РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 29 юни 2011 година
относно мярката за помощ SA.27106 (C 13/09 - ex N 614/08) която Франция възнамерява да приведе в действие в полза на пристанищния сектор
(нотифицирано под номер C(2011) 4391)
(само текстът на френски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/519/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 207, параграф 4, първа алинея,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство (1), и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
след като прикани заинтересованите страни да представят мненията си (2) в съответствие с член 108, параграф 2, първа алинея от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) (3) и като взе предвид техните мнения,
като взе предвид следното:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
С писмо от 4 декември 2008 г., в съответствие с член 88, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз, френските органи изпратиха уведомление относно схема за помощ, състояща се от фискални мерки, които съпътстват реформата на пристанищата, въведена със Закон № 2008-660 от 4 юли 2008 г. (4) Уведомлението е заведено под номер 614/08.
(2)
Целта на фискалния инструмент, за който е изпратено уведомление, е да съпътства предвиденото в реформата прехвърляне на оборудването за пристанищна обработка на товари към частни оператори. Инструментът се е състоял от две мерки: от една страна постепенно намаляване в срок до 5 години на наемната стойност, която служи като база за изчисляване на местните данъци на частните оператори, които поемат оборудването за пристанищна обработка на товари, а от друга страна - възможността за местните власти, които управляват морските пристанища, да освободят предприятията за пристанищна обработка на товари от патентен данък за срок до шест години.
(3)
С писмо от 11 декември 2008 г. Комисията прикани френските органи да предоставят допълнителна информация не само за фискалната мярка, за която е изпратено уведомление, но и за процедурата по преотстъпване на специализирано оборудване, апаратура и съоръжения за пристанищна обработка на товари от страна на големите морски пристанища. По искане на френските органи срокът за отговор беше удължен до 9 февруари 2009 г.
(4)
На 28 януари 2009 г. се състоя среща между френските органи и службите на Комисията. С писмо от 10 февруари 2009 г. френските органи изпратиха на Комисията допълнителна информация.
(5)
С писмо от 9 април 2009 г. (D/2165) Комисията уведоми френските органи за решението си от 8 април 2009 г. да открие предвидената в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) официална процедура за разследване. Това решение беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (5). То се отнася от една страна до фискалната мярка, за която е изпратено уведомление, а от друга до процедурата по преотстъпване на специализирано оборудване, апаратура и съоръжения за пристанищна обработка на товари. В края на решението Комисията прикани Франция и заинтересованите страни да представят мнения в определен срок.
(6)
На 11 май 2009 г. (A/18191) Комисията получи мненията на френските органи. В определения срок тя получи и мненията на една заинтересована страна, а именно Организацията на европейските морски пристанища (наричана по долу „EPSO“). Мненията на EPSO бяха препратени до френските органи с писмо от 16 юли 2009 г. (D/60307), които изпратиха коментари по тях с писмо от 27 август 2009 г. (A/28446).
(7)
На 30 ноември 2009 г. се състоя среща между френските органи и службите на Комисията. С писма от 25 януари 2010 г. (A/3263) и от 24 март 2010 г. (A/5136) френските органи изпратиха в Комисията допълнителна информация.
(8)
С писмо от 9 юни 2010 г. (D/7519) в рамките на проведената във Франция реформа на патентния данък Комисията поиска от френските органи да предоставят допълнителна информация. С това писмо Комисията искаше да получи разяснения за влиянието на премахването на патентния данък върху мярката, за която е изпратено уведомление, и върху процедурата.
(9)
С писмо от 2 юли 2010 г. френските органи поискаха удължаване на предоставения им срок за отговор, който им беше предоставен. Комисията получи отговора на френските органи с писмо от 4 август 2010 г. (A/11533).
(10)
В това писмо френските органи информираха Комисията, че оттеглят уведомлението си за частта от фискалната мярка, свързана с възможността, предоставена на местните власти, които управляват морски пристанища, да освободят предприятията за пристанищна обработка на товари от патентния данък за срок до шест години. В действителност в тази мярка се е предвиждала възможността, при определени условия и между 2010 г. и 2015 г., да не се взема предвид наемната стойност на специализираното оборудване, апаратура и съоръжения за пристанищна обработка на товари. Впрочем тази възможност стана безпредметна поради премахването на патентния данък и беше отменена със закона за бюджета за 2010 г.
