РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 7 декември 2010 година
за предоставяне на финансова помощ за Ирландия от страна на Съюза
(2011/77/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 407/2010 на Съвета от 11 май 2010 г. за създаване на европейски механизъм за финансово стабилизиране (1), и по-специално член 3, параграф 3 от него,
като има предвид, че:
(1)
В последно време Ирландия се оказа под все по-силния натиск на финансовите пазари, отразяващ нарастващото безпокойство относно устойчивостта на ирландските публични финанси, във връзка с мащабните мерки за държавно подпомагане за отслабналия финансов сектор. Заради прекомерните си експозиции към проекти в строителството и недвижимите имоти националната банкова система изпита големи загуби след краха на тези сектори. Настоящата криза в икономическия и банковия сектор също оказа драматично влияние върху публичните финанси на Ирландия, допълнително наслагващо се върху влиянието на рецесията. Намаляващите данъчни приходи и увеличаването на цикличните разходи, по-специално поради нарастващата безработица, допринесоха за високия дефицит по консолидирания държавен бюджет и рязкото увеличение на дълга спрямо благоприятните стойности отпреди кризата и въпреки прилагането на пет важни пакета от мерки за финансова консолидация в периода след средата на 2008 г. Мерките в подкрепа на банковия сектор, включващи сериозни капиталови „инжекции“, допринесоха в голяма степен за влошаването на състоянието на публичните финаси. Безпокойството на пазара в последно време отразява на първо място факта, че платежоспособността на ирландската държава и банковата система станаха неразделно свързани в кризата; те доведоха до рязко покачване на доходността на ирландските държавни облигации, докато националната банкова система на практика няма достъп до финансиране от международните пазари.
(2)
В резултат на тези тежки икономически и финансови сътресения, причинени от извънредните обстоятелства извън контрола на правителството, на 21 ноември 2010 г. ирландските власти официално поискаха финансова помощ от Европейския съюз, от държавите-членки, чиято валута е еврото, и Международния валутен фонд (МВФ), която да подкрепи завръщането на икономиката към устойчивия растеж, да подсигури правилно функционираща банкова система и да съхрани финансовата стабилност в Съюза и в еврозоната. На 28 ноември 2010 г. беше постигнато споразумение на техническо равнище относно всеобхватен пакет от мерки за периода 2010-2013 г.
(3)
Проектопрограмата за икономическо и финансово преустройство („програмата“), представена на Съвета и на Комисята, има за цел да възстанови доверието на финансовите пазари в ирландския банков сектор и ирландската държава, като по този начин ще спомогне за връщането на икономиката към устойчивия растеж. За постигането на тези цели програмата обхваща три основни елемента: Първо, стратегия за финансовия сектор, която предвижда сериозно свиване на размера на банковия сектор, намаляване на неговата задлъжнялост и преструктурирането му, допълнени до необходимата степен със съответната рекапитализация. Второ, амбициозна стратегия за фискална консолидация, която надгражда Националния план за възстановяване за периода 2011-2014 г., публикуван от ирландските власти на 24 ноември 2010 г. Планът очертава подробни мерки за фискална консолидация с цел брутният държавен дълг да започне устойчиво да намалява в средносрочен план. Властите се ангажират да намалят дефицита до под 3 % от БВП до 2015 г. - преразгледаният срок, определен от Съвета на 7 декември 2010 г. Трето, също надграждайки Националния план за възстановяване, програмата очертава амбициозен план за структурна реформа, най-вече на трудовия пазар, с оглед улесняването на преустройството и засилването на потенциала за растеж на икономиката. В подкрепа на този амбициозен пакет от мерки ирландските власти търсят финансовата помощ на Съюза и на държавите-членки, чиято валута е еврото, и двустранни заеми от Обединеното кралство, Швеция, Дания и МВФ.
(4)
Съгласно текущите прогнози на Комисията за растежа на номиналния БВП (1,4 % през 2011 г., 2,7 % през 2012 г. и 3,8 % през 2013 г.) планът за фискални корекции, определен в Препоръка на Съвета от 7 декември 2010 г. с оглед прекратяването на съществуващия прекомерен дефицит в Ирландия, е в съответствие с плана за корекции на съотношението на дълга към БВП от 98,9 % през 2010 г., 113,5 % през 2011 г., 120,0 % през 2012 г. и 121,8 % през 2013 г. Съотношението на дълга към БВП следователно ще се стабилизира към 2013 г. и ще започне да намалява, като се изхожда от предположението, че ще продължи и намаляването на дефицита. Динамиката на дълга се влияе от няколко извънбюджетни операции, за които се предвижда да доведат до повишаване на съотношението на дълга към БВП с 5,3 пункта от БВП през 2011 г. и 0,8 процентни пункта от БВП през 2012 г., както и до неговото намаляване с 1,3 процентни пункта от БВП през 2013 г. Те включват планирана капиталова инжекция за банките през 2011 г., намаляване на паричните резерви и разлики между лихвените плащания на начислена и на касова основа.
(5)
Оценката на Комисията, ангажираща и Европейската централна банка (ЕЦБ), е че Ирландия се нуждае от финансиране в размер на общо 85 млрд. евро за периода от декември 2010 г. до края на 2013 г. Независимо от значителната фискална корекция нуждата от финансиране за държавата може да достигне до 50 млрд. евро за срока на програмата. Това е изчислено при допускане за нулев дял за рефинансиране на дългосрочните ценни книжа с настъпващ падеж до края на 2011 г., за 20 % през 2012 г. и 80 % през 2013 г. Консервативни допускания за рефинансирането са направени и по отношение на краткосрочния дълг. Стратегията за финансовия сектор, включена в програмата за трайно възстановяване на доверието в ирландската банкова система, обхваща схема за банкова помощ за до 35 млрд. евро. Това включва незабавна капиталова инжекция за до 10 млрд. евро в няколко банки, за да може съотношението на базовия капитал от първи ред да достигне 12 %, като също така се финансират ранни мерки за намаляване на задлъжнялостта и отчисленията от допълнителни заеми, които ще бъдат преведени на Националната агенция за управление на активите (НАУА). Допълнителни провизии за условен капитал в размер на 25 млрд. евро следва да дадат сигурност, че банките могат да изпълнят текущите и бъдещите капиталови изисквания. Реалните нужди от финансиране обаче могат да бъдат значително по-ниски, особено ако пазарните условия се подобрят в голяма степен и през срока на програмата не възникнат сериозни неочаквани банкови загуби.
(6)
Програмата ще бъде финансирана чрез вноски от външни източници и използването на ирландски финансови резерви. Помощта на Съюза за Ирландия чрез Европейския механизъм за финансово стабилизиране (ЕМФС), създаден с Регламент (ЕС) № 407/2010 на Съвета, би могла да достигне до 22,5 млрд. евро. Това ще бъде част от общата подкрепа, предоставена от европейските партньори на Ирландия, която възлиза на 45 млрд. евро. В допълнение към помощта от ЕМФС заемите от партньорските държави на Ирландия в Съюза ще включват средства от Европейския инструмент за финансова стабилност (17,7 млрд. евро) и двустранни заеми от Обединеното кралство, Швеция и Дания (общо 4,8 млрд. евро). Освен това Ирландия е поискала заем от МВФ в размер на 19,5 млрд. специални права на тираж (равностойни на около 22,5 млрд. евро) чрез Разширения фонд за финансиране. Ирландската вноска ще бъде 17,5 млрд. евро и ще дойде от използването на паричния резерв на Министерството на финансите и от средства от Националния пенсионен резервен фонд. Необходимо е помощта от ЕМФС да бъде отпусната при условия, сходни с тези на МВФ.
(7)
Съветът следва да разглежда редовно икономическите политики, прилагани от Ирландия, по-специално в контекста на годишните прегледи на актуализацията на програмата за стабилност на Ирландия и прилагането на Националната програма за реформи, както и с оглед на процедурата за прекомерен дефицит.
