkulat mill-ġdid, f’każ li r-reviżjoni interim attwali tirriżulta f’marġni ta’ dumping iktar baxx għal Ester (li kienet waħda mill-kumpaniji fil-kampjun) minn kif kien stabbilit preċedentement. Ta’ min ifakkar li l-kamp ta’ applikazzjoni tar-reviżjoni interim parzjali attwali skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku huwa limitat espliċitament għar-reviżjoni tal-marġni ta’ dumping tal-applikant, esportatur individwali, jiġifieri Ester. Għalhekk, l-investigazzjoni kienet limitata għaċ-ċirkostanzi speċifiċi tal-applikant, meta titqies l-evidenza rilevanti kollha u dovutament dokumentata (14). Il-konklużjonijiet milħuqa fuq din il-bażi mhumiex pertinenti għall-kumpaniji l-oħra fil-kampjun u lanqas għall-ebda produttur esportatur ieħor fil-pajjiż ikkonċernat.
(38)
Huwa meqjus li d-determinazzjoni ta’ marġni ta’ dumping medju għal kampjun ġdid skont l-Artikolu 9(6) tar-Regolament bażiku f’dawn iċ-ċirkostanzi la huwa legalment possibbli u lanqas ekonomikament xieraq għar-raġunijiet li ġejjin. Tabilħaqq, ta’ min ifakkar li jkun hemm rikors għall-kalkolu ta’ marġni ta’ dumping medju ta’ kampjun biss meta, fil-kuntest ta’ investigazzjoni partikolari, jitqies li l-għadd ta’ esportaturi huwa tant kbir li investigazzjoni individwali tal-esportaturi kollha li jikkooperaw ikun ta’ piż żejjed fuq l-Istituzzjonijiet u jipperikola t-tlestija tal-investigazzjoni qabel l-iskadenza obbligatorja stipulata fir-Regolament bażiku. Il-preżunzjoni mbagħad hi li l-komputazzjoni ta’ marġni medju differenzjat fuq il-bażi tal-marġini ta’ dumping tal-esportaturi fil-kampjun hija rappreżentattiva tal-marġni ta’ dumping tal-esportaturi li kkooperaw u li mhumiex fil-kampjun. Dan jista’ jkun il-każ biss jekk dan il-kalkolu jsir fuq il-bażi ta’ marġini ta’ dumping relatati mal-istess perjodu ta’ żmien. L-ebda wieħed miċ-ċirkostanzi ta’ hawn fuq mhuma preżenti fil-kuntest ta’ reviżjoni interim parzjali limitata għal kumpanija waħda li kienet oriġinalment fil-kampjun bħal fl-investigazzjoni attwali. Minħabba f’hekk, il-konklużjoni hi li ċ-ċirkostanzi fattwali tar-reviżjoni interim parzjali attwali huma tali li d-dixxiplini tal-Artikolu 9(6) kjarament ma japplikawx.
(39)
Ta’ min ifakkar li l-istqarrija fin-Notifika tal-Inizjazzjoni li skontha “jekk ikun iddeterminat li l-miżuri għandhom jitneħħew jew jiġu emendati għall-applikant, jaf ikun hemm bżonn li tiġi emendata r-rata tad-dazju attwali applikabbli għall-importazzjonijiet tal-prodotti kkonċernati minn kumpaniji oħra fl-Indja” tfisser li, minħabba r-reviżjoni, id-dazju residwu jista’ jiżdied biex jevita l-evażjoni (15). Peress li d-dazju tal-applikant huwa rivedut ’l isfel, id-dispożizzjoni msemmija hawn fuq tan-Notifika tal-Inizjazzjoni mhix rilevanti.
(40)
Fid-dawl tar-raġunijiet deskritti fil-premessi (37) sa (39), il-pretensjoni li l-marġni ta’ dumping medju tal-kampjun għandu jiġi kkalkulat mill-ġdid għandha tiġi miċħuda.
(41)
Il-partijiet interessati kienu infurmati bil-fatti essenzjali u l-kunsiderazzjonijiet li abbażi tagħhom kien hemm il-ħsieb li tiġi proposta emenda għar-rata tad-dazju li tapplika għall-applikant u ngħataw l-opportunità li jikkummentaw.
(42)
L-applikant tenna l-pretensjonijiet tiegħu rigward il-klassifikazzjoni tal-prodott imsemmi fil-premessa (29) kif ukoll il-pretensjonijiet tiegħu li jikkonċernaw aġġustament għall-ħlas lura tad-dazju fuq il-prezz tal-esportazzjoni minħabba l-benefiċċji tad-DEPB, l-EPCG u l-“Krediti tal-Esportazzjoni” kif deskritt fil-premessi (30) u (31). Madankollu, peress li l-ebda elementi ġodda ma ġew ipprovduti li jistgħu jalteraw is-sejbiet tal-Kummissjoni, il-pretensjonijiet kellhom jiġu miċħuda.
(43)
L-applikant ikkontesta ulterjorment il-metodu ta’ kalkolu tal-valur tas-CIF ta’ dawk it-tranżazzjonijiet li saru fuq bażi tal-FOB. Waqt li tistabbilixxi l-valur CIF ta’ unità l-Kummissjoni rrelatat l-ispiża totali tat-trasport imħallsa mill-kumpanija għat-tranżazzjonijiet kollha tal-esportazzjoni inklużi t-tranżazzjonijiet tal-FOB. Il-kumpanija sostniet li l-ispiża totali tat-trasport kellha tkun relatata mat-tranżazzjonijiet CIF biss. Din il-pretensjoni ġiet aċċettata.
(44)
L-applikant finalment sostna li l-bejgħ kollha tal-kampjuni ġew esklużi mid-determinazzjoni tal-marġni ta’ dumping. Din il-pretensjoni ġiet aċċettata wkoll.
(45)
Wara l-investigazzjoni tar-reviżjoni, l-marġni ta’ dumping rivedut propost u r-rata ta’ dazju anti-dumping li tkun applikabbli għall-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat immanufatturat minn Ester Industries Limited jammonta għal 8,3 %,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
L-annotazzjoni li tikkonċerna lil Ester Industries Limited, fit-tabella fl-Artikolu 2(2) tar-Regolament (KE) Nru 1292/2007, għandu jinbidel b’dan li ġej:
“Ester Industries Limited, DLF City, Phase II, Sector 25, Gurgaon, Haryana - 122022, L-Indja
8,3
A026 ”
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u huwa direttament applikabbli fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-6 ta’ Jannar 2012.