РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 7 декември 2011 година
относно помощите за обезщетение, изплатени от гръцката агенция за селскостопанско застраховане (ELGA) през 2008 г. и 2009 г.
(нотифицирано под номер C(2011) 7260)
(само текстът на гръцки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/157/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
след като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с член 108, параграф 2, първа алинея от Договора (1),
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
След информацията, получена от Комисията чрез пресата, относно обезщетенията в размер на 425 млн. EUR, предвидени за изплащане от гръцката агенция за селскостопанско застраховане (наричана по-долу „ELGA“), както и след протестите през януари 2009 г. в Гърция на голям брой производители на селскостопански продукти заради понесената от тях загуба на доходи през 2008 г. в резултат на лоши климатични условия, на 4 февруари 2009 г. бе проведена двустранна среща с гръцките власти. След тази среща Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз предостави информация относно тази мярка с писмо от 9 февруари 2009 г.
(2)
С писмо от 23 февруари 2009 г. Комисията поиска допълнителна информация. С писмо от 20 март 2009 г. гръцките власти отговориха на Комисията, че ELGA е сключила заем за изплащане на въпросните обезщетения от 425 млн. EUR, както и друг заем от 444 млн. EUR, голяма част от който е била за изплащането през 2008 г. на обезщетения за вреди, нанесени на растениевъдната продукция и добитъка по причини, покрити от застраховката на ELGA.
(3)
Службите на Комисията поискаха допълнителна информация с писмо от 4 май 2009 г. Гръцките власти отговориха с писмо от 16 юни 2009 г. С писмо от 13 юли 2009 г. службите на Комисията уведомиха гръцките власти, че мярката за обезщетенията от 425 млн. EUR за 2009 г. е регистрирана като предполагаем случай под № СР 196/2009 и че мярката за обезщетенията от 444 млн. EUR, изплатени през 2008 г., се разглежда, в частта ѝ относно обезщетенията за вреди по причини, покрити от застраховката на ELGA, като неправомерна помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 (2) от Договора за ЕО (3) и е регистрирана под № NN 39/09.
(4)
След отговора на гръцките власти с писмо от 18 август 2009 г. службите на Комисията поискаха допълнителна информация с писмо от 14 септември 2009 г. С горепосоченото писмо Комисията освен това уведоми гръцките власти, че вследствие на информацията, предоставена от тези власти, съгласно която обезщетенията от 425 млн. EUR за 2009 г. са изплатени на съответните земеделски производители, въпросните обезщетения са регистрирани също като неправомерна помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 под същия № NN 39/09.
(5)
Решението на Комисията да започне процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз от 20 март 2010 г. (4) Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си във връзка с въпросните мерки. Комисията получи мнения от трети страни, които бяха изпратени на гръцките власти на 6 май 2010 г. Гръцките власти изпратиха своите коментари относно мненията на третите страни на 21 юли 2010 г.
(6)
Гръцките власти предоставиха допълнителна информация относно въпросните помощи на 4 юни 2010 г., 10 септември 2010 г. и 14 септември 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация с писмо от 17 ноември 2010 г. Гръцките власти отговориха с писмо от 9 март 2011 г.
(7)
По искане на гръцките власти на 31 март 2011 г. се състоя двустранна среща със службите на Комисията. След тази среща гръцките власти изпратиха допълнителна информация на 11 май 2011 г. и на 12 юли 2011 г. По искане на гръцките власти на 11 ноември 2011 г. се състоя втора двустранна среща със службите на Комисията.
II. ОПИСАНИЕ
(8)
С гръцкия закон № 1790/1988 относно организацията и функционирането на гръцката агенция за селскостопанско застраховане и други разпоредби (5) (наричан по-долу „Закон № 1790/1988“) се учредява агенция от обществен интерес, наречена „гръцка агенция за селскостопанско застраховане (ELGA)“. ELGA е частноправно юридическо лице, което е изцяло държавна собственост. Агенцията е под контрола на министъра на земеделието в съответствие с член 12 от посочения по-горе закон. ELGA управлява позициите на своя бюджет в съответствие с решенията на управителния съвет, чиито членове се назначават с решение на министъра на земеделието. ELGA има по-специално за цел застраховането на растениевъдната и животновъдната продукция и на растениевъдните и животновъдните активи на земеделските стопанства срещу вреди, причинени от природни бедствия.
(9)
В съответствие с член 3а (6) от Закон № 1790/1988 застрахователният режим в ELGA е задължителен; той покрива природни бедствия и по-специално наводнения, бури, слана, силен студ, сняг, градушка, високи температури и слънчево лъчение, силни дъждове или дъждове извън сезона, суша, ентомологични и фитопатологични болести по растителните култури, болести по животните, гръмотевици като причина за пожари, земетресение, рискове, свързани с морето, вреди на растениевъдството, причинени от диви животни, както и редица болести по говедата, овцете и козите.
(10)
В съответствие с член 5а (7) от Закон № 1790/1988 специална застрахователна вноска в полза на ELGA се налага на производителите на селскостопански продукти, които се ползват със застрахователния режим, описан в съображение 9. Тази вноска има характер на такса, наложена от законодателя, която засяга покупките и продажбите на националните селскостопански продукти и приходите от която са предназначени да финансират ELGA, която отговаря за предотвратяване и обезщетяване на вредите, причинени на земеделските стопанства от природни бедствия.
(11)
В съответствие с член 5а от Закон № 1790/1988 специалната застрахователна вноска е определена на 3 % за продуктите от растителен произход и на 0,5 % за продуктите от животински произход (8). Тези процентни ставки на вноските са определени от компетентните министри въз основа на предложение на ELGA до министъра на земеделието. Приходите на ELGA от специалната застрахователна вноска, събрани от агенцията за приходите, постъпват в държавния бюджет като държавни приходи и се вписват в специална приходна позиция. Тези приходи се изплащат на ELGA от бюджета на Министерството на земеделието, преименувано на Министерство на развитието на селските райони и храните, чрез вписване като годишни кредити в същия размер по предложение на ELGA до това министерство. ELGA не въздейства по друг начин върху размера на вноската, нито върху този на обезщетенията.
(12)
На застраховане в ELGA подлежат физическите и юридическите лица, които са собственици или оператори на селскостопански, животновъдни, птицевъдни, пчеларски, рибарски, аквакултурни или други подобни предприятия. Приходите на ELGA се състоят именно от постъпленията от специалната застрахователна вноска. Освен това в съответствие със Закон № 3147/2003 ELGA е компетентна да изплаща помощи по програмите за планиране в случай на крайна нужда за обезщетение на вредите, нанесени на растениевъдните активи и постоянните активи в резултат на природни бедствия, извънредни обстоятелства или лоши климатични условия. Тези помощи се финансират от държавния бюджет или от заеми. Тези програми се отнасят до държавни помощи, които са одобрени с решения на Комисията.
(13)
С Постановление № 262037 на министъра на икономиката и министъра на развитието на селските райони от 30 януари 2009 г. (наричано по-долу „междуведомственото постановление“) се предвижда на производителите да бъдат изплатени обезщетения в размер на 425 млн. EUR по изключение за вреди, настъпили през 2008 г. В съответствие с междуведомственото постановление въпросните обезщетения се изплащат от ELGA поради спад на производството по време на кампанията през 2008 г. на някои растителни култури, посочени в постановлението, причинен от лоши климатични условия, като суша, високи температури, дъждове и ентомологични и фитопатологични болести на въпросните култури. Вредите са нанесени на бадемови дървета, череши, кайсии, някои сортове праскови, сливи, круши и ябълки, аспержи, ориенталски тютюн, картофи, памук, маслинови насаждения и зърнени култури.
(14)
Според информациите, получени от гръцките власти, освен загубата на продукция, за някои продукти (зърнени култури, памук) при определяне на прага на вредите е взето предвид и влошаването на качеството на продукцията. Въпросните загуби или продукцията с влошено качество са резултат от съчетание на метеорологични явления и болести по растенията поради лошите климатични условия, на които са били изложени засегнатите култури в течение на въпросната година.
(15)
С оглед изплащането на съответните обезщетения ELGA е сключила банков заем в размер на 425 000 000 EUR. Заемът ще бъде върнат за десет години (от 2010 г. до 2019 г.). За първите три години (от 2010 г. до 2012 г.) по този заем се начисляват лихви и такси на гръцката държава в размер на 28 513 250 EUR годишно, а за следващите 7 години (от 2013 г. до 2019 г.) - лихви, амортизации и такси на гръцката държава, възлизащи през 2013 г. на 89 227 536 EUR, през 2014 г. - на 85 087 786 EUR, през 2015 г. - на 81 025 536 EUR, през 2016 г. - на 76 963 286 EUR, през 2017 г. - на 72 901 036 EUR, през 2018 г. - на 68 838 786 EUR и през 2019 г. - на 64 776 536 EUR. Заемът е сключен с гаранция на гръцката държава в полза на ELGA.
(16)
Съгласно информацията, предоставена от гръцките власти, обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. за вреди по причини, покрити от застраховката, възлизат на 386 986 648 EUR. Тази сума се състои отчасти от застрахователните вноски в размер на 88 353 000 EUR и отчасти от постъпленията на базата на заем от 444 млн. EUR.
(17)
ELGA е сключила банков заем в размер на 444 000 000 EUR на основание член 13 от гръцкия Закон № 3074/2002 и член 28, параграф 17 от гръцкия Закон № 3147/2003. Заемът ще бъде върнат за десет години (от 2009 г. до 2018 г.). За първите три години (от 2009 г. до 2011 г.) по този заем се начисляват лихви и такси на гръцката държава в размер на 23 709 600 EUR годишно, а за следващите 7 години (от 2012 г. до 2018 г.) - лихви, амортизации и такси на гръцката държава, възлизащи през 2012 г. на 87 138 171 EUR, през 2013 г. - на 83 789 143 EUR, през 2014 г. - на 80 395 714 EUR, през 2015 г. - на 77 002 286 EUR, през 2016 г. - на 73 608 857 EUR, през 2017 г. - на 70 215 429 EUR и през 2018 г. - на 66 822 000 EUR. Заемът е сключен с гаранция на гръцката държава в полза на ELGA.
(18)
Останалата част от заема в размер на 145 366 352 EUR е била предназначена за изплащането на държавни помощи, одобрени с решения на Комисията по програмите за планиране в случай на крайна нужда във връзка с пожарите през 2006 г. и 2007 г. Тази част от приходите на ELGA не е обект на разглеждане от настоящото решение.
III. СЪМНЕНИЯ, ИЗРАЗЕНИ ОТ КОМИСИЯТА В РАМКИТЕ НА ОТКРИВАНЕТО НА ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
1. Относно наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(19)
Мерки, финансирани чрез държавни ресурси: Комисията счита, че това условие е изпълнено в конкретния случай, тъй като съответното национално законодателство (вж. съображение 11) определя ясно, че обезщетенията, предоставяни от ELGA, се финансират чрез държавни ресурси и че отговорността за тях се носи от държавата.
(20)
В рамките на допълнителната информация, предоставена преди откриването на процедурата, гръцките власти посочиха, че възнамеряват да увеличат ставката на специалната застрахователна вноска, за да се увеличат приходите на ELGA. От друга страна, сведенията за увеличаването на приходите на ELGA не бяха конкретизирани на този етап до степен, в която би могло да се счита, че едно такова увеличение ще бъде достатъчно за погасяването на въпросните заеми и за изплащането на обезщетения на производителите през съответните години. Не можеше следователно да се изключи, че въпросните мерки ще бъдат финансирани и чрез други държавни ресурси, до които ELGA има достъп.
(21)
Мерки, които водят до засягане на търговията и нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията: Обезщетенията, изплатени през 2008 г. от ELGA по силата на задължителния застрахователен режим, са били за редица гръцки селскостопански продукти от растителен и животински произход, а изплатените през 2009 г. са били за различни растителни култури (вж. съображение 13). При откриването на процедурата Комисията констатира следователно, че въпросните обезщетения дават предимство на местните производители по отношение на други производители на Съюза, които не получават същото подпомагане. Селскостопанският сектор е отворен за конкуренцията на равнището на Съюза и поради това е чувствителен към всяка мярка в полза на производството в една или друга държава-членка. Ето защо има опасност разглежданите обезщетения да нарушат конкуренцията на вътрешния пазар и да засегнат търговията между държавите-членки.
(22)
Мерки, които поставят в по-благоприятно положение някои предприятия или производството на някои стоки: Що се отнася до въпроса дали плащанията на ELGA в контекста на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия предоставят избирателно предимство, Комисията счете, че по принцип избирателният характер на мярката се дължи на факта, че обезщетенията на ELGA са били ограничени до определени селскостопански производства.
Според Комисията може да се твърди, че специфичните характеристики на селскостопанския сектор и подчертаната му зависимост от определени климатични условия, както и уязвимостта му към природните бедствия в Гърция, правят необходимо въвеждането на държавен режим, осигуряващ минимално равнище на обезщетение въз основа на принципа на солидарност. Дотолкова, доколкото изплащаните от ELGA обезщетения в рамките на задължителния застрахователен режим се финансират от приходите от специалните застрахователни вноски, Комисията счете, че за тези обезщетения може евентуално да се приеме, че не предоставят неправомерно предимство на бенефициерите.
Въпреки това подобен аргумент въз основа на логиката и характера на режима не можеше да бъде отнесен към допълнителните финансови намеси от страна на гръцката държава за разглеждания режим (извън финансирането със задължителните вноски). При откриване на процедурата по разследване обаче Комисията не разполагаше с достатъчно елементи, за да достигне до заключението, че случаят е такъв. По-специално Комисията изпитваше съмнения, че разглежданите мерки са били финансирани без допълнителна намеса на държавата.
(23)
На тези основания при откриването на процедурата Комисията достигна до заключението, че не може да се изключи, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от Договора и представляват държавни помощи.
2. Квалификация на мерките като неправомерни помощи
(24)
Комисията счете, че тъй като помощите са предоставени и изплатени, без да е отправено предварително уведомление за тях, те са неправомерни по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999.
3. Предварителна оценка на съвместимостта на помощите
(25)
Предвид твърдението на гръцките власти, че въпросните мерки не представляват държавна помощ, при откриването на процедурата Комисията не разполагаше с необходимата информация, за да прецени съвместимостта на помощите с разпоредбите на правните текстове, приложими по времето на тяхното предоставяне, т.е. през 2008 г. и 2009 г. В случая става въпрос за Основните насоки на Общността относно държавните помощи за селскостопанския и горския сектор за периода 2007 г.-2013 г. (9) (наречени по-долу „основните насоки“) и по-специално за глава V.Б относно помощите за обезщетяване на вреди, нанесени на селскостопанската продукция или на средствата за производство.
(26)
На базата на предоставената информация изглеждаше, че обезщетенията, предвидени за по-голямата част от въпросните култури, са за вреди, достигнали минимален праг от 30 %, като се вземат предвид загубите на продукция или влошаването на качеството за някои производства, настъпили в течение на съответната година, поради съчетание на повече от едно неблагоприятно метеорологично явление, а за някои култури и поради болести по растенията. Сведенията, предоставени от гръцките власти, не съдържаха данни относно метода на изчисление на въпросните обезщетения.
(27)
Поради това Комисията имаше съмнения, че тези помощи могат да бъдат обявени за съвместими с глава V.Б от основните насоки.
IV. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ТРЕТИ СТРАНИ
(28)
Заинтересованите страни, които представиха своите мнения, са Comité européen de liaison des commerces agricoles et agro-alimentaires (Европейски комитет за връзка на търговците със селскостопански продукти и храни), наричан по-долу „CELCAA“, Comité du commerce des céréales, aliments du bétail, oléagineux, huile d’olive, huiles et graisses et agrofournitures de l’U.E. (Европейска асоциация по търговията със зърнени култури, фуражи, маслодайни култури, маслинено масло, масла и мазнини и селскостопански суровини), наричан по-долу „COCERAL“, както и трета заинтересована страна, която пожела самоличността ѝ да бъде запазена в тайна.
(29)
В качеството си на независими търговци (третата заинтересована страна), а по отношение на CELCAA и COCERAL - като страни, които имат за цел защитата на интересите на независимите търговци, заинтересованите страни считат, че настоящите помощи, предоставени първоначално на земеделски производители, стигат всъщност до селскостопански кооперативи и техните сдружения, които, притежавайки изключителните права за обработка на селскостопански продукти, са поради това конкуренти на независимите търговци.
(30)
Според заинтересованите страни Гърция не е дала доказателства, че въпросните обезщетения са били предоставени за загуби, причинени от лоши климатични условия. Гръцките власти не са представили аналитично описание на естеството на въпросните климатични условия, подкрепено от съответната метеорологична информация в съответствие с основните насоки.
(31)
Според гледната точка на заинтересованите страни гръцките власти не са уточнили нито използвания метод на изчисление на въпросните обезщетения, нито минималния праг на понесените загуби. Освен това въпросните обезщетения са били ограничени до някои селскостопански продукти, въпреки че производителите на други продукти, изключени от въпросните обезщетения, също са понесли загуби в съответните си производства.
(32)
Заинтересованите страни считат също така, че предоставянето на въпросните обезщетения е оказало въздействие върху ценообразуването на крайните продукти поради намалението на цената на продуктите, за които са изплатени тези обезщетения. По такъв начин настоящите помощи са предоставили икономическо предимство на съответните производители, като са им дали възможност да пуснат на пазара онези части от своята продукция, които не са били засегнати от неблагоприятните климатични условия, при обстоятелства, които са нарушили конкуренцията. От друга страна, частните търговски оператори (като търговци, мелници за брашно, мелници за фураж, птицевъди, свиневъди и пр.) са били принудени да следват ценова политика, наложена от селскостопанските кооперативи и техните сдружения, което е поставило тези кооперативи в монополно положение.
(33)
Освен това покритието, което ELGA предлага за рисковете, на които е изложен селскостопанският сектор, би трябвало да спазва принципите на пропорционалност и равнопоставеност. Заинтересованите страни считат за неприемливо, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г., са отговаряли на суми, надхвърлящи съответно три и четири пъти общите суми на застрахователните вноски за същите години.
(34)
Според заинтересованите страни чрез новия заем, сключен за 2009 г., ELGA е „ипотекирала“ прекомерно приходите, които агенцията ще получи през следващите 10 години, след като е била вече натоварена с връщането на заема, който е бил сключен от нея за 2008 г. и за който тя е „ипотекирала“ в аванс застрахователните вноски за следващите години. Заинтересованите страни съобщават също така за съществуването на два допълнителни заема, които ELGA е сключила през 2009 г., а именно заем от 350 млн. EUR, сключен от ELGA с банка „Пиреос“, както и заем от 112 млн. EUR, сключен от ELGA с Гръцката земеделска банка и Гръцката национална банка.
(35)
Заинтересованите страни считат също така, че заемите от 444 млн. EUR и 415 млн. EUR представляват приходи, които са допълнителни към застрахователните вноски, чието изплащане се предвижда от закона под формата на заеми, сключени с гаранцията на гръцката държава. Тези заеми трябва следователно да се разглеждат като държавни ресурси.
V. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ГЪРЦИЯ
1. Общи мнения относно помощите за обезщетение, изплатени през 2008 г. и 2009 г.
(36)
Според гръцките власти помощите за обезщетение, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г., не представляват държавни помощи.
Финансирането на въпросния застрахователен режим е осигурено от задължителните специални вноски, изплащани от земеделските производители. Като се има предвид, че този застрахователен режим се ръководи от принципа на социална солидарност, задължителните специални вноски, от една страна, не е необходимо да бъдат стриктно пропорционални на застрахователния риск, а от друга страна, размерът на изплатените обезщетения не трябва непременно да бъде пропорционален на доходите на застрахованото лице (10). Според гръцките власти в случая следователно става въпрос за действителни компенсации, изплатени за възмездяване на вредите, причинени на селскостопанската продукция вследствие на лоши климатични условия, в съответствие с гръцкото законодателство относно селскостопанските застраховки, изплащани от ELGA.
От друга страна, според гръцките власти ELGA е в състояние да изплати на падежа финансовите си задължения в рамките на системата за задължително застраховане. Тази способност на ELGA е засилена чрез прилагането на новия Закон № 3877/2010 относно системата за защита и застраховка на селскостопанската дейност, който предвижда допълнителни източници на финансиране в полза на ELGA. В този смисъл посоченият закон в повечето случаи повишава специалната осигурителна вноска (за вредите в растениевъдството от 3 % на 4 %, а за вредите в животновъдството от 0,50 % на 0,75 %). Освен това той въвежда доброволна застраховка за загубите, които не се покриват от задължителната застраховка, както и обща застраховка, която следва да бъде изплащана в полза на ELGA от физическите лица, които не са земеделски производители като основна дейност, както и от юридическите лица, чиято основна дейност не е дейността на земеделски производители.
(37)
Въпреки това, дори ако помощите за обезщетение би следвало да се разглеждат като държавни помощи, гръцките власти считат, че те са съвместими с член 107, параграф 3, буква в) от Договора и с основните насоки. Гръцките власти предоставиха на службите на Комисията подробни данни относно всяка помощ, изплатена от ELGA през 2008 г. и 2009 г., с посочване на името и идентификационния данъчен номер на съответния земеделски производител, окръга, в който се намира парцелът, вида на културата, измерителната единица за културата и броя на използваните единици, размера на помощта и датата на изплащане на помощта, описанието на вредата и нейната степен в сравнение с нормалното производство.
(38)
По отношение на помощите за обезщетение през 2008 г. и 2009 г. за вреди, унищожили повече от 30 % от нормалното производство на растениевъдна продукция, гръцките власти считат, че са изпълнени всички условия, предвидени в точки 124-130 от основните насоки, както и в член 11 от Регламент (ЕО) № 1857/2006 на Комисията от 15 декември 2006 г. за прилагане на членове 87 и 88 от Договора към държавната помощ за малки и средни предприятия, осъществяващи дейност в производството на селскостопански продукти (11) (наричан по-долу „регламентът за групово освобождаване“).
(39)
Според гръцките власти въпросните помощи са изплатени на съответните производители или на организации на производители, в които членуват производителите, в съответствие с основните насоки и горепосочения регламент за групово освобождаване. Гръцките власти потвърдиха по-специално:
а)
че размерът на помощта не е надхвърлил в нито един случай реалните загуби, понесени от производителите;
б)
относно интензитетите на помощите гръцките власти потвърдиха, че условията, определени в разпоредбите на член 11 от регламента за групово освобождаване, са спазени, тъй като ELGA не е изплатила никакви обезщетения, надвишаващи 74,8 % от намалението на приходите от продажбите на продукта в резултат на лошите климатични условия;
в)
че максималният размер на загубите с право на помощи е бил намален с всички суми, получени по силата на застрахователен режим, и с разходите, които не са направени поради неблагоприятното метеорологично явление;
г)
че загубите са изчислени на равнище отделно стопанство, и
д)
че вземането на решението за предоставяне на въпросните помощи, както и тяхното изплащане, са станали в сроковете съответно от три години след възникване на загубата и четири години след възникването, определени в член 11, параграф 10 от регламента за групово освобождаване.
е)
че въпросните помощи не са били кумулирани с други държавни помощи, нито с финансово участие, предоставено от държавите-членки или от Съюза, във връзка със същите приемливи разходи. Съответните производители не са получили въпросните помощи за възмездяване на същата загуба въз основа на повече от един правен текст, следователно тези помощи са били предоставени било по силата на основните насоки, било в съответствие с регламента за групово освобождаване, било по силата на Регламент (ЕО) № 1535/2007 на Комисията от 20 декември 2007 г. за прилагане на членове 87 и 88 от Договора за ЕО към помощите de minimis в сектора на производството на селскостопански продукти (12) (наричан по-долу „Регламент de minimis“) или на съобщението на Комисията от 22 януари 2009 г. за държавна помощ за подпомагане на достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза (13) (наричано по-долу „съобщението за временната общностна рамка“).