(8)
Финансовата помощ от страна на Съюза следва да бъде управлявана от Комисията. Конкретните условия за икономическата политика, договорени с Ирландия, следва да бъдат изложени в меморандум за разбирателство относно специфичните условия на икономическата политика („Меморандум за разбирателство“). Подробните финансови условия следва да бъдат изложени в кредитно споразумение.
(9)
Комисията, след консултация с ЕЦБ, следва да проверява периодично изпълнението на свързаните с помощта условия относно икономическата политика чрез мисии и редовни доклади на ирландските власти всяко тримесечие.
(10)
В периода на изпълнение на програмата Комисията следва да предоставя и допълнителни съвети за водене на политика, както и техническа помощ в специфични области.
(11)
Операциите, които Съюзът подпомага финансово, следва да бъдат съвместими с останалите политики на Съюза и да бъдат в съответствие с правото на Съюза. Интервенциите в подкрепа на финансовите институции следва да бъдат извършвани съгласно правилата на Съюза в областта на конкуренцията. Комисията, в сътрудничество с ЕЦБ и МВФ, предвижда включването на държавите-членки, когато е целесъобразно, в разработването и прилагането на пруденциална оценка за ликвидност, както и в разрабтоването на стратегия за бъдещата структура, дейност и жизнеспособност на ирландските кредитни институции.
(12)
Помощта следва да бъде предоставяна с цел подкрепа за успешното прилагане на програмата,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Съюзът предоставя на Ирландия заем в размер на максимум 22,5 млрд. евро с максимален среден матуритет 7,5 години.
2. Финансовата помощ от Съюза се предоставя за три години, считано от първия ден след влизане в сила на настоящото решение.
3. Комисията изплаща финансовата помощ от Съюза на Ирландия на максимум 13 части. Една част може да бъде изплащана с един или няколко транша. Матуритетът на траншовете по първата част може да бъде по-дълъг от максималния среден матуритет, посочен в параграф 1. В такива случаи матуритетите на следващите траншове трябва да бъдат такива, че след като бъдат изплатени всички части, да бъде постигнат максималният среден матуритет, посочен в параграф 1.
4. Първата част се отпуска след влизането в сила на кредитното споразумение и на меморандума за разбирателство. Всяко последващо плащане по заема е под условие на благоприятна тримесечна оценка от Комисията, след консултация с ЕЦБ, на спазването от Ирландия на общите условия на икономическата политика, определени с настоящото решение и с меморандума за разбирателство.
5. Ирландия плаща реалната цена на финансирането от Съюза за всеки транш плюс марж от 292,5 базисни пункта, с което се постигат условия, подобни на условията за помощта от МВФ.
6. Освен това разходите, посочени в член 7 от Регламент (ЕО) № 407/2010, се поемат от Ирландия.
7. Ако това е необходимо за финансирането на заема, е позволено предпазливото използване на лихвени суапове с контрагенти с възможно най-висок кредитен рейтинг.
8. Комисията взема решение относно размера и отпускането на допълнителни части. Комисията взема решение относно размера на траншовете.
Член 2
1. Помощта се управлява от Комисията по начин, който е съобразен със задълженията на Ирландия и с препоръките на Съвета, по-специално специфичните за страната препоръки в контекста на изпълнението на Националната програма за реформи, както и в контекста на прилагането на Пакта за стабилност и растеж.
2. Комисията, като се консултира с ЕЦБ, договаря с ирландските власти свързаните с финансовата помощ конкретни условия относно икономическата политика, както е предвидено в член 3. Тези условия се формулират в меморандум за разбирателство, който трябва да бъде подписан от Комисията и от ирландските власти и който е съобразен със задълженията и препоръките, посочени в параграф 1. Подробните финансови условия се излагат в кредитно споразумение, сключено с Комисията.
3. Комисията, като се консултира с ЕЦБ, проверява редовно дали се изпълняват съпътстващите помощта условия относно икономическата политика и докладва на Икономическия и финансов комитет преди изплащането на всяка част от помощта. За тази цел ирландските власти оказват пълно съдействие на Комисията и на ЕЦБ и предоставят на тяхно разположение цялата необходима информация. Комисията информира Икономическия и финансов комитет (ИФК) за евентуално рефинансиране на заема или преструктуриране на финансовите условия.
4. Ирландия приема и прилага допълнителни мерки за консолидация с цел да се гарантира макрофинансова стабилност, ако такива мерки са необходими по време на програмата за помощ. Ирландските власти се допитват до Комисията и до ЕЦБ преди приемането на такива допълнителни мерки.
Член 3
1. Одобрява се икономическата и финансова програма за преустройство („програмата“), подготвена от ирландските власти.
2. Изплащането на всяка следваща част се извършва въз основа на удовлетворителното прилагане на програмата, която ще бъде включена в програмта за стабилност на Ирландия, в Националната програма за реформи, и по-специално на конкретните условия относно икономическата политика, предвидени в меморандума за разбирателство. Те включват, inter alia, мерките, предвидени в членове 4-9 от настоящия член.
3. Дефицитът на консолидирания държавен бюджет не трябва да надхвърля 10,6 % от прогнозирания за 2011 г. БВП, 8,6 % от БВП за 2012 г. и 7,5 % от БВП за 2013 г., за да може Ирландия да гарантира намаление на дефицита си под 3 %, до 2015 г. Предвиденият път за развитие на дефицита не включва възможно пряко влияние на потенциални мерки в подкрепа на банките в контекста на правителствената стратегия за финансовия сектор, изложена в Меморандума за икономически и финансови политики и по-подробно представена в меморандума за разбирателство. Освен това този път е в съответствие с предварителното виждане на Комисията (Евростат) относно счетоводното третиране според европейската система от сметки ESA95 на момента на отчитане на лихвени плащания за записи на заповеди, платими на Anglo Irish Bank (2), по такъв начин, че евентуално преразглеждане на това виждане ще доведе до преразглеждане на пътя на устойчиво намаляване на дефицита.
4. Ирландия приема мерките, изложени в параграфи 7-9, преди края на посочената година, като точните срокове за периода 2011-2013 г., са посочени в меморандума за разбирателство. Ирландия е в готовност да вземе допълнителни мерки за консолидация с цел намаляване на дефицита под 3 % от БВП до 2015 г., в случай че рисковете от отклоняване от целите за дефицита, посочени в параграф 3 от настоящия член, станат реалност.
5. С оглед възстановяването на доверието във финансовия сектор Ирландия извършва подходяща рекапитализация, бързо намалява задлъжнялостта и изцяло преструктурира банковата система, както е посочено в меморандума за разбирателство. В тази връзка Ирландия разработва и договаря с Европейската комисия, ЕЦБ и МВФ стратегия за бъдещата структура, функциониране и жизнеспособност на ирландските кредитни институции, в която ще се посочи начинът за гарантиране на способността на кредитните институции да извършват дейност без по-нататъшна подкрепа от държавата. По-специално Ирландия:
а)
взема мерки, за да гарантира, че Allied Irish Banks, Bank of Ireland, Educational Building Society и Irish Life and Permanent са рекапитализирани под формата на собствен капитал, ако е необходимо, по начин, който осигурява минималното капиталово изискване от 10,5 % за базовия капитал от първи ред в зависимост от резултатите от преразглеждането на пруденциалната капиталова адекватност за 2011 г.;
б)
продава дяловете си в банки, придобити по време на кризата, възможно най-бързо, при спазване на съображенията за финансовата стабилност и за публичните финанси;
в)
прилага конкретен план за ликвидация на Anglo Irish Bank и Irish Nationwide Building Society, който ще има за цел да минимизира капиталовите загуби, произтичащи от спирането на работата на тези нежизнеспособни кредитни институции;
г)
до края на 2010 г. внася законопроект в Oireachtas (парламента) за финансовото стабилизиране и реструктуриране на кредитните институции, който да уреди, inter alia, разпределението на тежестта с второстепенни притежатели на дългови ценни книжа;
д)
до края на март 2011 г. внася законопроект в парламента за специален режим за ликвидация на банки и строително-инвестиционни дружества и усъвършенствани процедури за интервенция на ранен етап в банки в затруднено положение от страна на Централната банка на Ирландия.