(11)
По отношение на фискалната част от уведомлението, свързана с постепенното и ограничено във времето намаляване на наемната стойност, която служи за определяне на местните данъци на частните оператори, които поемат оборудване, апаратура и съоръжения от големите морски пристанища, френските органи съобщиха в писмото си от 2 юли 2010 г., че тя се прилага и към данъка върху недвижимото имущество на предприятията, които плащат местния икономически данък (6), който замества патентния данък. В този контекст френските органи съобщиха на Комисията за имената на четирите предприятия (7), които се възползват от тази мярка, и за размера на произтичащото от нея данъчно предимство за всяко от тях.
(12)
От актуализираното изчисление на получените данъчни предимства за три от засегнатите предприятия става ясно, че данъчното освобождаване е под тавана от двеста хиляди евро за период от три бюджетни години, определен с Регламент (ЕО) № 1998/2006 на Комисията от 15 декември 2006 година за прилагане на членове 87 и 88 от Договора към минималната помощ (8). Това не е така с четвъртото засегнато предприятие.
(13)
В този контекст и след различните контакти, установени с Комисията, френските органи решиха да ограничат предоставяното на предприятията предимство в съответствие с мярката, спомената в съображение 11, до определения таван и при спазване на разпоредбите на Регламент (ЕС) № 1998/2006.
(14)
Също така с писмо от 20 януари 2011 г. френските органи информираха Комисията за приемането на член 36 от Закон № 2010-1658 от 29 декември 2010 г. за изменение на закона за бюджета за 2010 г. (9), който подчинява ползването на предвиденото в рамките на реформата на пристанищата постепенно данъчно намаление на спазването на Регламент (ЕС) 1998/2006. Френските органи информираха Комисията и за оттеглянето на уведомлението им по отношение на фискалната част от реформата на пристанищата.
(15)
Комисията има предвид оттеглянето от френските органи на уведомлението по отношение на целия фискален инструмент, за който е изпратено уведомление. Настоящото решение се отнася само за процедурата по прехвърляне на специализирано оборудване, апаратура и съоръжения за пристанищна обработка на товари, която е била предмет на решението на Комисията от 8 април 2009 г. Настоящото решение не засяга условията за експлоатация на специализираното оборудване, апаратура и съоръжения за пристанищна обработка на товари преди или след преотстъпването им.
2. ОПИСАНИЕ НА ВЪПРОСНАТА МЯРКА
2.1. Елементи от контекста
(16)
Разглежданата мярка е част от реформата на пристанищата, която е предмет на закона за реформата на пристанищата (10). Целта на тази реформа е да подобри резултатите и конкурентоспособността на френските морски пристанища (Дюнкерк, Хавър, Нант Сен Назар, Ла Рошел, Бордо и Марсилия).
(17)
В този контекст законът за реформата на пристанищата има за цел:
-
да определи мисиите на автономните пристанища, които в континентална Франция стават „големи морски пристанища“ (11);
-
да модернизира управлението на големите морски пристанища;
-
да организира координацията между пристанищата с излаз на едно и също море или разположени на една и съща ос на вътрешни водни пътища;
-
да опрости и подобри пристанищната обработка на товари по модела на основните европейски пристанища с въвеждане на интегрирани оператори на терминали, отговорни за всички операции по обработката на товари.
(18)
Мисиите на големите морски пристанища ще съсредоточат върху институционални дейности (сигурност, безопасност и пристанищна полиция) и към свързаните с устройството на пристанищата функции. В замяна на това интегрираните оператори на терминали ще отговарят за всички операции по обработката на товари, за да се подобри ефективността на тези дейности.
(19)
Френските органи уточниха, че прехвърлянето на дейностите по пристанищна обработка на товари, които все още се изпълняват от големите морски пристанища, на частни оператори чрез процедура за преотстъпване на оборудването на големите морски пристанища, е част от опростяването и подобряването на пристанищната обработка на товари. Те също така посочиха, че реформата доближава френската система до европейския модел, при който съответните функции на пристанищния орган и на пристанищния оператор са ясно разграничени и при който последният най-често е частно предприятие.
2.2. Процедура по прехвърляне на оборудването
(20)
Големите морски пристанища спират да експлоатират специализираното оборудване, апаратурата и съоръженията за пристанищна обработка на товари (наричани по-долу „оборудването за обработка на товари“) и ги преотстъпват на частни предприятия в съответствие с описаната в член 9 от закона за реформата на пристанищата процедура за продажба.