(40)
Що се отнася до метода на изчисление на нормалното производство, гръцките власти предоставиха информация относно използвания метод и потвърдиха, че са спазени условията, предвидени в точка 128 от основните насоки, според които при използване на алтернативен метод същият следва да бъде представителен, а не основан на необичайно високи добиви. По-специално, оценката на загубите в резултат на лошите климатични условия е извършена на равнището на отделното стопанство от агрономи въз основа на оценки на място, както е предвидено от Правилника за застрахователната дейност на ELGA. При проверката на място агрономът оценител измерва площта на парцела чрез всички подходящи средства (ролетка, карта за идентификация на парцелите, устройство GPS), а при дървесни култури - броя на дърветата. След това агрономът оценява прогнозната продукция на парцела, като има предвид използваните техники на отглеждане (по-специално плътност на засаждане, система на подрязване при дървесни насаждения, ранни култури с използване на пластмасово фолио, система на напояване), сорта на отглежданите видове, предходната култура при едногодишни култури, агротехническите мероприятия (по-специално торене, борба с вредителите), производителността на почвата и евентуални характерни особености на годината на производство (като суша, проблеми със завързването на плод). Накрая се прави оценка на процента на нанесените вреди спрямо очакваната продукция на парцела. За да се определи процентът на вредите, се вземат проби на различни места от парцела, като се държи сметка за количествените загуби на очакваната продукция, влошаването на качеството в резултат на вредите, агротехническите мероприятия вследствие на настъпилите вреди (като допълнителна растителна защита, допълнително плевене, отделяне на повредените плодове).
2. Специфични мнения относно помощите за обезщетение, изплатени през 2008 г.
(41)
От помощите, които ELGA е предоставила през 2008 г., а именно 386 986 648 EUR, обезщетения в размер на 373 257 465,71 EUR са изплатени на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, причинени от лошите климатични условия. По отношение на тези помощи ELGA е приложила член 6 от Правилника за застрахователната дейност в растениевъдството във връзка с обезщетенията на производителите на селскостопански продукти за възмездяване на загубите, причинени от лоши метеорологични условия, както е предвидено в националния Закон № 1790/1988, с който се въвежда застрахователната система на ELGA.
(42)
За въпросните помощи Гърция предостави метеорологични данни относно лошите климатични условия, наблюдавани през стопанска година 2007-2008. Тези неблагоприятни метеорологични явления са били официално признати от публичните власти. Става въпрос по-специално за големите горещини, наблюдавани в края на месеците юни и юли 2007 г. в цялата страна, за силните дъждове в много райони на страната през октомври 2007 г., както и за сухите и горещи, духащи от височините ветрове през същия месец на остров Крит, за бурите и градушката в началото на месец август 2008 г. в някои окръзи в континентална Северозападна и Централна Гърция, както и за бурите в края на същия месец август в окръзите Магнисия, Виотия, Източна Атика и на островите Евбея и Крит.
По-специално въпросните обезщетения са изплатени за вреди, които са надхвърляли следните проценти от нормалното производство (14):
Минимален процент на вредите спрямо нормалното производство
Общ размер на обезщетенията
(EUR)
Брой селскостопански парцели, понесли загуби
% от общия размер на обезщетенията
20-29
26 063 999,19
101 162
6,98
30-100
347 193 466,52
565 244
93,02
Общо
373 257 465,71
666 406
100
Освен това ELGA е предоставила допълнителни обезщетения в размер на 2 472 785,97 EUR на производители, понесли през същата 2007-2008 стопанска година последователни загуби на същата растениевъдна продукция в резултат на лошите климатични условия. За 6,98 % от общия размер на тези обезщетения степента на вредите е достигнала също 20 %-30 % от нормалното производство, а за 93,02 % от общия размер на същите вредите са унищожили повече от 30 % от нормалното производство.
(43)
Освен това сред помощите, които ELGA е изплатила на земеделските производители през 2008 г., са предоставени и следните помощи:
а)
помощи в размер на 7 338 119,74 EUR за загуби на животновъдни активи. Сред тези загуби са: сума в размер на 1 860 279,67 EUR, отговаряща на загубите на животновъдни активи поради лошите климатични условия, сума от 3 188 825,78 EUR, представляваща загуби поради болести или увреждания на животните, и сума от 2 289 014,29 EUR, представляваща загуби, причинени от други вреди (като нападения на диви животни - мечки, вълци и безстопанствени кучета). Тези помощи се разглеждат от гръцките власти като действителни обезщетения в рамките на задължителната застрахователна система и не представляват държавни помощи по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора;
б)
помощи в размер на 114 374,86 EUR за загуби на растениевъдна продукция, причинени от мечки. Тези помощи са предоставени в рамките на програмата на Общността „LIFE“ за защита на кафявата мечка в Гърция. Интензитетът на помощите е бил в размер на 100 %, и
в)
помощи в размер на 3 803 901,72 EUR за корективни действия вследствие на грешки по невнимание в докладите за оценка относно загубите на растениевъдна продукция и животновъдни активи. Тези грешки, установени след изплащането на помощите на земеделските производители, са представлявали задължения на ELGA към съответните получатели.
3. Специфични мнения относно помощите за обезщетение, изплатени през 2009 г.
(44)
Относно обезщетенията, изплатени през 2009 г. въз основа на междуведомственото решение от 30 януари 2009 г., в размер на 415 019 452 EUR, съответните продукти, климатичните условия, причинили вредите, и описанието на вредите са обобщени в следващата таблица.
Селскостопански продукт
Общ размер на обезщетенията
(EUR)
Лоши климатични условия
Описание на причинената вреда
1.
Бадеми
Череши
Кайсии (сорт Bebekou)
Ябълки
Сливи
Круши
56 580 555
(за всички продукти)
Високи температури и горещини
Топла и суха зима
Продължителна суша
Внезапни промени на температурата
Високите температури и горещините през лятото на 2007 г. са оказали неблагоприятно въздействие върху производството на тези продукти и по-специално върху образуването на пъпки при плодните култури. Продължителната суша през 2007 г. и внезапните промени на температурата са довели до спад на производството. Освен това поради топлата и суха зима времето за покой на редица дървесни култури е било недостатъчно.
2.
Праскови
10 970 348
Същите климатични условия, както при № 1
Същите причинени вреди, както при № 1.
3.
Аспержи
6 751 747
Топла и суха зима
Ниски температури
Топлата и суха зима през 2007-2008 г. е допринесла за засилената катаболична дейност на аспержите и е предизвикала загуби на натрупаните хранителни вещества. Тези условия са довели до внезапен спад на бъдещото производство на аспержи. Намаленото вече производство е било повлияно и от ниските температури през февруари 2008 г., които са забавили растежа. Това е довело до допълнителен спад на реколтата от аспержи през 2008 г. в Гърция.
4.
Ориенталски тютюн
13 817 834
Високи температури и горещини
Суша
Високите температури и горещините през лятото на 2007 г. в съчетание със сушата са затруднили третирането на паразитните и вирусните инфекции, причинени от трипс, и са довели до спад на производството на тютюн в цялата страна.
5.
Летни картофи
7 220 996
Високи температури
Високите температури през лятото на 2006 г. и 2008 г. са затруднили третирането на ентомологичните и фитопатологичните инфекции на насажденията от летни картофи в редица области на Гърция.
6.
Памук
109 564 462
Продължителна суша
Горещо лято
Студена есен
Дъждове
Продължителната суша е довела да намаление на водните запаси. Горещото лято, последвано от студена есен, в съчетание с прекомерни валежи към края на месец септември 2008 г. са довели до намаляване и влошаване на качеството на производството на памук в цялата страна.
7.
Маслини
72 026 112
Суша
Слана
Дъждове
Продължителната суша, сланата през февруари 2008 г. след меката зима, високите температури и прекомерните валежи през периода на цъфтежа на маслините са предизвикали голям спад на производството на маслини в цялата страна.
8.
Зърнени култури (царевица, мека пшеница, ечемик, овес, ръж, ориз)
138 087 394
Дъждове
Променливи температури
Дъждовете и променливите температури през пролетта и есента на 2008 г. са предизвикали влошаване на качеството на продукцията на зърнени култури и са улеснили развитието на фитопатологични инфекции. Влошаването на качеството се дължи също на недостига на необходими хранителни вещества (протеин, глутен) поради лошите климатични условия.
Общо
415 019 448
(45)
Според гръцките власти, от обезщетенията в размер на 415 019 452 EUR помощите в размер на 27 614 905 EUR, изплатени на 871 производители, се разглеждат като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора и с основните насоки.
(46)
Останалата част от сумата на тези помощи, възлизаща на 387 404 547 EUR, е изплатена на 784 408 производители. Според гръцките власти въпросните помощи са съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора и с регламента за групово освобождаване.
Гръцките власти считат, че по отношение на въпросните помощи са изпълнени всички условия, определени в член 11 от регламента за групово освобождаване. По-специално:
а)
брутният интензитет на помощите не е надвишавал 80 % от намалението на приходите от продажба на продукта, причинено от лошите климатични условия;
б)
загубите са изчислени на равнище отделно стопанство;
в)
размерът на загубите не е включвал разходите, които не са били направени поради лошите климатични условия, и производителите не са получили обезщетения от други застрахователни организации;
г)
въпросните обезщетения са изплатени пряко на земеделските производители;
д)
вземането на решението за предоставяне на въпросните помощи, както и тяхното изплащане, са станали в сроковете съответно от три години след възникване на загубата и четири години след възникването ѝ;
е)
методът на изчисление на нормалното производство е същият като описания в съображение 42 относно помощите, предоставени през 2008 г.
(47)
Освен това гръцките власти считат, че дори ако настоящите помощи не могат да бъдат разглеждани като действителни компенсации (вж. съображение 36), нито като съвместими с регламента за групово освобождаване (вж. съображение 46), те следва да бъдат разглеждани като съответстващи на член 107, параграф 3, буква б) от Договора и на съобщението за временната рамка.
Предоставянето на въпросните помощи е улеснило достъпа до финансиране за съответните земеделски производители. По този начин посочените обезщетения са осигурили финансова ликвидност на първичното производство в Гърция - единственият сектор, на който гръцката държава е могла да разчита през тези първи месеци на икономическа криза, за да бъдат избегнати рисковете в другите сектори на гръцкото стопанство. Въпреки това настоящите помощи не са предоставяни без прилагането на точни критерии. Точно обратното, те са предоставяни само при действителни икономически проблеми, свързани изключително с производството на селскостопански продукти, и по-конкретно при проблеми, причинени на селскостопанската продукция, които са свързани със съществуването на лоши климатични условия (вж. съображение 44). За по-голямата част от тези помощи не са определени прагове за интензитета и степента на проблема при всеки производител, тъй като целта е била да бъде подпомогнато гръцкото селско стопанство като цяло.
(48)
От друга страна, в съответствие с точка 7, буква а) от съобщението Комисията прилага по отношение на помощите, за които не е изпратено уведомление (15), посоченото съобщение, ако помощта е била изплатена след 17 декември 2008 г. Гръцките власти следователно считат, че точка 7, буква а) от посоченото съобщение се прилага по отношение на въпросните помощи, за които не е изпратено уведомление, тъй като същите са били изплатени на производителите след 17 декември 2008 г.
(49)
Гръцките власти считат, че по отношение на настоящите помощи, предвидени по изключение с междуведомственото постановление от 30 януари 2009 г., са изпълнени всички условия, определени в точка 4.2.2 от Съобщението за временната общностна рамка. По-специално:
а)
помощите са предоставени под формата на режим, тъй като са се основавали на посоченото по-горе междуведомствено постановление;
б)
те са дадени на предприятия, които не са били в затруднение към датата 1 юли 2008 г., в съответствие с основните насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение. Гръцките власти потвърдиха, че тези помощи са предоставени изключително на физически лица и че последните в по-голямата си част са били освободени от гръцкото законодателство от подаване на данъчна декларация, тъй като годишните им доходи са били под 12 000 EUR. Всички производители, които са получили въпросните обезщетения, са имали делови отношения с банки, тъй като тези помощи са били депозирани в банковите им сметки. Гръцките власти потвърждават, че въпросните производители са били платежоспособни и са имали достатъчна възможност за банково финансиране. Следователно тези производители не са били в затруднение при изплащането на настоящите помощи;
в)
режимът на помощ не е приложен към предприятията, действащи в сектора на рибарството;
г)
настоящите помощи не са били помощи за износ, нито помощи, даващи предимство на националните продукти пред вносните продукти;
д)
те са предоставени през 2009 г., следователно преди 31 декември 2010 г., както предвижда точка 4.2.2, буква е) от съобщението за временната общностна рамка, и
е)
размерът на помощта за един производител е варирала от 7 501 EUR до 15 000 EUR.
(50)
В съответствие с точка 4.2.2, буква ж) от съобщението за временната общностна рамка, изменена през октомври 2009 г., въпросните помощи, получени от всеки земеделски производител, не трябва да водят до повишение на общия размер на помощите, получени от съответния земеделски производител през периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2010 г., до равнище, надхвърлящо тавана от 15 000 EUR. Според гръцките власти фактът, че ELGA не е получила от съответния земеделски производител декларация на хартиен носител или в електронен формат за другите помощи de minimis и за помощите въз основа на временната общностна рамка, които е получил през текущата данъчна година, е само една формалност. Следователно неспазването на тази формалност не следва да води до заключението, че условието, определено в точка 4.2.2, буква ж) от съобщението за временната общностна рамка, изменена през октомври 2009 г., не е било изпълнено, още повече че, както показва механографичната система на ELGA, през периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2010 г. Гърция не е предоставяла помощи de minimis на производителите от първичния сектор на селскостопанските продукти, нито помощи въз основа на съобщението за временната общностна рамка.
(51)
Във всички случаи според гръцките власти, от тази сума от 387 404 547 EUR, помощи в размер на 75 382 500 EUR може да се отнесат към приложното поле на Регламента de minimis.
(52)
Гръцките власти считат, че по отношение на горепосочените помощи в размер на 75 382 500 EUR са изпълнени всички условия, определени в Регламент (ЕО) № 1535/2007 относно помощите de minimis. По-специално:
а)
в съответствие с член 3, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1535/2007 за горепосочените помощи съответните земеделски производители не са получили обезщетения, надвишаващи размера от 7 500 EUR на производител за периода от 2008 до 2010 данъчна година;
б)
кумулираният размер на помощите de minimis, предоставени от Гърция на селскостопанските предприятия през периода на трите данъчни години, не е надвишил размера от 75 382 500 EUR, който е максималният кумулиран размер за Гърция в съответствие с член 3, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1535/2007 и приложението към него.
4. Забележки относно мненията на трети страни
(53)
Гърция твърди, че заинтересованите страни не са предоставили доказателства, че въпросните обезщетения са оказали въздействие върху позициите на техните членове на вътрешния пазар.
(54)
Относно забележката, че не е предоставено описание на естеството на лошите климатични условия, гръцките власти подчертават, че такова описание не се изисква от междуведомственото решение относно обезщетенията, и че това, което е трябвало всъщност да се докаже, е било, от една страна, наличието на лоши климатични условия и, от друга страна, дали нанесените вреди са достигнали минималния праг от 30 % спрямо нормалното производство. Освен това в рамките на мненията, които е изпратила на службите на Комисията, Гърция е предоставила аналитични данни относно въпросните климатични условия, подкрепени от съответните метеорологични сведения.
(55)
Относно забележката, че Гърция не е уточнила нито използвания метод за изчисление на въпросните обезщетения, нито минималния праг на понесените загуби, гръцките власти напомнят, че в рамките на мненията, предоставени от тях на Комисията, Гърция е дала подробна информация по тези два въпроса.
(56)
Според гръцките власти изплащането на въпросните обезщетения не е оказало въздействие върху крайните потребители, тъй като намалението на цените на съответните селскостопански продукти не е довело до намаление на цените на дребно. В подкрепа на тази своя теза гръцките власти предоставиха статии в гръцкия печат, които показват, че цените на дребно за редица селскостопански продукти, включително продуктите, до които се отнася настоящият случай, са останали на високи равнища въпреки факта, че продажната цена на едро на тези селскостопански продукти е намаляла.
VI. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
1. Наличие на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора
(57)
Член 107, параграф 1 от Договора обявява за несъвместима с вътрешния пазар всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки. Комисията счита, че горепосочените условия са изпълнени по отношение на мерките в разглеждания случай.
(58)
Мерки, финансирани чрез държавни ресурси
Както следва от съдебната практика на Съда с решение от 22 март 2003 г. по дело C-355/00 Freskot AE с/у Elliniko Dimosio (16) (наричано по-долу „делото Freskot“), това условие е изпълнено в конкретния случай, тъй като съответното национално законодателство определя ясно, че обезщетенията, предоставяни от ELGA, се финансират чрез държавни ресурси и че отговорността за тях се носи от държавата по смисъла на съдебната практика на Съда (17).
В настоящия случай, както и при делото Freskot, от член 5а от Закон № 1790/1988 (вж. също съображение 11) и от другите действащи разпоредби на действащото гръцко законодателство следва, че приходите на ELGA от специалната вноска се събират от агенцията за приходите, постъпват в държавния бюджет като държавни приходи и се изплащат на ELGA от бюджета на Министерството на земеделието (преименувано на Министерство на развитието на селските райони и храните). Следователно фактът, че въпросните вноски се осчетоводяват като държавни приходи е достатъчен, за да се приеме, че предоставените от ELGA обезщетения се вземат от държавни ресурси.
Освен това в съответствие с член 2 от Закон № 1790/1998 (18) с решение на министъра на земеделието ELGA може да изплаща помощи или обезщетения на получателите чрез прехвърляне на ресурси от държавния бюджет или чрез заеми, сключени от ELGA с гаранцията на гръцката държава и поетото от гръцката държава задължение да върне заема.
От съдебната практика на Съда обаче следва, че предимствата, които се предоставят пряко от държавата, както и тези, които се предоставят чрез посредничеството на публичен или частен орган, определен или създаден от държавата, представляват държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора (19). Следователно в случая двата заема на ELGA за обезщетенията, изплатени през 2008 г. и 2009 г. и сключени с гаранция на гръцката държава (вж. съображения 15 и 17), представляват държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, тъй като същите са част от ресурсите на ELGA - частноправно юридическо лице, което е изцяло държавна собственост и е под контрола на министъра на земеделието (вж. също съображение 8).
(59)
Мерки, които водят до засягане на търговията и нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията
Комисията констатира, че въпросните обезщетения дават предимство на националните производители спрямо други производители на Общността, които не получават същото подпомагане. Селскостопанският сектор е отворен за конкуренцията на равнището на Съюза (20) и поради това е чувствителен към всяка мярка в полза на производството в една или друга държава-членка (21). Ето защо има опасност разглежданите обезщетения да нарушат конкуренцията на вътрешния пазар и засягат търговията между държавите-членки.
(60)
Мерки, които поставят в по-благоприятно положение някои предприятия или производството на някои стоки
Съгласно съдебната практика на Съда, за помощи по-специално се считат намеси, облекчаващи под различна форма тежестите, които обичайно натоварват бюджета на едно предприятие и които, без да са субсидии в строгия смисъл на думата, имат същото естество и последици (22).
В решението си по делото Freskot Съдът е достигнал до заключението, че понятието „предприятие“ по смисъла на член 102 от Договора няма предвид организация като ELGA, що се отнася до нейната дейност в рамките на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия (вж. точки 79 и 88 от решението).
В действителност въпросният задължителен застрахователен режим преследва по същество цел на социалната политика, насочена към осигуряване на адекватна защита на всички земеделски стопанства, включително на тези, при които рискът от настъпване на природни бедствия е по-голям (вж. точки 66 и 67 от решението). Застрахователната вноска се отнася до всички селскостопански продукти с единни ставки, които не зависят от риска, на който реално е изложен производителят (въз основа на принципа на солидарност). ELGA се контролира от държавата, като се има предвид, че размерът на вноската, определящ приходите, както и процентите на обезщетение се определят от компетентните министри.
Както Съдът е установил в своето решение от 22 януари 2002 г. по дело C-218/00, Cisal/INAIL (23), в случая двата съществени елемента на застрахователния режим на ELGA, а именно размерът на обезщетенията и този на вноските, се контролират от държавата и задължителното членство, с което се характеризира режимът, е абсолютно необходимо за финансовата му стабилност, както и за прилагането на принципа на солидарност, който предполага, че обезщетенията, изплащани на застрахованото лице, не са пропорционални на вноските, направени от него.
За разлика от обстоятелствата по делото Cisal/INAIL обаче, получателите на застрахователните обезщетения от агенция ELGA са предприятия, осъществяващи стопанска дейност. Следователно фактът, че самата ELGA не осъществява стопанска дейност, не е достатъчен, за да се приеме, че получателите на застрахователните обезщетения, изплащани от тази агенция, не са предприятия по смисъла на Договора и не са потенциални получатели на държавна помощ (вж. решението по делото Freskot, точка 80).
Във връзка с въпроса за икономическото предимство Съдът просто посочва в точка 84 от решението по делото Freskot, че „при тези условия следва да се отговори, от една страна, на въпроса дали - и ако е така, то в каква степен - при липсата на задължително застраховане гръцките земеделски стопанства е трябвало и действително са могли да се застраховат в частни застрахователни дружества или да вземат други мерки, за да се защитят по адекватен начин срещу последиците, до каквито водят природните бедствия за тези стопанства, и, от друга страна, до каква степен вноската отговаря на действителната икономическа стойност на обезщетенията, предоставени от ELGA в рамките на задължителното застраховане, ако тази стойност може все пак да бъде изчислена“. В следващата точка обаче Съдът изтъква, че „…Съдът не разполага с фактически или правни обстоятелства, за да отговори на онази част от поставения въпрос, която се отнася до евентуалното определяне като държавна помощ на обезщетенията, предоставени от ELGA в рамките на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия…“ В точка 87 от решението по делото Freskot обаче Съдът изтъква, че „…Съдът не разполага с фактически или правни обстоятелства, за да отговори на онази част от поставения въпрос, която се отнася до евентуалното определяне като държавна помощ на обезщетенията, предоставени от ELGA в рамките на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия…“
(61)
Съдебната практика на Съда потвърждава, че нито социалният характер на мярката (24), нито фактът, че тя е изцяло или отчасти финансирана от вноски, наложени от публичните власти и събирани от съответните предприятия (25), не са достатъчни, за да не бъде мярката определена като помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, който не разграничава мерките за държавна намеса в зависимост от причините или целите, а ги определя в зависимост от техните последици (26).
Обезщетенията, изплатени през 2008 г. от ELGA по силата на задължителния застрахователен режим, са били за определени гръцки селскостопански продукти от растителен и животински произход, а изплатените през 2009 г. са били за определени растителни култури. Оттук следва, че обезщетенията, изплатени от ELGA на местните производители на селскостопански продукти, могат да представляват избирателно финансово предимство за тези производители спрямо други производители от Съюза, които не получават същата помощ.
Освен това в случаи, представляващи по-голям риск по отношение на настъпването на вреди, причинени от природни бедствия, е съмнително дали земеделските стопанства ще могат да получат застрахователно покритие от частен застраховател при подобни условия. Комисията следователно счита, че при тези обстоятелства обезщетенията, изплатени от ELGA чрез въпросния режим, представляват избирателно финансово предимство за получателите.
(62)
С оглед на решението на Съда по делото Freskot (вж. точка 86) може все пак да се постави въпросът дали въпросната мярка не може да бъде обоснована с естеството или общата структура на системата, което следва да бъде доказано от съответната държава-членка (27). Следва да се прецени дали специфичните характеристики на селскостопанския сектор и подчертаната му зависимост от определени климатични условия, както и уязвимостта му към природните бедствия в Гърция, могат да направят необходимо въвеждането на държавен режим, осигуряващ минимално равнище на обезщетение въз основа на принципа на солидарност. Независимо от това една мярка, която предвижда изключения от прилагането на общата (пара)фискална система, може да бъде обоснована от естеството и общата структура на системата, ако съответната държава-членка може да докаже, че тази мярка произтича пряко от основните или ръководните принципи на тази система. Трябва да се разграничават, от една страна, целите, поставени на конкретен режим и които са външни за него, и от друга страна, вътрешно присъщите на самата система механизми, които са необходими за постигането на тези цели (28).
Тъй като става ясно, че ELGA не се финансира само от парафискални вноски, но и от преки държавни вноски, подобна аргументация, основаваща се на солидарността между производителите, не може да се приложи, така че режимът следва да бъде разглеждан като избирателен в своята цялост.
Следователно в случая обезщетенията, изплатени на производителите през 2008 г., а именно 386 986 648 EUR, не са финансирани в по-голямата си част от специалните задължителни застрахователни вноски, тъй като последните са в размер само на 88 353 000 EUR. В този случай обезщетенията, изплатени на застрахованите производители, не могат вече да бъдат разглеждани като финансирани единствено от застрахователните вноски (29).