6. Ирландия приема следните мерки до края на 2010 г.:
Премане на бюджет за 2011 г., който включва мерки за фискална консолидация, възлизащи общо на 6 млрд. евро, които имат за цел да намалят дефицита на консолидирания държавен бюджет във времевата рамка, посочена в параграф 3. Бюджетът включва мерки за увеличаване на приходите до най-малко 1, 4 млрд. евро през 2011 г., включително понижаване на степените на скалата на данъка върху доходите на физическите лица и съответните данъчни кредити или равностойни мерки за получаването на 945 000 000 EUR през 2011 г.; намаляване на данъчните облекчения за пенсии и свързани с пенсиите приспадания за получаването на 155 000 000 EUR през 2011 г. намаляване на общите фискални разходи за получаването на 220 000 000 EUR през 2011 г.; увеличаване на акцизите и различни данъчни мерки за събирането на 80 000 000 EUR през 2011 г. Освен това бюджетът посочва конкретно, че правителството ще определи методите за набирането на най-малко 700 000 000 EUR през 2011 г. под формата на еднократни и други мерки. Бюджетът също така включва намаляване на текущите разходи през 2011 г. с най-малко 2,09 млрд. евро, като в това се включва: намаляване на разходите за социална защита; намаляване на заетостта в публичния сектор; прогресивно намаляване на съществуващите пенсии за служители в публичния сектор със средно над 4 %; икономии от други разходи, включително намаляване на разходите за стоки и услуги и други трансферни плащания; намаляване с най-малко 1,8 млрд. евро на публичните капиталови разходи спрямо съществуващите планове за 2011 г. При изключителни обстоятелства в сътрудничество с Комисията се разглежда възможността за други мерки за реализиране на съпоставими намаления.
7. Ирландия трябва да приеме следните мерки през 2011 г. в съответствие с условията в меморандума за разбирателство:
а)
намаляване с 10 % на заплатите за нови служители в публичния сектор. Ирландското правителство също така разглежда възможността за подходящи корекции, включително и във връзка с плащанията на заплати в публичния сектор, за да се компенсира възможен недостиг в планираните намаления за административна ефективност и ограничаване на броя на заетите в публичния сектор;
б)
приемане на бюджет за 2012 г., който включва мерки за фискална консолидация, възлизащи най-малко на 3,6 млрд. евро, които имат за цел да намалят дефицита на конослидирания държавен бюджет във времевата рамка, посочена в член 3, параграф 3. Проектобюджетът включва по-специално мерки за приходите с цел получаване на 1,5 млрд. евро за цялата година, включително, inter alia, понижаване на степените на скалата на данъка върху доходите на физическите лица и съответните данъчни кредити; намаляване на данъчните облекчения за частни пенсии; намаляване на общите фискални разходи; нов данък върху имуществото; реформа на данъка върху капиталовата печалба и данъка върху капиталовите придобивания, и увеличаване на въглеродния данък. Бюджетът също така включва намаляване на разходите през 2012 г. с най-малко 2,1 млрд. евро, включително намаляване на социалните разходи; съкращаване на заетостта в публичния сектор; коригиране на пенсиите в публичния сектори и на други разходи, посочени в програмата; и намаляване на капиталовите разходи;
в)
приключване на независимата оценка за прехвърлянето на отговорността за предоставянето на водоснабдителни услуги от местните власти към водоснабдително дружество и подготовката за предложения с оглед започване на начисляване през 2012-2013 г.;
г)
приемане на законодателство за увеличаване на възрастта за пенсиониране до 66 години през 2014 г., 67 г. през 2021 г. и 68 г. през 2028 г. с оглед повишаването на дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Освен това пенсионните права за новите служители в публичния сектор ще бъдат променени, считано от 2011 г. Това включва преразглеждане на ранното пенсиониране за някои категории държавни служители и индексация на пенсиите съобразно потребителските цени. Пенсиите се основават на средните доходи през трудовия стаж. Възрастта за пенсиониране на новите служители се обвързва с официалната пенсионна възраст;
д)
приемане на мерки за засилване на надеждна бюджетна стратегия и за укрепване на бюджетната рамка. Ирландия приема и прилага фискални правила, според които всякакви допълнителни извънредни приходи в периода 2011-2015 г. се заделят за намаляването на дефицита и дълга. В съответствие с предложението, изложено в Националния план за възстановяване за периода 2011-2014 г., Ирландия създава съвет за бюджетни консултации, който да осигурява независими оценки на състоянието на бюджета и на прогнозите на правителството. Ирландия трябва да приеме Закон за фискалната отговорност, който въвежда средносрочна рамка за разходите със задължителни многогодишни горни граници за разходите във всяка област. При това обаче трябва да се вземат под внимание всякакви преразгледани реформи за икономическо управление на равнището на Съюза и да се отчитат вече започнатите реформи;
е)
Ирландия приема законодателни промени за премахване на ограниченията за търговия и конкуренция в защитените сектори, като например юридическите професии, медицински услуги и фармацевтика;
ж)
рекапитализацията на ирландските банки до първоначално равнище от 12 % на базовия капитал от първи ред, като се вземат предвид мерките за отчисленията от допълнителните заеми, които ще бъдат прехвърлени към Националната агенция за управление на активите (НАУА) и финансирането на ранни мерки за намаляване на задлъжнялостта чрез предоставянето на 10 млрд. евро в системата. Рекапитализацията се извършва под формата на акции (или равностойни инструменти за Educational Building Society);
з)
въвеждане на законодателство за реформиране на минималната заплата така, че да се насърчи създаването на работни места и да се работи за предотвратяване на изкривяванията, причинени от минималните заплати в отделните отрасли, и предприемане, договорено с Комисията, на независим преглед на рамките Registered Employment Agreements и Employment Regulation Orders;
и)
реформа на системата за обезщетения при безработица за засилване на стимулите за ранно излизане от статуса на безработен. Засилване на мерките за по-добро определяне на нуждите на търсещите работа, повишаване на ангажирането и разработване на санкции, за да се подсигури търсенето на работа или обучението от страна на получателите на обезщетения; за тази цел е необходим по-ефективен мониторинг. Необходимо е да се създаде механизъм за санкциониране, който да доведе до ефективна загуба на доходи, без в същото време да бъде ненужно суров;
й)
публикуване на задълбочен преглед на режима за лична задлъжнялост и започване на работа по законодателна реформа, която да балансира интересите на кредитори и длъжници;
к)
подготовка на доклад, който осигурява независима оценка на електро- и газовия сектор, за да се помогне на публичното финансиране и за да се увеличи конкуренцията. Ирландските власти се консултират с Комисията относно резултатите от тази оценка с оглед на определянето на подходящи цели;
л)
повишаване на конкуренцията на отворените пазари; реформа на законодателството, която да създава по-убедителни мерки за възпиране, като се предвиди възможно налагане на глоби или други санкции в областта на конкуренцията. Освен това от органите в областта на конкуренцията се изисква да определят секторите, които на практика са извън обсега на законодателството в областта на конкуренцията, и да определят процедури с оглед на тези изключвания;
м)
насърчаване на растежа в търговията на дребно; правителството прави проучване за проверка на икономическото влияние на премахването на действащото ограничение за размера на търговските обекти с оглед насърчаването на търговията и намаляването на цените за потребителите. Прилагането на политиката, произтичаща от проучването, се обсъжда от Комисията.