(21)
Съгласно тази разпоредба (12) процедурата за продажба на оборудването за обработка на товари и преотстъпването на съответните вещни права се разделя на няколко етапа:
-
първоначално голямото морско пристанище договаря условията за прехвърляне на оборудването за обработка на товари с операторите, които редовно използват услугите на пристанището или които са направили значителни инвестиции в терминала.
-
в случай че няма налични оператори или ако договарянето не приключи в срок от три месеца, голямото морско пристанище отправя покана за представяне на кандидатури в рамките на прозрачна и недискриминационна процедура.
-
в случай че поканата за представяне на кандидатури не доведе до успешен резултат и когато в стратегическия проект на голямото морско пристанище е предвидено, пристанището може да създаде дъщерно дружество, на което да възложи въпросната дейност. След пет години се отправя нова покана за представяне на кандидатури. В резултат на поканата за представяне на кандидатури с одобрените оператори се сключват споразумения за експлоатация на терминал.
(22)
Съгласно член 9 от закона за реформата на пристанищата независима национална комисия (а именно националната комисия по оценяване на прехвърлянето на пристанищно оборудване, наричана по-долу „CNECOP“) има задължението да гарантира правилното провеждане и прозрачността на процедурата по прехвърляне на оборудването (13). Нейната роля е да издаде становище относно оценяването на имуществото преди прехвърлянето му. В този контекст тя трябва да отчете икономическия баланс и перспективите за развитие на дейността. За целите на това оценяване CNECOP може да покани експерт, който да оцени стойността на имуществото.
(23)
Становищата на CNECOP се издават въз основа на проектите на акта за прехвърляне, които задължително трябва да бъдат включени в представеното от председателите на съвети на директорите на големите морски пристанища досие съгласно член 9 от закона за реформата на пристанищата. В тези проекти се посочва описанието на оборудването, което се прехвърля, продажната му цена, както и условията за финансирането му.
(24)
Окончателен акт за прехвърляне не може да бъде подписан преди предварително становище на CNECOP. Това е обикновено становище (с незадължителен характер), което се оповестява на национално и местно равнище.
(25)
В състава на CNECOP участват длъжностно лице от Сметната палата, представител на местните власти и квалифицирано лице, избрано поради компетенциите си в областта на пристанищата. Функциите на член на CNECOP е несъвместима с друга отговорна длъжност в ръководните и надзорни органи на големите морски пристанища или в предприятията за пристанищна обработка на товари, които закупуват публичното оборудване, и за цялата продължителност на мандата и за срок от пет години след прекратяването му.
3. ПРИЧИНИ, ДОВЕЛИ ДО ОТКРИВАНЕТО НА ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ЗА РАЗСЛЕДВАНЕ
(26)
В решението си от 8 април 2009 г. Комисията счете, че не може да се изключи, че прехвърлянето на оборудването за обработка на товари в рамките на процедура по договаряне, включва елементи на помощ. В тази връзка Комисията установи, че становището на CNECOP не е обвързващо. При липсата на обвързващ характер Комисията изрази съмнения по отношение на продажбата на имуществото на пазарни цени. Комисията поставя също въпроса за независимостта на членовете на CNECOP.
(27)
По отношение на разглеждането на съвместимостта с вътрешния пазар на разглежданата процедура по прехвърляне на оборудването Комисията счете, че на този етап никоя от предвидените в член 107, параграфи 2 и 3 от ДФЕС дерогации не изглеждат приложими в специфичния случай.
(28)
В резултат на това Комисията реши да открие официалната процедура по разследване, за да разсее съмненията си относно определянето на процедурата по прехвърляне на оборудването като държавна помощ и относно съответствието на тези мерки с вътрешния пазар.
4. КОМЕНТАРИ НА ФРЕНСКИТЕ ОРГАНИ
(29)
По отношение на характера на издаденото от CNECOP становище френските органи припомнят, че в състава на тази комисия влизат четирима независими членове, като председателят ѝ се определя от първия председател на Сметната палата, измежду длъжностните лица от Сметната палата и че тя издава становище по досиетата за прехвърляне на публично оборудване, които ѝ представят председателите на съвети на директорите на големите морски пристанища. Тези досиета съдържат описание на провежданата процедура по договаряне, списък с прехвърленото имущество, проект на акта за прехвърляне, в който се указва по-специално предвидената продажна цена, както и предвидените условия за експлоатация на терминала.