(63)
Относно обезщетенията, изплатени през 2009 г., а именно 415 019 452 EUR, Комисията констатира, че последните не са финансирани от специалните задължителни застрахователни вноски, чийто размер през 2009 г. е възлизал на 57 015 388 EUR. Тези обезщетения са били предвидени с междуведомственото постановление от 30 януари 2009 г. като застрахователно покритие от изключителен характер поради загубите на растениевъдна продукция и не са част от обезщетенията, които ELGA е трябвало да изплати през 2009 г. на производителите за възмездяване на вредите в рамките на задължителната застрахователна система. Следователно твърдението на гръцките власти, че и тези обезщетения следва да бъдат разглеждани като същински компенсации, не може да бъде прието от Комисията.
(64)
За да може да изплати тези високи обезщетения на производителите на селскостопански продукти, ELGA е трябвало да сключи два заема, които ще бъдат погасени за десетгодишен период (вж. съображения 16 и 17). Въз основа на предоставените от гръцките власти данни във връзка с динамиката на годишните плащания на лихвите и главницата по тези два заема се налага констатацията, че ELGA няма да бъде в състояние да финансира погасителните си годишни вноски за десетгодишните периоди на заемите чрез приходите си от специалните застрахователни вноски на производителите, още повече че тези вноски трябва да послужат за изплащане на обезщетенията за вредите, които ще настъпят през посочените години.
(65)
В рамките на предоставената допълнителна информация гръцките власти посочиха, че новият Закон № 3877/2010 относно системата за защита и застраховка на селскостопанската дейност е приет с оглед повишаване на приходите на ELGA.
Комисията счита, че този закон може наистина да допринесе за оздравяване на дейността на ELGA в бъдеще. Едно увеличаване на приходите на ELGA в бъдеще не дава обаче основания да се направи заключението, че то ще бъде достатъчно за погасяването на въпросните заеми и за изплащането на обезщетенията на производителите през съответните години.
По този начин чрез новия заем, сключен за 2009 г., ELGA е натоварила прекомерно приходите, които агенцията ще получи през следващите 10 години, след като е била вече натоварена с връщането на заема, който е бил сключен от нея за 2008 г. и за който е ангажирала в аванс застрахователните вноски за следващите години. Както посочват заинтересованите страни (вж. съображения 34 и 35), този проблем може да бъде само утежнен от наличието на два допълнителни заема, които ELGA също е договорила през 2009 г. Не може следователно да се изключи, че въпросните мерки ще бъдат финансирани и чрез други държавни ресурси, до които ELGA има достъп.
(66)
Във всички случаи изглежда, че различните подходи, прилагани в рамките на режима на помощ, към предприятия, които се намират в подобно фактическо и правно положение, не могат да бъдат обосновани с целите за солидарност на въпросния режим, поставен в контекста на гръцкото законодателство относно обезщетяването на вредите, причинени от природни явления. Първо, подобни или съпоставими рискове са за сметка на самите предприятия в други сектори, които не са в обхвата на настоящия режим, и второ, очевидно е, че дори в селскостопанския сектор, обхванат от този режим, някои производители ще бъдат винаги изложени повече от други на определени рискове (поради характера на своето производство или географското си положение), така че изплатените помощи ще бъдат винаги изплащани предимно на някои категории производители за сметка на останалите.
(67)
На тези основания Комисията достига до заключението, че обезщетенията, изплатени на производителите на селскостопански продукти от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от Договора и представляват държавни помощи.
(68)
Необходимо е следователно да се провери дали съществува възможност да се предостави дерогация от общия принцип на забрана на държавните помощи, установен в член 107, параграф 1 от Договора.
2. Квалификация на мерките като неправомерни помощи
(69)
Тъй като помощите са предоставени и изплатени, без да е отправено предварително уведомление за тях, същите са неправомерни по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999.
3. Оценка на съвместимостта на помощите в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС
(70)
В съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес, могат да се приемат за съвместими с вътрешния пазар.
(71)
За да могат да се възползват от тази дерогация, въпросните помощи трябва да спазват разпоредбите на правните текстове, приложими по времето на тяхното предоставяне, т.е. през 2008 г. и 2009 г. В случая става въпрос за основните насоки на Общността относно държавните помощи за селскостопанския и горския сектор за периода 2007-2013 г. и по-специално за глава V.Б относно помощите за обезщетяване на вреди, нанесени на селскостопанската продукция или средствата за производство, и по-специално на разпоредбите на точка V.Б.3 относно помощите, предназначени за обезщетяване на земеделските производители за загубите, причинени от лоши климатични условия, както и на член 11 от регламента за групово освобождаване.
Следва да се отбележи, че разпоредбите на глава V.Б.4 от основните насоки относно помощите в полза на борбата срещу болестите по животните и по растенията трябва да се прилагат за някои производства, за които през 2009 г. е предоставена помощ на производителите (ориенталски тютюн, летни картофи). Въпреки това, тъй като гръцките власти доказаха, че болестите по тези производства са причинени от лошите климатични условия (вж. също съображение 44), в съответствие с бележка под линия 31 в глава V.Б.4 от основните насоки Комисията извърши оценка на мерките за помощ с оглед на разпоредбите на подглава V.Б.3.
(72)
Условията, предвидени в горепосочените разпоредби от основните насоки, които са от значение в случая, са следните:
а)
в съответствие с точка 125 от основните насоки метеорологичните явления, като слана, градушка, дъждове или суша, т.е. явления като тези в настоящия случай, причинили загуби на някои селскостопански продукции в Гърция през 2008 г. и 2009 г., могат да бъдат приравнени на природни бедствия, когато степента на вредите достигне определен праг от нормалното производство. Обезщетенията за тези приравнени явления допринасят за развитието на селскостопанския сектор и следва да бъдат разрешени в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
По този начин, за да отговарят на условията за помощ, загубите вследствие на лошите климатични условия трябва да са не по-малко от 30 % от средното годишно производство на заинтересованото лице през предходния тригодишен период или от средния размер за трите години, който се базира на предходния петгодишен период, като от него се извадят най-високата и най-ниската стойност. В съответствие с точка 128 от основните насоки Комисията може да приеме други методи на изчисление на нормалното производство, в това число регионални референтни стойности, при условие че тези методи са представителни, а не се основават на необичайно високи добиви;
б)
уведомленията за мерките за помощ трябва да включват в своя подкрепа съответни метеорологични данни. Освен това неблагоприятното метеорологично явление, което може да бъде приравнено на природно бедствие, трябва да бъде официално признато от публичните власти;
в)
брутният интензитет на помощта не може да надвишава 80 % (90 % в необлагодетелстваните райони или в областите, посочени в член 36, буква а), подточки i), ii) и iii) от Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета от 20 септември 2005 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (30), определени от държавите-членки в съответствие с членове 50 и 94 от същия регламент) от намалението на приходите от продажба на продукта, изчислено, като се извади:
i)
произведението на количеството, произведено през годината, когато е настъпило неблагоприятното метеорологично явление, и средната продажна цена, получена през същата година,
от
ii)
произведението на средното годишно количество, произведено през предходния тригодишен период (или средното количество за трите години, което се базира на предходния петгодишен период, като от него се извадят най-високата и най-ниската стойност), и получената средна продажна цена.
Размерът, даващ право за получаване на помощи, може да бъде увеличен с другите разходи, направени от земеделския производител специално поради несъбирането на реколта вследствие на неблагоприятното метеорологично явление;
г)
максималният размер на загубите с право на помощи трябва да бъде намален с всяка сума, получена по силата на застрахователен режим, и с разходите, които не са направени поради неблагоприятното метеорологично явление;
д)
загубите следва да се изчисляват на равнището на отделното стопанство, но Комисията може да приеме използването на средни стойности, при условие че са представителни и не водят до прекомерни обезщетения в полза на някой получател;
е)
получателят следва във всички случаи да понесе част от разходите (точка 125, буква г) от основните насоки);
ж)
режимите следва да бъдат въведени не по-късно от три години, а помощите да бъдат изплатени не по-късно от четири години след извършените разходи или загубите.
(73)
По отношение на помощите за обезщетение в размер на 373 257 465,71 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, причинени от лошите климатични условия, Комисията констатира, че тези помощи отговарят в по-голямата си част, а именно за сумата от 347 193 466,52 EUR (вж. съображение 42), на разпоредбите на основните насоки и на регламента за групово освобождаване, посочени в съображение 72. Що се отнася до помощите за последователните загуби на същата растениевъдна продукция в размер на 2 472 785,97 EUR, те също отговарят в по-голямата си част, а именно за сумата от 2 300 185,51 EUR, на разпоредбите на основните насоки и на регламента за групово освобождаване, посочени в съображение 72.
(74)
По-специално, както показва таблицата в съображение 42, условието, изложено в съображение 72, буква а), е изпълнено, т.е. прагът на вредите е достигнал 30 % от нормалното производство по отношение на помощите за обезщетение в размер на 347 193 466,52 EUR. Що се отнася до помощите за последователните загуби, за 93,02 % от общия размер на тези помощи, т.е. за 2 300 185,51 EUR, степента на вредите е унищожила повече от 30 % от нормалното производство и следователно условието, изложено в съображение 72, буква а), също е изпълнено.
(75)
Въз основа на информацията, предоставена от гръцките власти (вж. съображение 39), брутните интензитети на въпросните помощи за обезщетение спрямо намалението на приходите от продажбата на продукта, спазват горните граници, определени от член 11 от регламента за групово освобождаване (вж. съображение 72, буква в). Въпреки това изчислението на интензитетите не се основава на средното количество, произведено през предходния тригодишен период (или на средното количество за три години), в съответствие с член 2 от регламента за групово освобождаване, тъй като за въпросните помощи за обезщетение е бил приложен друг метод за изчисление на нормалното производство (вж. съображение 40 относно описанието на метода на изчисление).
(76)
В съответствие с точка 128 от основните насоки Комисията може да приеме други методи на изчисление, освен предвидения в член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване, при условие че тези методи са представителни, а не са основани на необичайно високи добиви. След като анализира описанието на метода на изчисление, използван в случая, Комисията счита, че той отговаря на горепосочената разпоредба на основните насоки и че с оглед на интензитетите на настоящите помощи, няма риск от прекомерно обезщетение за понесените загуби.
(77)
Комисията констатира също така, че метеорологичните данни, предоставени от Гърция, относно събитията, настъпили по време на 2007-2008 стопанска година, доказват наличието на климатични събития, които могат да обосноват отпускането на въпросните обезщетения.
(78)
От друга страна, в съответствие с предоставената информация относно въпросните помощи (вж. съображение 39), последните са били намалени със сумите, които евентуално са получени от застрахователно дружество, и с разходите, които не са направени поради събитието, причинило загубите. Освен това загубите са изчислени на равнище отделно стопанство. И накрая, спазени са сроковете, посочени в съображение 72, буква ж), за изплащане на помощите след загубите.
(79)
С оглед на гореизложеното Комисията е в състояние да заключи, че по отношение на помощите за обезщетение в размер на 349 493 652,03 EUR, предоставени от ELGA на производителите през 2008 г. за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, от които 2 300 185,51 EUR се отнасят до помощи за последователни загуби на същата растениевъдна продукция, са изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(80)
От друга страна, както показва таблицата в съображение 42, по отношение на помощите за обезщетение в размер на 26 063 999,19 EUR, предоставени през 2008 г. от ELGA на производителите на селскостопански продукти за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, не е спазена разпоредбата на член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване относно прага на вредите спрямо нормалното производство. Комисията констатира, че тези помощи за обезщетение не са съвместими с всички съответни условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(81)
Що се отнася до помощите за обезщетение в размер на 7 338 119,74 EUR, предоставени през 2008 г. от ELGA на земеделските производители за загуби на животновъдни активи, от съображение 43 следва, че според гръцките власти тези помощи са изплатени в рамките на специфичната задължителна застрахователна система, поради което те не представляват държавни помощи. Въпреки че посочените власти стигат до това заключение за всички помощи за обезщетение, предоставени от ELGA през 2008 г. и 2009 г., единствено по отношение на въпросните помощи те не са предоставили допълнителна информация, която би могла да квалифицира тези помощи като съвместими с основните насоки. Поради тази причина Комисията достига до заключението, че тези помощи не отговарят на съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
Във всички случаи Комисията държи да подчертае, че съответната държава-членка, за да изпълни задължението си за сътрудничество с Комисията, трябва да предостави всички данни, които биха позволили на тази институция да провери дали са изпълнени условията за дерогацията, от която държавата иска да се възползва (31). В конкретния случай гръцките власти така и не се позоваха на прилагането на основните насоки, нито предоставиха документ, който да позволи на Комисията да проучи данните в светлината на тези основни насоки, и то въпреки указанията, дадени от Комисията в точка 21 от решението за откриване на официалната процедура по разследване.
(82)
Що се отнася до помощите в размер на 114 374,86 EUR за загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки, тези помощи не попадат в обхвата на разпоредбите на глава V от основните насоки относно управлението на рискове и кризи. В съответствие с точка 23 от основните насоки, при мерките за помощ, които не попадат в обхвата на основните насоки, Комисията извършва проверка на всеки отделен случай и одобрява мерки от този вид само ако приносът за развитието на сектора компенсира до голяма степен опасностите от нарушаване на конкуренцията, свързани с тези мерки.
Съгласно точка 113 от основните насоки, когато става въпрос да се разреши държавна помощ за управление на рискове, следва да се предвиди изискването за минимално участие от страна на производителите в покриването на загубите, с оглед да бъде намалена опасността от нарушаване на конкуренцията и производителите да бъдат насърчени да сведат до минимум рисковете. В случая обаче интензитетът на предоставените помощи е бил 100 % и според Комисията пълната липса на участие от страна на производителите в покриването на загубите има вероятност да създаде опасност от нарушаване на конкуренцията. Поради тази причина Комисията счита, че в случая от производителите е трябвало да бъде поискано минимално участие в размер на 20 %. Ето защо тези помощи са съвместими с общия пазар до 80 % от своя интензитет, т.е. до 91 500 EUR. За останалата част от сумата обаче, отговаряща на 20 % от техния интензитет, въпросните помощи се разглеждат като несъвместими с вътрешния пазар.
(83)
Що се отнася до помощите за корективни действия вследствие на административни грешки по невнимание в докладите за оценка относно помощите за загубите на растениевъдна продукция и животновъдни активи, Гърция е предоставила само общия размер на тези помощи, а именно 3 803 901,72 EUR. Сумите за корективните действия във връзка с помощите за обезщетение за загубите на растениевъдна продукция и животновъдни активи, както и за загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки (вж. съображения 41, 42 и 43), не бяха обаче уточнени в рамките на допълнителната информация, изпратена от гръцките власти на Комисията. Като се има предвид, че корективните действия са били във връзка с административни грешки, представляващи задължения на ELGA към получателите на въпросните помощи, Комисията достига до заключението, че тези корективни помощи може да са били част от въпросните помощи за обезщетение. Въпреки това, като се има предвид, че само помощите за обезщетение за загубите на растениевъдна продукция в размер на 349 666 252,49 EUR (вж. съображение 75) сe считат за съвместими от Комисията, Комисията достига до заключението, че само корективните действия във връзка с посочените помощи за обезщетение могат да бъдат разглеждани като помощи, които изпълняват съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и могат да се ползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(84)
От помощите за обезщетение в размер на 415 019 452 EUR, изплатени през 2009 г. от ELGA на земеделските производители, помощи в размер на 27 614 905 EUR отговарят на разпоредбите на основните насоки и на регламента за групово освобождаване, както са описани в съображение 73.
(85)
Въз основа на подробните данни, предоставени от гръцките власти за всяка помощ за обезщетение, изплатена от ELGA през 2009 г. (вж. съображение 37) Комисията можа да установи, че условието, изложено в съображение 73, буква а), а именно че прагът на вредите трябва да бъде не по-малко от 30 % от нормалното производство, е изпълнено по отношение на помощите за обезщетение в размер на 27 614 905 EUR.
(86)
Както следва от съображения 76-79 относно част от помощите, предоставени от ELGA през 2008 г., същите заключения могат да се приложат и относно помощите, предоставени през 2009 г. в размер на 27 614 905 EUR, а именно че последните отговарят и на всички други условия, определени в съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване.
(87)
По-специално въпросните интензитети на помощите, използваният в случая метод на изчисление, метеорологичните данни относно събитията, настъпили през 2008-2009 стопанска година (вж. таблицата в съображение 44), изключването на прекомерни обезщетения за понесените загуби, както и сроковете за изплащане на помощите след загубата, отговарят на съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване.
(88)
На базата на гореизложеното Комисията констатира, че помощите в размер на 27 614 905 EUR, изплатени от ELGA на земеделските производители през 2009 г., могат да бъдат разглеждани като съвместими със съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване. Те могат следователно да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(89)
По отношение на останалата сума от тези помощи, а именно 387 404 547 EUR, Комисията, противно на гледната точка на гръцките власти (вж. съображение 46), констатира, че същата не може да бъде разглеждана като съвместима с условията, изложени в член 11 от регламента за групово освобождаване.
(90)
Въз основа на подробните данни, предоставени от Гърция относно всяка помощ, предоставена през 2009 г., следва, че неблагоприятните метеорологични явления в случая не попадат в обхвата на определението за неблагоприятни метеорологични условия, които могат да бъдат приравнени на природно бедствие, изложено в член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване, тъй като въпросните неблагоприятни климатични условия са унищожили по-малко от 30 % от нормалното производство на засегнатите земеделски производители. Освен това нормалното производство в случая не е било определено в съответствие с член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване (32) и следователно въпросните интензитети на помощите не са били определени в съответствие с начина на изчисление, предвиден в член 11, параграф 2 от регламента за групово освобождаване.
(91)
От друга страна, гръцките власти считат, че въпросните помощи отговарят също така на всички условия, за да бъдат считани за съответстващи на член 107, параграф 3, буква б) от Договора и на съобщението за временната общностна рамка (вж. съображения 47-50).
(92)
Комисията счита, че по отношение на въпросните помощи, за които не е изпратено уведомление и които са били предоставени изцяло през 2009 г., член 107, параграф 3, буква б) от Договора не може да се приложи пряко, тъй като Комисията е приела съобщението за временната общностна рамка, което се прилага от 17 декември 2008 г., въз основа на тази разпоредба. В точка 4.2.2, буква з) от съобщението изрично се изключват от приложното поле на съобщението предприятията, занимаващи се с първично производство на селскостопански продукти. Съгласно съдебната практика в специфичната област на държавните помощи Комисията е обвързана от рамките и съобщенията, които тя приема, доколкото те не се отклоняват от нормите на Договора (33). Впрочем когато е преценила в точка 4.2.2, буква з) от временната рамка, че режимът на помощ (имащ за цел, нека напомним, да насърчи достъпа до финансиране в условията на икономическа и финансова криза) не се прилага за предприятия, занимаващи се с първично производство на селскостопански продукти, Комисията тогава е счела, че с оглед на значителните смущения на конкуренцията, които може да настъпят в този сектор, такива помощи не са необходими, нито пропорционални по смисъла на член 107, параграф 3, буква б) от Договора до влизането в сила на специфични правила и прагове, приети за този сектор (34). Гледната точка на Комисията е, че съобщението, такова каквото е било в сила към онзи момент, се прилага в случая към помощите, предоставени през периода от 17 декември 2008 г. до 27 октомври 2009 г.
Основните насоки, приложими към момента, когато са предоставени въпросните помощи, са Основните насоки на Общността относно държавните помощи за селскостопанския и горския сектор за периода 2007-2013 г. Както обаче следва от съображение 90, лошите климатични условия, настъпили в конкретния случай, са унищожили по-малко от 30 % от нормалното производство на засегнатите земеделски производители. Оттук следва, че съответните разпоредби на основните насоки не могат да се считат за изпълнени по отношение на въпросните помощи за обезщетение.
(93)
Както се вижда от съображение 48, гръцките власти считат, че точка 7, буква а) от съобщението се прилага по отношение на въпросните помощи, за които не е изпратено уведомление, тъй като същите са били отпуснати на производителите след 17 декември 2008 г.
Комисията обаче счита, че възможността за обявяване на помощите за селскостопанския сектор като съвместими по силата на съобщението за временната общностна рамка може да включва само помощите в селскостопанския сектор, отпуснати след 28 октомври 2009 г. - датата, на която е влязло в сила изменението на съобщението за временната общностна рамка, предвиждащо ограничен размер на съвместима помощ за предприятията, занимаващи се с първично производство на селскостопански продукти.
(94)
В случая от подробните данни, предоставени от гръцките власти за всяка помощ, отпусната от ELGA през 2009 г., следва, че почти всички въпросни помощи са предоставени на производителите на селскостопански продукти на дати, предхождащи горепосочената дата 28 октомври 2009 г. Всъщност по-голямата част от помощите е предоставена през периода от март 2009 г. до юли 2009 г., а друга част - през септември 2009 г.
(95)
Комисията достига следователно до заключението, че въпросните помощи не отговарят на изискванията на съобщението и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(96)
Комисията признава обаче, че за помощите, предоставени от ELGA на производителите на селскостопански продукти на дати след горепосочената дата 28 октомври 2009 г. (много малко от тези помощи са предоставени през декември 2009 г. и през ноември 2010 г.), могат да бъдат приложени измененията, направени в съобщението по отношение на селскостопанския сектор.
(97)
Въпросните помощи отговарят на условията, определени в точка 4.2.2 от съобщението за временната общностна рамка. Въпреки това условието, установено в точка 4.2.2, буква ж) от посоченото съобщение, не е спазено, тъй като ELGA не е получила от засегнатите земеделски производители декларация относно другите помощи de minimis и относно помощите, основаващи се на мярката по силата на временната общностна рамка, които същите са получили през текущата данъчна година. Комисията обаче счита за основателен аргумента на гръцките власти, според който в случая това изискване е само формалност, тъй като през периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2010 г. Гърция не е предоставяла на селскостопански предприятия помощи de minimis, нито помощи въз основа на съобщението за временната общностна рамка. Комисията следователно достига до заключението, че помощите, към които се прилага съобщението, отговарят на условията, определени в точка 4.2.2 от посоченото съобщение, и могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(98)
Освен това Комисията счита, че не е невъзможно част от посочените помощи в размер на 75 382 500 EUR да отговарят на всички условия, определени в Регламент (ЕО) № 1535/2007 (вж. съображения 51 и 52).
VII. ЗАКЛЮЧЕНИЯ
(99)
Обезщетенията, изплатени от ELGA на производителите през 2008 г. в размер на 386 986 648 EUR, са финансирани само отчасти от специалните задължителни вноски, изплатени от земеделските производители, тъй като през 2008 г. тези вноски са възлизали само на 88 353 000 EUR. Що се отнася до обезщетенията, изплатени през 2009 г. в размер на 415 019 452 EUR, те не са финансирани посредством използване на специалните задължителни вноски.
(100)
По отношение на двата заема, които ELGA е била принудена да сключи, за да изплати посочените обезщетения на производителите, се налага констатацията, че ELGA няма да бъде в състояние да финансира чрез приходите си от специалните застрахователни вноски на производителите годишните плащания на лихвите и главницата за десетгодишния период, предвиден за погасяването на тези заеми, още повече че тези вноски трябва да послужат за изплащане на обезщетенията за вредите, които ще настъпят през посочените години.
(101)
Оттук с оглед на гореизложеното следва, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, не могат да бъдат разглеждани като финансирани единствено от вноските, плащани от производителите като специални застрахователни вноски. На това основание Комисията достига до заключението, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от Договора и представляват държавни помощи.
(102)
Комисията констатира, че Република Гърция е привела в действие посочените помощи в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора.