8. Ирландия трябва да приеме следните мерки през 2012 г. в съответствие с условията в меморандума за разбирателство:
а)
приемане на бюджет за 2013 г., който включва мерки за фискална консолидация, възлизащи най-малко на 3,1 млрд. евро, които имат за цел да намалят дефицита на консолидирания държавен бюджет във времевата рамка, посочена в член 3, параграф 3. По-специално бюджетът включва мерки за приходите, чрез които да се наберат най-малко 1,1 млрд. евро (включително прехвърляне от 2012 г.), сред които: понижаване на степените на скалата на данъка върху доходите на физическите лица и съответните данъчни кредити; намаляване на данъчните облекчения за частни пенсии; намаляване на общите фискални разходи и въвеждане на данък върху имуществото. Бюджетът също така включва намаляване на разходите през 2013 г. с най-малко 2 млрд. евро, като в това се включва: намаляване на социалните разходи; намаляване на заетостта в публичния сектор; корекции на пенсиите в публичния сектор; намаляване на други разходи, посочени в програмата; намаляване на капиталовите разходи;
б)
внасяне в парламента на законодателство за реформа на режима за лична задлъжнялост с оглед осигуряване на по-добър баланс на интересите на кредитори и длъжници.
9. За да се подсигури гладко прилагане на условията на програмата и за да се подпомогне коригирането на неравновесията по устойчив начин, Комисията осигурява постоянни консултации и напътствия по фискалните реформи, реформите на финансовия пазар и структурните реформи. В рамките на помощта, която се предоставя на Ирландия, заедно с МВФ и в сътрудничество с ЕЦБ, периодично преразглежда ефективността и икономическите и социалните последици от договорените мерки и препоръчва необходимите корекции с оглед насърчаването на икономическия растеж и създаването на работни места, осигуряването на необходимата фискална консолидация и минимизирането на неблагоприятни последици в социалната сфера, особено по отношение на най-уязвимите членове на ирландското общество.
Член 4
Ирландия открива специална сметка в Ирландската централна банка, предназначена за управлението на финансовата помощ от страна на Съюза.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Ирландия.
Член 6
Настоящото решение се публикува в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 7 декември 2010 година.
DEĊIŻJONI TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL
tas-7 ta' Diċembru 2010
dwar l-għoti ta' assistenza finanzjarja tal-Unjoni lill-Irlanda
(2011/77/UE)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 122(2) tiegħu,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 407/2010 tal-11 ta' Mejju 2010 li jistabbilixxi mekkaniżmu Ewropew ta' stabbilizzazzjoni finanzjarja (1) u b’mod partikolari l-Artikolu 3(3) tiegħu,
Billi:
(1)
L-Irlanda, reċentement, kienet taħt pressjoni dejjem akbar fir-rigward tas-swieq finanzjarji, li tirrefletti t-tħassib li qed jiżdied dwar is-sostenibbiltà tal-finanzi pubbliċi tal-Irlanda fid-dawl tal-miżuri komprensivi ta' appoġġ pubbliku lis-settur finanzjarju mdgħajjef. Minħabba l-esponiment eċċessiv għall-proġetti ta' proprjetà immobbli u ta' kostruzzjoni, is-sistema bankarja domestika ġarrbet telf kbir wara l-kollass ta' dawn is-setturi. Il-kriżi attwali fis-setturi ekonomiċi u bankarji kellha wkoll impatt drammatiku fuq il-finanzi pubbliċi tal-Irlanda, u b’hekk aggravat l-impatt tar-reċessjoni. It-tnaqqis fid-dħul fiskali kif ukoll iż-żieda fin-nefqa ċiklika, partikolarment, minħabba ż-żieda fil-qgħad, kollha kkontribwew għad-defiċit għoli tal-amministrazzjoni pubblika u għal żieda qawwija fid-dejn meta mqabbla mal-pożizzjonijiet favorevoli tagħhom qabel il-kriżi u dan minkejja l-implimentazzjoni, min-nofs l-2008, ta' ħames pakketti importanti ta' konsolidazzjoni fiskali. Miżuri ta' appoġġ għas-settur bankarju, inkluż injezzjonijiet kapitali sinifikanti, ikkontribbwew, b’mod qawwi, lejn id-deterjorazzjoni tal-pożizzjoni tal-finanzi pubbliċi. It-tħassib attwali dwar is-suq jirrefletti, primarjament, il-ħolqa inseparabbli bejn is-solvenza tas-sovran Irlandiz u s-sistema bankarja f’din il-kriżi; din wasslet għal żieda qawwija fir-rendiment mill-bonds sovrani, filwaqt li s-sistema bankarja domestika hija effettivament maqtugħa mill-finanzjament mis-suq internazzjonali.
(2)
Fid-dawl ta' dan it-tfixkil ekonomiku u finanzjarju gravi kkawżat minn okkorrenzi eċċezzjonali lil hinn mill-kontroll tal-gvern, l-awtoritajiet Irlandiżi talbu uffiċjalment assistenza finanzjarja mill-Unjoni Ewropea, l-Istati Membri li l-munita tagħhom hija l-euro u l-Fond Monetarju Internazzjonali (FMI) fil-21 ta' Novembru 2010 bl-għan li jiġi appoġġat ir-ritorn tal-ekonomija għal tkabbir sostenibbli, jiġi żgurat funzjonament tajjeb tas-sistema bankarja u tiġi mħarsal-istabbiltà finanzjarja fl-Unjoni u fiż-żona euro. Fit-28 ta' Novembru 2010, intlaħaq ftehim fuq livell tekniku rigward pakkett komprensiv ta' politika għall-perjodu 2010-2013.
(3)
L-abbozz tal-programm ta' aġġustament ekonomiku u finanzjarju (“il-Programm”) li ġie mressaq lill-Kunsill u lill-Kummissjoni għandu l-għan li jerġa jikseb il-kunfidenza tas-suq finanzjarju fis-settur bankarju Irlandiż u s-sovran, u b’hekk jippermetti lill-ekonomija terġa’ lura għal tkabbir sostenibbli. Sabiex jintlaħqu dawn il-miri, il-programm jinkludi tliet elementi ewlenin. L-ewwel, strateġija għas-settur finanzjarju li tinkludi tnaqqis fundamentali fid-daqs, diżingranar kif ukoll riorganizzazzjoni tas-settur bankarju, flimkien ma' rikapitalizzazzjoni xierqa sal-livell meħtieġ. It-tieni, strateġija ambizzjuża ta' konsolidazzjoni fiskali, imsejsa fuq il-Pjan Nazzjonali ta' Rkupru 2011-2014 ippubblikat mill-awtoritajiet Irlandiżi fl-24 ta' Novembru 2010. Il-pjan ifassal miżuri dettaljati ta' konsolidazzjoni fiskali bl-għan li d-dejn gross pubbliku jaqbad, b’mod deċiż, perkors li jwassal għat-tnaqqis tiegħu fuq perjodu medju ta' żmien. L-awtoritajiet huma impenjati li jnaqqsu d-defiċit għal inqas minn 3 % tal-PDG sal-2015, l-iskadenza riveduta stabbilita mill-Kunsill fis-7 ta' Diċembru 2010. It-tielet, imsejjes ukoll fuq il-Pjan Nazzjonali ta' Rkupru, il-programm jistabbilixxi aġenda ambizzjuża ta' riforma strutturali, l-aktar għas-suq tax-xogħol, bl-għan li jiġi ffaċilitat l-aġġustament u jissaħħaħ il-potenzjal ta' tkabbir tal-ekonomija. L-awtoritajiet qed jitolbu assistenza finanzjarja mill-Unjoni, mill-Istati Membri li l-munita tagħhom hija l-euro, u self bilaterali mir-Renju Unit, l-Isvezja u d-Danimarka kif ukoll mill-FMI bħala appoġġ għal dan il-pakkett ta' politika ambizzjuż.
