РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 30 май 2011 година
за предоставяне на финансова помощ за Португалия от страна на Съюза
(2011/344/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 407/2010 на Съвета от 11 май 2010 г. за създаване на европейски механизъм за финансово стабилизиране (1), и по-специално член 3, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
В последно време Португалия бе подложена на все по-силен натиск на финансовите пазари, създаващ нарастващо безпокойство относно устойчивостта на публичните финанси на страната. В действителност настоящата криза предизвика драматични последствия за публичните финанси, което от своя страна доведе до рязко повишаване на спредовете при държавния дълг. Агенциите за кредитен рейтинг понижиха на няколко пъти рейтинга на португалските облигации, като страната постепенно загуби възможност да се рефинансира при лихвени ставки, които да са съвместими с дългосрочната фискална устойчивост. Същевременно достъпът на силно зависимия от външно финансиране банков сектор, особено в рамките на еврозоната, до финансови ресурси от международните пазари ставаше все по-труден.
(2)
Предвид тези тежки икономически и финансови сътресения, причинени от извънредни обстоятелства извън контрола на правителството, на 7 април 2011 г. Португалия официално поиска финансова помощ от Европейския съюз, държавите-членки, чиято парична едеиница е еврото, и Международния валутен фонд („МВФ“), за да подкрепи програмата за политика за възстановяване на доверието и да спомогне за възвръщането на устойчивия растеж на икономиката, като по този начин бъде съхранена финансовата стабилност на Португалия, еврозоната и Съюза. На 3 май 2011 г. бе постигнато споразумение между правителството и съвместната мисия на Комисията/МВФ/ЕЦБ по отношение на широкообхватна тригодишна програма за политика до средата на 2014 г., която да бъде изложена в Меморандума за икономически и финансови политики („МИФП“) и в Меморандума за разбирателство относно специфичните условия на икономическата политика. Тази програма бе подкрепена от двете най-големи опозиционни партии.
(3)
Този проект на програма за икономическо и финансово адаптиране („програмата“), предоставен от Португалия на Комисията и на Съвета, има за цел да възстанови доверието в държавата и в банковия сектор и да стимулира растежа и заетостта. Той предвижда широкообхватни мерки в три направления. Първо, задълбочени и незабавни структурни реформи за повишаване на потенциалния растеж, създаване на работни места и повишаване на конкурентоспособността (включително чрез фискална девалвация). Конкретно програмата включва реформи на пазара на труда, съдебната система, мрежовите индустрии, жилищния сектор и сектора на услугите, целящи укрепване на потенциала за икономически растеж, повишаване на конкурентоспособността и улесняване на адаптирането на икономиката. Второ, с надеждната и балансирана стратегия за фискална консолидация, подкрепена от структурни фискални мерки и по-добър фискален контрол на публично-частните партньорства и държавните предприятия, се цели постигане на устойчиво намаляване на съотношението на брутния публичен дълг към БВП в средносрочна перспектива. Властите са поели ангажимент да намалят дефицита под 3 % от БВП до 2013 г. Трето, усилия за защита на финансовия сектор от неправомерно намаляване на неговата задлъжнялост чрез пазарни механизми, подкрепени от поддържащи инструменти.
(4)
Съгласно текущите прогнози на Комисията за растежа на номиналния БВП (- 1,2 % през 2011 г., - 0,5 % през 2012 г., 2,5 % през 2013 г. и 3,9 % през 2014 г.) фискалните цели са в съответствие с плана за корекции на съотношението на дълга към БВП от 101,7 % през 2011 г., 107,4 % през 2012 г., 108,6 % през 2013 г. и 107,6 % през 2014 г. Съотношението на дълга към БВП следователно ще се стабилизира към 2013 г. и ще започне да намалява, като се изхожда от предположението, че дефицитът ще продължи да спада. Динамиката на дълга се влияе от няколко извънбюджетни операции, които се очаква да доведат до повишаване на съотношението на дълга към БВП с 1¾ процентни пункта („п.п.“) от БВП през 2011 г.и с ¾ п.п. на година между 2012 г. и 2014 г. Тук спадат значителни покупки на финансови активи, основно във връзка с евентуалната банкова рекапитализация и финансиране на държавните предприятия, възлизащи годишно на ½ % от БВП между 2011 г. и 2014 г. От друга страна, приходи от приватизация на обща стойност около 3 % от БВП до 2013 г. ще подпомогнат усилията по намаляването на дълга.
(5)
Според оценката на Комисията, изготвена в сътрудничество с Европейската централна банка („ЕЦБ“) и съвместно с МВФ, за периода между юни 2011 г. и средата на 2014 г. Португалия се нуждае от финансиране на обща стойност 78 млрд. EUR (78 000 млн. EUR). Независимо от значителната фискална корекция държавата може да се нуждае от финансиране, достигащо 63 млрд. EUR за програмния период. При това се приема, че до средата на 2013 г. няма да има достъп до пазара за средносрочни и дългосрочни дългови инструменти. Допуска се, че Португалия ще успее да предоговори съществуващия си краткосрочен дълг, като в програмата е предвиден финансов буфер в случай на неочаквани отклонения от основния финансов сценарий на Комисията. Португалия се насърчава да продължи операциите си на финансовия пазар, като ги приспособи в стремеж за развитие на достъпа до пазара и доверието. Включената в програмата стратегия по отношение на финансовия сектор, целяща трайно възстановяване на доверието в португалската банкова система, изисква от банковите групи да повишат съотношението на базовия си капитал от първи ред до 9 % преди края на 2010 г. и до 10 % преди края на 2012 г., както и да го запазят след това. Програмата съдържа схема за подпомагане на банките с максимален размер 12 млрд. EUR, която да осигури необходимия капитал при липса на подходящо пазарно решение. Реалните нужди от финансиране обаче могат да бъдат значително по-ниски, особено ако пазарните условия значително се подобрят и през програмния период не възникнат съществени непредвидени банкови загуби.
(6)
Програмата ще бъде финансирана от външни източници. Помощта от Съюза за Португалия ще достигне до 52 млрд. EUR чрез средства от създадения с Регламент (ЕС) № 407/2010 на Съвета Европейски механизъм за финансово стабилизиране (ЕМФС) и от Европейския инструмент за финансова стабилност. Освен това Португалия поиска заем в размер на 23,742 млрд. SDR (възлизащи на 26 млрд. EUR според обменния курс от 5 май 2011 г.) от МВФ чрез Разширения фонд за финансиране. Необходимо е помощта от ЕМФС да бъде отпусната при условия, сходни с тези на МВФ. Финансовата помощ от страна на Съюза следва да бъде управлявана от Комисията.
(7)
Съветът следва да разглежда редовно икономическите политики, прилагани от Португалия.
(8)
Конкретните условия за икономическата политика, договорени с Португалия, следва да бъдат изложени в Меморандума за разбирателство относно специфичните икономически условия („меморандумът за разбирателство“). Подробните финансови условия следва да бъдат изложени в кредитно споразумение.
(9)
Комисията, в сътрудничество с ЕЦБ, следва да проверява периодично чрез мисии и редовни доклади от португалските власти изпълнението на свързаните с помощта условия относно икономическата политика.
(10)
В периода на изпълнение на програмата Комисията следва да предоставя и допълнителни съвети за водене на политика, както и техническа помощ в специфични области.
(11)
Операциите, които Съюзът подпомага финансово, следва да бъдат съвместими с останалите политики на Съюза и да бъдат в съответствие с неговото законодателство. Интервенциите в подкрепа на финансовите институции следва да бъдат извършвани съгласно правилата на Съюза в областта на конкуренцията.
(12)
Помощта следва да бъде предоставяна с цел подкрепа за успешното прилагане на програмата,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Съюзът предоставя на Португалия заем, възлизащ на не повече от 26 млрд. EUR, с максимален среден срок до падежа от 7,5 години.
2. Финансовата помощ от Съюза се предоставя в рамките на три години, считано от първия ден след влизане в сила на настоящото решение.