(103)
Относно помощите за обезщетение, предоставени през 2008 г. в рамката на специалния задължителен застрахователен режим, Комисията:
а)
достига до заключението за съвместимост на държавните помощи в размер на 349 493 652,03 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, от които сума в размер на 2 300 185,51 EUR се отнася до помощи за последователни загуби на същата растениевъдна продукция. Комисията счита, че по отношение на посочените помощи са били изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора;
б)
счита, че по отношение на държавните помощи в размер на 33 402 118,93 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за някои загуби на растениевъдна продукция и животновъдни активи, не са били изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи са несъвместими с вътрешния пазар;
в)
счита, че държавните помощи в размер на 114 374,86 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за загуби на растениевъдна продукция, причинени от мечки, могат да предизвикат опасност от нарушаване на конкуренцията и следователно са несъвместими с вътрешния пазар;
г)
счита, че от държавните помощи в размер на 3 803 901,72 EUR, предоставени за корективни действия вследствие на грешки в докладите за оценка, само корективните действия, отнасящи се до помощи за обезщетение в размер на 349 493 652,03 EUR за загубите на растениевъдна продукция, както и корективните действия, отнасящи се до помощи за обезщетение в размер на 91 500 EUR за загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки, отговарят на съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора. От друга страна, останалите държавни помощи, предоставени за корективни действия, не отговарят на съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(104)
Относно помощите за обезщетение, предоставени през 2009 г. по силата на междуведомственото решение, Комисията:
а)
достига до заключението за съвместимост на държавните помощи в размер на 27 614 905 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция. Комисията счита, че по отношение на посочените помощи са изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора;
б)
достига до заключението, че за държавните помощи в размер на 387 404 547 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция:
-
по отношение на помощите, които са били отпуснати на дати, предхождащи датата 28 октомври 2009 г. (35), на която е влязло в сила изменението на съобщението, имащо за цел включването на селскостопанските предприятия, не са изпълнени съответните разпоредби на съобщението, на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи са несъвместими с вътрешния пазар. Това заключение не засяга помощите, които към момента на предоставянето им са отговаряли на всички условия, определени в приложимия регламент de minimis,
-
по отношение на помощите, които са предоставени след 28 октомври 2009 г., Комисията достига до заключението, че те отговарят на всички условия, определени в съобщението, и следователно могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Обезщетенията, изплатени от гръцката агенция за селскостопанско застраховане (наричана по-долу „ELGA“) на производителите на селскостопански продукти през 2008 г. и 2009 г., представляват държавни помощи.
2. Помощите за обезщетение, предоставени през 2008 г. в рамката на специалния задължителен застрахователен режим, са съвместими с вътрешния пазар, що се отнася до помощите в размер на 349 493 652,03 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, както и до помощите, свързани със загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки, в размер на 91 500 EUR и с корективни действия, предприети в рамките на горепосочените помощи. Помощите за обезщетение, възлизащи на останалата сума и изплатени през 2008 г. в рамката на специалния застрахователен режим, са несъвместими с вътрешния пазар.
3. Помощите за обезщетение в размер на 27 614 905 EUR, които са предоставени през 2009 г. по силата на Междуведомствено решение № 262037 на министрите на икономиката и на развитието на селските райони от 30 януари 2009 г., са съвместими с вътрешния пазар.
Помощите за обезщетение в размер на 387 404 547 EUR, които са предоставени на производителите на дати, предхождащи датата 28 октомври 2009 г., са несъвместими с вътрешния пазар. Това заключение не засяга помощите, които към момента на предоставянето им са отговаряли на всички условия, определени в Регламент (ЕО) № 1535/2007.
Член 2
1. Гърция предприема всички необходими мерки за възстановяване от получателите на несъвместимите помощи, посочени в член 1, които вече са им предоставени неправомерно.
2. Помощите, които следва да се възстановят, включват лихви, изчислени от датата, на която помощите са предоставени на получателите, до датата на възстановяването им.
3. Лихвите се изчисляват с натрупване в съответствие с разпоредбите на глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (36).
4. Възстановяването се извършва без забавяне и в съответствие с процедурите, предвидени от националното законодателство, при условие че те позволяват незабавното и ефективно изпълнение на настоящото решение.
Член 3
Възстановяването на помощта, посочена в член 1, параграфи 2 и 3, се извършва незабавно и ефективно. Гърция гарантира прилагането на настоящото решение в срок от четири месеца от датата на уведомяване за него.
Член 4
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение Гърция предоставя на Комисията следната информация:
а)
общата сума (главница и лихви), подлежаща на възстановяване от получателите;
б)
подробно описание на вече предприетите или планираните мерки за изпълнение на настоящото решение;
в)
документи, доказващи, че на получателите е наредено да възстановят помощта.
2. Гърция уведомява Комисията за напредъка, постигнат вследствие на предприетите национални мерки за изпълнение на настоящото решение, до пълното възстановяване на помощта, посочена в член 1, параграфи 2 и 3.
3. След изтичане на двумесечния срок, посочен в параграф 1, при обикновено искане от страна на Комисията Гърция предава доклад относно вече предприетите и планираните мерки за спазване на настоящото решение. Този доклад предоставя също подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателите.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 7 декември 2011 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-7 ta’ Diċembru 2011
dwar ħlasijiet ta’ kumpens mogħtija mill-Organizzazzjoni Griega tal-Assigurazzjoni Agrikola (ELGA) matul l-2008 u l-2009
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 7260)
(It-test bil-Grieg biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/157/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li talbet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tat-Trattat (1),
Billi:
I. PROĊEDURA
(1)
Wara li l-Kummissjoni rċeviet xi informazzjoni mill-istampa dwar il-ħlasijiet ta’ kumpens li jammontaw għal EUR 425 miljun li l-Organizzazzjoni Griega tal-Assigurazzjoni Agrikola (minn hawn ‘il quddiem ELGA) kienet qed tipprevedi li tħallas bi tweġiba għall-protesti li seħħew fil-Greċja f’Jannar 2009 minn għadd kbir ta’ produtturi ta’ prodotti agrikoli minħabba telf li kienu sofrew fid-dħul tagħhom matul is-sena 2008 minħabba kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena, saret laqgħa bilaterali mal-awtoritajiet Griegi fl-4 ta’ Frar 2009. Wara din il-laqgħa, ir-rappreżentanza permanenti Griega fi ħdan l-Unjoni Ewropea bagħtet xi informazzjoni rigward din il-miżura permezz ta’ ittra datata d-9 ta’ Frar 2009.
(2)
Permezz tal-ittra tat-23 ta’ Frar 2009, il-Kummissjoni talbet aktar informazzjoni. Permezz ta’ ittra tal-20 ta’ Marzu 2009, l-awtoritajiet Griegi kienu wieġbu lill-Kummissjoni li l-ELGA kienet ħadet self sabiex tħallas il-kumpens ta’ EUR 425 miljun inkwistjoni kif ukoll self ieħor ta’ EUR 444 miljun li parti kbira minnu kienet maħsuba għall-ħlas ta’ kumpens matul is-sena 2008 għall-ħsara li saret lill-produzzjoni tal-ħxejjex u lill-bhejjem ikkawżata wkoll minn kawżi koperti mill-ELGA.
(3)
Is-servizzi tal-Kummissjoni kienu talbu aktar informazzjoni permezz tal-ittra datata l-4 ta’ Mejju 2009. L-awtoritajiet Griegi wieġbu permezz tal-ittra datata s-16 ta’ Ġunju 2009. Permezz tal-ittra tat-13 ta’ Lulju 2009, is-servizzi tal-Kummissjoni kienu infurmaw lill-awtoritajiet Griegi li l-miżura ta’ kumpens ta’ EUR 425 miljun għas-sena 2009 kienet ġiet irreġistrata bħala każ suspettat taħt in-nru KS 196/2009 u li l-miżura ta’ kumpens ta’ EUR 444 miljun imħallsa fl-2008 kienet ikkunsidrata għall-parti li tirrigwarda d-danni kkawżati minn kawżi koperti mill-ELGA, bħala għajnuna illegali skont l-Artikolu 1(f) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 (*) tat-Trattat tal-KE (2) u ġiet irreġistrata taħt in-nru NN 39/09.
(4)
Wara l-ittra ta’ tweġiba tal-awtoritajiet Griegi, datata t-18 ta’ Awwissu 2009, is-servizzi tal-Kummissjoni talbu aktar informazzjoni permezz ta’ ittra datata l-14 ta’ Settembru 2009. Barra minn hekk, permezz tal-ittra msemmija hawn fuq, il-Kummissjoni infurmat lill-awtoritajiet Griegi li, wara li l-imsemmija awtoritajiet ipprovdew l-informazzjoni li l-kumpens ta’ EUR 425 miljun għas-sena 2009 tħallas lill-bdiewa kkonċernati, il-ħlasijiet inkwistjoni ġew irreġistrati wkoll bħala għajnuna illegali skont l-Artikolu 1(f) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999, bin-numru NN 39/09 ukoll.
(5)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tiftaħ il-proċedura ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea fl-20 ta’ Marzu 2010 (3). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati sabiex iressqu l-kummenti tagħhom dwar il-miżura inkwistjoni. Il-Kummissjoni rċeviet kummenti min-naħa ta’ partijiet terzi, li ntbagħtu lill-awtoritajiet Griegi fis-6 ta’ Mejju 2010. L-awtoritajiet Griegi bagħtu l-osservazzjonijiet tagħhom fuq il-kummenti tal-partijiet interessati fil-21 ta’ Lulju 2010.
(6)
L-awtoritajiet Griegi pprovdew aktar informazzjoni rigward l-għajnuna inkwistjoni fl-4 ta’ Ġunju 2010, fl-10 ta’ Settembru 2010 u fl-14 ta’ Settembru 2010. Il-Kummissjoni talbet aktar informazzjoni permezz ta’ ittra datata s-17 ta’ Novembru 2010. L-awtoritajiet Griegi wieġbu bl-ittra tad-9 ta’ Marzu 2011.
(7)
Fuq talba tal-awtoritajiet Griegi, saret laqgħa bilaterali mas-servizzi tal-Kummissjoni fil-31 ta’ Marzu 2011. Wara din il-laqgħa, l-awtoritajiet Griegi bagħtu aktar informazzjoni fil-11 ta’ Mejju 2011 u fit-12 ta’ Lulju 2011. Fuq talba tal-awtoritajiet Griegi, saret laqgħa oħra bilaterali mas-servizzi tal-Kummissjoni fil-11 ta’ Novembru 2011.
II. DESKRIZZJONI
(8)
Permezz tal-Liġi Griega Nru 1790/1988, dwar l-organizzazzjoni u l-funzjonament tal-Organizzazzjoni Griega tal-Assigurazzjoni Agrikola u dispożizzjonijiet oħrajn (4) (minn hawn ‘il quddiem imsejħa il-“Liġi 1790/1988”), twaqqfet organizzazzjoni bi skop ta’ benefiċċju pubbliku msejħa “Organizzazzjoni Griega tal-Assigurazzjonijiet Agrikoli (ELGA)”. L-ELGA hija entità legali tal-liġi privata li tappartjeni kollha lill-Istat. Hija kkontrollata mill-Ministru tal-Agrikoltura skont l-Artikolu 12 tal-liġi msemmija hawn fuq. L-ELGA tamministra l-partiti inklużi fil-baġit tagħha skont id-deċiżjonijiet tal-Bord tad-Diretturi tagħha li l-membri tiegħu jinħatru permezz ta’ deċiżjoni tal-Ministru tal-Agrikoltura. L-ELGA għandha bħala għan prinċipali l-assigurazzjoni tal-uċuħ tar-raba’ u tal-bhejjem u tal-kapital tal-uċuħ tar-raba’ u tal-bhejjem tal-irziezet kontra danni li jirriżultaw minn riskji naturali.
(9)
Skont l-Artikolu 3(2) (5) tal-Liġi 1790/1988, l-iskema ta’ assigurazzjoni mill-ELGA hija obbligatorja u tkopri riskji naturali u b’mod partikolari għargħar, maltempati, ġlata u kesħa estrema, borra, silġ, temperaturi għoljin u radjazzjoni solari, xita eċċessiva jew barra mill-istaġun, nixfa, mard entomoloġiku u fitopatoloġiku tal-pjanti, mard epiżootiku, sajjetti jekk jikkawżaw nirien, terremoti, riskji kkawżati mill-baħar, ħsara lill-uċuħ tar-raba’ minn annimali selvaġġi kif ukoll sensiela ta’ mard tal-frat, nagħaġ u mogħoż.
(10)
Skont l-Artikolu 5(2) (6), tal-Liġi 1790/1988 kontribuzzjoni speċjali ta’ assigurazzjoni favur l-ELGA hija imposta fuq il-produtturi tal-prodotti agrikoli li jibbenefikaw minn din l-iskema ta’ assigurazzjoni, li hija deskritta fil-premessa 9. Din il-kontribuzzjoni tieħu l-għamla ta’ ħlas impost mil-leġiżlatur li jaffettwa l-bejgħ u x-xiri tal-prodotti agrikoli nazzjonali u li d-dħul tiegħu huwa maħsub sabiex jiffinanzja lill-ELGA, li hija responsabbli mill-prevenzjoni u l-kumpens tal-ħsara kkawżata minn riskji naturali għall-irziezet.
(11)
Skont l-Artikolu 5(2) tal-Liġi 1790/1988, il-kontribuzzjoni speċjali ta’ assigurazzjoni hija ffissata għal 3 % għall-prodotti ta’ ħxejjex u għal 0,5 % għall-prodotti li ġejjin mill-annimali (7). Dawn ir-rati ta’ kontribuzzjoni jiġu stabbiliti mill-Ministri kompetenti fuq il-bażi ta’ proposta tal-ELGA lill-Ministru tal-Agrikoltura. Id-dħul tal-ELGA li jiġi mill-kontribuzzjoni speċjali ta’ assigurazzjoni, miġbura mit-Taxxi Interni, jiddaħħlu fil-baġit tal-Istat bħala dħul tal-Istat u jitniżżlu taħt taqsima speċifika tad-dħul. Dan id-dħul jitħallas lill-ELGA fil-baġit tal-Ministeru tal-Agrikoltura, imsejjaħ Ministeru għall-Iżvilupp Rurali u għall-Ikel, permezz ta’ reġistrazzjoni annwali ta’ kreditu ta’ ammont ugwali, fuq proposta tal-ELGA lil dan il-Ministeru. L-ELGA m’għandha l-ebda influwenza oħra fuq l-ammont tal-kontribuzzjoni jew fuq dak tal-kumpens.
(12)
Huma soġġetti għall-assigurazzjoni tal-ELGA il-persuni fiżiċi u ġuridiċi li huma sidien jew operaturi ta’ impriżi tal-agrikoltura, ta’ trobbija tal-bhejjem, ta’ trobbija tat-tjur, ta’ trobbija tan-naħal, tas-sajd, tal-akkwakultura jew ta’ impriżi simili. Id-dħul tal-ELGA huwa magħmul, b’mod partikolari mid-dħul mill-kontribuzzjoni speċjali ta’ assigurazzjoni. Barra minn hekk, skont il-Liġi Nru 3147/2003, l-għoti ta’ għajnuniet jaqa’ wkoll taħt il-kompetenza tal-ELGA fil-kuntest tal-programmi ta’ ppjanar f’każ ta’ ħtieġa estrema li għandha x’taqsam mal-kumpens għall-ħsara lill-kapital tal-ħxejjex u lill-kapital fiss li jirriżulta minn diżastri naturali, avvenimenti straordinarji jew kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena. Dawn l-għajnuniet huma ffinanzjati mill-Baġit tal-Istat jew minn self. Dawn il-programmi jirrigwardaw l-għajnuna mill-Istat li tkun approvata minn deċiżjonijiet tal-Kummissjoni.
(13)
Bid-digriet Nru 262037 tal-Ministru tal-Ekonomija u tal-Ministru tal-Iżvilupp Rurali tat-30 ta’ Jannar 2009 (minn hawn ‘il quddiem imsejjaħ “digriet interministerjali”) kien ippjanat kumpens tal-ammont ta’ EUR 425 miljun, b’mod eċċezzjonali, għal ħsarat li seħħew fl-2008. Skont id-digriet interministerjali, il-kumpens inkwistjoni ser jitħallas mill-ELGA minħabba t-tnaqqis fil-produzzjoni ta’ ċerti ħxejjex indikati fih li seħħ matul l-istaġun ta’ attività tal-2008 minħabba kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena bħal nixfa, temperaturi għoljin, xita u mard entomoloġiku u fitopatoloġiku tal-uċuħ inkwistjoni. Il-ħsara tirrigwarda t-tkabbir tas-siġar tal-lewż, taċ-ċirasa, tal-berquq, ta’ xi varjetajiet ta’ ħawħ, tal-għajnbaqar, tal-lanġas, tat-tuffieħ, l-asparagu, l-uċuħ tat-tabakk tal-Lvant, tal-patata, qoton, imsaġar taż-żebbuġ u ċ-ċereali.
(14)
Skont l-informazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet Griegi, minbarra t-telf tal-produzzjoni, għal ċerti uċuħ (iċ-ċereali, il-qoton), id-deterjorament fil-kwalità tal-produzzjoni kien ikkunsidrat ukoll għall-iffissar tal-limitu tal-ħsara. It-telf inkwistjoni jew il-produzzjoni ta’ kwalità ddeterjorata kienu r-riżultat ta’ taħlita ta’ fenomeni metereoloġiċi u mard tal-ħxejjex minħabba kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena li sofrew il-ħxejjex ikkonċernati matul is-sena inkwistjoni.
(15)
Biex tkun tista’ tħallas dan il-kumpens inkwistjoni, l-ELGA għamlet kuntratt ta’ self ma’ Bank tal-ammont ta’ EUR 425 000 000. Is-self għandu jitħallas lura fuq għaxar snin (mill-2010 sal-2019). Għall-ewwel tliet snin (mill-2010 sal-2012) dan is-self għandu fuqu imgħaxijiet u taxxi mill-Istat Grieg li jammontaw għal EUR 28 513 250 fis-sena u għas-seba’ snin ta’ wara (mill-2013 sal-2019) imgħaxijiet, amortizzazzjoni u taxxi mill-Istat Grieg li jammontaw għal EUR 89 227 536 fl-2013, għal EUR 85 087 786 fl-2014, għal EUR 81 025 536 fl-2015, għal EUR 76 963 286 fl-2016, għal EUR 72 901 036 fl-2017, għal EUR 68 838 786 fl-2018 u għal EUR 64 776 536 fl-2019. Is-self huwa kkuntrattat taħt garanzija mill-Istat Grieg favur l-ELGA.
(16)
Skont l-informazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet Griegi, il-kumpens imħallas mill-ELGA fl-2008 għal ħsarat koperti mill-assigurazzjoni jammonta għal EUR 386 986 648. Parti minn dan l-ammont kienet ġejja mill-kontribuzzjonijiet ta’ assigurazzjoni, f’ammont ta’ EUR 88 353 000, u parti oħra mid-dħul miskub fuq bażi ta’ self ta’ EUR 444 miljun.
(17)
L-ELGA ħadet self mingħand Bank li jammonta għal EUR 444 000 000 fuq il-bażi tal-Artikolu 13 tal-Liġi Griega Nru 3074/2002 u tal-Artikolu 28 par. 17 tal-Liġi Griega Nru 3147/2003. Is-self għandu jitħallas lura fuq għaxar snin (mill-2009 sal-2018). Għall-ewwel tliet snin (mill-2009 sal-2011) dan is-self għandu fuqu imgħaxijiet u taxxi mill-Istat Grieg li jammontaw għal EUR 23 709 600 fis-sena u għas-seba’ snin ta’ wara (mill-2012 sal-2018) imgħaxijiet, amortizzazzjoni u taxxi mill-Istat Grieg li jammontaw għal EUR 87 138 171 fl-2012, għal EUR 83 789 143 fl-2013, għal EUR 80 395 714 fl-2014, għal EUR 77 002 286 fl-2015, għal EUR 73 608 857 fl-2016, għal EUR 70 215 429 fl-2017 u għal EUR 66 822 000 fl-2018. Is-self jittieħed taħt garanzija mill-Istat Grieg favur l-ELGA.
(18)
Il-parti l-oħra tas-self, li tammonta għal EUR 145 366 352, kienet maħsuba għall-għoti tal-għajnuna mill-Istat approvata permezz ta’ deċiżjoni tal-Kummissjoni fil-kuntest tal-programmi ta’ ppjanar ta’ ħtieġa estrema li kienu jirrigwardaw nirien fl-2006 u fis-sena 2007. Din id-deċiżjoni ma tirrigwardax din il-parti tad-dħul tal-ELGA.
III. ID-DUBJI MQAJMA MILL-KUMMISSJONI MARBUTA MAL-FTUĦ TAL-PROĊEDURA TA’ INVESTIGAZZJONI
1. Dwar l-eżistenza ta’ għajnuna skont l-artikolu 107(1) tat-TFUE
(19)
Miżuri allokati permezz ta’ riżorsi tal-Istat: Il-Kummissjoni qieset li din il-kundizzjoni kienet issodisfata f’dan il-każ, minħabba li l-liġi nazzjonali inkwistjoni (ara l-premessa 11) tistabbilixxi b’mod ċar li l-benefiċċji pprovduti mill-ELGA huma ffinanzjati minn riżorsi tal-Istat u li dawn huma attribwibbli lill-Istat.
(20)
Fil-kuntest tal-informazzjoni supplimentari pprovduta qabel il-ftuħ tal-proċedura, l-awtoritajiet Griegi kienu indikaw li kienu qegħdin jaħsbu li jżidu l-perċentwal tal-kontribuzzjoni ta’ assigurazzjoni speċjali sabiex iżidu d-dħul tal-ELGA. Madankollu, l-informazzjoni pprovduta dwar iż-żieda fid-dħul tal-ELGA ma pprovdietx elementi speċifiċi f’dan l-istadju tal-proċedura biex ikun konkluż li din iż-żieda tkun biżżejjed sabiex jitħallas lura s-self inkwistjoni u jingħata l-kumpens lill-produtturi għas-snin ikkonċernati. Ma setax ikun eskluż għalhekk, li l-miżuri inkwistjoni jkunu ffinanzjati wkoll minn riżorsi statali oħrajn disponibbli għall-ELGA.
(21)
Miżuri li jaffettwaw il-kummerċ u għad-distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni: Il-kumpens imħallas fl-2008 mill-ELGA taħt l-iskema ta’ assigurazzjoni obbligatorja kien jirrigwarda diversi prodotti agrikoli Griegi li ġejjin mill-ħxejjex u mill-annimali u dak imħallas fl-2009 kien jirrigwarda diversi uċuħ ta’ ħxejjex (ara l-premessa 13). Għalhekk, fl-istadju tal-ftuħ tal-proċedura, il-Kummissjoni ddikjarat, li l-kumpens inkwistjoni kien jagħti vantaġġ lill-produtturi lokali meta mqabbla ma’ produtturi oħrajn tal-Unjoni li ma jingħatawx l-istess appoġġ. Is-settur agrikolu huwa miftuħ għall-kompetizzjoni fil-livell tal-Unjoni, u għalhekk huwa sensittiv għal kwalunkwe miżura favur il-produzzjoni fi Stat Membru jew ieħor. Għalhekk, il-kumpens inkwistjoni jista’ jwassal għal tgħawwiġ fil-kompetizzjoni fis-suq u jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(22)
Miżuri li jiffavorixxu ċerti impriżi jew ċerti produzzjonijiet: F’dak li jirrigwarda l-kwistjoni dwar jekk il-ħlasijiet tal-ELGA fil-kuntest tal-iskema ta’ assigurazzjoni obbligatorja kontra riskji naturali jagħtux vantaġġ selettiv, il-Kummissjoni qieset li, a priori, is-selettività tal-miżura tirriżulta mill-fatt li l-kumpens tal-ELGA kien limitat għal ċerti produzzjonijiet agrikoli.
Il-Kummissjoni kienet tal-fehma li jista’ jkun argumentat li l-karatteristiċi speċjali tas-settur agrikolu u d-dipendenza partikolari tiegħu fuq ċerti kundizzjonijiet klimatiċi kif ukoll il-vulnerabbiltà tiegħu minħabba r-riskji naturali fil-Greċja jeħtieġu l-istabbiliment ta’ sistema tal-Istat li tiżgura livell minimu ta’ kumpens ibbażat fuq il-prinċipju tas-solidarjetà. Sakemm il-kumpens imħallas mill-ELGA taħt l-iskema ta’ assigurazzjoni obbligatorja jkun iffinanzjat mid-dħul mill-kontribuzzjoni ta’ assigurazzjoni speċjali, il-Kummissjoni kkunsidrat li dan seta’ eventwalment jitqies li ma jagħtix vantaġġ inġust lill-benefiċjarji.
Madankollu, ġustifikazzjoni bħal din ibbażata fuq il-loġika u n-natura tal-iskema ma tistax tkopri interventi finanzjarji addizzjonali tal-Istat Grieg għall-iskema inkwistjoni (minbarra l-finanzjament mill-kontribuzzjonijiet obbligatorji). Madankollu, fl-istadju tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni, il-Kummissjoni ma kellhiex biżżejjed elementi sabiex tikkonkludi li dan kien il-każ. B’mod partikolari, il-Kummissjoni kellha dubji li l-miżuri inkwistjoni kienu ffinanzjati mingħajr intervent addizzjonali mill-Istat.