(4)
Fl-ambitu tal-projezzjonijiet attwali tal-Kummissjoni għat-tkabbir nominali tal-PDG (1,4 % fl-2011, 2,7 % fl-2012 u 3,8 % fl-2013), il-perkors għall-aġġustament fiskali speċifikat fir-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill tas-7 ta' Diċembru 2010 bil-ħsieb li ġġib fi tmiema s-sitwazzjoni ta' defiċit eċċessiv fl-Irlanda, huwa konsistenti mal-perkors għal proporzjon ta' dejn mal-PDG ta' 98,9 % fl-2010, 113,5 % fl-2011, 120,0 % fl-2012 u 121,8 % fl-2013. Għaldaqstant, il-proporzjon tad-dejn mal-PDG ikun stabbilizzat fl-2013 u, minn hemm ‘il quddiem, jaqbad perkors biex jitnaqqas, dejjem jekk ikun hemm progress ulterjuri fit-tnaqqsis tad-defiċit. Id-dinamiki tad-dejn huma effettwati minn bosta operazzjonijiet “barra mill-baġit”, fejn huwa pprojettat li se jżidu l-proporzjon tad-dejn mal-PDG b’5,3 punti perċentwali (pps.) fl-2011 u 0,8 pps. tal-PDG fl-2012 u jnaqqsuh b’1,3 pps. tal-PDG fl-2013. Dawn jinkludu injezzjoni kapitali fil-banek ipprojettata għall-2011, tnaqqis fir-riservi ta' flus u d-differenzi bejn il-pagamenti ta' mgħax abbażi tad-dovuti u abbażi ta' xi tħallas.
(5)
Il-valutazzjoni tal-Kummissjoni, b’koordinazzjoni mal-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE), hija li l-Irlanda teħtieġ finanzjament b’ammont totali ta' EUR 85 biljun (85 000 miljun) għall-perjodu bejn Diċembru 2010 sa tmiem l-2013. Minkejja l-aġġustament fiskali sinifikanti, id-distakk fil-finanzjament għas-sovran jista’ jammonta għal EUR 50 biljun matul il-perjodu tal-Programm. Dan jassumi li d-dejn fit-tul se jiġġedded b’rata ta' 0 % sal-aħħar tal-2011, 20 % fl-2012 u 80 % fl-2013. Qed isiru wkoll ipoteżi konservattivi dwar tiġdid ta' dejn fuq perjodu ta' żmien qasir. L-istrateġija għas-settur finanzjarju inkluża fil-programm biex tinkiseb lura l-kunfidenza fis-sistema bankarja Irlandiża fuq bażi sostenibbli tinkludi skema ta' appoġġ bankarju sa EUR 35 biljun. Din tinkludi injezzjoni kapitali immedjata sa EUR 10 biljun fil-banek magħżula sabiex il-proporzjon tal-kapital ewlieni Tier-1 tagħhom jilħaq livell ta' 12 %, filwaqt li jiġu ffinanzjati miżuri bikrija ta' appoġġ għat-diżingranar u jitqies telf impost fuq self addizzjonali li għandu jiġi trasferit lill-Aġenzija Nazzjonali ta' Ġestjoni tal-Assi (National Asset Management Agency (NAMA). Il-provvisti ulterjuri ta' kapital kontinġenti ta' EUR 25 biljun għandhom jiżguraw li l-banek huma kapaċi li jissodisfaw rekwiżiti attwali u futuri ta' kapital. Madankollu, ħtiġijiet attwali ta' finanzjament jistgħu jkunu sostanzjalment inqas, b’mod partikolari, jekk il-kundizzjonijiet tas-suq jitjiebu b’mod sinifikanti u ma jseħħ l-ebda telf bankarju gravi mhux mistenni waqt il-perjodu tal-Programm.
(6)
Il-Programm ikun iffinanzjat permezz ta' kontribuzzjonijiet minn sorsi esterni u l-użu tal-ilqugħ finanzjarji Irlandiżi. L-assistenza tal-Unjoni lill-Irlanda tista’ tilħaq sa EUR 22,5 biljun fl-ambitu tal-mekkaniżmu Ewropew għall-istabbilizzazzjoni finanzjarja (EFSM) stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 407/2010. Din tkun parti mill-appoġġ totali pprovdut mill-isħab Ewropej tal-Irlanda li jammonta għal EUR 45 biljun. Flimkien mal-appoġġ mogħti mill-EFSM, is-self lill-Irlanda mill-pajjiżi sħab tal-Unjoni jinkludi kontribuzzjonijiet mill-Faċilità Ewropea ta' Stabbiltà Finanzjarja (EUR 17,7 biljun), u appoġġ ta' self bilaterali mir-Renju Unit, l-Isvezja u d-Danimarka (total ta' EUR 4,8 biljun). Flimkien ma' dan, l-Irlanda talbet self mill-FMI ta' 19.5 biljun fi Drittijiet Speċjali ta' Kreditu (ekwivalenti għal EUR 22.5 biljun) fl-ambitu tal-Faċilità ta' Fond Estiż. Il-kontribuzzjoni Irlandiża tkun ta' EUR 17,5 biljun li se tiġi ffinanzjata minn kontribuzzjoni Irlandiża permezz tar-riserva ta' flus eżistenti tat-Teżor u kontribuzzjonijiet mill-Fond ta' Riserva Nazzjonali għall-Pensjonijiet (NPRF). L-appoġġ mill-EFSM irid jiġi pprovdut fuq termini u kundizzjonijiet simili għal dawk tal-FMI.
(7)
Il-Kunsill għandu jirrevedi fuq bażi regolari l-politika ekonomika implimentata mill-Irlanda, b’mod partikolari, fil-kuntest tar-reviżjonijiet annwali tal-aġġornament mill-Irlanda tal-programm ta' stabbiltà u l-implimentazzjoni tal-Programm Nazzjonali ta' Riforma, kif ukoll fl-ambitu tal-proċedura ta' żbilanċ eċċessiv.
(8)
L-assistenza finanzjarja tal-Unjoni għandha tkun ġestita mill-Kummissjoni. Il-kundizzjonijiet ekonomiċi speċifiċi miftehma mal-Irlanda għandhom jiġu stipulati f’Memorandum ta' Ftehim dwar Kondizzjonalità Ekonomika Speċifika (“il-Memorandum ta' Ftehim”). It-termini finanzjarji dettaljati għandhom jiġu stabbiliti mill-Kummissjoni fil-Ftehim dwar Faċilità ta' Self.
(9)
Il-Kummissjoni, b’konsultazzjoni mal-BĊE, għandha tivverifika f’intervalli regolari li l-kundizzjonijijet ta' politika ekonomika marbutin mal-assistenza jiġu ssodisfati permezz ta' missjonijiet u rappurtar regolari mill-awtoritajiet Irlandiżi kull tliet xhur.
(10)
Matul l-implimentazzjoni tal-Programm, il-Kummissjoni għandha tipprovdi konsulenza politika addizzjonali kif ukoll assistenza teknika f’oqsma speċifiċi.
(11)
L-operazzjonijiet li l-assistenza finanzjarja tal-Unjoni tgħin fil-finanzjament tagħhom għandhom ikunu kompattibbli mal-politika tal-Unjoni u jkunu konformi mal-liġi tal-Unjoni. Interventi ta' appoġġ għall-istituzzjonijiet finanzjarji għandhom jitwettqu skont ir-regoli tal-Unjoni dwar il-kompetizzjoni.
(12)
L-assistenza għandha tiġi pprovduta bl-għan li tiġi appoġġata l-implimentazzjoni b’suċċess tal-Programm.
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. L-Unjoni għandha tagħmel disponibbli self lill-Irlanda li jammonta għal massimu ta' EUR 22,5 biljun, b’maturità medja massima ta' 7½ snin.
2. L-assistenza finanzjarja għandha tkun disponibbli għal tliet snin, li jibdew mill-ewwel jum wara d-dħul fis-seħħ ta' din id-Deċiżjoni.
3. L-assistenza finanzjarja tal-Unjoni għandha ssir disponibbli mill-Kummissjoni għall-Irlanda f’massimu ta' 13-il ħlas parzjali. L-iżborż ta' kull ħlas parzjali jista’ jsir f’parti waħda jew aktar. Il-maturitajiet tal-partijiet taħt l-ewwel ħlas parzjali ma jistgħux ikunu itwal mill-maturità medja massima msemmija fil-paragrafu 1. F’każijiet bħal dawn, il-maturitajiet ta' partijiet ulterjuri se jkunu stabbiliti b’tali mod li l-maturità medja massima msemmija fil-paragrafu 1 tintlaħaq ladarba jsir l-iżborż tal-ħlasijiet parzjali kollha.