3. Комисията предоставя на Португалия финансовата помощ на Съюза на най-много 14 части. Една част може да бъде изплащана с един или няколко транша. Сроковете до падежа на траншовете по първата част могат да бъдат по-дълги от максималния среден срок до падежа, посочен в параграф 1. В такива случаи сроковете до падежа на следващите траншове трябва да бъдат такива, че след като бъдат изплатени всички части да бъде постигнат максималният среден срок до падежа, посочен в параграф 1.
4. Първата част се отпуска след влизането в сила на кредитното споразумение и на меморандума за разбирателство. Всяко последващо отпускане на заеми е обвързано с получаването на положителна оценка, изготвена от Комисията след консултации с ЕЦБ, на спазването от страна на Португалия на общите условия на икономическата политика, определени в настоящото решение и в меморандума за разбирателство.
5. Португалия плаща цената на финансирането от Съюза за всеки транш плюс марж от 215 базисни пункта, с което се постигат условия, подобни на условията на получената от МВФ помощ.
6. Освен това разходите, посочени в член 7 от Регламент (ЕС) № 407/2010, се поемат от Португалия.
7. Ако това е необходимо за финансирането на заема, се допуска предпазливото използване на лихвени суапове с контрагенти с възможно най-висок кредитен рейтинг и авансовото кредитиране.
8. Комисията взема решение относно размера и отпускането на допълнителни части. Комисията взема решение относно размера на траншовете.
Член 2
1. Помощта се управлява от Комисията по начин, който е съгласуван с поетите от Португалия ангажименти.
2. Комисията, след консултация с ЕЦБ, договаря с португалските власти свързаните с финансовата помощ конкретни условия относно икономическата политика съгласно посоченото в член 3. Тези условия се формулират в подписания от Комисията и португалските власти меморандум за разбирателство, който е съгласуван с посочените в параграф 1 ангажименти. Подробните финансови условия се излагат в сключеното с Комисията кредитно споразумение.
3. Комисията, в сътрудничество с ЕЦБ, периодично проверява (поне веднъж на три месеца) изпълнението на свързаните с помощта условия относно икономическата политика и докладва пред Икономическия и финансов комитет преди изплащането на всяка част от помощта. За целта португалските власти оказват пълно съдействие на Комисията и ЕЦБ и им предоставят цялата необходима информация. Комисията информира Икономическия и финансов комитет за възможното рефинансиране на заемите или промените на финансовите условия.
4. Португалия приема и прилага допълнителни мерки за консолидация с цел да се осигури макрофинансова стабилност, ако такива мерки са необходими в рамките на програмата на помощта. Португалските власти се допитват до Комисията и ЕЦБ преди приемането на такива допълнителни мерки.
Член 3
1. Одобрява се проекта на програмата за икономическо и финансово адаптиране („програмата“), подготвена от португалските власти.
2. Изплащането на всяка последваща част след първата се извършва въз основа на удовлетворителното изпълнение на програмата, и по-специално на конкретните условия относно икономическата политика, предвидени в меморандума за разбирателство. Те включват, inter alia, мерките съгласно параграфи 4-8 от настоящия член.
3. Дефицитът на консолидирания държавен бюджет не трябва да надхвърля 10 068 млн. EUR (възлизащ на 5,9 % от БВП съгласно текущите прогнози) през 2011 г., 7 645 млн. EUR (4,5 % от БВП) през 2012 г. и 5 224 млн. EUR (3,0 % от БВП) през 2013 г. в съответствие с изискванията на процедурата при прекомерен дефицит („ППД“). При изчисляването на този дефицит не се взимат предвид евентуалните бюджетни разходи, свързани с мерки в подкрепа на банковия сектор в контекста на правителствената стратегия за финансовия сектор. Консолидацията се постига посредством висококачествени постоянни мерки и минимизиране на последствията за най-уязвимите групи от населението.
4. Португалия приема мерките, определени в параграфи 5-8, преди края на посочената година, като точните срокове за периода 2011-2014 г. са посочени в меморандума за разбирателство. В случай на отклоняване от целите Португалия има готовност да предприеме допълнителни мерки за консолидация с цел намаляване на дефицита под 3 % от БВП до 2013 г.
5. В съответствие с посоченото в меморандума за разбирателство Португалия приема следните мерки преди края на 2011 г.:
а)
Португалия прилага изцяло предвидените в бюджета за 2011 г. мерки за фискална консолидация на стойност около 9 млрд. EUR и въведените преди май 2011 г. допълнителни мерки на стойност над 400 млн. EUR. С тези мерки се цели намаляването на дефицита по консолидирания държавен бюджет в посочения в параграф 3 срок. Мерките по отношение на приходите, предвидени в бюджета за 2011 г., на стойност 3,4 млрд. EUR се допълват от повишаване на приходите от социални осигуровки вследствие на по-строг контрол и задължителни вноски на стажантите. В допълнение към мерките по отношение на разходите, предвидени в бюджета за 2011 г., се прилагат допълнителни мерки, в т.ч. икономии в сектора на здравеопазването, по-ниски субсидии за държавните предприятия и ограничаване на социалните трансфери;
б)
Португалия приема мерки за налагане на надеждна бюджетна стратегия и за укрепване на бюджетната рамка. Португалия прилага изцяло мерките, предвидени в новия закон за бюджетната рамка, включително установяване на средносрочна бюджетна рамка, подготовка на изчерпателен анализ на фискалната стратегия и създаване на независим фискален съвет. Местните и регионалните финансови рамки се съгласуват с новия закон за бюджетната рамка. Португалия укрепва процеса на отчитане и мониторинг на публичните финанси, което включва по-специално просрочените задължения. В рамките на бюджетния процес Португалия започва системно и редовно да анализира фискалните рискове, включително рисковете, произтичащи от публично-частните партньорства и държавни предприятия;
в)
Португалия приема първия пакет от мерки за укрепване на пазара на труда посредством ограничаване на трудовите обезщетения и повишаване на гъвкавостта при договаряне на работното време;
г)
по отношение на енергийния сектор Португалия взема мерки за улесняване на навлизането на пазара, за изграждане на Иберийски газов пазар и за преразглеждане на схемите за подпомагане и обезщетяване при производството на електричество. По отношение на другите мрежови индустрии, по-специално транспортните, телекомуникационните и пощенските услуги, Португалия приема допълнителни мерки за насърчаване на конкуренцията и гъвкавостта;
д)
Португалия предприема незабавни действия за насърчаване на конкуренцията и капацитета за адаптиране на икономиката. Тук спадат отмяна на специалните права на държавата в дружествата, преразглеждане на закона за конкуренцията с цел неговото оптимизиране, либерализиране на изискванията относно установяването и трансграничната дейност в сектора на услугите;
е)
Португалия оптимизира процедурите и правилата за обществени поръчки с цел постигане на по-конкурентна бизнес среда и по-ефективно изразходване на обществените средства.