(23)
Għal dawn ir-raġunijiet, il-Kummissjoni kienet ikkonkludiet fl-istadju tal-proċedura tal-ftuħ li ma setax ikun eskluż li l-kumpens imħallas mill-ELGA fl-2008 u fl-2009 taħt l-iskema ta’ assigurazzjoni obbligatorja jaqa’ taħt l-Artikolu 107(1) tat-Trattat u li jitqies bħala għajnuna mill-Istat.
2. Kwalifika tal-miżuri bħala għajnuna illegali
(24)
Il-Kummissjoni kkunsidrat li l-għajnuna li ngħatat u tħallset mingħajr ma ġiet innotifikata minn qabel, hija għajnuna illegali skont it-termini tal-Artikolu 1(f) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999.
3. Evalwazzjoni preliminari tal-kompatibbiltà tal-għajnuna
(25)
Minħabba li l-awtoritajiet Griegi kienu sostnew li l-miżuri inkwistjoni ma kinux jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat, fil-mument tal-ftuħ tal-proċedura, il-Kummissjoni ma kellhiex l-informazzjoni meħtieġa sabiex tkun tista’ tevalwa l-kompatibbiltà tal-għajnuna mad-dispożizzjonijiet tat-testi ġuridiċi applikabbli fil-mument tal-għoti tagħha, jiġifieri fl-2008 u fl-2009. F’dan il-każ, dawn huma l-Linji Gwida tal-Komunità rigward l-għajnuna mill-Istat fl-Agrikoltura u l-forestrija 2007-2013 (8) (minn hawn ‘il quddiem, il-Linji Gwida) u b’mod partikolari l-Kapitolu V.B dwar l-għajnuna maħsuba sabiex tikkumpensal-ħsarat fil-produzzjoni agrikola jew fil-mezzi ta’ produzzjoni agrikola.
(26)
Abbażi tal-informazzjoni pprovduta, kien jidher li l-kumpens previst għall-parti l-kbira tal-kultivazzjonijiet ikkonċernati kien maħsub għal ħsarat li kienu jilħqu minimu ta’ 30 % filwaqt li jkun ikkunsidrat it-telf fil-produzzjoni jew id-deterjorament fil-kwalità ta’ ċerti prodotti, li seħħew matul is-sena kkonċernata, minħabba taħlita ta’ aktar minn fenomenu metereoloġiku ħażin wieħed kif ukoll, fil-każ ta’ ċerti kultivazzjonijiet, minħabba mard tal-pjanti wkoll. L-informazzjoni mibgħuta mill-awtoritajiet Griegi ma kinitx tipprovdi tagħrif dwar il-metodu tal-kalkolu tal-kumpens inkwistjoni.
(27)
Għaldaqstant il-Kummissjoni kellha dubji dwar jekk din l-għajnuna setgħetx titqies kompatibbli mal-Kapitolu V.B tal-Linji Gwida.
IV. KUMMENTI MRESSQA MINN PARTIJIET TERZI
(28)
Il-partijiet interessati li ressqu l-kummenti tagħhom huma l-Kumitat Ewropew għall-Bejjiegħa tal-Prodotti Agrikoli u tal-Prodotti Agrikoli għall-Ikel, minn hawn ‘il quddiem CELCAA, Il-Kumitat Ewropew taċ-Ċereali, tal-Għalf tal-Annimali, tal-Frott taż-Żebbuġ, taż-Żejt taż-Żebbuġa, taż-Żebbuġ, tax-Xaħmijiet u tal-Kummerċ Agrikolu u tal-Ikel, minn hawn ‘il quddiem imsejjaħ COCERAL, kif ukoll parti terza interessata oħra li talbet li l-identità tagħha tinżamm kunfidenzjali.
(29)
Fir-rigward tal-bejjiegħa indipendenti (il-parti terza interessata) u, rigward CELCAA u COCERAL li għandhom l-għan li jħarsu l-interessi tal-bejjiegħa indipendenti, il-partijiet interessati jemmnu li din l-għajnuna mogħtija inizjalment lil xi bdiewa fir-realtà kienet tasal għand kooperattivi agrikoli u għand l-assoċjazzjonijiet tagħhom li, minħabba li għandhom il-ġestjoni esklussiva tal-prodotti agrikoli, huma għalhekk, f’kompetizzjoni mal-bejjiegħa indipendenti.
(30)
Skont il-partijiet interessati, il-Greċja ma tatx provi li jistgħu juru li l-kumpens inkwistjoni ingħata għal telf li rriżulta minn kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena. L-awtoritajiet Griegi ma tawx deskrizzjoni analitika rigward in-natura tal-kundizzjonijiet klimatiċi kkonċernati b’appoġġ għall-informazzjoni meterjoloġika xierqa skont il-Linji Gwida.
(31)
Skont l-opinjoni tal-partijiet interessati, l-awtoritajiet Griegi la kienu spjegaw il-metodu ta’ kalkolu użat fir-rigward tal-kumpens inkwistjoni u lanqas il-minimu tat-telf imġarrab. Barra minn hekk, il-kumpens inkwistjoni kien limitat għal ċerti prodotti agrikoli, għalkemm il-produtturi ta’ prodotti oħrajn esklużi mill-kumpens inkwistjoni sofrew l-istess telf fil-produzzjonijiet rispettivi tagħhom.
(32)
Il-partijiet interessati kienu wkoll tal-fehma li l-għoti tal-kumpens inkwistjoni kellu impatt fuq l-iffurmar tal-prezz tal-prodotti finali, minħabba t-tnaqqis fil-prezzijiet tal-prodotti kkonċernati minħabba dan il-kumpens. Għalhekk, din l-għajnuna tat vantaġġ ekonomiku lill-produtturi kkonċernati billi tathom il-possibbiltà li jbiegħu dawk il-partijiet tal-produzzjonijiet tagħhom li ma kinux affettwati mill-kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena f’kundizzjonijiet li ħolqu tgħawwiġ fil-kompetizzjoni. Min-naħa l-oħra, l-aġenti privati tat-tqegħid fis-suq (bħall-bejjiegħa, l-imtieħen tad-dqiq, l-imtieħen tal-għalf, dawk li jrabbu t-tjur, dawk li jrabbu l-majjali eċċ.) kienu mġiegħla jsegwu politika ta’ prezzijiet imposti mill-kooperattivi agrikoli u l-assoċjazzjonijiet tagħhom, li qiegħed lil dawn il-kooperattivi f’sitwazzjoni ta’ monopolju.
(33)
Barra minn hekk, il-kopertura li l-ELGA toffri fir-rigward tar-riskji li għalihom is-settur agrikolu huwa espost għandha tirrispetta l-prinċipji tal-proporzjonalità u tal-ugwaljanza. Skont il-fehma tal-partijiet interessati, mhuwiex aċċettabbli li t-total tal-kumpens imħallas mill-ELGA fl-2008 u fl-2009 kien jaqbeż bi tliet darbiet u b’erba’ darbiet rispettivament l-ammonti totali tal-primjums tal-assigurazzjoni għall-istess snin.
(34)
Skont il-partijiet interessati, permezz tas-self il-ġdid li ħadet fis-sena 2009, l-ELGA “ipotekat” b’mod eċċessiv id-dħul li sejra tikseb matul l-għaxar snin li ġejjin, minħabba li hija kienet diġà responsabbli għall-ħlas lura tas-self li kienet ħadet fl-2008 u li għalih kienet “ipotekat” bil-quddiem il-ħlasijiet ta’ assigurazzjoni għas-snin ta’ wara. Il-partijiet interessati jirrappurtaw ukoll - l-eżistenza ta’ żewġ selfiet addizzjonali li l-ELGA ħadet fl-2009, jiġifieri self ta’ EUR 350 miljun li l-ELGA ħadet mingħand il-Bank ta’ Piraeus kif ukoll self ta’ EUR 112-il miljun li l-ELGA ħadet mill-Bank Agrikolu tal-Greċja u mill-Bank Nazzjonali tal-Greċja.
(35)
Il-partijiet interessati kienu wkoll tal-fehma li s-self ta’ EUR 444 miljun u ta’ EUR 415-il miljun huma dħul addizzjonali għal dak tal-ħlasijiet ta’ assigurazzjoni li l-ħlas tagħhom huwa previst mil-liġi taħt forma ta’ self meħud b’garanzija tal-Istat Grieg. Għaldaqstant, dan is-self għandu jitqies bħala riżorsa tal-Istat.
V. KUMMENTI MRESSQA MILL-GREĊJA
1. Kummenti ġenerali rigward l-għajnuna ta’ kumpens mogħtija fl-2008 u fl-2009
(36)
Skont l-awtoritajiet Griegi, il-ħlasijiet ta’ kumpens imħallsa mill-ELGA matul l-2008 u l-2009 m’hijiex għajnuna mill-Istat.
Il-finanzjament tal-iskema ta’ assigurazzjoni inkwistjoni jsir mill-ħlasijiet speċjali obbligatorji mħallsa mill-bdiewa. Minħabba li din l-iskema ta’ assigurazzjoni hija regolata mill-prinċipju tas-solidarjetà soċjali, minn naħa l-ħlasijiet speċjali obbligatorji m’għandhomx ikunu strettament proporzjonati għar-riskju assigurat u min-naħa l-oħra l-ammont tal-benefiċċji mħallsa m’għandux neċessarjament ikun proporzjonat mad-dħul tal-assigurat (9). Għaldaqstant, skont l-awtoritajiet Griegi, f’dan il-każ dan huwa proprju kumpens imħallas bi tpattija għall-ħsarat li rriżultaw mill-kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena li sofriet il-produzzjoni agrikola, skont il-liġi Griega rigward l-assigurazzjonijiet agrikoli mħallsa mill-ELGA.
Barra minn hekk, skont l-awtoritajiet Griegi, fid-data ta’ maturità l-ELGA tista’ tħallas l-obbligi finanzjarji tagħha fil-kuntest tas-sistema ta’ assigurazzjoni obbligatorja. Din il-kapaċità tal-ELGA hija msaħħa mill-implimentazzjoni tal-Liġi l-ġdida Nru 3877/2010 dwar is-sistema ta’ protezzjoni u ta’ assigurazzjoni tal-attività agrikola li tipprovdi sorsi ta’ finanzjament addizzjonali favur l-ELGA. Għalhekk, din il-Liġi, fil-parti l-kbira tal-każijiet iżżid il-ħlas ta’ assigurazzjoni speċjali (għall-ħsarat fil-produzzjoni tal-ħxejjex, minn 3 % għal 4 % u għall-ħsarat għall-produzzjoni tal-bhejjem minn 0,50 % għal 0,75 %). Barra minn hekk, din tistabblixxi assigurazzjoni fakultattiva għal telf li mhuwiex kopert mill-assigurazzjoni obbligatorja kif ukoll assigurazzjoni ġenerali li għandha titħallas lill-ELGA mill-persuni fiżiċi li x-xogħol ewlieni tagħhom mhuwiex il-biedja u mill-persuni ġuridiċi li l-maġġoranza tal-ishma tagħhom ma tappartjenix lil dawk li x-xogħol ewlieni tagħhom huwa l-biedja.
(37)
Madankollu, anki jekk il-ħlas ta’ kumpens kellu jitqies bħala għajnuna mill-Istat, l-awtoritajiet Griegi jemmnu li huwa kompatibbli mal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u mal-Linji Gwida. L-awtoritajiet Griegi pprovdew tagħrif dettaljat lis-servizzi tal-Kummissjoni dwar kull għajnuna mogħtija mill-ELGA fl-2008 u fl-2009 li fiha indikaw l-isem u n-numru ta’ identifikazzjoni tat-taxxa ta’ kull bidwi kkonċernat, iż-żona fejn tinsab l-art, it-tip ta’ kultivazzjoni, l-unità ta’ kejl tal-kultivazzjoni u n-numru ta’ unitajiet użati, l-ammont tal-għajnuna u d-data tal-għoti tal-għajnuna, id-deskrizzjoni tal-ħsara u l-livell tagħha mqabbel mal-produzzjoni normali.
(38)
Rigward il-ħlasijiet ta’ kumpens matul l-2008 u l-2009 għal ħsarat li qerdu aktar minn 30 % tal-produzzjoni normali ta’ ħxejjex, l-awtoritajiet Griegi jemmnu li l-kundizzjonijiet kollha previsti fil-punti 124 sa 130 tal-Linji Gwida kif ukoll fl-Artikolu 11 tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet (KE) tal-Kummissjoni Nru 1857/2006 tal-15 ta’ Diċembru 2006 dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat għall-għajnuna mill-Istat lill-intrapriżi żgħar u ta’ daqs medju attivi fil-produzzjoni ta’ prodotti agrikoli (10) (minn hawn ‘il quddiem imsejjaħ ir-“Regolament dwar l-eżenzjonijiet”) huma ssodisfati.
(39)
Fil-fehma tal-awtoritajiet Griegi, l-għajnuniet inkwistjoni tħallsu lill-produtturi kkonċernati jew lil organizzazzjonijiet ta’ produtturi li magħhom huma affiljati l-produtturi, skont il-Linji Gwida u r-Regolament dwar l-eżenzjonijiet imsemmija hawn fuq. L-awtoritajiet Griegi kkonfermaw b’mod partikolari:
(a)
l-ammont tal-għajnuna fl-ebda każ ma qabeż dak tat-telf attwali sofrut mill-produtturi,
(b)
rigward l-intensità tal-għajnuna, l-awtoritajiet Griegi kkonfermaw li l-kundizzjonijiet stabbiliti fid-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 11 tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet ġew irrispettati, minħabba li l-ELGA ma ħallset l-ebda kumpens li jaqbeż l-74,8 % tat-tnaqqis fid-dħul mill-bejgħ tal-prodott minħabba kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena,
(c)
l-ammont massimu tat-telf eliġibbli għall-għajnuna tnaqqas bi kwalunkwe ammont riċevut taħt l-iskema ta’ assigurazzjoni u mill-ispejjeż mhux imġarrba minħabba l-klima ħażina,
(d)
it-telf ġie kkalkulat fil-livell tal-irziezet individwali, u
(e)
id-deċiżjoni tal-għoti tal-għajnuna inkwistjoni kif ukoll il-ħlas tal-imsemmija għajnuna seħħew fi żmien l-iskadenzi ta’ tliet snin wara t-telf u erba’ snin wara t-telf rispettivament, stabbiliti fl-Artikolu 11(10) tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet.
(f)
l-għajnuna inkwistjoni ma nġabritx flimkien ma’ għajnuna oħra mill-Istat u lanqas mal-kontribuzzjonijiet finanzjarji allokati mill-Istati Membri jew mill-Unjoni f’dak li jirrigwarda l-istess spejjeż eliġibbli. Il-produtturi kkonċernati ma kinux ingħataw għajnuna inkwistjoni bħala tpattija għall-istess telf fuq bażi ta’ aktar minn test legali wieħed, għalhekk, din l-għajnuna kienet ingħatat kemm skont il-Linji Gwida, kif ukoll skont ir-Regolament dwar l-eżenzjonijiet u skont ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1535/2007 tal-20 ta’ Diċembru 2007 dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat KE għall-għajnuniet de minimis fis-settur tal-produzzjoni tal-prodotti agrikoli (11) (minn hawn ‘il quddiem imsejjaħ ir-“Regolament de minimis” jew il-Komunikazzjoni tat-22 ta’ Jannar 2009 għall-għajnuna mill-Istat maħsuba sabiex tappoġġja l-aċċess għall-finanzjament fil-kuntest tal-kriżi finanzjarja u ekonomika attwali (minn hawn ‘il quddiem imsejħa “il-Komunikazzjoni dwar il-Qafas Komunitarju Temporanju”) (12).
(40)
Fir-rigward tal-metodu tal-kalkolu tal-produzzjoni normali, l-awtoritajiet Griegi ppreżentaw informazzjoni dwar il-metodu użat u kkonfermaw li l-kundizzjonijiet previsti fil-paragrafu 128 tal-Linji Gwida, li f’każ ta’ użu ta’ metodu alternattiv, dan għandu jkun rappreżentattiv u mhux ibbażat fuq rendimenti għoljin aktar minn normal, huma ssodisfati. B’mod partikolari, l-evalwazzjoni tat-telf li rriżulta mill-kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena ssir fil-livell tal-irziezet individwali minn agronomi abbażi ta’ stimi fuq il-post, kif huwa previst mir-Regolament tal-ELGA dwar l-assigurazzjoni. Waqt l-analiżi fuq il-post, l-agronomu u evalwatur ikejjel il-kobor tal-art b’kull mezz xieraq (rutella, karti ta’ identifikazzjoni tal-artijiet, apparat GPS), u, f’każ ta’ kultivazzjonijiet ta’ siġar, jgħodd l-ammont ta’ siġar. Wara, l-agronomu jistma l-produzzjoni mistennija mill-biċċa art waqt li jikkunsidra t-tekniki ta’ kultivazzjoni użati (b’mod partikolari d-densità tat-tħawwil, is-sistema ta’ żbir fil-kultivazzjoni tas-siġar, uċuħ bikrija bl-użu ta’ folji tal-plastik, is-sistema ta’ tisqija), il-varjetà tal-ispeċijiet ikkultivati, il-kultivazzjoni preċedenti f’każ ta’ kultivazzjonijiet annwali, il-kontroll tal-kultivazzjonijiet (b’mod partikolari l-fertilizzazzjoni, il-kontroll tal-insetti), il-produttività tal-ħamrija u partikolaritajiet eventwali tas-sena ta’ produzzjoni (bħal nixfa, problemi ta’ stabbiliment tal-frott). Fl-aħħar, tiġi stmata r-rata ta’ ħsara fuq il-produzzjoni mistennija mill-art. Biex tkun iddeterminata r-rata ta’ ħsara, jittieħdu kampjuni minn partijiet differenti mill-art filwaqt li jiġi kkunsidrat it-telf fil-kwantità tal-produzzjoni mistennija, id-degradazzjoni tal-kwalità minħabba l-ħsara, il-kontroll tal-kultivazzjoni wara li tkun saret il-ħsara (bħall-protezzjoni addizzjonali għall-ħxejjex, tnaqqigħ addizzjonali, esklużjoni tal-frott imħassar).
2. Kummenti speċifiċi dwar il-ħlasijiet ta’ kumpens mogħtija fl-2008
(41)
Fost l-għajnuniet li l-ELGA tat matul is-sena 2008, jiġifieri EUR 386 986 648 tħallas kumpens ta’ EUR 373 257 465,71 lill-produtturi bħala tpattija għat-telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex tagħhom minħabba l-kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena. Rigward din l-għajnuna, l-ELGA applikat l-Artikolu 6 tar-Regolament dwar l-assigurazzjoni tal-produzzjoni ta’ ħxejjex fir-rigward tal-kumpens lil produtturi ta’ prodotti agrikoli bħala tpattija għat-telf minħabba kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena kif previsti mil-Liġi nazzjonali 1790/1988 li tistabbilixxi s-sistema ta’ assigurazzjoni tal-ELGA.
(42)
Għall-għajnuna inkwistjoni, il-Greċja pprovdiet informazzjoni meteoroloġika rigward il-kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena osservati matul is-sena ta’ attività 2007-2008. Dawn il-fenomeni meteoroloġiċi ħżiena kienu rikonoxxuti formalment mill-awtoritajiet pubbliċi. Dawn kienu jinkludu b’mod partikolari l-mewġa ta’ sħana osservata fl-aħħar ta’ Ġunju u Lulju 2007 fil-pajjiż kollu, xita qawwija f’diversi reġjuni tal-pajjiż f’Ottubru 2007 kif ukoll irjieħ xotti u sħuni katabatiċi (katabatic) osservati f’dan l-istess xahar fi Kreta, maltempati u silġ fil-bidu tax-xahar ta’ Awwissu 2008 f’ċerti dipartimenti fil-Majjistral u fiċ-ċentru tal-Greċja kontinentali kif ukoll maltempati fl-aħħar tax-xahar ta’ Awwissu fir-reġjuni ta’ Manjesja, Viotia, tal-Attika tal-Lvant u fil-gżejjer ta’ Evia u ta’ Kreta.
B’mod partikolari, il-kumpens inkwistjoni ingħata għal ħsarat li kienu jaqbżu r-rati ta’ produzzjoni normali li ġejjin (13):
Rata minima ta’ ħsara meta mqabbla mal-produzzjoni normali
Ammont totali ta’ kumpens
(Euro)
Numru ta’ ħbula ta’ art agrikoli li sofrew telf
% fuq l-ammont totali tal-kumpens
20 - 29 %
26 063 999,19
101 162
6,98 %
30 - 100 %
347 193 466,52
565 244
93,02 %
Total
373 257 465,71
666 406
100 %
Barra minn hekk, l-ELGA tat kumpens addizzjonali ta’ EUR 2 472 785,97 lil produtturi li matul l-istess sena ta’ attività 2007-2008 sofrew telf ieħor fl-istess produzzjoni ta’ ħxejjex minħabba kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena. Għal 6,98 % tal-ammont totali ta’ dan il-kumpens il-livell ta’ ħsara kien laħaq ukoll 20 % sa 30 % tal-produzzjoni normali u għal 93,02 % tal-ammont totali tiegħu, il-ħsara qerdet aktar minn 30 % tal-produzzjoni normali.
(43)
Barra minn hekk, fost l-għajnuniet li l-ELGA tat lill-bdiewa matul is-sena 2008, ingħatat ukoll din l-għajnuna li ġejja:
(a)
għajnuna ta’ EUR 7 338 119,74 għall-telf fil-kapital tal-bhejjem. Minn dan it-telf, ammont ta’ EUR 1 860 279,67 kien jikkorrispondi għal telf fil-kapital tal-bhejjem minħabba kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena, ammont ta’ EUR 3 188 825,78 kien jirrappreżenta telf minħabba mard tal-annimali u ammont ta’ EUR 2 289 014,29 kien jirrappreżenta telf ikkawżat minn ħsarat oħra (bħal attakki minn annimali selvaġġi, orsijiet, ilpup u klieb li jiġru fit-toroq). Din l-għajnuna hija meqjusa mill-awtoritajiet Griegi bħala kumpens reali fil-kuntest tas-sistema ta’ assigurazzjoni obbligatorja u ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat,
(b)
għajnuna ta’ EUR 114 374,86 għal telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex minħabba l- ors. Din l-għajnuna tingħata fil-kuntest tal-programm Komunitarju “LIFE” għall-ħarsien tal-ors il-kannella fil-Greċja. L-intensità tal-għajnuna kienet ta’ 100 %, u
(c)
għajnuna ta’ EUR 3 803 901,72 għal azzjonijiet korrettivi wara żbalji involontarji fir-rapporti ta’ stima rigward it-telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex u fil- kapital tal-bhejjem. Dawn l-iżbalji, li nstabu wara l-ħlas tal-għajnuna lill-bdiewa, kienu jikkostitwixxu dejn tal-ELGA fir-rigward ta’ benefiċjarji kkonċernati.
3. Kummenti speċifiċi rigward il-ħlasijiet ta’ kumpens mogħtija fl-2009
(44)
Rigward il-kumpens mogħti matul is-sena 2009 abbażi tad-Deċiżjoni Interministerjali tat-30 ta’ Jannar 2009, jiġifieri EUR 415 019 452, il-prodotti kkonċernati, il-kundizzjonijiet klimatiċi li kkawżaw il-ħsara u d-deskrizzjoni tal-ħsarat huma mogħtija fit-tabella li ġejja.
Prodott agrikolu
Ammont totali tal-kumpens
(EUR)
Kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena
Deskrizzjoni tal-ħsara kkawżata
1.
Lewż
Ċirasa
Berquq (varjetà Bebekou)
Tuffieħ
Għanbaqar
Lanġas
56 580 555
(għall-prodotti kollha)
Temperaturi għoljin u sħana kbira
Xitwa sħuna u niexfa
Nixfa għal żmien twil
Tibdil f’daqqa fit-temperatura
It-temperaturi għoljin u l-mewġa ta’ sħana matul is-sajf tal-2007 kellhom effett negattiv fuq il-produzzjoni ta’ dawn il-prodotti u b’mod partikolari fuq il-formazzjoni ta’ blanzuni tal-kultivazzjonijiet tal-frott. In-nixfa fit-tul fl-2007 u l-bidliet f’daqqa fit-temperatura kkawżaw tnaqqis fil-produzzjoni. Barra minn hekk, minħabba x-xitwa sħuna u niexfa l-perjodu ta’ letarġija ta’ diversi kultivazzjonijiet tas-siġar ma kinux biżżejjed
2.