4. L-ewwel ħlas parzjali għandu jiġi rilaxxat suġġett għad-dħul fis-seħħ tal-Ftehim dwar is-Self u l-Memorandum ta' Ftehim. Kwalunkwe rilaxx ta' self sussegwenti għandu jkun fuq kundizzjoni ta' evalwazzjoni ta' fuq tlett xhur favorevoli mill-Kummissjoni, b’konsultazzjoni mal-BĊE, tal-konformità tal-Irlanda mal-kundizzjonijiet tal-politika ekonomika ġenerali kif definiti b’din id-Deċiżjoni u bil-Memorandum ta' Ftehim.
5. L-Irlanda għandha tħallas il-kost reali tal-finanzjament tal-Unjoni għal kull parti flimkien ma' marġini ta' 292,5 punti bażi, li jirriżultaw f’kundizzjonijiet simili għal dawk tal-appoġġ mill-FMI.
6. Flimkien ma' dan, l-ispejjeż imsemmija fl-Artikolu 7 tar-Regolament Nru 407/2010 għandhom jitħallsu mill-Irlanda.
7. Jekk meħtieġ sabiex jiġi ffinanzjat is-self, għandu jkun permess l-użu prudenti ta' skambji tar-rata tal-interess ma' kontropartijiet tal-ogħla kwalità ta' kreditu.
8. Il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi fuq id-daqs u r-rilaxx ta' ħlasijiet parzjali ulterjuri. Il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi dwar id-daqs ta' kull parti.
Artikolu 2
1. L-assistenza għandha tiġi ġestita mill-Kummissjoni b’mod konsistenti mal-impenji tal-Irlanda u ma' rakkomandazzjonijiet mill-Kunsill, b’mod partikolari r-Rakkomandazzjonijiet indirizzati lill-Irlanda fil-kuntest tal-implimentazzjoni tal-Programm Nazzjonali ta' Riforma kif ukoll fil-kuntest tal-implimentazzjoni tal-Patt dwar l-Istabbiltà u t-Tkabbir.
2. Il-Kummissjoni, b’konsultazzjoni mal-BĊE, għandha taqbel mal-awtoritajiet Irlandiżi dwar il-kundizzjonijiet speċifiċi ta' politika ekonomika marbutin mal-assistenza finanzjarja, kif stipulati fl-Artikolu 3. Dawk il-kundizzjonijiet għandhom jiġu stipulati fil-Memorandum ta' Ftehim konsistenti mal-impenji u r-rakkomandazzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1. It-termini finanzjarji dettaljati għandhom jiġu stipulati fi Ftehim dwar Faċilità ta' Self li jiġi miftiehem mal-Kummissjoni.
3. Il-Kummissjoni, b'konsultazzjoni mal-BĊE, għandha tivverifika f’intervalli regolari li jiġu ssodisfati l-kundizzjonijijet ta' politika ekonomika marbuta mal-assistenza. Għal dan il-għan, l-awtoritajiet Irlandiżi għandhom jikkooperaw bis-sħiħ mal-Kummissjoni u mal-BĊE, u għandhom ipoġġu kull tagħrif meħtieġ għad-dispożizzjoni tagħhom. Il-Kummissjoni għandha żżomm lill-Kumitat Ekonomiku u Finanzjarju infurmat dwar il-possibbiltà ta' rifinanzjament tas-self jew ir-ristrutturar tal-kundizzjonijiet finanzjarji.
4. L-Irlanda għandha tadotta u timplimenta miżuri addizzjonali ta' konsolidazzjoni biex tiżgura l-istabbiltà makrofinanzjarja, jekk ikun il-każ li dawn il-miżuri jkunu neċessarji matul il-programm ta' assistenza. L-awtoritajiet Irlandiżi għandhom jikkonsultaw lill-Kummissjoni qabel jadottaw xi miżuri addizzjonali bħal dawn.
Artikolu 3
1. Il-programm ta' aġġustament ekonomiku u finanzjarju (“il-Programm”) ippreparat mill-awtoritajiet Irlandiżi huwa hawnhekk approvat.
2. L-iżborż ta' kull ħlas parzjali ulterjuri għandu jsir fuq il-bażi ta' implimentazzjoni sodisfaċenti tal-Programm li ser jiġi inkluż fil-Programm ta' Stabbiltà tal-Irlanda, fil-Programm Nazzjonali ta' Riforma u, b’mod partikolari, il-kundizzjonijiet speċifiċi ta' politika ekonomika stabbiliti fil-Memorandum ta' Ftehim. Dawn għandhom jinkludu, inter alia, il-miżuri pprovduti fil-paragrafi 4 sa 9 ta' dan l-Artikolu.
3. Id-defiċit tal-amministrazzjoni pubblika m’għandhux jaqbeż l-10,6 % tal-PDG ipprojettat għall-2011, 8,6 % tal-PDG fl-2012 u 7,5 % tal-PDG fl-2013, sabiex l-Irlanda titqiegħed fuq il-perkors li jwassal għal tnaqqis fid-defiċit għal taħt it-3 % tal-PDG sal-2015. Il-perkors ipprojettat għad-defiċit annwali ma jinkludix l-effett dirett possibbli ta' miżuri potenzjali ta' appoġġ lill-banek fil-kuntest tal-istrateġija tal-gvern għas-settur finanzjarju kif stabbilita fil-Memorandum ta' Politika Ekonomika u Finanzjarja u speċifikata fil-Memorandum ta' Ftehim li għandu jiġi ffirmat mill-Kummissjoni u l-awtoritajiet Irlandiżi. Minbarra dan, il-perkors huwa konsistenti mal-opinjoni preliminari tal-Kummissjoni (Eurostat) dwar it-trattament kontabilistiku taż-żmien ta' reġistrazzjoni (ESA 95) tal-pagamenti ta' imgħax fuq ċedoli pagabbli lill-Anglo-Irish Bank (2), b’tali mod li reviżjoni ta' dik l-opinjoni tirriżulta f’reviżjoni tal-perkors għad-defiċit.
4. L-Irlanda għandha tadotta l-miżuri speċifikati fil-paragrafi 7 sa 9 qabel tmiem is-sena indikata, bl-iskadenzi eżatti għas-snin 2011-2013 speċifikati fil-Memorandum ta' Ftehim li għandu jiġi iffirmat bejn il-Kummissjoni u l-awtoritajiet Irlandiżi. L-Irlanda għandha tkun lesta li twettaq miżuri addizzjonali ta' konsolidazzjoni biex tnaqqas id-defiċit għal inqas minn 3 % tal-PDG sal-2015 f’każ li jseħħu riskji negattivi għall-miri għad-defiċit imsemmija fil-paragrafu 3 ta' dan l-Artikolu.
5. Bl-għan li tinkiseb lura l-kunfidenza fis-settur finanzjarju, l-Irlanda għandha tirrikapitalizza b’mod xieraq, twettaq diżingranar malajr u tirristruttura bir-reqqa s-sistema bankarja kif stabbilit fil-Memorandum ta' Ftehim. F’dak ir-rigward, l-Irlanda għandha tiżviluppa u taqbel mal-Kummissjoni Ewropea, l-BĊE u l-FMI stateġija għall-istruttura, il-funzjonament u l-vijabbiltà futura tal-istituzzjonjiet ta' kreditu Irlandiżi li ser tidentifika kif ser jiġi assigurat li huma kapaċi joperaw mingħajr għajnuna tal-istat ulterjuri. B’mod partikolari, l-Irlanda għandha:
(a)
tieħu azzjoni sabiex tiżgura li l-Allied Irish Banks, il-Bank of Ireland, l-Educational Building Society u l-Irish Life and Permanent jiġu rrikapitalizzati, jekk meħtieġ, fil-forma ta' ekwità sabiex jiġi żgurat li jinżamm ir-rekwiżit ta' kapital minimu ta' 10,5 % tal-kapital ewlieni Tier-1, abbażi tar-riżultati tal-Analiżi dwar l-Adegwatezza Kapitali Prudenzjali għall-2011;
(b)
timplimenta fl-iqsar żmien possibbli d-diżvestiment tal-partiċipazzjonijiiet fil-banek li nkisbu matul il-kriżi, b’tali mod li jkun kompatibbli mal-istabbiltà finanzjarja u mal-kunsiderazzjonijiet dwar il-finanzi pubbliċi;
(c)
timplimenta pjan speċifiku għar-riżoluzzjoni tal-Anglo Irish Bank u l-Irish Nationwide Building Society, li jipprova jiminimizza t-telf ta' kapital b’konsegwenza tat-tħaddim ta' dawn l-istituzzjonijiet ta' kreditu li mhumiex vijabbli.