6. В съответствие с посоченото в меморандума за разбирателство Португалия приема следните мерки през 2012 г.:
а)
бюджетът за 2012 г. включва невъздействаща върху бюджета реформа на данъчната система с цел намаляване на разходите за труд и повишаване на конкурентоспособността;
б)
бюджетът за 2012 г. включва мерки за фискална консолидация, възлизащи на най-малко 5,1 млрд. EUR, които имат за цел да намалят дефицита на консолидирания държавен бюджет в посочените в член 3, параграф 3 срокове;
в)
в бюджета за 2012 г. е предвидено намаление на разходите с най-малко 3,5 млрд. EUR, включващо цялостна реорганизация на централната администрация и премахване на припокриването на функции и други неефективни практики; икономии в образованието и здравеопазването, съкращаване на трансферните плащания към регионалните и местните органи, намаляване на заетостта в публичния сектор; коригиране на пенсиите; и намаляване на капиталовите и други видове разходи съгласно посоченото в програмата;
г)
по отношение на приходите бюджетът включва мерки на обща стойност от около 1,5 млрд. EUR за цялата година, в т.ч. разширяване на основата за определяне на корпоративния данък и данъка върху доходите на физическите лица чрез ограничаване на данъчните отчисления и на специалните режими; осигуряване на съгласуваността на данъчните отчисления върху доходите на физическите лица, прилагани по отношение на пенсиите и трудовите доходи; изменение на системата за имуществено данъчно облагане чрез значително намаляване на освобождаванията; разширяване на основата за облагане с ДДС чрез намаляване на освобождаванията и преоформяне на списъците със стоки и услуги, облагани с намалени, средни или завишени данъчни ставки; както и увеличаване на акцизите. Тези мерки се допълват от действия за борба с укриването на данъци, данъчните измами и неспазването на данъчните изисквания;
д)
Португалия укрепва правната и институционалната рамка за оценяване на фискалните рискове преди сключването на договори за публично-частните партньорства. Аналогично Португалия приема закон за регулиране на учредяването и функционирането на държавни предприятия на централно, регионално и местно равнище. Португалия няма да сключва договори за публично-частните партньорства или да учредява нови държавни предприятия преди въвеждането на новата правна уредба;
е)
местната администрация в Португалия има в момента 308 общини и 4 259 кметства. Португалия разработва консолидационен план за преструктурирането и значителното намаляване на броя на тези образувания. Посочените промени ще породят действие в началото на следващия местен електорален цикъл.
ж)
Португалия модернизира администрирането на приходите посредством създаване на един централизиран орган, намаляване на броя на службите в общините и отстраняване на останалите слабости в системата за обжалване на данъчните постановления;
з)
Португалия въвежда законодателни мерки за реформиране на системата за осигуряване срещу безработица, в т.ч. намаляване на максималната продължителност на изплащане на помощи при безработица на 18 месеца, ограничаване на максималния размер на помощите при безработица до 2,5 пъти индекса на социално подпомагане, ограничаване на помощите през периода на безработица, намаляване на минималния осигурителен стаж и разширяване на някои категории самостоятелно заети лица. След преразглеждане на настоящите практики и изготвяне на план за действие следва да бъде разширен обхватът на активните политики на пазара на труда;
и)
съгласно посоченото в меморандума за разбирателство системата на трудовите обезщетения трябва да бъде приведена в съответствие с практиките в другите държави-членки на ЕС;
й)
разпоредбите относно извънредния труд следва да бъдат либерализирани и да бъде повишена гъвкавостта при договаряне на работното време съгласно меморандума за разбирателство;
к)
Португалия насърчава онези тенденции в развитието на заплатите, които допринасят за създаването на работни места и повишават конкурентоспособността на дружествата с оглед отстраняване на макроикономическите дисбаланси. Равнището на минималните работни заплати ще бъде повишавано, единствено когато икономическото развитие и ситуацията на пазара на труда позволяват това. Трябва да бъдат взети мерки за премахване на слабостите на настоящата схема за договаряне на заплатите, в т.ч. разпоредби за предефиниране на критериите и обстоятелствата за удължаване на колективните договори и за насърчаване на споразуменията в рамките на отделните предприятия;
л)
подготвя се план за действие с цел повишаване на качеството на средното и професионалното образование;
м)
подобрява се функционирането на съдебната система посредством прилагане на предложените в плана за съдебни реформи мерки и изготвяне на проверка на неприключените дела, за да бъдат определени мерки за премахване на забавянето в съдебната система и насърчаване на алтернативните методи за уреждане на спорове;
н)
подобряват се рамковите условия в областта на конкуренция чрез укрепване на независимостта и увеличаване на ресурсите на националните регулаторни органи. Професионалното предоставяне на услуги се либерализира чрез оптимизиране на изискванията за професионална квалификация и премахване на ограниченията при регламентираните професии;
о)
премахват се регламентираните тарифи на пазарите на дребно на електроенергия и газ.
7. В съответствие с посоченото в меморандума за разбирателство Португалия приема следните мерки през 2013 г.:
а)
бюджетът за 2013 г. включва мерки за фискална консолидация, възлизащи на най-малко 3,2 млрд. EUR, които имат за цел да намалят дефицита по консолидирания държавен бюджет в посочените в член 3, параграф 3 срокове. Конкретно по отношение на разходите в бюджета трябва да бъдат предвидени икономии от поне 2,5 млрд. EUR през 2013 г., в т.ч. намаляване на разходите в централната администрация, образованието и здравеопазването; съкращаване на трансферните плащания към регионалните и местните органи и на броя на заетите в публичния сектор лица; както и икономии от страна на държавните предприятия;
б)
бюджетът включва мерки по отношение на приходите, в т.ч. разширяване на основата за определяне на корпоративния данък и данъка върху доходите на физическите лица, повишаване на акцизите, изменения на имуществения данък, формиращи допълнителни приходи от приблизително 0,8 млрд. EUR. Португалия подобрява бизнес средата чрез намаляване на бюрократичните пречки посредством разширяване на обхвата на реформите върху всички сектори на икономиката (пунктове за обслужване на едно гише и неизискващи разрешение проекти) и чрез облекчаване на условията за кредитиране на МСП, в т.ч. посредством прилагането на Директива 2011/7/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. относно борбата със забавяне на плащането по търговски сделки (2);
в)
Португалия решава проблема със забавените дела в съдебната система.
8. С оглед възстановяване на доверието във финансовия сектор Португалия целесъобразно повишава капитализацията и намалява задлъжнялостта в банковия си сектор и намира окончателно решение на казуса с Banco Português de Negócios. В тази връзка Португалия разработва и съгласува с Комисията, ЕЦБ и МВФ стратегия за бъдещата структура и функциониране на португалските банкови групи с оглед запазване на финансовата стабилност. По-специално и в съответствие с конкретните срокове за 2011-2014 г., определени в меморандума за разбирателство, Португалия:
а)
изменя законодателството с цел улесняване на емитирането на държавно обезпечени банкови облигации с подходящ размер в съответствие с меморандума за разбирателство;
б)
до края на май 2011 г. приема необходимите регулаторни изисквания във връзка с увеличаването на минималното равнище на капиталова адекватност за базовия капитал от първи ред на 9 процента до края на 2011 г. и на 10 процента до края на 2012 г. (което да бъде запазено след това).
в)
гарантира, че до края на юни 2011 г. банковият сектор ще създаде специфични за институциите средносрочни планове за финансиране, с оглед достигане на устойчива пазарна позиция за финансиране в съответствие с периодичните целеви равнища на задлъжнялост, определени от Централната банка на Португалия и ЕЦБ. Осъществимостта на тези планове за финансиране и тяхното въздействие върху равнището на задлъжнялост ще бъде проучено от Централната банка на Португалия и ЕЦБ, след консултация със службите на Комисията и на МВФ на тримесечна основа.
г)
посочва ясни периодични целеви равнища на задлъжнялост на банките и през 2011 г. укрепва рамката за оценка на платежоспособността и намаляване на задлъжнялостта;
д)
гарантира, че държавната банка Caixa Geral de Depósitos ще бъде реформирана с цел целесъобразно увеличаване на капиталовата основа във връзка с нейната основна дейност, и стартира ускорена процедура за продажба на Banco Português de Negócios. С оглед на това Португалия предоставя пред Комисията нов план за одобрение в рамките на правилата за контролиране на държавните помощи;
е)
променя до края на 2011 г. законодателството относно ранната намеса и ликвидацията на банките, както законодателството относно Фонда за гарантиране на влоговете и Гаранционния фонд за кооперативните земеделски кредитни институции, с цел защита на вложителите и улесняване на преструктурирането. По-специално тези фондове следва да запазят възможностите си за финансиране на ликвидацията на проблемните кредитни институции, но не и тяхното рекапитализиране. Таванът на такова финансиране е размерът на гарантираните депозити, които би трябвало да бъдат изплатени при ликвидация и се допуска само не засяга способността на тези фондове да осъществяват основната си функция;
ж)
променя до края на ноември 2011 г. законът за несъстоятелността за да се осигури на вложителите и/или фондовете с обезпечени вземания (пряко или чрез суброгация) приоритет спрямо кредиторите с необезпечени вземания в реда за удовлетворяване на вземанията от имуществото на кредитната институция в несъстоятелност, както и за по-доброто подпомагане на ефективното саниране на жизнеспособни дружества;
з)
предприема стъпки за насърчаване на частните инвеститори да запазят своите цялостни експозиции на доброволна основа.