Ħawħ
10 970 348
L-istess kundizzjonijiet klimatiċi taħt in-nru 1
L-istess ħsara kkawżata bħal dik taħt in-nru 1
3.
Asparagu
6 751 747
Xitwa sħuna u xotta
Temperaturi baxxi
Ix-xitwa sħuna u xotta matul l-2007-2008 ikkontribwiet għaż-żieda fl-attività katabolika tal-asparaġi u kkawżat it-telf tan-nutrijenti maħżuna. Dawn il-kundizzjonijiet irriżultaw fit-tnaqqis f’daqqa tal-produzzjoni futura tal-asparaġi. Il-produzzjoni diġà mnaqqsa kienet ukoll influwenzata mit-temperaturi baxxi fi Frar 2008 li ħolqu dewmien fit-tkabbir. Dan ikkawża tnaqqis addizzjonali fil-ħsad tal-asparaġi fl-2008 fil-Greċja.
4.
Tabakk tal-Lvant
13 817 834
Temperaturi għoljin u sħana kbira
Nixfa
It-temperaturi għoljin u l-mewġa ta’ sħana matul is-sajf tal-2007 flimkien man-nixfa għamlu t-trattament tal-infestazzjonijiet tal-insetti u ta’ virus ikkawżati minn parassiti li jagħmlu l-ħsara (thrips) u wasslu għat-tnaqqis tal-produzzjoni tat-tabakk fil-pajjiż kollu.
5.
Patata tas-sajf
7 220 996
Temperaturi għoljin
It-temperaturi għoljin matul is-sajf tal-2006 u tal-2008 għamlu diffiċli t-trattament ta’ infestazzjonijiet entomoloġiċi u fitopatoloġiċi għall-kultivazzjoni tal-patata tas-sajf f’diversi dipartimenti tal-Greċja.
6.
Qoton
109 564 462
Nixfa għal żmien twil
Sajf sħun
Ħarifa kiesħa
Xita
In-nixfa fit-tul ikkawżat it-tnaqqis tar-riservi tal-ilma. Is-sajf sħun segwit minn ħarifa kiesħa flimkien max-xita eċċessiva lejn l-aħħar tax-xahar ta’ Settembru tal-2008 ikkawżaw it-tnaqqis u d-degradazzjoni fil-kwalità tal-produzzjoni tal-qoton fil-pajjiż kollu.
7.
Żebbuġ
72 026 112
Nixfa
Ġlata
Xita
In-nixfa fit-tul, il-ġlata ta’ Frar tal-2008 wara xitwa ħafifa, it-temperaturi għoljin u x-xita eċċessiva matul il-perjodu tal-fjoritura taż-żebbuġ ħolqu tnaqqis kbir fil-produzzjoni taż-żebbuġ fil-pajjiż kollu.
8.
Ċereali (qamħirrun, qamħ, xgħir, ħafur, segala, ross)
138 087 394
Xita
Tibdil fit-temperatura
Ix-xita u l-bidliet fit-temperatura matul ir-rebbiegħa u l-ħarifa tal-2008 ħolqu d-degradazzjoni fil-produzzjoni taċ-ċereali u ffaċilitaw l-iżvilupp ta’ infestazzjonijiet fitopatoloġiċi. Id-degradazzjoni tal-kwalità hija dovuta wkoll għall-assenza ta’ nutrijenti meħtieġa (proteini, glutina) minħabba kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena.
Total
415 019 448
(45)
Skont l-awtoritajiet Griegi, fost il-kumpens ta’ EUR 415 019 452, l-għajnuna ta’ EUR 27 614 905, mogħtija lil 871 produttur, hija meqjusa bħala għajnuna mill-Istat kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u tal-Linji Gwida.
(46)
Il-bqija tal-ammont ta’ din l-għajnuna, EUR 387 404 547, ingħata lil 784 408 produttur. Skont l-awtoritajiet Griegi, l-għajnuna inkwistjoni hija kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet.
Skont il-fehma tal-awtoritajiet Griegi, l-għajnuna inkwistjoni kienet tissodisfa l-kundizzjonijiet kollha stabbiliti fl-Artikolu 11 tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet. B’mod partikolari:
(a)
l-intensità grossa tal-għajnuna ma qabżitx 80 % tat-tnaqqis tad-dħul mill-bejgħ tal-prodott minħabba l-kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena,
(b)
it-telf ġie kkalkulat fil-livell tal-irziezet individwali,
(c)
l-ammont tat-telf ma kienx jinkludi nefqiet li ma sarux minħabba l-kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena u l-produtturi ma rċevewx kumpens minn organizzazzjonijiet oħrajn tal-assigurazzjoni,
(d)
il-kumpens inkwistjoni kien tħallas direttament lill-bdiewa,
(e)
id-deċiżjoni tal-għoti tal-għajnuna inkwistjoni kif ukoll il-ħlas tal-imsemmija għajnuna seħħew fl-iskadenzi ta’ tliet snin wara t-telf u ta’ erba’ snin wara t-telf rispettivament.
(f)
il-metodu ta’ kalkolu tal-produzzjoni normali huwa l-istess bħal dak deskritt fil-premessa 42 dwar l-għajnuna mogħtija fl-2008.
(47)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet Griegi jemmnu li anki jekk din l-għajnuna ma setgħetx titqies bħala kumpens reali (ara l-premessa 36) jew kompatibbli mar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet (ara l-premessa 46), din għandha tkun ikkunsidrata skont l-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat u l-Komunikazzjoni għall-Qafas Temporanju.
L-għoti tal-għajnuna inkwistjoni ffaċilita l-aċċess għall-finanzjament tal-bdiewa kkonċernati. Għalhekk, l-imsemmi kumpens żgura likwidità finanzjarja fil-produzzjoni primarja fil-Greċja, l-uniku settur li fuqu seta’ jiddependi l-Istat matul dawn l-ewwel xhur ta’ kriżi ekonomika sabiex jevita perikli f’setturi oħrajn tal-ekonomija Griega. Madankollu, din l-għajnuna ngħatat bl-applikazzjoni ta’ kriterji speċifiċi. Bil-kontra ta’ dan, l-għajnuna kienet ingħatat biss f’każ ta’ problemi ekonomiċi reali marbuta esklussivament mal-produzzjoni ta’ prodotti agrikoli u b’mod aktar konkret f’każ ta’ problemi marbuta mal-eżistenza ta’ kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena li sofriet il-produzzjoni agrikola (ara l-premessa 44). Fil-każ tal-parti l-kbira ta’ din l-għajnuna, ma kinux ġew stabbiliti limiti li jirrigwardaw l-intensità u l-grad tal-problema ta’ kull produttur, minħabba li l-għan kien l-appoġġ tal-ekonomija agrikola Griega inġenerali.
(48)
Barra minn hekk, skont il-punt 7(a) tal-Komunikazzjoni, il-Kummissjoni tapplika l-imsemmija Komunikazzjoni fir-rigward tal-għajnuna mhux innotifikata (14) jekk l-għajnuna ngħatat wara s-17 ta’ Diċembru 2008. Għaldaqstant, l-awtoritajiet Griegi huma tal-fehma li l-punt 7(a) tal-imsemmija Komunikazzjoni japplika fir-rigward tal-għajnuna mhux innotifikata inkwistjoni, minħabba li din ingħatat lill-produtturi wara s-17 ta’ Diċembru 2008.
(49)
L-awtoritajiet Griegi jemmnu li din l-għajnuna, ipprovduta b’mod eċċezzjonali, permezz tad-Digriet Interministerjali tat-30 ta’ Jannar 2009, tissodisfa l-kundizzjonijiet kollha stabbiliti fil-punt 4.2.2 tal-Komunikazzjoni dwar il-Qafas Komunitarju Temporanju. B’mod partikolari:
(a)
l-għajnuna ingħatat fil-forma ta’ skema, minħabba li kienet ibbażata fuq id-digriet interministerjali msemmi hawn fuq,
(b)
din ingħatat lil impriżi li ma kinux f’diffikultà fl-1 ta’ Lulju 2008, skont il-Linji Gwida Komunitarji dwar l-għajnuna mill-Istat biex jiġu salvati u ristrutturati impriżi f’diffikultà. L-awtoritajiet Griegi kkonfermaw li din l-għajnuna kienet ingħatat esklussivament lil persuni fiżiċi u li dawn, fil-parti l-kbira tagħhom, kienu eżenti mil-liġi Griega milli jissottomettu dikjarazzjoni tat-taxxa, minħabba li d-dħul annwali tagħhom kien inqas minn EUR 12 000. Il-produtturi kollha li rċevew il-kumpens inkwistjoni kellhom tranżazzjonijiet pendenti mal-banek, il-pagamenti ta’ din l-għajnuna ġew iddepożitati fil-kontijiet bankarji tagħhom. L-awtoritajiet Griegi jikkonfermaw li l-produtturi inkwistjoni kienu solventi u kellhom opportunità ta’ finanzjament bankarju biżżejjed. Għaldaqstant, dawn il-produtturi ma kinux f’diffikultà meta tħallsu dawn l-għajnuniet.
(c)
l-iskema ta’ għajnuna ma ġietx applikata għall-impriżi attivi fis-settur tas-sajd,
(d)
din l-għajnuna ma kinitx għajnuna għall-esportazzjoni lanqas għajnuna li tiffavorixxi l-prodotti domestiċi fuq dawk importati,
(e)
l-għajnuna ngħatat matul is-sena 2009, u għalhekk qabel il-31 ta’ Diċembru 2010 kif jipprovdi l-punt 4.2.2 (f) tal-Komunikazzjoni dwar il-Qafas Komunitarju Temporanju, u
(f)
l-ammont tal-għajnuna lil kull bidwi kien ivarja bejn EUR 7 501 u EUR 15 000.
(50)
Skont il-punt 4.2.2(g) tal-Komunikazzjoni dwar il-Qafas Komunitarju Temporanju kif kien emendat f’Ottubru 2009, l-għajnuna inkwistjoni li ħa kull bidwi kkonċernat m’għandhiex ittella’ l-ammont totali tal-għajnuna riċevuta minn kull bidwi kkonċernat matul il-perjodu ta’ bejn l-1 ta’ Jannar 2008 u l-31 ta’ Diċembru 2010 għal aktar mil-limitu ta’ EUR 15 000. Skont il-fehma tal-awtoritajiet Griegi, il-fatt li l-ELGA ma kisbitx mill-bidwi kkonċernat dikjarazzjoni fuq karta jew f’forma elettronika dwar l-għajnuniet l-oħra de minimis u l-għajnuna bbażata fuq il-miżura taħt il-Qafas Komunitarju Temporanju li rċieva matul is-sena fiskali attwali għandu jkun biss formalità. Għalhekk, in-nuqqas ta’ din il-formalità m’għandux iwassal għall-konklużjoni li l-kundizzjoni stabbilita fil-punt 4.2.2 (g) tal-Komunikazzjoni dwar il-Qafas Komunitarju Temporanju kif emendat f’Ottubru 2009 ma kinitx issodisfata, speċjalment peress li, kif jista’ jintwera mis-sistema ta’ tabulazzjoni tal-ELGA, matul il-perjodu ta’ bejn l-1 ta’ Jannar 2008 u l-31 ta’ Diċembru 2010 il-Greċja ma kinitx tat għajnuna de minimis lill-produtturi tas-settur primarju tal-prodotti agrikoli jew għajnuna fuq il-bażi tal-Komunikazzjoni dwar il-Qafas Komunitarju Temporanju.
(51)
Fi kwalunkwe każ, skont il-fehma tal-awtoritajiet Griegi, minn dan l-ammont ta’ EUR 387 404 547, għajnuna ta’ EUR 75 382 500 tista’ taqa’ fil-kamp ta’ applikazzjoni tar-Regolament de minimis..
(52)
L-awtoritajiet Griegi huma tal-fehma li l-għajnuna msemmija hawn fuq ta’ EUR 75 382 500 tissodisfa l-kundizzjonijiet kollha stabbiliti fir-Regolament (KE) Nru 1535/2007 dwar l-għajnuna de minimis. B’mod partikolari:
(a)
skont l-Artikolu 3(2) tar-Regolament (KE) Nru 1535/2007, għall-għajnuna msemmija hawn fuq, il-bdiewa kkonċernati ma rċevewx kumpens li kien jaqbeż l-ammont ta’ EUR 7 500 għal kull bidwi fil-perjodu tas-snin fiskali 2008 sa 2010,
(b)
l-ammont akkumulat ta’ għajnuna de minimis mogħtija mill-Greċja lill-impriżi agrikoli fuq perjodu ta’ tliet snin fiskali ma qabiżx l-ammont ta’ EUR 75 382 500, jiġifieri l-ammont massimu akkumulat għall-Greċja skont l-Artikolu 3(3) u l-Anness għar-Regolament (KE) Nru 1535/2007.
4. Noti dwar il-kummenti tal-partijiet terzi
(53)
Il-Greċja ssostni li l-partijiet interessati ma pprovdewx provi sabiex juru li l-kumpens inkwistjoni kellu effett fuq il-pożizzjoni tal-membri tagħhom fis-suq intern.
(54)
Rigward il-kumment li ma ngħatatx deskrizzjoni tan-natura ta’ kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena, l-awtoritajiet Griegi jenfasizzaw li din id-deskrizzjoni mhijiex meħtieġa fid-deċiżjoni interministerjali li tirrigwarda l-kumpens u li dak li, għall-kuntrarju, kien meħtieġ jintwera kien, minn naħa, l-eżistenza tal-kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena u, min-naħa l-oħra, jekk il-ħsara kkawżata kinitx laħqet il-limitu minimu ta’ 30 % meta mqabbel mal-produzzjoni normali. Barra minn hekk, il-Greċja ppreżentat, bħala parti mill-kummenti li tat lis-servizzi tal-Kummissjoni, tagħrif analitiku rigward il-kundizzjonijiet klimatiċi inkwistjoni b’appoġġ għall-informazzjoni meteoroloġika xierqa.
(55)
Rigward il-kumment li l-Greċja la speċifikatx il-metodu ta’ kalkolu użat għall-kumpens inkwistjoni u lanqas il-limitu minimu tat-telf sofrut, l-awtoritajiet Griegi jfakkru li fil-kummenti li ppreżentat lill-Kummissjoni, il-Greċja pprovdiet informazzjoni dettaljata rigward dawn iż-żewġ kwistjonijiet.
(56)
Skont l-awtoritajiet Griegi, l-għoti tal-kumpens inkwistjoni ma kellux effett fuq il-konsumaturi finali, minħabba li t-tnaqqis tal-prezzijiet tal-prodotti agrikoli kkonċernati ma ġabx tnaqqis fil-prezzijiet bl-imnut. Biex isostnu din il-fehma, l-awtoritajiet Griegi ppreżentaw artikli tal-istampa Griega li kienu jindikaw li l-prezzijiet bl-imnut għal diversi prodotti agrikoli, inklużi l-prodotti involuti f’dan il-każ, baqgħu f’livelli għoljin minkejja l-fatt li l-prezz tal-bejgħ bl-ingrossa ta’ dawn il-prodotti kien naqas.
VI. VALUTAZZJONI TAL-GĦAJNUNA
1. L-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-trattat
(57)
L-Artikolu 107(1) tat-Trattat jiddikjara bħala inkompatibbli mas-suq intern, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal tgħawwiġ jew theddida ta’ tgħawwiġ fil-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi. Il-Kummissjoni temmen li, fir-rigward tal-miżuri inkwistjoni, il-kundizzjonijiet imsemmija hawn fuq ġew issodisfati
(58)
Miżuri mogħtija permezz ta’ riżorsi tal-Istat
Kif jirriżulta mill-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja fis-sentenza tat-22 ta’ Marzu 2003 fil-kawża C-355/00 bejn Freskot AE u Elliniko Dimosio (15) (minn hawn ‘il quddiem imsejħa l-“kawża Freskot”), din il-kundizzjoni hija ssodisfata f’dan il-każ minħabba li l-liġi nazzjonali inkwistjoni tistabbilixxi b’mod ċar li l-benefiċċji pprovduti mill-ELGA huma ffinanzjati permezz ta’ riżorsi tal-Istat u li dawn huma attribwibbli lill-Istat skont il-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja (16).
Bħal fil-każ tal-kawża Freskot, f’dan il-każ ukoll, jirriżulta mill-Artikolu 5(a) tal-Liġi 1790/1988 (ara wkoll il-premessa 11) u mid-dispożizzjonijiet l-oħrajn fis-seħħ tal-liġi Griega fis-seħħ, id-dħul tal-ELGA li ġej mill-kontribuzzjoni speċjali jinġabar mit-Taxxi Interni, jidħol fil-baġit tal-Istat bħala dħul tal-Istat u jitħallas lill-ELGA fil-baġit tal-Ministeru tal-Agrikoltura (li sar il-Ministeru tal-Iżvilupp Rurali u tal-Ikel). Għaldaqstant, il-fatt li l-kontribuzzjonijiet inkwistjoni huma rikonoxxuti bħala dħul tal-Istat huwa biżżejjed sabiex wieħed iqis li l-benefiċċji pprovduti mill-ELGA huma meħuda minn riżorsi tal-Istat.
Barra minn hekk, skont l-Artikolu 2 tal-Liġi 1790/1998 (17), permezz ta’ deċiżjoni tal-Ministru tal-Agrikoltura, l-ELGA tista’ tħallas għajnuna jew kumpens lill-benefiċjarji permezz tat-trasferiment tar-riżorsi mill-baġit tal-Istat jew permezz ta’ self meħud mill-ELGA bil-garanzija tal-Istat Grieg u l-obbligu tal-Istat Grieg li jħallas lura s-self.
Madankollu, jirriżulta mill-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja li l-vantaġġi li jingħataw direttament mill-Istat kif ukoll dawk li jingħataw permezz ta’ organizzazzjoni pubblika jew privata, maħtura jew stabbilita minn dan l-Istat, jikkostitwixxu riżorsi tal-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat (18). Għaldaqstant, f’dan il-każ, iż-żewġ selfiet li ħadet l-ELGA għall-kumpens imħallas fl-2008 u fl-2009 li saru taħt il-garanzija tal-Istat Grieg (ara l-premessi 15 u -17) jikkostitwixxu riżorsi tal-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat, minħabba li dawn jagħmlu parti mir-riżorsi tal-ELGA, kumpanija privata li tappartjeni kompletament lill-Istat u soġġetta għall-kontroll tal-Ministru tal-Agrikoltura (ara wkoll il-premessa 8).
(59)
Miżuri li jolqtu l-kummerċ u li jwasslu għal tgħawwiġ jew theddida ta’ tgħawwiġ għall-kompetizzjoni
Il-Kummissjoni tinnota li l-kumpens inkwistjoni jagħti vantaġġ lill-produtturi domestiċi meta mqabbla ma’ produtturi Komunitarji oħrajn li ma jingħatawx l-istess appoġġ. Is-settur agrikolu huwa miftuħ għall-kompetizzjoni fil-livell tal-Unjoni (19) u, minħabba f’hekk, huwa sensittiv għal kwalunkwe miżura li tiffavorixxi l-produzzjoni fi Stat Membru jew ieħor (20). Il-kumpens inkwistjoni, jista’, għalhekk, iwassal għal tgħawwiġ tal-kompetizzjoni fis-suq intern u jolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(60)
Miżuri li jiffavorixxu ċerti impriżi jew ċerti produtturi
Skont il-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja (21), huma kkunsidrati b’mod partikolari bħala għajnuna dawk il-miżuri li, taħt forom differenti, itaffu l-piżijiet li normalment ikunu inklużi fil-baġit ta’ impriża u li, mingħajr ma jkunu sussidji fis-sens strett, huma ta’ natura simili u għandhom l-istess effetti.
Fis-sentenza Freskot, il-Qorti tal-Ġustizzja kkonkludiet li l-kunċett ta’ impriża skont l-Artikolu 102 tat-Trattat ma jkoprix organizzazzjoni bħall-ELGA fir-rigward tal-attivitajiet tagħha taħt l-iskema ta’ assigurazzjoni obbligatorja kontra r-riskji naturali (ara l-punti 79 u 88 tas-sentenza).
Fil-fatt, l-iskema ta’ assigurazzjoni obbligatorja inkwistjoni ssegwi primarjament l-għan ta’ politika soċjali li jiżgura kopertura xierqa għall-irziezet kollha, inklużi għal dawk bi probabbiltà ogħla ta’ riskji mill-okkorrenza ta’ diżastri naturali (ara l-punti 66 u 67 tas-sentenza). Il-kontribuzzjoni tal-assigurazzjoni tolqot il-prodotti agrikoli kollha b’rati uniformi li huma indipendenti mir-riskju li effettivament jaffaċċja l-produttur (fuq il-bażi tal-prinċipju tas-solidarjetà). L-ELGA hija soġġetta għall-kontroll tal-Istat, minħabba li l-ammont tal-kontribuzzjoni, f’termini ta’ dħul, kif ukoll ir-rati tal-kumpens huma stabbiliti mill-Ministri rilevanti.
Kif innutat il-Qorti tal-Ġustizzja fis-sentenza tat-22 ta’ Jannar 2002, fil-kawża C-218/00, Cisal/INAIL (22), f’dan il-każ iż-żewġ elementi essenzjali tal-iskema ta’ assigurazzjoni tal-ELGA, jiġifieri l-ammont tal-kumpens u dak tal-kontribuzzjonijiet, huma soġġetti għall-kontroll tal-Istat u l-affiljazzjoni obbligatorja li tikkaratterizza l-iskema hija indispensabbli għall-bilanċ finanzjarju tagħha kif ukoll għall-implimentazzjoni tal-prinċipju tas-solidarjetà, li jindika li l-kumpens imħallas lill-assigurat mhuwiex proporzjonat mal-kontribuzzjonijiet imħallsa minn dan tal-aħħar.
Madankollu, b’differenza miċ-ċirkostanzi fil-kawża Cisal/INAIL, il-benefiċjarji tal-benefiċċji ta’ assigurazzjoni tal-organizzazzjoni ELGA huma impriżi li jwettqu attività ekonomika. Għalhekk, il-fatt li l-ELGA ma twettaqx hija stess xi attività ekonomika mhuwiex biżżejjed sabiex wieħed jikkunsidra li l-benefiċjarji tal-benefiċċji ta’ assigurazzjoni mħallsa minn din l-organizzazzjoni mhumiex impriżi fis-sens tat-Trattat u mhumiex benefiċjarji potenzjali ta’ għajnuna mill-Istat (ara s-sentenza Freskot, punt 80).
Fir-rigward tal-kwistjoni tal-vantaġġ ekonomiku, il-Qorti tal-Ġustizzja tindika sempliċement fil-punt 84 tas-sentenza Freskot li “F’dawn il-kundizzjonijiet, jeħtieġ li wieħed iwieġeb id-domanda, l-ewwel jekk, u jekk iva, sa liema punt, fin-nuqqas ta’ kopertura obbligatorja, l-irziezet Griegi kellhom u effettivament setgħu jiksbu assigurazzjoni mingħand kumpaniji ta’ assigurazzjoni privati jew jagħmlu arranġamenti oħrajn sabiex jipproteġu lilhom infushom b’mod adegwat kontra l-konsegwenzi li jirriżultaw mill-perikli naturali għal dawn l-irziezet u, it-tieni, sa liema punt il-kontribuzzjoni tikkorrispondi għall-ispiża ekonomika reali tal-benefiċċji pprovduti mill-ELGA taħt l-iskema ta’ assigurazzjoni obbligatorja, jekk tabilħaqq tali spiża tista’ tiġi kkalkulata’. Fil-punt ta’ wara l-Qorti tinnota madankollu li “il-Qorti ma kellhiex l-elementi tal-fatti u tal-liġi sabiex twieġeb għall-parti tad-domanda dwar il-klassifikazzjoni possibbli ta’ għajnuna mill-Istat tal-benefiċċji mogħtija mill-ELGA taħt l-iskema ta’ assigurazzjoni obbligatorja kontra riskji naturali”. Madankollu, fil-punt 87 tas-sentenza Freskot il-Qorti tiddikkjara li “ma kellhiex l-elementi tal-fatti u tal-liġi sabiex twieġeb għall-parti tad-domanda dwar il-klassifikazzjoni possibbli ta’ għajnuna mill-Istat tal-benefiċċji mogħtija mill-ELGA taħt l-iskema ta’ assigurazzjoni obbligatorja kontra riskji naturali”.