(d)
sa tmiem l-2010, tissottometti abbozz leġiżlattiv lill-Oireachtas (Parlament) dwar l-istabilizzazzjoni finanzjarja u r-ristrutturar tal-istituzzjonijiet ta' kreditu li ser, inter alia, tindirizza l-qsim tal-piż minn detenturi ta' bonds ta' dejn subordinat.
(e)
sa tmiem ta' Marzu 2011, tissottometti abbozz leġiżlattiv lill-Oireachtas dwar reġim ta' riżoluzzjoni speċjali għall-banek u s-soċjetajiet tal-bini, u kundizzjonijet imtejba għall-intervent kmieni f’banek li jkunu jinsabu f’diffikultà mill-Bank Ċentrali Irlandiż.
6. L-Irlanda għandha tadotta l-miżuri li ġejjin qabel tmiem l-2010:
L-adozzjoni ta' baġit għall-2011 li jinkludi miżuri ta' konsolidazzjoni fiskali b’ammont totali ta' EUR 6 biljun bl-għan li jitnaqqas id-defiċit tal-amministrazzjoni pubblika fil-qafas ta' żmien imsemmi fil-paragrafu 3. Il-baġit għandu jinkludi miżuri ta' dħul sabiex jinġabru, mill-inqas, EUR 1,4 biljun fl-2011, u li għandhom jinkludu t-tnaqqis tal-faxex tat-taxxa fuq l-introjtu u krediti jew miżuri ekwivalenti li jrendu EUR 945 000 000 fl-2011; tnaqqis fil-ħelsien mit-taxxa fuq il-pensjoni u tnaqqis ieħor marbut mal-pensjoni li jrendu EUR 155 000 000 fl-2011; tnaqqis fl-infiq ġenerali fuq it-taxxa li jrendi EUR 220 000 000 fl-2011; żieda fis-sisa u miżuri fiskali mixxellanji li jrendu EUR 80 000 000 fl-2011. Flimkien ma' dawn, il-baġit għandu jispeċifika li l-gvern se jfassal metodi biex irendi, mill-inqas, EUR 700 000 000 f’miżuri ta' darba u miżuri oħra matul l-2011. Il-baġit se jinkludi wkoll tnaqqis fin-nefqa kurrenti fl-2011 ta' mill-inqas, EUR 2,09 biljun, inkluż: tnaqqis fin-nefqa għal protezzjoni soċjali; tnaqqis fl-impjiegi mas-servizz pubbliku; tnaqqis fil-pensjonijiet eżisteni għas-servizz pubbliku fuq bażi progressiva b’medja li taqbeż l-4 %; tfaddil fuq infiq ieħor inkluż tnaqqis fl-infiq fuq oġġetti u servizzi u f’pagamenti oħra ta' trasferiment; tnaqqis ta' mill-inqas EUR 1,8 biljun fin-nefqa kapitali pubblika meta mqabbla mal-pjanijiet għall-2011. F’ċirkostanzi eċċezzjonali, għandhom jiġu kkunsidrati miżuri oħra li jżidu tfaddil komparabbli, b’konsultazzjoni mill-qrib mal-Kummissjoni.
7. L-Irlanda għandha tadotta l-miżuri li ġejjin matul l-2011, skont l-ispeċifikazzjoni fil-Memorandum ta' Ftehim:
(a)
tnaqqis ta' 10 % fil-paga ta' impjegati ġodda mas-servizz pubbliku. Il-gvern Irlandiż għandu jikkunsidra wkoll aġġustament xieraq, li jinkludi l-kost tal-pagi tas-servizz pubbliku, sabiex jiġu kkumpensati nuqqasijiet potenzjali fit-tfaddil ipprojettat bħala riżultat ta' ineffiċjenzi amministrattivi u tnaqqis fin-numri tas-servizz pubbliku;
(b)
l-adozzjoni ta' baġit għall-2012 li jinkludi miżuri ta' konsolidazzjoni fiskali li jammontaw għal tal-anqas EUR 3,6 biljun bl-għan li jitnaqqas id-defiċit tal-amministrazzjoni pubblika fil-qafas ta' żmien imsemmi fl-Artikolu 3(3). L-abbozz tal-baġit għandu, b’mod partikolari, jinkludi miżuri ta' dħul li jrendu EUR 1,5 biljun f’sena sħiħa inkluż, inter alia, tnaqqis fil-faxex tat-taxxa fuq l-introjtu personali u krediti; tnaqqis fil-ħelsien mit-taxxa fuq pensjonijiet privati; tnaqqis fl-infiq ġenerali fuq it-taxxa; taxxa ġdida dwar il-proprjetà; riforma fit-taxxa fuq il-qligħ kapitali u t-taxxa fuq l-akkwisti kapitali; u, żieda fit-taxxa fuq il-karbonju. Dan il-baġit għandu jipprovdi għal tnaqqis fl-infiq fl-2012 ta' EUR 2,1 biljun, inkluż tnaqqis fin-nefqa soċjali; tnaqqis fl-impjiegi mas-settur pubbliku; aġġustamenti fil-pensjonijiet tas-settur pubbliku u f’nefqa oħra stipulata fil-Programm; u tnaqqis fl-infiq kapitali;
(c)
il-finalizzazzjoni ta' valutazzjoni indipendenti tat-trasferiment tar-responsabbiltà tal-provvista tas-servizzi tal-ilma mill-awtoritajiet lokali lil entità għall-provvista tal-ilma, u l-preparazzjoni ta' proposti għall-implimentazzjoni bl-għan li tibda tkun responsabbli għall-iffatturar mill-2012-2013;
(d)
l-adozzjoni ta' leġiżlazzjoni sabiex tiżdied l-età tal-pensjoni tal-istat għal 66 sena fl-2014, 67 fl-2021, u 68 fl-2028, bl-għan li tissaħħaħ is-sostenibbiltà tal-finanzi pubbliċi. Minbarra dan, id-drittijiet għall-pensjoni għall-impjegati ġodda mas-servizz pubbliku għandhom jiġu riformati b’effett mill-2011. Dan għandhu jinkludi reviżjoni tal-irtirar aċċellerat għal ċerti kategoriji ta' impjegati pubbliċi u indiċjar tal-pensjonijiet għall-prezzijiet tal-konsumatur. Il-pensjonijiet għandhom ikunu bbażati fuq introjti medji matul il-karriera. L-età tal-irtirar għal impjegati ġodda għandha tkun marbuta mal-età tal-irtirar għall-pensjoni tal-istat;
(e)
l-adozzjoni ta' miżuri li jsaħħu strateġija baġitarja kredibbli u l-qafas baġitarju. L-Irlanda għandha tadotta u timplimenta r-regola fiskali li kwalunkwe dħul addizzjonali mhux ippjanat matul il-perijodu 2011-l-2015, se jiġi allokat għat-tnaqqis tad-defiċit u d-dejn. Skont il-proposta stabbilita fil-Pjan ta' Rkupru Nazzjonali 2011-2014, l-Irlanda għandha tistabbilixxi kunsill baġitarju konsultattiv li jipprovdi valutazzjoni indipendenti dwar il-pożizzjoni u previżjonijiet baġitarji tal-gvern. L-Irlanda għandha tadotta liġi dwar ir-responsabbiltà fiskali li tintroduċi qafas ta' infiq fuq perjodu ta' żmien medju b’limiti multiannwali vinkolanti fuq l-infiq f’kull qasam. Din għandha tiġi adottata waqt li jitqiesu kwalunkwe riformi dwar governanza ekonomika riveduta fuq il-livell tal-Unjoni u għandha tibni fuq ir-riformi eżistenti;
(f)
L-Irlanda għandha tadotta bidliet leġiżlattivi biex jitneħħew restrizzjonijiet fuq il-kummerċ u l-kompetizzjoni f’setturi protetti inklużi, il-professjoni legali, is-servizzi mediċi u l-professjonijiet relatati mal-farmaċewtika;
(g)
ir-rikapitalizzazzjoni tal-banek domestiċi Irlandiżi sa livell inizjali ta' 12 % ta' kapital ewlieni tier 1, billi jitqiesu telf impost fuq self addizzjonali li għandu jiġi trasferit lin-NAMA u finanzjament ta' diżingranar bikri billi jkunu disponibbli EUR 10 biljun fis-sistema. Ir-rikapitalizzazzjoni għandha tieħu l-forma ta' ishma ta' ekwità (jew strumenti ekwivalent għall-Educational Building Society).