9. За да се гарантира безпроблемното изпълнение на условията на програмата и за подпомогне отстраняването на неравновесията по устойчив начин, Комисията постоянно осигурява съвети и насоки във връзка с фискалните и структурните реформи, както и с реформите на финансовите пазари. В рамките на помощта, която ще бъде предоставена заедно с МВФ и в сътрудничество с ЕЦБ на Португалия, Комисията периодично проверява ефективността и социалните последици от договорените мерки и препоръчва необходимите корекции с оглед насърчаването на икономическия растеж и създаването на работни места, осигуряването на необходимата фискална консолидация и минимизирането на неблагоприятните последици в социалната сфера, особено спрямо най-уязвимите членове на португалското общество.
Член 4
Португалия открива специална сметка в Централната банка на Португалия за управлението на получената от Съюза финансова помощ.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Португалската република.
Член 6
Настоящото решение се публикува в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 30 май 2011 година.
DEĊIŻJONI TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL
tat-30 ta’ Mejju 2011
dwar l-għoti ta’ assistenza finanzjarja tal-Unjoni lill-Portugall
(2011/344/UE)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 407/2010 tal-11 ta’ Mejju 2010 li jistabbilixxi mekkaniżmu Ewropew ta’ stabbilizzazzjoni finanzjarja (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 3(2) tiegħu.
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
(1)
Il-Portugall dan l-aħħar kien taħt pressjoni dejjem akbar fir-rigward tas-swieq finanzjarji, u dan ħoloq tħassib dejjem jiżdied dwar is-sostenibbiltà tal-finanzi pubbliċi tiegħu. Tabilħaqq, il-kriżi attwalikellha impatt drammatiku wkoll fuq il-finanzi pubbliċi, li finalment wasslet għal żieda kbira fil-firxiet tad-dejn sovran. Fost tnaqqis konsekuttiv fil-klassifikazzjoni ta’ aġenziji ta’ klassifikazzjoni tal-kreditu tal-bonds Portugiżi, il-pajjiż ma baqax f’pożizzjoni li jiffinanzja lilu nnifsu mill-ġdid b’rati kompatibbli ma’ sostenibbiltà fiskali fuq perijodu ta’ żmien twil. Fl-istess waqt, is-settur bankarju, li jiddependi ħafna mill-finanzjament estern, partikolarment fiż-żona euro, ġie maqtugħ dejjem aktar mill-finanzjament tas-swieq.
(2)
Fid-dawl ta’ dan it-taqlib ekonomiku u finanzjarju gravi kkawżat minn ċirkostanzi eċċezzjonali lilhinn mill-kontroll tal-gvern, il-Portugall talab uffiċjalment assistenza finanzjarja mill-Unjoni Ewropea, l-Istati Membri li l-valuta tagħhom hija l-euro u l-Fond Monetarju Internazzjonali (“FMI”) fis-7 ta’ April 2011 bil-għan li jiġi appoġġat programm ta’ politika li jerġa’ jistabbilixxi l-fiduċja u li jippermetti li l-ekonomija terġa’ lura fit-triq li twassal għal tkabbir sostenibbli, u li tissalvagwardja l-istabbiltà finanzjarja fil-Portugall, iż-żona euro u l-Unjoni. Fit-3 ta’ Mejju 2011, intlaħaq ftehim bejn il-Gvern u l-missjoni konġunta tal-Kummissjoni/FMI/BĊE fir-rigward ta’ programm komprensiv ta’ politika fuq tliet snin għall-perijodu sa nofs l-2014, sabiex jiġi stipulat f’Memorandum ta’ Politika Ekonomika u Finanzjarja (“MPEF”) u Memorandum ta’ Qbil dwar Kundizzjonalità ta’ Politika Ekonomika Speċifika (“MtQ”). Dan il-progrmm ta’ politika kien appoġġat mill-akbar żewġ partiti fl-oppożizzjoni.
(3)
Dan l-abbozz tal-programm ta’ aġġustament ekonomiku u finanzjarju (“il-Programm”) ippreżentat mill-Portugall lill-Kummissjoni u lill-Kunsill għandu l-għan li jerġa’ jistabbilixxi l-fiduċja fis-settur tad-dejn sovran u f’dak bankarju u li jappoġġa t-tkabbir u l-impjiegi. Jipprevedi azzjoni komprensiva li tindirizza tliet kwistjonijiet. L-ewwel nett, riformi strutturali profondi u bi frontloading li jippermettu żieda fit-tkabbir potenzjali, li joħolqu l-impjiegi, u li jtejbu l-kompetittività (inkluż permezz ta’ devalwazzjoni fiskali). B’mod partikolari, il-Programm fih riformi tas-suq tax-xogħol, tas-sistema ġudizzjarja, tal-industriji tan-netwerks, u tas-setturi tad-djar u tas-servizzi, bil-għan li jissaħħaħ il-potenzjal għat-tkabbir tal-ekonomija, titjieb il-kompetittività u jiġi ffaċilitat l-aġġustament ekonomiku. It-tieni, strateġija ta’ konsolidazzjoni fiskali bbilanċjata u kredibbli, appoġġata minn miżuri fiskali strateġiċi u kontroll fiskali aħjar ta’ Sħubiji Pubbliċi Privati (“SPP”) u Impriżi tal-Istat (State-Owned Enterprises, “SOEs”), bil-għan li l-proporzjon ta’ dejn pubbliku gross mal-PDG jaqbad triq tan-niżla soda fuq perijodu ta’ żmien medju. L-awtoritajiet jimpenjaw ruħhom li jnaqqsu d-defiċit għal 3 % tal-PDG sal-2013. It-tielet, strateġija għas-settur finanzjarju bbażata fuq ir-rikapitalizzazzjoni u d-diżingranaġġ, bi sforzi biex is-settur finanzjarju jiġi ssalvagwardjat kontra d-diżingranaġġ diżordinat permezz ta’ mekkaniżmi bbażati fuq is-suq b’faċilitajiet ta’ riżerva.
(4)
Skont it-tbassir attwali tal-Kummissjoni għat-tkabbir nominali tal-PDG (-1,2 % fl-2011, -0,5 % fl-2012, 2,5 % fl-2013 u 3,9 % fl-2014), il-miri fiskali huma konsistenti ma’ triq li twassal għal proporzjon ta’ dejn mal-PDG ta’ 101,7 % fl-2011, 107,4 % fl-2012, 108,6 % fl-2013 u 107,6 % fl-2014. Il-proporzjon tad-dejn mal-PDG ikun għalhekk stabbilizzat fl-2013 u, minn hemm ‘il quddiem, jaqbad nieżel, dejjem jekk ikun hemm progress ulterjuri fit-tnaqqsis tad-defiċit. Id-dinamika tad-dejn hija affettwata minn diversi operazzjonijiet miżmuma barra mill-baġit, u jitbassar li dawn iżidu l-proporzjon tad-dejn mal-PDG b’1¾ punti perċentwali (“pps”) tal-PDG fl-2011 u b’¾ pps fis-sena bejn l-2012 u l-2014. Dawn jinkludu akkwiżizzjonijiet imdaqqsa ta’ assi finanzjarji, b’mod partikolari għar-rikapitalizzazzjoni ta’ banek u l-finanzjament possibbli tal-SOEs li jammontaw għal ½% tal-PDG fis-sena bejn l-2011 u l-2014. Min-naħa l-oħra, ir-rikavati mill-privatizzazzjoni li jammontaw għal madwar 3 % tal-PDG sas-sena 2013 ser jappoġġaw l-isforzi tat-tnaqqis tad-dejn.