(61)
Huwa kkonfermat mill-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizza li la l-karattru soċjali tal-miżura (23) u lanqas il-fatt li hija totalment jew parzjalment iffinanzjata minn kontribuzzjonijiet imposti mill-awtorità pubblika u miġbura mill-impriżi involuti (24) ma huma biżżejjed sabiex jeskludu l-miżura mill-klassifikazzjoni ta’ għajnuna fis-sens tal-Artikolu 7(1) tat-Trattat, li ma jagħmilx distinzjoni fil-miżuri ta’ intervent mill-Istat skont il-kawżi jew l-għanijiet iżda jiddefinihom skont l-effetti tagħhom (25).
Il-kumpens imħallas fl-2008 mill-ELGA taħt l-iskema ta’ assigurazzjoni obbligatorja kien jirrigwarda ċerti prodotti agrikoli Griegi li ġejjin mill-ħxejjex u mill-annimali u dak imħallas fl-2009 kien jirrigwarda ċerti kultivazzjonijiet ta’ ħxejjex. Minn dan jirriżulta li l-kumpens imħallas mill-ELGA lill-produtturi lokali ta’ prodotti agrikoli jista’ jirrappreżenta vantaġġ finanzjarju selettiv għal dawn il-produtturi fil-konfront ta’ produtturi oħrajn tal-Unjoni li ma jingħatawx l-istess appoġġ.
Barra minn hekk, f’każijiet li jippreżentaw riskju akbar f’dak li jirrigwarda ħsarat ikkawżati minn diżastri naturali, hemm dubju jekk l-irziezet jistgħux jiksbu kopertura ta’ assigurazzjoni mingħand assiguratur privat taħt kundizzjonijiet simili. Il-Kummissjoni tikkunsidra, għalhekk, li f’dawn iċ-ċirkostanzi, il-kumpens imħallas mill-ELGA permezz tal-iskema inkwistjoni jikkostitwixxi vantaġġ finanzjarju selettiv għall-benefiċjarji.
(62)
Fid-dawl tas-sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja fil-kawża Freskot (ara l-punt 86), tista’ madankollu titqajjem il-kwistjoni dwar jekk din il-miżura tistax tkun iġġustifikata minħabba n-natura jew l-ekonomija ġenerali tas-sistema, li hija r-responsabbiltà tal-Istat Membru kkonċernat li juri dan (26). Wieħed għandu jeżamina jekk il-karatteristiċi speċjali tas-settur agrikolu u d-dipendenza partikolari tiegħu fuq ċerti kundizzjonijiet klimatiċi kif ukoll il-vulnerabbiltà tiegħu fir-rigward ta’ riskji naturali fil-Greċja jistgħux jeżiġu l-implimentazzjoni tal-iskema tal-Istat li tiżgura livell minimu ta’ kumpens ibbażat fuq il-prinċipju tas-solidarjetà. Madankollu, miżura li toħloq eċċezzjoni fl-applikazzjoni tas-sistema (para)fiskali ġenerali tista’ tkun iġġustifikata min-natura u l-ekonomija ġenerali tas-sistema jekk l-Istat Membru kkonċernat jista’ juri li din il-miżura tirriżulta direttament mill-prinċipji bażiċi jew gwida ta’ din is-sistema. Għandha ssir distinzjoni bejn, minn naħa, l-għanijiet ta’ skema partikolari u li huma esterni għaliha u, min-naħa l-oħra, il-mekkaniżmi inerenti fis-sistema nnifisha li huma meħtieġa sabiex jintlaħqu għanijiet bħal dawn. (27)
Peress li jidher li l-ELGA mhijiex iffinanzjata biss minn kontribuzzjonijiet parafiskali iżda wkoll minn kontribuzzjonijiet diretti tal-Istat, ġustifikazzjoni bħal din ibbażata fuq is-solidarjetà bejn il-produtturi ma tistax tkun applikabbli, b’mod li l-iskema għandha titqies selettiva kollha kemm hi.
Għalhekk, f’dan il-każ, il-kumpens imħallas lill-produtturi fl-2008, jiġifieri EUR 386 986 648, ma kienx iffinanzjat fil-parti l-kbira tiegħu mill-kontribuzzjonijiet speċjali obbligatorji, billi dawn tal-aħħar kienu jammontaw biss għal EUR 88 353 000. F’dan il-każ, il-benefiċċji mħallsa lill-produtturi assigurati ma jistgħux jibqgħu jiġu kkunsidrati bħala ffinanzjati biss minn kontribuzzjonijiet (28).
(63)
Rigward il-kumpens imħallas fl-2009, jiġifieri EUR 415 019 452, il-Kummissjoni tinnota li dan ma kienx iffinanzjat mill-kontribuzzjonijiet speċjali obbligatorji, li l-ammont fl-2009 kien ta’ EUR 57 015 388. Dan il-kumpens kien ipprovdut mid-Digriet Interministerjali tat-30 ta’ Jannar 2009 bħala kopertura ta’ assigurazzjoni eċċezzjonali minħabba telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex u ma kienx jagħmel parti mill-kumpens li l-ELGA kellha tħallas lill-produtturi matul is-sena 2009 għat-tiswija tal-ħsarat fil-kuntest tas-sistema ta’ assigurazzjoni obbligatorja. Għaldaqstant, l-argument tal-awtoritajiet Griegi li anki dan il-kumpens għandu jitqies bħala kumpens reali ma jistax ikun appoġġjat mill-Kummissjoni.
(64)
Biex tkun tista’ tħallas dan il-kumpens għoli lill-produtturi ta’ prodotti agrikoli, l- ELGA kellha tissellef żewġ ammonti li se jitħallsu lura fuq għaxar snin (ara l-premessi 16 u 17). Abbażi ta’ tagħrif ipprovdut mill-awtoritajiet Griegi dwar il-bidliet fir-rati annwali ta’ imgħax u ta’ amortizzazzjoni fuq is-self, huwa ċar li l-ELGA mhux se tkun tista’ tħallas dawn il-pagamenti annwali fuq għaxar snin mill-kontribuzzjonijiet ta’ assigurazzjoni speċjali tal-produtturi, speċjalment peress li dawn il-kontribuzzjonijiet se jintużaw sabiex jitħallas il-kumpens għal ħsarat li jseħħu matul is-snin inkwistjoni.
(65)
Skont l-informazzjoni addizzjonali pprovduta, l-awtoritajiet Griegi kienu indikaw li l-Liġi l-ġdida 3877/2010 dwar is-sistema ta’ protezzjoni u assigurazzjoni tal-biedja ġiet adottata bil-għan li jiżdied id-dħul tal-ELGA.
Il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-imsemmija liġi tista’ fil-fatt tikkontribwixxi għat-titjib tal-funzjonament tal-ELGA fil-futur. Madankollu, żieda fid-dħul tal-ELGA għall-futur ma tippermettix li wieħed jikkonkludi li din se tkun biżżejjed biex jitħallas lura s-self inkwistjoni u l-għoti tal-kumpens lill-produtturi matul is-snin ikkonċernati.
B’hekk, is-self li ħadet l-ELGA għall-2009 għabba b’mod eċċessiv id-dħul li sejra tikseb matul l-għaxar snin li ġejjin, peress li din kienet diġà mgħobbija bil-ħlas lura tas-self li ħadet għall-2008 u li għalih kienet iddebitat minn qabel il-primjums tal-assigurazzjoni għas-snin ta’ wara. Kif jinnutaw il-partijiet interessati (ara l-premessi 34 u 35), din il-problema tista’ biss tiggrava bl-eżistenza ta’ żewġ selfiet oħra li l-ELGA ħadet fl-2009. Għalhekk, ma jistax ikun eskluż, li l-miżuri inkwistjoni jkunu ffinanzjati wkoll minn riżorsi statali oħrajn disponibbli għall-ELGA.
(66)
Fi kwalunkwe każ, ma jidhirx li d-differenzjazzjonijiet magħmula mill-iskema ta’ għajnuna bejn l-impriżi li jsibu ruħhom f’sitwazzjoni attwali u legali komparabbli jistgħu jkunu ġġustifikati abbażi tal-għanijiet ta’ solidarjetà tal-iskema inkwistjoni, imqiegħda fil-kuntest tal-leġiżlazzjoni Griega dwar il-kumpens għad-danni kkawżati minn avvenimenti naturali. Fil-fatt, l-ewwel nett, riskji simili jew komparabbli jitħallsu mill-impriżi nfushom f’setturi oħrajn li mhumiex koperti minn din l-iskema u, it-tieni, huwa ovvju li, fl-istess settur agrikolu kopert minn din l-iskema, ċerti produtturi dejjem sejrin ikunu aktar esposti minn oħrajn għal ċerti riskji (minħabba t-tip ta’ produzzjoni tagħhom jew il-pożizzjoni ġeografika tagħhom), b’mod li l-għajnuna mħallsa dejjem se tingħata b’mod aktar predominanti lil ċerti kategoriji ta’ produtturi għad-detriment tal-oħrajn.
(67)
Għal dawn ir-raġunijiet, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-kumpens imħallas lill-produtturi tal-prodotti agrikoli mill-ELGA fl-2008 u fl-2009 taħt l-iskema ta’ assigurazzjoni obbligatorja taqa’ taħt l-Artikolu 107(1) tat-Trattat u jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat.
(68)
Għaldaqstant, għandu jiġi kkunsidrat jekk teżistix il-possibbiltà li tingħata deroga għall-prinċipju ġenerali ta’ projbizzjoni ta’ għajnuna mill-Istat stabbilita fl-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
2. Kwalifika tal-miżura bħala għajnuna illegali
(69)
Minħabba li din l-għajnuna kienet ingħatat u tħallset mingħajr ma kienet ġiet innotifikata minn qabel, din hija għajnuna illegali skont l-Artikolu 1(f) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999.
3. Valutazzjoni tal-kompatibbiltà tal-għajnuna skont l-artikolu 107(3)(c) tat-tfue
(70)
Skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat, l-għajnuna maħsuba sabiex tiffaċilita l-iżvilupp ta’ ċerti attivitajiet jew ta’ ċerti reġjuni ekonomiċi tista’ titqies kompatibbli mas-suq intern meta dik l-għajnuna ma tfixkilx il-kundizzjonijiet tal-kummerċ b’mod li jkun kuntrarju għall-interess komuni.
(71)
Biex tikkwalifika għal din id-deroga, l-għajnuna inkwistjoni għandha tirrispetta d-dispożizzjonijiet tat-testi legali applikabbli meta ngħatat, jiġifieri fl-2008 u fl-2009. F’dan il-każ, dawn huma l-Linji Gwida tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat fl-Agrikoltura u l-forestrija 2007-2013 u b’mod partikolari l-Kapitolu V.B dwar l-għajnuna bħala kumpens għal ħsara lill-produzzjoni agrikola jew ta’ mezzi ta’ produzzjoni agrikola u b’mod partikolari d-dispożizzjonijiet tal-punt V.B.3 dwar l-għajnuna bħala kumpens lill-bdiewa għat-telf ikkawżat minn kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena kif ukoll l-Artikolu 11 tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet.
Għandu jiġi nnutat li d-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu V.B.4 tal-Linji Gwida dwar l-għajnuna favur il-ġlieda kontra l-mard tal-annimali u tal-ħxejjex għandhom japplikaw għal ċerti produzzjonijiet soġġetti għall-għajnuna mogħtija lill-produtturi fl-2009 (tabakk tal-Lvant, patata tas-sajf). Madankollu, minħabba li l-awtoritajiet Griegi urew li l-mard ta’ dawn il-produzzjonijiet kien ikkawżat mill-kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena (ara wkoll il-premessa -44), skont in-nota ta’ qiegħ il-paġna Nru 31 tal-Kapitolu V.B.4 tal-Linji Gwida, il-Kummissjoni vvalutat il-miżuri ta’ għajnuna fir-rigward tad-dispożizzjonijiet tas-Sottokapitolu V.B.3.
(72)
Il-kundizzjonijiet previsti fid-dispożizzjonijiet imsemmija hawn fuq tal-Linji Gwida, li huma rilevanti f’dan il-każ, huma dawn li ġejjin:
(a)
skont il-punt 125 tal-Linji Gwida, fenomeni metereoloġiċi, bħal ġlata, silġ, xita jew nixfa, jiġifieri fenomeni bħal dawk f’dan il-każ li kkawżaw telf f’ċerti produzzjonijiet agrikoli fil-Greċja matul l-2008 u l-2009, jistgħu jitqiesu bħala diżastri naturali meta l-livell ta’ ħsara jilħaq ċertu livell tal-produzzjoni normali. Il-kumpens ta’ avvenimenti simili bħal dawn jikkontribwixxi għall-iżvilupp tas-settur agrikolu u għandu jkun awtorizzat fuq il-bażi tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat.
Għalhekk, biex ikun eliġibbli għall-benefiċċju tal-għajnuna, it-telf ikkawżat mill-kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena għandu jilħaq it-30 % tal-produzzjoni annwali medja tal-individwu matul l-aħħar tliet snin jew matul medja ta’ tliet snin ibbażata fuq l-aħħar ħames snin, eskluż l-ogħla u l-inqas valur. Skont il-punt 128 tal-Linji Gwida, il-Kummissjoni tista’ taċċetta metodi oħrajn ta’ kalkolu tal-produzzjoni normali, inklużi valuri ta’ referenza reġjonali, sakemm dawn il-metodi jkunu rappreżentattivi, u mhux ibbażata fuq rendimenti għoljin aktar min-normal,
(b)
in-notifiki tal-miżuri ta’ għajnuna għandhom jinkludu informazzjoni metereoloġika xierqa bħala appoġġ. Barra minn hekk, l-avveniment klimatiku avvers li jista’ jitqies diżastru naturali għandu jkun rikonoxxut formalment mill-awtoritajiet pubbliċi,
(c)
l-intensità sħiħa tal-għajnuna ma tistax taqbeż it-80 % (90 % fiż-żoni żvantaġġjati jew fiż-żoni msemmija fl-Artikolu 36(a)(i),(ii) u (iii) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1698/2005 tal-20 ta’ Settembru 2005 dwar appoġġ għall-iżvilupp rurali mill-Fond Agrikolu Ewropew għall-Iżvilupp Rurali (FAEŻR) (29), iddefiniti mill-Istati Membri skont l-Artikoli 50 u 94 tal-imsemmi Regolament) tat-tnaqqis fid-dħul mill-bejgħ tal-prodott, ikkalkulat billi jitnaqqas:
(i)
ir-riżultat tal-multiplikazzjoni tal-kwantità prodotta matul is-sena li fiha seħħ l-avveniment klimatiku avvers mal-prezz tal-bejgħ medju miksub matul dik is-sena,
minn
(ii)
ir-riżultat tal-multiplikazzjoni tal-kwantità annwali medja prodotta matul l-aħħar tliet snin (jew medja ta’ tliet snin ibbażata fuq l-aħħar ħames snin eskluż l-ogħla u l-inqas valur) mal-prezz tal-bejgħ medju miksub.
L-ammont eliġibbli għall-għajnuna jista’ jiżdied bi spejjeż oħrajn magħmula speċifikament mill-bidwi minħabba li ma sarx il-ħsad minħabba l-avveniment klimatiku avvers,
(d)
l-ammont massimu ta’ telf eliġibbli għall-għajnuna għandu jitnaqqas minn kull ammont riċevut taħt l-iskema ta’ assigurazzjoni u mill-ispejjeż mhux magħmula minħabba l-avveniment klimatiku avvers,
(e)
it-telf għandu jkun ikkalkulat fil-livell tar-razzett individwali iżda l-Kummissjoni tista’ taċċetta l-użu ta’ medji, sakemm dawn ikunu biss rappreżentattivi u ma jwasslux għal kumpens żejjed sinifikanti favur kwalunkwe benefiċjarju,
(f)
il-benefiċjarju għandu, fi kwalunkwe każ, dejjem iħallas parti mill-ispejjeż (punt 125(d) tal-Linji Gwida),
(g)
l-iskemi għandhom ikunu introdotti fi żmien tliet snin, u l-għajnuna tingħata fi żmien erba’ snin, wara li jkunu saru l-ispejjeż jew it-telf.
Ħlasijiet ta’ kumpens mogħtija fl-2008
(73)
Rigward il-ħlas ta’ kumpens ta’ EUR 373 257 465,71 li l-ELGA kienet tat lill-produtturi sabiex ipattu għat-telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex tagħhom minħabba l-kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena, il-Kummissjoni issib li din tikkonforma, fil-parti l-kbira tagħha, jiġifieri għal ammont ta’ EUR 347 193 466,52 (ara l-premessa 42), mad-dispożizzjonijiet tal-Linji Gwida u tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet imsemmija fil-premessa 72. Fir-rigward tal-għajnuna għal telf suċċessiv għall-istess produzzjoni ta’ ħxejjex, EUR 2 472 785,97, din ukoll tikkonforma, fil-parti l-kbira tagħha, jiġifieri għal ammont ta’ EUR 2 300 185,51, mad-dispożizzjonijiet tal-Linji Gwida u tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet imsemmija fil-premessa 72.
(74)
B’mod partikolari, kif turi t-tabella fil-premessa 42, il-kundizzjoni msemmija fil-premessa 72(a) hija ssodisfata, jiġifieri l-limitu tal-ħsara laħaq it-30 % tal-produzzjoni normali fir-rigward tal-ħlas ta’ kumpens ta’ EUR 347 193 466,52. F’dak li jirrigwarda l-għajnuna għat-telf suċċessiv, għal 93,02 % tal-ammont totali ta’ din l-għajnuna, jiġifieri EUR 2 300 185,51, il-livell tal-ħsara qered aktar minn 30 % tal-produzzjoni normali u, għalhekk, il-kundizzjoni msemmija fil-premessa 72(a) hija ssodisfata wkoll.
(75)
Abbażi tal-informazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet Griegi (ara l-premessa 39), l-intensità sħiħa tal-ħlas ta’ kumpens inkwistjoni meta mqabbla mat-tnaqqis tad-dħul mill-bejgħ tal-prodott tirrispetta l-limiti stabbiliti mill-Artikolu 11 tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet (ara l-premessa 72(c)). Madankollu, il-kalkolu tal-intensità ma jirreferix għall-kwantità medja prodotta matul l-aħħar tliet snin (jew medja ta’ tliet snin) skont l-Artikolu 2 tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet, minħabba li għall-ħlas ta’ kumpens inkwistjoni ġie applikat metodu ieħor ta’ kalkolu tal-produzzjoni normali (ara l-premessa 40 dwar id-deskrizzjoni tal-metodu ta’ kalkolu).
(76)
Skont il-punt 128 tal-Linji Gwida, il-Kummissjoni tista’ taċċetta metodi differenti ta’ kalkolazzjoni minn dak previst fl-Artikolu 2(8) tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet, sakemm dawn ikunu rappreżentattivi u mhux ibbażati fuq rendimenti għoljin iżżejjed. Wara li eżaminat id-deskrizzjoni tal-metodu ta’ kalkolazzjoni użat f’dan il-każ, il-Kummissjoni tqis li dan jikkonforma mad-dispożizzjoni msemmija hawn fuq tal-Linji Gwida u fid-dawl tal-intensità ta’ din l-għajnuna m’hemmx riskju ta’ kumpens żejjed għat-telf sofrut.
(77)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li t-tagħrif metereoloġiku pprovdut mill-Greċja dwar l-avvenimenti li seħħew matul il-perjodu ta’ attività 2007-2008 huwa prova tal-okkorrenza ta’ avvenimenti klimatiċi li jistgħu jiġġustifikaw l-għoti tal-kumpens inkwistjoni.
(78)
Barra minn hekk, skont l-informazzjoni pprovduta rigward l-għajnuna inkwistjoni (ara l-premessa 39), din tnaqqset skont l-ammonti eventwalment riċevuti minn kumpanija tal-assigurazzjoni u l-ispejjeż mhux imġarrba minħabba l-avvenimenti responsabbli għat-telf. Barra minn hekk, it-telf huwa kkalkulat fil-livell tar-razzett individwali. Fl-aħħar nett, l-iskadenzi tal-ħlas tal-għajnuna wara t-telf, imsemmija fil-premessa 72(g), huma rrispettati.
(79)
Fid-dawl ta’ dan li ntqal, il-Kummissjoni tista’ għalhekk tikkonkludi li l-ħlas ta’ kumpens ta’ EUR 349 493 652,03, mogħtija mill-ELGA lill-produtturi matul is-sena 2008 bi tpattija għat-telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex tagħhom, li minnhom EUR 2 300 185,51 jirrigwardaw għajnuna għal telf suċċessiv fl-istess produzzjoni ta’ ħxejjex, issodisfat id-dispożizzjonijiet rilevanti tal-Linji Gwida u tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet u tista’, għalhekk, titqies bħala għajnuna mill-Istat kompatibbli mas-suq intern fil-kuntest tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat.
(80)
Madankollu, kif turi t-tabella fil-premessa 42, il-ħlas ta’ kumpens ta’ EUR 26 063 999,19 mogħtija mill-ELGA lill-produtturi ta’ prodotti agrikoli matul is-sena 2008 bi tpattija għat-telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex tagħhom ma tirrispettax id-dispożizzjoni tal-Artikolu 2(8) tar-Regolament dwar l-eżenzjoni fir-rigward tal-limitu tal-ħsara meta mqabbel mal-produzzjoni normali. Il-Kummissjoni tinnota, li dan il-ħlas ta’ kumpens mhuwiex kompatibbli mal-kundizzjonijiet kollha rilevanti tal-Linji Gwida u tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet u ma jistax, għalhekk, jibbenefika mill-eżenzjoni tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat.
(81)
Rigward il-ħlasijiet ta’ kumpens ta’ EUR 7 338 119,74 mogħtija lill-bdiewa mill-ELGA fl-2008 għal telf fil-kapital tal-annimali, jirriżulta mill-premessa 43 li, skont l-awtoritajiet Griegi, din l-għajnuna, imħallsa fil-kuntest tas-sistema ta’ assigurazzjoni speċifika obbligatorja, ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat. Għalkemm l-awtoritajiet jaslu għal din il-konklużjoni għall-għajnuna kollha f’kumpens mogħtija mill-ELGA fl-2008 u fl-2009, huwa biss dwar din l-għajnuna li ma pprovdewx informazzjoni addizzjonali li tista’ tikkwalifika din l-għajnuna bħala kompatibbli mal-Linji Gwida. Għal din ir-raġuni, il-Kummissjoni tikkonkludi li din l-għajnuna ma tissodisfax il-kundizzjonijiet rilevanti tal-Linji Gwida u tar-Regolament dwar l-eżenzjoniiet u ma tistax, għalhekk, tibbenefika mill-eżenzjoni tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat.
Fi kwalunkwe każ, il-Kummissjoni tenfasizza li hija r-responsabbiltà tal-Istat Membru kkonċernat, sabiex iwettaq id-dmir tiegħu li jikkoopera mal-Kummissjoni, li jipprovdi l-elementi kollha li jistgħu jippermettu lil din l-istituzzjoni tivverifika li l-kundizzjonijiet tal-eżenzjoni li minnha jixtieq jibbenefika huma ssodisfati (30). F’dan il-każ, l-awtoritajiet Griegi qatt ma invokaw l-applikazzjoni tal-Linji Gwida, u lanqas ma pprovdew xi dokument li jippermetti lill-Kummissjoni tivvaluta l-informazzjoni fid-dawl ta’ dawn il-Linji Gwida, u dan, minkejja l-indikazzjonijiet mogħtija mill-Kummissjoni fil-paragrafu 21 tad-Deċiżjoni tal-ftuħ ta’ proċedura formali ta’ investigazzjoni.
(82)
Rigward l-għajnuna ta’ EUR 114 374,86 għal telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex minħabba l-ors, din l-għajnuna mhijiiex koperta mid-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu V tal-Linji Gwida dwar il-ġestjoni tar-riskji u tal-kriżijiet. Skont il-punt 23 tal-Linji Gwida, għall-miżuri ta’ għajnuna mhux koperti mil-Linji Gwida, il-Kummissjoni tirrevedi każ b’każ u tapprova biss miżuri ta’ dan it-tip jekk il-kontribuzzjoni pożittiva għall-iżvilupp tas-settur jikkumpensa b’mod wiesa’ r-riskji ta’ distorsjoni tal-kompetizzjoni li jippreżentaw.