(30)
Те припомнят също така, че задачата на CNECOP е по-специално да гарантира съгласно член L. 3211-18 от Общия кодекс за собствеността на публичноправните субекти, че публичното оборудване не се прехвърля „нито безплатно, нито на по-ниска от пазарнатa стойност цена“, като по този начин се спазва условието за прехвърляне на публичното имущество на пазарна цена.
(31)
Френските органи добавят, че тази комисия издава обикновено становище, което се оповестява публично, за да не се допусне прехвърляне на цена под пазарната, и в тази връзка поема ангажимент становището да бъде публикувано в официалния бюлетин на Министерството на екологията, енергетиката, устойчивото развитие и териториалното устройство на сайта на министерството, както и на местно равнище, като се постави известие във всяко голямо морско пристанище. Те твърдят от друга страна, че ще изпратят писмо до всеки председател на съвет на директорите на голямо морско пристанище - директорът на което носи отговорност за защитата на интересите на пристанището, за да припомнят условията за работата на CNECOP, както и за правилата за прехвърляне на публично имущество, които задължително трябва да се спазват.
(32)
Френските органи добавят, че в този контекст съгласно член L. 313-6 от Кодекса на финансовите юрисдикции председателите на съвети на директорите подлежат на глоба в размер до удвоеното им годишно брутно възнаграждение или заплата, които получават към датата на нарушението, за всяко необосновано предимство, което са се опитали да предоставят или са предоставили на други лица, независимо дали това предимство е финансово или в натура, и което носи вреда за хазната, местната власт или заинтересованата организация.
(33)
Френските органи освен това се задължават да уведомят Европейската комисия преди подписването на акта за прехвърляне за всяко решение на председател на съвет на директорите на голямо морско пристанище, което не е в съответствие със становището на CNECOP.
(34)
По отношение на компетентността и независимостта на членовете на CNECOP, френските органи изпращат до Комисията автобиографиите на четиримата членове на CNECOP, включително и на нейния председател, и описват подробно квалификациите на всеки от тях по отношение на компетенциите на CNECOP. Според френските органи всички тези лица са били предложени поради познанията си относно процесите по прехвърляне и приватизация или поради опита им в областта на пристанищата, както свидетелстват автобиографиите им.
(35)
Френските органи припомнят именно в този контекст, че независимостта на длъжностните лица от Сметната палата спрямо законодателната власт и спрямо изпълнителната власт е гарантирана от Конституцията от 4 октомври 1958 г. и потвърдена с Решение на Конституционния съвет 2001-448 DC от 25 юли 2001 г., както и че независимостта на депутатите по отношение на изпълнителната власт е гарантирана от член 16 от Декларацията за правата на човека и гражданските права от 26 август 1789 г., който прогласява принципа за разделение на властите и е включен в Преамбюла на Конституцията от 4 октомври 1958 г.
(36)
От друга страна френските органи припомнят, че в съответствие с член 6 от Указ № 2008-1032 от 9 октомври 2008 г., приет в приложение на Закон № 2008-660 (14), правилата за конфликт на интереси представляват допълнителна гаранция за независимостта на членовете на CNECOP, които са задължителни за членовете за целия срок на мандата им и за период от пет години след изтичането му:
-
с мандат на член на управителен съвет, на съвет на директорите или на надзорен съвет на дружество за пристанищна обработка на товари, което закупува публично пристанищно оборудване, както и с упражняване на дейност срещу възнаграждение от такива предприятия; и
-
с мандат на член на надзорен съвет или съвет на директорите на голямо морско пристанище.
(37)
На последно място френските органи припомнят, че експертният капацитет на CNECOP може да бъде засилен, тъй като в член 7 от Указ № 2008-1032 от 9 октомври 2008 г. се предвижда възможността експерт да определи по-точно стойността на имуществото преди прехвърлянето му на предприятия за обработка на товари.
(38)
Като се има предвид горепосоченото, френските органи считат, че предвидените в закона за реформата на пристанищата процедури по прехвърляне предвиждат достатъчни гаранции, за да е сигурно, че прехвърлянето на оборудването за пристанищна обработка на товари и свързаните с него вещни права ще се извърши по пазарна стойност и съответно няма да има елемент на държавна помощ.