(5)
Il-valutazzjoni tal-Kummissjoni, flimkien mal-Bank Ċentrali Ewropew (“BĊE”) u flimkien mal-FMI, hija li l-Portugall jeħtieġ finanzjament li jammonta għal EUR 78 biljun (78 000 miljun) tul il-perijodu minn Ġunju 2011 sa nofs 2014. Minkejja l-aġġustament fiskali sinifikanti, id-diskrepanza fil-finanzjament għad-dejn sovran jista’ jammonta għal EUR 63 biljun tul il-perijodu tal-Programm. Dan jippresupponi li ma jkunx hemm aċċess għas-suq tad-dejn fuq perijodu ta’ żmien medju u twil sal-ewwel nofs tal-2013. Wieħed jassumi li l-Portugall ser ikun jista’ jittrasferixxi parti mill-istokk eżistenti tiegħu ta’ dejn fuq perijodu ta’ żmien qasir, filwaqt li l-programm jipprovdi wkoll bafer ta’ finanzjamant f’każ ta’ devjazzjonijiet mhux mistennija mix-xenarju bażiku ta’ finanzjament tal-Kummissjoni. Il-Portugall huwa mħeġġeġ biex iżomm u jaġġusta l-operazzjonijiet tas-suq finanzjarju, waqt li jfittex li jiżviluppa l-aċċess għas-suq u l-kunfidenza. L-istrateġija tas-settur finanzjarju li tinsab fil-programm biex terġa’ tiġi stabbilita l-fiduċja fis-sistema bankarja Portugiża fuq bażi sostenibbli tesiġi li l-gruppi bankarji jkollhom il-proporzjon tal-kapital ewlieni tal-livell wieħed (core tier 1) tagħhom ekwivalenti għal 9 % sal-aħħar tal-2011 u għal 10 % sal-aħħar tal-2012 u li jibqgħu hekk wara dan. Il-programm fih skema ta’ appoġġ bankarju sa massimu ta’ EUR 12-il biljun biex jiġi pprovdut il-kapital meħtieġ f’każ li ma jkunux jistgħu jinstabu soluzzjonijiet tas-suq. Madankollu, il-ħtiġijiet reali tal-finanzjament jistgħu jkunu sostanzjalment inqas, b’mod partikolari jekk il-kondizzjonijiet tas-suq jitjiebu b’mod sinifikanti u ma jseħħ l-ebda telf bankarju gravi mhux mistenni matul il-perijodu tal-Programm.
(6)
Il-Programm ikun iffinanzjat permezz ta’ kontribuzzjonijiet minn sorsi esterni. L-assistenza tal-Unjoni lill-Portugall tilħaq massimu ta’ EUR 52 biljun skont il-Mekkaniżmu Ewropew ta’ Stabbilizzazzjoni Finanzjarja (“EFSM”) stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 407/2010 u minn kontribuzzjonijiet mill-Faċilità Ewropea ta’ Stabbiltà Finanzjarja. Barra minn hekk, il-Portugall talab self ta’ SDR 23,742 biljun (ekwivalenti għal EUR 26 biljun bir-rata tal-kambju tal-5 ta’ Mejju 2011) mill-FMI skont Faċilità ta’ Fond Estiża. L-appoġġ mill-EFSM jeħtieġ li jiġi pprovdut skont termini u kondizzjonijiet simili għal dawk tal-FMI. L-assistenza finanzjarja tal-Unjoni għandha tkun amministrata mill-Kummissjoni.
(7)
Il-Kunsill għandu jirrevedi, fuq bażi regolari, il-politika ekonomika implimentata mill-Portugall.
(8)
Il-kondizzjonijiet speċifiċi tal-politika ekonomika miftiehma mal-Portugall għandha tiġi stipulata f’Memorandum ta’ Qbil dwar Kondizzjonalità tal-Politika Ekonomika Speċifika (il-“Memorandum ta’ Qbil”). It-termini finanzjarji dettaljati għandhom jiġu stipulati fi Ftehim dwar Faċilità ta’ Self.
(9)
Il-Kummissjoni, flimkien mal-BĊE, għandha tivverifika f’intervalli regolari li l-kondizzjonijijet ta’ politika ekonomika marbuta mal-assistenza jiġu sodisfatti, permezz ta’ missjonijiet u rappurtar regolari mill-awtoritajiet Portugiżi.
(10)
Tul l-implimentazzjoni tal-Programm, il-Kummissjoni għandha tipprovdi konsulenza politika u assistenza teknika addizzjonali f’oqsma speċifiċi.
(11)
L-operazzjonijiet li l-assistenza finanzjarja tal-Unjoni tgħin fil-finanzjament tagħhom għandhom ikunu kompatibbli mal-politika tal-Unjoni u konformi mal-leġislazzjoni tal-Unjoni. Interventi b’appoġġ għall-istituzzjonijiet finanzjarji għandhom jitwettqu skont ir-regoli tal-Unjoni dwar il-kompetizzjoni.
(12)
L-assistenza għandha tiġi pprovduta bil-għan li tiġi appoġġata l-implimentazzjoni effikaċi tal-Programm,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. L-Unjoni għandha tagħmel disponibbli lill-Portugall self li jammonta għal massimu ta’ EUR 26 biljun, b’maturità medja massima ta’ 7,5 snin.
2. L-assistenza finanzjarja għandha tkun disponibbli għal tliet snin li jibdew mill-ewwel jum wara d-dħul fis-seħħ ta’ din id-Deċiżjoni.
3. L-assistenza finanzjarja tal-Unjoni għandha ssir disponibbli mill-Kummissjoni lill-Portugall f’massimu ta’ 14-il ħlas parzjali. L-iżborż ta’ kull ħlas parzjali jista’ jsir f’parti waħda jew aktar. Il-maturitajiet tal-partijiet taħt l-ewwel ħlas parzjali jistgħu jkunu itwal mill-maturità medja massima msemmija fil-paragrafu 1. F’każijiet bħal dawn, il-maturitajiet ta’ partijiet ulterjuri għandhom ikunu stabbiliti b’tali mod li l-maturità medja massima msemmija fil-paragrafu 1 tintlaħaq ladarba jsir l-iżborż tal-ħlasijiet parzjali kollha.
4. L-ewwel ħlas parzjali għandu jiġi rilaxxat suġġett għad-dħul fis-seħħ tal-Ftehim dwar Faċilità ta’ Self u l-Memorandum ta’ Qbil. Kwalunkwe rilaxx ta’ self sussegwenti għandu jkun taħt kondizzjoni ta’ analiżi favorevoli mill-Kummissjoni, b’konsultazzjoni mal-BĊE, rigward il-konformità tal-Portugall mal-kondizzjonijiet ġenerali tal-politika ekonomika kif definit b’din id-Deċiżjoni u l-Memorandum ta’ Qbil.
5. Il-Portugall għandu jħallas l-ispiża tal-finanzjament tal-Unjoni għal kull parti flimkien ma’ marġini ta’ 215 punti bażi, li jirriżultaw f’kondizzjonijiet simili għal dawk tal-appoġġ mill-FMI.
6. Barra minn hekk, l-ispejjeż imsemmija fl-Artikolu 7 tar-Regolament (UE) Nru 407/2010 għandhom jitħallsu mill-Portugall.
7. Jekk ikun meħtieġ sabiex jiġi ffinanzjat is-self, l-użu prudenti ta’ swaps tar-rata tal-imgħax ma’ kontropartijiet tal-ogħla kwalità ta’ kreditu u teħid bil-quddiem ta’ self għandhom ikunu permessi.
8. Il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi dwar id-daqs u r-rilaxx ta’ ħlasijiet parzjali ulterjuri. Il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi dwar id-daqs tal-partijiet.