Skont il-punt 113 tal-Linji Gwida, meta jkun il-każ ta’ awtorizzazzjoni ta’ għajnuna statali għall-ġestjoni tar-riskji, jeħtieġ li jkun ipprovdut li tinħtieġ kontribuzzjoni minima mill-produtturi għat-telf, sabiex jitnaqqas ir-riskju ta’ tgħawwiġ fil-kompetizzjoni u sabiex jiġu mħajra jimminimizzaw ir-riskji. Madankollu, f’dan il-każ, l-intensità tal-għajnuna mogħtija kienet ta’ 100 % u, skont il-fehma tal-Kummissjoni, l-assenza totali ta’ kontribuzzjoni tal-produtturi għat-telf tista’ tippreżenta riskji ta’ tgħawwiġ fil-kompetizzjoni. Għal din ir-raġuni, il-Kummissjoni tqis li f’dan il-każ kellha tintalab kontribuzzjoni minima ta’ 20 % mingħand il-produtturi. Għaldaqstant, din l-għajnuna hija kompatibbli mas-suq intern sa 80 % tal-intensità tagħha, jiġifieri EUR 91 500. Għall-kuntrarju, għall-bqija tal-ammont li jifdal minnha, li jikkorrispondi għal 20 % tal-intensità tagħha, l-imsemmija għajnuna hija meqjusa inkompatibbli mas-suq intern.
(83)
F’dak li jirrigwarda l-għajnuna għal azzjonijiet korrettivi wara żbalji amministrattivi involontarji fir-rapporti ta’ valutazzjoni rigward għajnuna għal telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex u fil-kapital tal-annimali, il-Greċja pprovdiet biss l-ammont totali ta’ din l-għajnuna, jiġifieri EUR 3 803 901,72. Madankollu, l-ammonti li jirrigwardaw l-azzjonijiet korrettivi rigward għajnuna ta’ kumpens għat-telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex u fil-kapital tal-annimali kif ukoll fil-produzzjoni tal-ħxejjex minħabba l-ors (ara l-premessi 41, 42 u 43) ma kinux speċifikati fl-informazzjoni addizzjonali mibgħuta mill-awtoritajiet Griegi lill-Kummissjoni. Minħabba li l-azzjonijiet korrettivi kienu jirrigwardaw żbalji amministrattivi li kienu djun tal-ELGA fil-konfront tal-benefiċjarji tal-għajnuna inkwistjoni, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-għajnuna korrettiva tista’ tagħmel parti mill-għajnuna ta’ kumpens ikkonċernata. Madankollu, minħabba l-fatt li l-għajnuna ta’ kumpens għal telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex, ta’ EUR 349 666 252,49 (ara l-premessa 75) biss hija kkunsidrata kompatibbli mill-Kummissjoni, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-azzjonijiet korrettivi biss li jirrigwardaw dan il-ħlas ta’ kumpens jistgħu jitqiesu bħala għajnuna li tissodisfa l-kundizzjonijiet rilevanti tal-Linji Gwida u tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet u li tista’ tibbenefika mid-deroga tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat.
Ħlasijiet ta’ kumpens mogħtija fl-2009
(84)
Mill-ħlas ta’ kumpens ta’ EUR 415 019 452 imħallas mill-ELGA lill-bdiewa matul is-sena 2009, l-għajnuna ta’ EUR 27 614 905 tirrispetta d-dispożizzjonijiet tal-Linji Gwida u tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet, kif din hija deskritta fil-premessa 73.
(85)
Fuq il-bażi ta’ informazzjoni dettaljata li l-awtoritajiet Griegi pprovdew għal kull ħlas ta’ kumpens mogħti mill-ELGA fl-2009 (ara l-premessa 37), il-Kummissjoni sabet li l-kundizzjoni msemmija fil-premessa 73(a), jiġifieri li l-limitu ta’ ħsara għandu jilħaq it-30 % tal-produzzjoni normali, hija ssodisfata f’dak li jirrigwarda l-ħlas ta’ kumpens ta’ EUR 27 614 905.
(86)
Kif jirriżulta mill-premessi 76 sa 79 rigward parti mill-għajnuna mogħtija mill-ELGA fl-2008, l-istess konklużjonijiet jistgħu jiġu applikati wkoll rigward l-għajnuna mogħtija fl-2009 ta’ EUR 27 614 905, jiġifieri li din tal-aħħar tissodisfa wkoll il-kundizzjonijiet l-oħrajn kollha rilevanti tal-Linji Gwida u tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet.
(87)
B’mod partikolari, l-intensità tal-għajnuna inkwistjoni, il-metodu ta’ kalkolazzjoni użat f’dan il-każ, it-tagħrif metereoloġiku dwar l-avvenimenti li seħħew matul il-perjodu ta’ attività 2008-2009 (ara t-tabella fil-premessa 44), l-esklużjoni ta’ kumpens żejjed għat-telf imġarrab kif ukoll l-iskadenzi tal-għajnuna wara t-telf jirrispettaw id-dispożizzjonijiet rilevanti tal-Linji Gwida u tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet.
(88)
Fuq il-bażi ta’ dak li ntqal, il-Kummissjoni ssib li l-għajnuna ta’ EUR 27 614 905 imħallsa mill-ELGA lill-bdiewa matul is-sena 2009 tista’ titqies kompatibbli mad-dispożizzjonijiet rilevanti tal-Linji Gwida u tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet. Għaldaqstant tista’ tibbenefika mid-deroga tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat.
(89)
Rigward il-bqija tal-ammont ta’ din l-għajnuna, EUR 387 404 547, il-Kummissjoni tqis, għall-kuntrarju tal-fehma tal-awtoritajiet Griegi (ara l-premessa 46), li dan ma jistax jitqies kompatibbli mal-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 11 tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet.
(90)
Fuq il-bażi ta’ informazzjoni dettaljata pprovduta mill-Greċja rigward kull għajnuna mogħtija fl-2009, jirriżulta li l-avvenimenti klimatiċi avversi f’dan il-każ ma jaqgħux taħt id-definizzjoni ta’ avvenimenti klimatiċi avversi li jistgħu jitqiesu bħala diżastru naturali, prevista fl-Artikolu 2(8) tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet, minħabba li l-kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena inkwistjoni kienu qerdu inqas minn 30 % tal-produzzjoni normali tal-bdiewa kkonċernati. Barra minn hekk, il-produzzjoni normali ma kinitx definita f’dan il-każ fl-Artikolu 2(8) tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet (31) u, għaldaqstant, l-intensità tal-għajnuna inkwistjoni ma kinitx stabbilita skont il-kalkolu previst fl-Artikolu 11(2) tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet.
(91)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet Griegi jikkunsidraw li l-għajnuna inkwistjoni tissodisfa wkoll il-kundizzjonijiet kollha sabiex tkun ikkunsidrata konformi mal-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat u mal-Komunikazzjoni dwar il-Qafas Komunitarju Temporanju (ara l-premessi 47 sa 50).
(92)
Il-Kummissjoni hija tal-fehma li, rigward l-għajnuna mhux innotifikata inkwistjoni, li ngħatat kollha matul is-sena 2009, l-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat ma jistax japplika direttament, minħabba li l-Kummissjoni adottat il-Komunikazzjoni dwar il-Qafas Komunitarju Temporanju li tapplika mis-17 ta’ Diċembru 2008 fuq il-bażi ta’ din id-dispożizzjoni. Il-Komunikazzjoni kienet teskludi b’mod espliċitu l-impriżi speċjalizzati fil-produzzjoni agrikola primarja mill-kamp ta’ applikazzjoni tagħha fil-punt 4.2.2 (h)). Skont ġurisprudenza kostanti, fil-qasam speċifiku tal-għajnuna Statali, il-Kummissjoni hija marbuta bil-linji gwida u l-komunikazzjonijiet li tadotta, sakemm dawn ma jitbiegħdux mir-regoli tat-Trattat (32). Madankollu, billi ġie stmat f’dak iż-żmien fil-punt 4.2.2(h) tal-Qafas Temporanju li l-iskema ta’ għajnuna (li nfakkru li kellha l-għan li tinkoraġġixxi l-aċċess għall-finanzjament fil-kuntest tal-kriżi ekonomika u finanzjarja) ma kinitx tapplika għall-impriżi attivi fil-qasam tal-produzzjoni agrikola primarja, il-Kummissjoni stmat, li, fid-dawl tat-tgħawwiġ kbir fil-kompetizzjoni li jista’ jseħħ f’dan is-settur, din l-għajnuna ma tkunx meħtieġa jew proporzjonata skont l-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat sad-dħul fis-seħħ ta’ regoli u ta’ limiti speċifiċi adottati għal dan is-settur (33). Skont il-fehma tal-Kummissjoni, il-Komunikazzjoni kif kienet fis-seħħ f’dak iż-żmien tapplika għalhekk f’dan il-każ għall-għajnuna mogħtija mis-17 ta’ Diċembru 2008 sas-27 ta’ Ottubru 2009.
Il-Linji Gwida applikabbli meta ngħatat l-għajnuna inkwistjoni huma l-Linji Gwida tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat fil-qasam tal-Agrikoltura u tal-forestrija 2007-2013. Madankollu, kif jirriżulta mill-premessa 90, il-kundizzjonijiet klimatiċi ħżiena li seħħew f’dan il-każ kienu qerdu inqas minn 30 % tal-produzzjoni normali tal-bdiewa kkonċernati. Minn dan jirriżulta li d-dispożizzjonijiet rilevanti tal-Linji Gwida ma jistgħux jitqiesu bħala ssodisfati fir-rigward tal-ħlas ta’ kumpens inkwistjoni.
(93)
Kif jirriżulta mill-premessa 48, l-awtoritajiet Griegi huma tal-fehma li l-punt 7(a) tal-Komunikazzjoni japplika fir-rigward tal-għajnuna mhux innotifikata inkwistjoni, minħabba li din ingħatat lill-bdiewa wara s-17 ta’ Diċembru 2008.
Madankollu, il-Kummissjoni tqis li l-possibbiltà li tiddikjara għajnuna lis-settur agrikolu kompatibbli fil-kuntest tal-Komunikazzjoni dwar il-Qafas Komunitarju Temporanju tista’ tkopri biss l-għajnuna fis-settur agrikolu mogħtija mit-28 ta’ Ottubru 2009, id-data li fiha daħlet fis-seħħ il-bidla fil-Komunikazzjoni dwar il-Qafas Komunitarju Temporanju li tipprevedi ammont limitat ta’ għajnuna kompatibbli għall-impriżi attivi fil-produzzjoni agrikola primarja.
(94)
F’dan il-każ, skont l-informazzjoni dettaljata li l-awtoritajiet Griegi pprovdew għal kull għajnuna mogħtija mill-ELGA matul is-sena 2009, jirriżulta li kważi l-għajnuna kollha inkwistjoni kienet ingħatat lill-produtturi tal-prodotti agrikoli f’dati preċedenti għad-data msemmija hawn fuq tat-28 ta’ Ottubru 2009. Għalhekk, il-parti l-kbira tal-għajnuna ngħatat bejn Marzu 2009 u Lulju 2009, filwaqt li għajnuna oħra ngħatat f’Settembru 2009.
(95)
Il-Kummissjoni tikkonkludi għalhekk li l-għajnuna inkwistjoni mhijiex konformi mal-Komunikazzjoni u ma tistax, għalhekk, tibbenefika mid-deroga tal-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat.
(96)
Il-Kummissjoni tirrikonoxxi madankollu li, għall-għajnuna mogħtija mill-ELGA lill-produtturi tal-prodotti agrikoli f’dati wara d-data msemmija hawn fuq tat-28 ta’ Ottubru 2009 (ammont żgħir minn din l-għajnuna ngħata f’Diċembru 2009 u f’Novembru 2010), jistgħu japplikaw il-bidliet magħmula fil-Komunikazzjoni għas-settur agrikolu.
(97)
L-għajnuna inkwistjoni tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-punt 4.2.2 tal-Komunikazzjoni dwar il-Qafas Komunitarju Temporanju. Madankollu, il-kundizzjoni prevista fil-punt 4.2.2(g) tal-imsemmija Komunikazzjoni ma kinitx issodisfata, minħabba li l-ELGA ma kisbitx mingħand il-bdiewa kkonċernati dikjarazzjoni rigward l-għajnuna l-oħra de minimis u l-għajnuna bbażata fuq il-miżura fil-kuntest tal-Qafas Komunitarju Temporanju li dawn kienu rċevew matul is-sena fiskali attwali. Madankollu, il-Kummissjoni tikkunsidra l-argument tal-awtoritajiet Griegi bħala validu, li, f’dan il-każ, din l-eżiġenza hija biss formalità, minħabba li l-Greċja ma kinitx tat lil impriżi agrikoli għajnuna de minimis jew għajnuna fuq il-bażi tal-Komunikazzjoni dwar il-Qafas Komunitarju Temporanju matul il-perjodu bejn l-1 ta’ Jannar 2008 u l-31 ta’ Diċembru 2010. Il-Kummissjoni tikkonkludi, għalhekk, li l-għajnuna, li għaliha tapplika l-Komunikazzjoni, tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-punt 4.2.2 tal-imsemmija Komunikazzjoni u tista’ tibbenefika mid-deroga tal-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat.
(98)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tqis li mhuwiex eskluż li parti mill-imsemmija għajnuna, ta’ EUR 75 382 500, tissodisfa l-kundizzjonijiet kollha stabbiliti fir-Regolament (KE) Nru 1535/2007 (ara l-premessi 51 u 52).
VII. KONKLUŻJONIJIET
(99)
Il-kumpens li l-ELGA ħallset lill-produtturi fl-2008, jiġifieri EUR 386 986 648, kien biss parzjalment iffinanzjat mill-kontribuzzjonijiet speċjali obbligatorji mħallsa mill-bdiewa, minħabba li dawn il-kontribuzzjonijiet kienu jammontaw biss għal EUR 88 353 000 fl-2008. Rigward il-kumpens imħallas fl-2009, jiġifieri EUR 415 019 452, dan ma kienx iffinanzjat permezz tal-kontribuzzjonijiet speċjali obbligatorji.
(100)
Rigward iż-żewġ selfiet li l-ELGA kellha tieħu sabiex tkun tista’ tħallas il-kumpens imsemmi lill-produtturi, jidher ċar li l-ELGA mhijiex se tkun tista’ tħallas, permezz tal-kontribuzzjonijiet ta’ assigurazzjoni speċjali tal-produtturi l-pagamenti annwali ta’ imgħax u ta’ amortizzazzjoni fuq għaxar snin, li huwa l-perjodu previst għall-ħlas lura ta’ dan is-self, speċjalment minħabba li dawn il-kontribuzzjonijiet għandhom jintużaw sabiex jitħallas kumpens għal danni li jistgħu jseħħu matul is-snin inkwistjoni.
(101)
Minn dan jirriżulta, fid-dawl ta’ dak li ntqal, li l-kumpens li ħallset l-ELGA matul l-2008 u l-2009 taħt l-iskema ta’ assigurazzjoni obbligatorja ma jistax jitqies li kien iffinanzjat biss mill-kontribuzzjonijiet imħallsa mill-produtturi bħala kontribuzzjoni ta’ assigurazzjoni speċjali. Għal din ir-raġuni, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-kumpens li ħallset l-ELGA fl-2008 u fl-2009 taħt l-iskema ta’ assigurazzjoni obbligatorja jaqa’ taħt l-Artikolu 107(1) tat-Trattat u jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat.
(102)
Il-Kummissjoni ssib li r-Repubblika Ellenika implimentat din l-għajnuna bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat.
(103)
Għall-ħlasijiet ta’ kumpens mogħtija fl-2008 taħt l-iskema ta’ assigurazzjoni speċjali obbligatorja, il-Kummissjoni:
(a)
tikkonkludi li l-għajnuna mill-Istat li l-ELGA tat lill-produtturi sabiex tpatti għat-telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex tagħhom, li minnha, l-ammont ta’ EUR 2 300 185,51 jirrigwarda għajnuna għal telf suċċessiv fl-istess produzzjoni ta’ ħxejjex hija kompatibbli, sa EUR 349 493 652,03. Il-Kummissjoni tqis li din l-għajnuna ssodisfat id-dispożizzjonijiet rilevanti tal-Linji Gwida u tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet u tista’, għalhekk, titqies bħala għajnuna mill-Istat kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat.
(b)
tqis li l-għajnuna mill-Istat, ta’ EUR 33 402 118,93 li l-ELGA tat lill-produtturi għal ċertu telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex u fil-kapital tal-annimali ma ssodisfatx id-dispożizzjonijiet rilevanti tal-Linji Gwida u tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet u, għalhekk, hija inkompatibbli mas-suq intern.
(c)
tqis li l-għajnuna mill-Istat ta’ EUR 114 374,86 li l-ELGA tat lill-produtturi għal telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex tagħhom minħabba l-ors tista’ toħloq riskji ta’ tgħawwiġ fil-kompetizzjoni u, għaldaqstant, hija inkompatibbli mas-suq intern.
(d)
tqis li, mill-għajnuna mill-Istat, li tammonta għal EUR 3 803 901,72, mogħtija għal azzjonijiet korrettivi wara żbalji fir-rapporti ta’ valutazzjoni, l-azzjonijiet korrettivi biss li kienu jirrigwardaw ħlas ta’ kumpens li jammonta għal EUR 349 493 652,03 għal telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex kif ukoll l-azzjonijiet korrettivi li kienu jirrigwardaw ħlas ta’ kumpens li jammonta għal EUR 91 500 għal telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex minħabba l-ors tissodisfa l-kundizzjonijiet rilevanti tal-Linji Gwida u tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet u tista’, għalhekk, tibbenefika mid-deroga tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat. Bil-kontra ta’ dan, l-għajnuna l-oħra mogħtija għal azzjonijiet korrettivi ma tissodisfax il-kundizzjonijiet rilevanti tal-Linji Gwida u tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet u, għaldaqstant, ma tistax tibbenefika mid-deroga tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat.
(104)
Fil-każ tal-ħlasijiet ta’ kumpens mogħtija fl-2009 skont id-deċiżjoni interministerjali, il-Kummissjoni:
(a)
tikkonkludi li l-għajnuna mill-Istat, ta’ EUR 27 614 905, li l-ELGA tat lill-produtturi sabiex tpatti għat-telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex tagħhom, hija kompatibbli. Il-Kummissjoni tqis li l-imsemmija għajnuna ssodisfat id-dispożizzjonijiet rilevanti tal-Linji Gwida u tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet u tista’, għalhekk, titqies bħala għajnuna mill-Istat kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat.
(b)
tikkonkludi li, fil-każ tal-għajnuna mill-Istat, ta’ EUR 387 404 547, li l-ELGA tat lill-produtturi sabiex tpatti għat-telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex tagħhom:
-
dik l-għajnuna li ngħatat qabel id-data tat-28 ta’ Ottubru 2009 (34), id-data li fiha daħlet fis-seħħ l-emenda tal-Komunikazzjoni bl-għan li jkunu inklużi fiha l-impriżi agrikoli, ma rrispettatx id-dispożizzjonijiet rilevanti tal-Komunikazzjoni, tal-Linji Gwida u tar-Regolament dwar l-eżenzjonijiet u għalhekk, hija inkompatibbli mas-suq intern. Din il-konklużjoni hija mingħajr preġudizzju għall-għajnuna li, meta ngħatat, kienet tissodisfa l-kundizzjonijiet kollha stabbiliti fir-Regolament de minimis applikabbli.
-
rigward dik l-għajnuna li kienet ingħatat wara t-28 ta’ Ottubru 2009, il-Kummissjoni tikkonkludi li din tissodisfa l-kundizzjonijiet kollha stabbiliti fil-Komunikazzjoni u tista’, għalhekk, titqies bħala għajnuna mill-Istat kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. Il-kumpens imħallas mill-Organizzazzjoni Griega tal-Assigurazzjoni Agrikola (minn hawn ‘il quddiem imsejħa l-ELGA) lill-produtturi ta’ prodotti agrikoli matul is-snin 2008 u 2009 jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat.
2. Il-ħlasijiet ta’ kumpens mogħtija fl-2008 taħt l-iskema ta’ assigurazzjoni speċjali obbligatorja hija kompatibbli mas-suq intern f’dak li jirrigwarda għajnuna sa EUR 349 493 652,03 li l-ELGA tat lill-produtturi sabiex tpatti għal telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex tagħhom kif ukoll f’dak li jirrigwarda l-għajnuna relatata mat-telf fil-produzzjoni tal-ħxejjex minħabba l-ors sa EUR 91 500 u ma’ azzjonijiet korrettivi li ttieħdu fil-kuntest tal-għajnuna msemmija hawn fuq. Il-ħlas ta’ kumpens li jikkorrispondi għall-ammont li jifdal u li tħallas fl-2008 taħt l-iskema ta’ assigurazzjoni speċjali, huwa inkompatibbli mas-suq intern.
3. Il-ħlas ta’ kumpens ta’ EUR 27 614 905 li ngħatat fl-2009 skont id-Deċiżjoni Interministerjali Nru 262037 tal-Ministri tal-Ekonomija u tal-Iżvilupp Rurali tat-30 ta’ Jannar 2009 hija kompatibbli mas-suq intern.
Il-ħlas ta’ kumpens ta’ EUR 387 404 547, li ngħatat lill-produtturi f’dati qabel dik tat-28 ta’ Ottubru 2009 mhijiex kompatibbli mas-suq intern. Din il-konklużjoni hija mingħajr preġudizzju għall-għajnuna li, meta ngħatat, kienet tissodisfa l-kundizzjonijiet kollha stabbiliti fir-Regolament (KE) Nru 1535/2007.
Artikolu 2
1. Il-Greċja għandha tieħu l-passi kollha meħtieġa sabiex tirkupra, mingħand il-benefiċjarji tagħha, l-għajnuna inkompatibbli msemmija fl-Artikolu 1 u li diġà tqiegħdet illegalment għad-dispożizzjoni tagħhom.
2. L-għajnuna li għandha tinġabar għandha tinkludi l-imgħaxijiet ikkalkulati mid-data li fiha tqiegħdet għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarji, sad-data tal-irkupru tagħha.
3. L-imgħax għandu jiġi kkalkolat fuq bażi magħmula skont id-dispożizzjonijiet previsti fil-Kapitolu V tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 (35).
4. L-irkupru għandu jsir mingħajr dewmien skont il-proċeduri tal-liġi nazzjonali, sakemm dawn jippermettu l-implimentazzjoni immedjata u effettiva ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 3
L-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1(2) u (3), għandu jkun immedjat u effettiv. Il-Greċja għanda tiżgura li din id-Deċiżjoni tiġi implimentata fi żmien erba’ xhur mid-data tan-notifika tagħha.
Artikolu 4
1. Fi żmien xahrejn mid-data tan-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, il-Greċja għandha tippreżenta lill-Kummissjoni l-informazzjoni li ġejja:
(a)
l-ammont totali (kapital u imgħax tal-irkupru) li għandu jiġi rkuprat mingħand il-benefiċjarji;
(b)
deskrizzjoni dettaljata tal-miżuri diġà meħuda jew ippjanati sabiex tikkonforma ma’ din id-Deċiżjoni;
(c)
dokumenti li juru li l-benefiċjarji ġew ordnati jħallsu lura l-għajnuna.
2. Il-Greċja għandha tinforma lill-Kummissjoni dwar il-progress li jkun sar wara li jkunu ġew adottati l-miżuri nazzjonali għall-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni, u dan sakemm ikun sar l-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1(2) u (3).
3. Wara l-perjodu ta’ xahrejn imsemmi fil-paragrafu 1, il-Greċja għandha tippreżenta, fuq talba tal-Kummissjoni, rapport dwar il-miżuri li jkunu diġà ttieħdu u dawk ippjanati sabiex tikkonforma ma’ din id-Deċiżjoni. Dan ir-rapport għandu jipprovdi wkoll informazzjoni dettaljata dwar l-ammonti ta’ għajnuna u l-imgħaxijiet diġà rkuprati mingħand il-benefiċjarji.
Artikolu 5
Din id-deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Ellenika.
Magħmul fi Brussell, is-7 ta’ Diċembru 2011.