(h)
l-introduzzjoni ta' leġiżlazzjoni li tirriforma l-paga minima b’tali mod li tkattar il-ħolqien tal-impjiegi and taġixxi b’mod li tipprevjeni distorsjonijiet ikkaġunati minn pagi minimi settorjali, u impenn, bi ftehim mal-Kummissjoni, li titwettaq reviżjoni indipendenti tal-qafas ta' Ftehimiet ta' Impjiegi Reġistrati u l-Ordnijiet ta' Regolamentazzjoni ta' Impjiegi;
(i)
riforma tas-sistema tal-benefiċċju tal-qgħad sabiex jissaħħu l-inċentivi għal ħruġ bikri mill-qgħad. Miżuri ta' attivazzjoni għandhom jiġu msaħħa billi jiġu identifikati aħjar il-ħtiġijiet ta' dawk li qegħdin ifittxu mpjieg, u jiġu żviluppati sanzjonijiet biex jiġu żgurati t-tfittxija għal impjieg u t-taħriġ min-naħa tal-benefiċarji; din għandha tkun appoġġata minn monitoraġġ aktar effettiv. Il-mekkaniżmu tas-sanzjonijiet għandu jkun stabbilit b’tali mod li jwassal għal telf effettiv fl-introjtu mingħajr ma jippenalizza b’mod eċċessiv;
(j)
il-pubblikazzjoni ta' reviżjoni bir-reqqa tas-sistema ta' dejn personali u l-bidu tal-ħidma fuq riforma ta' leġiżlazzjoni li se tibbilanċja l-interessi kemm tal-kredituri kif ukoll tad-debituri;
(k)
il-preparazzjoni ta' rapport li jipprovdi valutazzjoni indipendenti tas-setturi tal-elettriku u tal-gass sabiex jassiti l-bżonnijiet ta' finanzjament pubbliku kif ukoll sabiex tiżdied il-kompetizzjoni. L-awtoritajiet Irlandiżi għandhom jikkonsultaw lill-Kummissjoni dwar ir-riżultat ta' din il-valutazzjoni bl-għan li jiġu stabbiliti miri xierqa;
(l)
it-tisħiħ tal-kompetizzjoni fis-swieq miftuħa; il-leġiżlazzjoni għandha tiġi riformata sabiex tiġġenera deterrenza aktar kredibbli billi jkunu previsti l-impożizzjoni possibbli ta' multi jew sanzjonijiet oħra f’ każijiet li jikkonċernaw il-kompetizzjoni. Flimkien ma' dan, ikun meħtieġ li l-awtoritajiet dwar il-kompetizzjoni jidentifikaw setturi li huma effettivament barra mill-ambitu tal-liġi dwar il-kompetizzjoni u li jidentifikaw proċessi sabiex jiġu indirizzati dawk l-esklużjonijiet;
(m)
jiġi mħeġġeġ it-tkabbir fis-settur tal-bejjiegħa; il-gvern se jwettaq studju biex jeżamina l-impatt ekonomiku tal-eliminazzjoni tad-distakk attwali fid-daqs tas-siti tal-bejgħ bl-għan li tissaħħaħ il-kompetizzjoni u jonqsu l-prezzijiet għall-konsumaturi. L-implimentazzjoni tal-politika tal-istudju se tiġi diskussi mal-Kummissjoni.
8. L-Irlanda għandha tadotta l-miżuri li ġejjin matul l-2012, skont l-ispeċifikazzjonjijiet fil-Memorandum ta' Ftehim:
(a)
l-adozzjoni ta' baġit għall-2013, inkluż miżuri ta' konsolidazzjoni fiskali li jammontaw, mill-inqas, għal EUR 3,1 biljun bl-għan li jitnaqqas id-defiċit tal-amministrazzjoni pubblika fil-qafas ta' żmien imsemmi fl-Artikolu 3(3). B’mod partikolari, il-baġit għandu jinkludi miżuri ta' dħul sabiex jinġabar, mill-inqas, EUR 1,1 biljun (li jinkludi r-riport mill-2012), inkluż: tnaqqis fil-faxex ta' taxxa fuq l-introjtu personali u krediti; tnaqqis fil-ħelsien mit-taxxa fuq pensjonijiet privati; tnaqqis fl-infiq ġenerali fuq it-taxxa u l-introduzzjoni ta' taxxa fuq il-proprjetà. Il-baġit għandu jinkludi wkoll tnaqqis fin-nefqa fl-2013 ta' mill-inqas, EUR 2 biljun, inkluż: tnaqqis fin-nefqa għal protezzjoni soċjali; tnaqqis fl-impjiegi mas-servizz pubbliku; aġġustament fil-pensjonijiet tas-servizz pubbliku; tnaqqis fin-nefqa stipulata fil-Programm; u tnaqqis fl-infiq kapitali;
(b)
it-tressiq ta' leġiżlazzjoni lill-Oireachtas sabiex issir riforma tas-sistema tad-dejn personali bl-għan li jiġi żgurat bilanċ aħjar bejn l-interessi tal-kredituri kif ukoll tad-debituri.
9. Sabiex tiġi żgurata implimentazzjoni bla xkiel tal-kundizzjonalità tal-Programm u sabiex l-iżbilanċi jerġgħu lura f’livelli sostenibbli, il-Kummissjoni għandha tipprovdi pariri u gwida kontinwi dwar riformi fiskali, dawk tas-suq finanzjarju kif ukoll dawk strutturali. F il-qafas tal-assistenza li ser iġi provduta lill-Irlanda, flimkien mal-FMI u b’koordinazzjoni mal-Bank Ċentrali Ewropew, hija għandha tirrevedi perjodikament l-effikaċja u l-impatt ekonomiku u soċjali tal-miżuri miftiehma, u għandha tirrakkomanda korrezzjonijiet meħtieġa bl-għan li jissaħħu t-tkabbir u l-ħolqien tal-impjiegi, tiġi żgurata l-konsolidazzjoni fiskali meħtieġa u jiġu minimizzati impatti soċjali li jagħmlu ħsara, b’mod partikolari, fir-rigward tal-aktar membri vulnerabbli tas-soċjetà Irlandiża.
Artikolu 4
L-Irlanda għandha tiftaħ kont speċjali mal-Bank Ċentrali tal-Irlanda għall-ġestjoni tal-assistenza finanzjarja tal-Unjoni.
Artikolu 5
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Irlanda.
Artikolu 6
Din id-Deċiżjoni għandha tiġi ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Brussell, is-7 ta’ Diċembru 2010.