Artikolu 2
1. L-assistenza għandha tkun amministrata mill-Kummissjoni b’mod konsistenti mal-impenji tal-Portugall.
2. Il-Kummissjoni, b’konsultazzjoni mal-BĊE, għandha taqbel mal-awtoritajiet Portugiżi dwar il-kondizzjonijiet speċifiċi tal-politika ekonomika marbutin mal-assistenza finanzjarja kif stabbilit fl-Artikolu 3. Dawk il-kondizzjonijiet għandhom jiġu stipulati f’Memorandum ta’ Qbil li għandu jiġi ffirmat mill-Kummissjoni u mill-awtoritajiet Portugiżi konsistenti mal-impenji msemmija fil-paragrafu 1. It-termini finanzjarji dettaljati għandhom jiġu stipulati fi Ftehim dwar Faċilità ta’ Self li għandu jiġi konkluż mal-Kummissjoni.
3. Il-Kummissjoni, flimkien mal-BĊE, għandha tivverifika f’intervalli regolari (tal-inqas kull tliet xhur) li l-kondizzjonijiet tal-politika ekonomika marbutin mal-assistenza jiġu sodisfatti, u tirrapporta lill-Kumitat Ekonomiku u Finanzjarju qabel l-iżborż ta’ kull ħlas parzjali. Għal dan il-għan, l-awtoritajiet Portugiżi għandhom jikkooperaw b’mod sħiħ mal-Kummissjoni u l-BĊE, u għandhom jagħmlulhom disponibbli kull tagħtrif meħtieġ. Il-Kummissjoni għandha żżomm lill-Kumitat Ekonomiku u Finanzjarju mgħarraf dwar il-possibbiltà ta’ rifinanzjament tat-teħid ta’ self, jew ta’ tibdil fil-kondizzjonijiet finanzjarji.
4. Il-Portugall għandu jadotta u jimplimenta miżuri addizzjonali ta’ konsolidazzjoni biex jiżgura l-istabbiltà makro-finanzjarja, f’każ li dawn il-miżuri jkunu meħtieġa matul il-programm ta’ assistenza. L-awtoritajiet Portugiżi għandhom jikkonsultaw lill-Kummissjoni u lill-BĊE minn qabel jekk jadottaw xi miżura addizzjonali bħal dawn.
Artikolu 3
1. L-abbozz tal-programm ta’ aġġustament ekonomiku u finanzjarju (“il-Programm”) imħejji mill-awtoritajiet Portugiżi huwa b’dan approvat.
2. L-iżborż ta’ kull ħlas parzjali wara l-ewwel wieħed għandu jsir abbażi ta’ implimentazzjoni sodisfaċenti tal-Programm u, partikolarment, il-kondizzjonijiet speċifiċi tal-politika ekonomika stipulati fil-Memorandum ta’ Qbil. Dawn għandhom jinkludu, inter alia, il-miżuri previsti fil-paragrafi 4 sa 8 ta’ dan l-Artikolu.
3. Id-defiċit tal-amministrazzjoni pubblika ma għandux jaqbeż l-EUR 10 068 miljun (ekwivalenti għal 5,9 % tal-PDG abbażi ta’ tbassir attwali) fl-2011, l-EUR 7 645 miljun (4,5 % tal-PDG) fl-2012 u l-EUR 5 224 miljun (3,0 % tal-PDG) fl-2013, f’konformità mar-rekwiżiti tal-proċedura ta’ żbilanċ eċċessiv (“PŻE”). Għall-kalkolu ta’ dan id-defiċit, l-ispejjeż baġitarji possibbli tal-miżuri ta’ appoġġ bankarji fil-kuntest tal-istrateġija tas-settur finanzjarju tal-gvern ma għandhomx jitqiesu. Il-konsolidazzjoni għandha tintlaħaq permezz ta’ miżuri permanenti ta’ kwalità għolja u bil-minimizzazzjoni tal-impatt fuq gruppi vulnerabbli.
4. Il-Portugall għandu jadotta l-miżuri speċifikati fil-paragrafi 5 sa 8 qabel it-tmiem tas-sena indikata, u d-dati ta’ skadenza preċiżi għas-snin 2011-2014 għandhom jkunu speċifikati fil-Memorandum ta’ Qbil. Il-Portugall għandu jkun lest li jieħu miżuri addizzjonali ta’ konsolidazzjoni biex inaqqas id-defiċit taħt it-3 % tal-PDG sal-2013 f’każ ta’ devjazzjonijet mill-miri.
5. Il-Portugall għandu jadotta l-miżuri li ġejjin qabel tmiem l-2011, f’konformità mal-ispeċifikazzjonijiet fil-Memorandum ta’ Qbil:
(a)
Il-Portugall għandu jimplimenta b’mod sħiħ il-miżuri ta’ konsolidazzjoni fiskali previsti fil-baġit tal-2011 li jammontaw għal madwar EUR 9 biljun u miżuri addizzjonali introdotti qabel Mejju 2011 ekwivalenti għal aktar minn EUR 400 miljun. Dawn il-miżuri għandhom l-għan li jnaqqsu d-defiċit tal-amministrazzjoni pubblika skont l-iskeda taż-żmien imsemmija fil-paragrafu 3. Il-miżuri ta’ dħul previsti fil-baġit tal-2011, ekwivalenti għal EUR 3,4 biljun, għandhom jiġu kkomplementati b’żieda fil-kontribuzzjonijiet soċjali permezz ta’ spezzjoni aktar stretta u kontribuzzjoni obbligatorja min-naħa tal-apprentisti. Minbarra l-miżuri ta’ nefqa previsti fil-baġit tal-2011, miżuri addizzjonali inkluż iffrankar fis-settur tas-saħħa, sussiddji aktar baxxi għal Impriżi tal-Istat (“SOEs”), u tnaqqisiet fit-trasferimenti soċjali għandhom jiġu implimentati.
(b)
Il-Portugall għandu jadotta miżuri li jirrinforzaw strateġija baġitarja kredibbli u jsaħħu l-qafas baġitarju. Il-Portugall għandu jimplimenta bis-sħiħ il-miżuri previsti fil-Liġi ta’ Qafas Baġitarju, inkluż l-istabbiliment ta’ qafas baġitarju fuq perijodu ta’ żmien medju, iħejji analiżi ta’ strateġija fiskali preċiża u jistabbilixxi Kunsill Fiskali indipendenti. L-oqfsa ta’ finanzjament lokali u reġjonali għandhom jiġu allinjati mal-Liġi ta’ Qafas Baġitarju. Il-Portugall għandu jtejjeb ir-rapportar u l-monitoraġġ tal-finanzi pubbliċi, inkluż, b’mod partikolari, dwar l-arretrati. Il-Portugall għandu jibda l-analiżi sistematika u regolari ta’ riskji fiskali bħala parti mill-proċess tal-baġit, inklużi r-riskji li jirriżultaw minn Sħubiji Pubbliċi Privati (“SPP”) u l-SOEs.
(c)
Il-Portugall għandu jadotta l-ewwel lott ta’ miżuri bil-għan li jsaħħaħ il-funzjonament tas-suq tax-xogħol billi jiġu limitati l-pagamenti fil-każ tas-sensji u billi tiżdied il-flessibilità fl-arranġamenti tal-ħin tax-xogħol.
(d)
Fis-settur tal-enerġija, il-Portugall għandu jieħu miżuri biex jiffaċilita d-dħul, jippromwovi l-istabbiliment tas-suq tal-gass Iberjan u jirrevedi l-appoġġ u l-iskemi ta’ kumpens għall-produzzjoni tal-elettriku. Għal industriji oħra tan-netwerk, b’mod partikolari t-trasport, is-servizzi ta’ telekomunikazzjoni u tal-posta, il-Portugall għandu jadotta miżuri addizzjonali biex jippromwovi l-kompetizzjoni u l-flessibilità.
(e)
Il-Portugall għandu jieħu azzjoni urġenti biex irawwem il-kompetizzjoni u l-kapaċità ta’ aġġustament tal-ekonomija. Dan jinkludi l-abolizzjoni ta’ drittijiet speċjali tal-Istat f’kumpaniji, reviżjoni tal-liġi tal-kompetizzjoni sabiex issir aktar effettiva, rekwiżiti eħfef għall-istabbiliment u l-provvediment transkonfinali fis-setturi tas-servizzi.
(f)
Il-Portugall għandu jtejjeb il-prattiki u r-regoli għall-akkwist pubbliku sabiex jikkontribwixxi għal ambjent kummerċjali aktar kompetittiv u għal infiq pubbliku aktar effiċjenti.
6. Il-Portugall għandu jadotta l-miżuri li ġejjin matul l-2012, f’konformità mal-ispeċifikazzjonijiet fil-Memorandum ta’ Qbil:
(a)
Il-baġit tal-2012 għandu jinkludi rikalibrazzjoni newtrali mil-lat ta’ baġit tas-sistema fiskali bil-għan li jitnaqqsu l-ispejjeż tax-xogħol u li l-kompetittività tingħata spinta ‘l quddiem.
(b)
Il-baġit għall-2012 għandu jinkludi miżuri ta’ konsolidazzjoni fiskali li jammontaw għal tal-anqas EUR 5,1 biljun u li għandhom l-għan li jnaqqsu d-defiċit tal-amministrazzjoni pubblika skont l-iskeda taż-żmien imsemmija fl-Artikolu 3(3).
(c)
Il-baġit għandu jipprovdi għal tnaqqis tan-nefqa fl-2012 ta’ mill-anqas EUR 3,5 biljun inkluż: riorganizzazzjoni komprensiva tal-amministrazzjoni ċentrali; eliminazzjoni ta’ xogħol doppju u ineffiċjenzi oħra; qtugħ fis-setturi tal-edukazzjoni u s-saħħa; trasferimenti iżgħar lill-awtoritajiet reġjonali u lokali; tnaqqis ta’ impjiegi fis-settur pubbliku; aġġustamenti fil-pensjonijiet; u tnaqqis fin-nefqa kapitali u f’nfiq ieħor kif stabbilit fil-Programm.
(d)
F’dak li għandu x’jaqsam mad-dħul, il-baġit għandu jinkludi miżuri b’rabta mad-dħul li jammontaw għal madwar EUR 1,5 biljun f’sena sħiħa inkluż, inter alia: twessigħ tal-bażijiet tat-taxxa fuq l-introjtu korporattiv u personali permezz ta’ tnaqqis tat-tnaqqisiet tat-taxxa u skemi speċjali; żgurar tal-konverġenza ta’ tnaqqisiet tat-taxxa fuq l-introjtu personali applikati għal introjtu minn pensjonijiet u xogħol; bidliet fit-tassazzjoni fuq il-proprjetà billi jitnaqqsu b’mod sostanzjali l-eżenzjonijiet; twessigħ tal-bażijiet tal-VAT billi jitnaqqsu l-eżenzjonijiet u jiġu rranġati mill-ġdid il-listi ta’ oġġetti u servizzi soġġetti għal rati mnaqqsa, intermedji u ogħla; u, żieda fis-sisa. Dawn il-miżuri għandhom jiġu kkomplementati minn azzjoni li tiġġieled l-evażjoni tat-taxxa, il-frodi u l-informalità.
(e)
Il-Portugall għandu jimplimenta qafas legali u istituzzjonali għall-valutazzjoni tar-riskji fiskali qabel ma jidħol f’kuntratt ta’ sħubija pubblika privata (“SPP”). Bl-istess mod, il-Portugall għandu jadotta liġi li tirregola l-ħolqien u l-funzjonament ta’ SOEs fil-livelli ċentrali, reġjonali u lokali. Il-Portugall ma għandu jidħol fl-ebda kuntratt SPP ġdid jew joħloq SOE sa ma jkunu ġew stabbiliti l-analiżijiet u l-istruttura legali l-ġdida.
(f)
L-amministrazzjoni lokali fil-Portugall attwalment għandha 308 muniċipalitajiet u 4 259 parroċċa. Il-Portugall għandu jiżviluppa pjan ta’ konsolidazzjoni biex jirriorganizza u jnaqqas b’mod sinifikanti n-numru ta’ dawn l-entitajiet. Dawn il-bidliet isiru effettivi sal-bidu taċ-ċiklu tal-elezzjonijiet lokali li jmiss.
(g)
Il-Portugall għandu jimmodernizza l-amministrazzjoni tad-dħul billi joħloq entità unika, inaqqas l-għadd ta’ uffiċċji muniċipali u jindirizza l-ostakli l-oħra fis-sistema tal-appelli tat-taxxa.
(h)
Il-Portugall għandu jintroduċi leġislazzjoni biex jirriforma s-sistema tal-assigurazzjoni tal-qgħad, inkluż tnaqqis tad-dewmien massimu ta’ benefiċċji tal-assigurazzjoni tal-qgħad għal 18-il xahar, limitu fuq il-benefiċċji tal-qgħad għal 2,5 darbiet l-indiċi tal-appoġġ soċjali, tnaqqis fil-benefiċċji tul il-perijodu tal-qgħad, tnaqqis tal-perijodu kontributorju minimimu, u estensjoni għal ċerti kategoriji ta’ ħaddiema għal rashom. Il-politiki tas-suq tax-xogħol attiv għandhom jissaħħu wara analiżi ta’ prattiki attwali u pjan ta’ azzjoni miftiehem.
(i)
Is-sistema ta’ pagamenti fil-każ tas-sensji għandha tiġi allinjata ma’ dawk ta’ prattiki fi Stati Membri oħra tal-UE, abbażi tal-ispeċifikazzjoni fil-Memorandum ta’ Qbil.
(j)
Ir-Regolamenti dwar il-ħlas tas-sahra għandhom jitħaffu u għandha tiġi introdotta żieda fil-flessibbiltà tal-arranġamenti tal-ħinijiet tax-xogħol skont il-Memorandum ta’ Qbil.
(k)
Il-Portugall għandu jippromwovi żviluppi fil-pagi li jkunu konsistenti mal-għanijiet ta’ trawwim ta’ ħolqien tal-impjiegi u titjib fil-kompetittività tal-kumpaniji bil-għan li jiġu kkoreġuti l-iżbilanċi makroekonomiċi. Kwalunkwe żieda fil-pagi minimi ssir biss jekk tkun iġġustifikata minn żviluppi ekonomiċi u fis-suq tax-xogħol. Għandhom jittieħdu miżuri biex jiġu indirizzati d-dgħufijiet fl-iskemi attwali ta’ negozjar ta’ pagi, inkluża leġislazzjoni biex jiġu definiti mill-ġdid il-kriterji u l-modalitajiet tal-estensjoni tal-ftehimiet kollettivi u jiġu ffaċilitati ftehimiet fil-livell tal-kumpaniji.
(l)
Għandu jitħejja pjan ta’ azzjoni biex tittejjeb il-kwalita tal-edukazzjoni sekondarja u vokazzjonali.
(m)
Il-funzjonament tas-sistema ġudizzjarja għandu jittejjeb billi jiġu implimentati l-miżuri proposti taħt il-Mappa ta’ Riforma Ġudizzjarja u bit-twettiq u l-awditjar ta’ każijiet pendenti sabiex jiġu mmirati miżuri biex jiġi eliminat ix-xogħol pendenti fil-qrati u jitrawwmu soluzzjoniet alternattivi tat-tilwim.
(n)
Il-qafas tal-kompetizzjoni għandu jittejjeb billi jiġu rrinforzati l-indipendenza u r-riżorsi tal-awtoritajiet regolatorji nazzjonali. Għandhom jiġu lliberalizzati s-servizzi professjonali billi jittejjeb il-qafas ta’ kwalifiki professjonali u billi jiġu eliminati restrizzjonijiet dwar il-professjonijiet irregolati.
(o)
Tariffi rregolati fis-swieq tal-konsumaturi tal-gass u tal-elettriku għandhom jiġu eliminati.
7. Il-Portugall għandu jadotta l-miżuri li ġejjin matul l-2013, f’konformità mal-ispeċifikazzjonijiet fil-Memorandum ta’ Qbil:
(a)
Il-baġit tal-2013 għandu jinkludi miżuri ta’ konsolidazzjoni fiskali li jammontaw għal tal-anqas EUR 3,2 biljun bil-għan li jitnaqqas id-defiċit tal-amministrazzjoni pubblika skont l-iskeda taż-żmien imsemmija fl-Artikolu 3(3). B’mod partikolari, f’dak li għandu x’jaqsam man-nefqa l-baġit għandu jipprovdi għal tnaqqis fin-nefqa fl-2013 ta’ mill-anqas EUR 2,5 biljun, inkluż: tnaqqis fin-nefqa fl-amministrazzjoni ċentrali, l-edukazzjoni u s-saħħa; trasferimenti lill-awtoritajiet lokali u reġjonali; tnaqqis fl-għadd ta’ imjegati fis-settur pubbliku; u, spejjeż aktar baxxi mill-SOEs.
(b)
Il-baġit għandu jinkludi miżuri ta’ dħul inkluż b’mod partikolari t-twessigħ ulterjuri ta’ bażijiet tat-taxxa fuq l-introjtu korporattiv u personali, taxxi tas-sisa ogħla u bidliet fit-taxxi fuq il-proprjetà, sabiex irendi madwar EUR 0,8 biljun ta’ dħul addizzjonali. Il-Portugall għandu jtejjeb l-ambjent kummerċjali billi jnaqqas il-piż amministrattiv permezz ta’ estensjoni ta’ riformi ta’ semplifikazzjoni lis-setturi kollha tal-ekonomija (Punti ta’ Kuntatt Uniku u Proġetti li ma jeħtieġu l-ebda awtorizzazzjoni (Żero authorisation projects)); u billi jitnaqqsu r-restrizzjonijiet ta’ kreditu għall-SMEs inkluż l-implimentazzjoni tad-Direttiva 2011/7/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Frar 2011 dwar il-ġlieda kontra l-ħlas tard fi transazzjonijiet kummerċjali (2).
(c)
Il-Portugalli għandu jikkompleta l-eliminazzjoni tax-xogħol pendenti fil-qrati.
8. Bil-għan li tiġi rrestawrata l-fiduċja fis-settur finanzjarju, il-Portugall għandu jirrikapitalizza b’mod xieraq u jwettaq diżingranaġġ ordnat tas-settur bankarju tiegħu u jtemm il-kawża tal-Banco Português de Negócios. F’dak ir-rigward, il-Portugall għandu jiżviluppa u jiftiehem mal-Kummissjoni, il-BĊE u l-FMI strateġija għall-istruttura u l-funzjonament futuri tal-gruppi bankarji Portugiżi sabiex l-istabbiltà finanzjarja tiġi ppreżervata. B’mod partikolari, u f’konformità ma’ skadenzi preċiżi għas-snin 2011-2014 speċifikati fil-Memorandum ta’ Qbil, il-Portugall għandu:
(a)
jemenda l-leġislazzjoni sabiex jiffaċilita l-ħruġ ta’ bonds bankarji ggarantiti mill-gvern għal ammont xieraq f’konformità mal-Memorandum ta’ Qbil;
(b)
jadotta r-rekwiżiti regolatorji meħtieġa sal-aħħar ta’ Mejju 2011 fir-rigward ta’ fil-proporzjon minimu tal-adegwatezza tal-kapital ewlieni tal-livell 1 għal 9 % sal-aħħar tal-2011 u 10 % sal-aħħar tal-2012 (li jrid jinżamm wara dan);
(c)
jiżgura li sal-aħħar ta’ Ġunju 2011 il-banek iħejju pjanijiet ta’ finanzjament fuq perijodu ta’ żmien medju li jkun speċifiku għall-istituzzjonjiet biex tinkiseb pożizzjoni ta’ finanzjament stabbli bbażata fuq is-suq f’konformità mal-miri ċari u perjodiċi tal-proporzjonijiet ta’ ingranaġġ stabbiliti mill-Bank tal-Portugall u l-BĊE. Il-vijabbiltà ta’ dawn il-pjanijiet ta’ finanzjament u l-implikazzjonijiet għall-proporzjoni ta’ ingranaġġ ser jiġu eżaminati mill-Bank tal-Portugall u l-BĊE, f’konsultazzjoni mal-Kummissjoni u l-persunal tal-FMI kull tliet xhur;
(d)
jindika miri ċari u perjodiċi tal-proporzjonijiet ta’ ingranaġġ għall-banek u jtejjeb il-qafas ta’ valutazzjoni tas-solvenza u d-diżingranaġġ matul l-2011;
(e)
jiżgura li l-Caixa Geral de Depósitos li hija proprjetà tal-istat tiġi ssemplifikata biex tiżdied il-bażi kapitali tal-fergħa bankarja ewlenija tagħha skont kif ikun meħtieġ u jvara proċess biex ibigħ il-Banco Português de Negócios bi skeda aċċelerata. Għal dan il-għan, il-Portugall għandu jissottometti pjan ġdid lill-Kummissjoni għall-approvazzjoni skont ir-regoli tal-għajnuna mill-Istat;
(f)
jemenda sal-aħħar tal-2011 il-leġislazzjoni dwar intervenzjoni bikrija u riżoluzzjoni ta’ banek kif ukoll leġislazzjoni dwaril-Fond ta’ Garanzija tad-Depożiti u l-Fond ta’ Garanzija għal Istituzzjonijiet ta’ Kreditu Agrikoli Konġunti, bil-għan li jiġu protetti d-depożitaturi u jiġi ffaċilitat ir-ristrutturar. B’mod partikolari, dawn il-fondi għandhom iżommu l-abbiltà li jiffinanzjaw r-riżoluzzjoni ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu li jinsabu f’diffikultajiet, iżda mhux li jirrikapitalizzawhom. Dan il-finanzjament għandu jkun limitat għall-ammont ta’ depożiti garantiti li jkollhom jitħallsu f’każ ta’ likwidazzjoni u jkunu permessi biss jekk ma jippreġudikax l-abbiltà li dawn il-fondi jwettqu l-funzjoni primarja tagħhom;
(g)
jemenda sal-aħħar ta’ Novembru 2001 l-Liġi dwar l-Insolvenza biex tipprevedi li depożitaturi garantiti u/jew il-fondi (dorettament jew permezz ta’ surroga) jingħataw pożizzjoni ta’ prijorità fuq il-kredituri mhux garantiti fil-proprjetà tal-istituzzjoni ta’ kreditu insolventi u biex jappoġġja aħjar is-salvataġġ ta’ kumpanniji vijabbli;
(h)
jimpenja ruħu li jħeġġeġ lill-investituri privati biex iżommu l-iskopertura ġenerali tagħhom fuq bażi volontarja.
9. Sabiex tiġi żgurata implimentazzjoni mingħajr xkiel tal-kondizzjonalità tal-Programm, u biex l-iżbilanċi jiġu kkoreġuti b’mod sostenibbli, il-Kummissjoni għandha tipprovdi pariri u gwida kontinwi dwar ir-riformi fiskali, strutturali u tas-swieq finanzjarji. Fi ħdan il-qafas tal-assistenza li għandha tiġi pprovduta lill-Portugall, flimkien mal-FMI u flimkien mal-BĊE, għandha tirrevedi perjodikament l-effikaċja u l-impatt ekonomiku u soċjali tal-miżuri miftiehma, u għandha tirrakkomanda korrezzjonijiet meħtieġa bil-għan li jissaħħu t-tkabbir u l-ħolqien tal-impjiegi, tiġi żgurata l-konsolidazzjoni fiskali u jiġu mminimizzati impatti soċjali ta’ ħsara, b’mod partikolari fir-rigward tal-aktar membri vulnerabbli tas-soċjetà Portugiża.
Artikolu 4
Il-Portugall għandu jiftaħ kont speċjali mal-Bank tal-Portugall għall-ġestjoni tal-assistenza finanzjarja tal-Unjoni.
Artikolu 5
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Portugiża.
Artikolu 6
Din id-Deċiżjoni għandha tiġi ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Brussell, it-30 ta’ Mejju 2011.