5. КОМЕНТАРИ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНАТА СТРАНА И КОМЕНТАРИ НА ФРЕНСКИТЕ ОРГАНИ ПО КОМЕНТАРИТЕ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНАТА СТРАНА
(39)
В подкрепа на позицията на френските органи организацията на европейските морски пристанища (EPSO) подчертава, че като въвежда така наречения „модел на собственика“(landlord model), разглежданата реформа допринася за подобряването на конкурентоспособността на френските пристанища, както и за цялостната работа на европейските пристанища. Прехвърлянето на дейности за пристанищна обработка на товари от големите морски пристанища на частни оператори на практика ще модернизира управлението на големите френски морски пристанища, като ги приспособи към най-разпространения в Европейския съюз и по света модел.
(40)
Като има предвид сложността на една такава реформа, както и социалните и финансови последици от нея, ESPO посочва, че предвиждането на придружаващи мерки от съответната държава-членка при реформа с такъв мащаб най-често е единственото средство, за да бъде приемлива за всички участници.
(41)
Макар и да не желае да представи подробна оценка относно определянето като държавна помощ на разглежданите мерки, ESPO отбелязва, че условията за оценяване на оборудването са такива, че прехвърлянето на пазарна цена е гарантирано.
(42)
Френските органи вземат под внимание мненията на ESPO.
6. ОЦЕНКА НА МЯРКАТА
(43)
След откриването на предвидената в член 108, параграф 2 от ДФЕС официална процедура по разследване и като се имат предвид представените в този контекст доводи от френските органи и заинтересованата страна Комисията счита, че въпросната мярка не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(44)
Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС „всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.
(45)
Определянето на една национална мярка като държавна помощ предполага, че трябва да бъдат изпълнени следните кумулативни условия: 1) въпросната мярка предоставя предимство чрез държавни ресурси, 2) това предимство е селективно и 3) въпросната мярка нарушава или заплашва да наруши конкуренцията и може да засегне търговията между държавите-членки (15).
(46)
Първо, уместно е да се отбележи, че в настоящия контекст, за да се изключи всякакво предимство, въпросното публично имущество, а именно оборудването за пристанищна обработка на товари, трябва да бъде продадено на пазарна цена.
(47)
В тази връзка Комисията отбелязва, че продажбата на оборудването за пристанищна обработка на товари не се извършва в рамките на открита, прозрачна, недискриминационна и безусловна тръжна процедура, тъй като, това е само в случай че договарянето с вече наличните оператори не приключи успешно или няма наличен оператор, се прилага такава процедура (вж. съображение 20 по-горе).
(48)
При все това Комисията установява, че при продажба с договаряне предложената процедура предвижда създаването на национална комисия за оценяване на прехвърленото имущество, а именно CNECOP. Комисията отбелязва, че преди продажбата CNECOP трябва да издаде публично становище относно стойността на имуществото, предмет на продажбата.
(49)
В рамките на решението си от 8 април 2009 г. за откриване на официалната процедура по разследване Комисията отбеляза, че тъй като издаденото становище на CNECOP не е било обвързващо, не може да се изключи продажба на имуществото на по-ниска от пазарната цена.
(50)
Като вземат предвид изразените от Комисията съмнения, с писма от 20 януари 2010 г. и 24 март 2010 г. френските органи съобщиха, че директорът на транспортните служби е изпратил писма до всички председатели на съвети на директорите на големите морски пристанища на 16 март 2009 г. и 18 март 2010 г., в които разяснява рамката на договарянето за прехвърляне на оборудване за пристанищна обработка на товари и уточнява условията, които трябва да се спазват, за да бъде изпълнено прехвърлянето.
(51)
В тези писма председателите на съвети на директорите на големите морски пристанища се информират от една страна, че CNECOP системно ще изисква от големите морски пристанища да извършват експертиза с цел оценяване на имуществото, което ще се прехвърля. В този контекст преди сезирането на CNECOP се изисква извършване на независима техническа оценка на пазарната стойност на пристанищното оборудване от независим експерт, която да бъде включена в представеното на CNECOP досие.
(52)
Председателите на съвети на директорите на големите морски пристанища от друга страна се информират, че „дори и законът да не му придава характер на съгласувано становище, е изключено да не се спази“, така че акт за прехвърляне, който не е в съответствие с издадено от CNECOP становище, не може да бъде подписан. Следователно при хипотезата за отрицателно становище на CNECOP е уместно или „да се поднови договарянето, ако в съответствие с датата на сезиране на CNECOP […] остава време, и да се представи, ако се налага, ново досие“, или „да се констатира, че договарянето е завършило неуспешно, и да се приложи процедура за покана за представяне на кандидатури“.
(53)
Посочва също, че участващите в управлението на големите морски пристанища лица методично ще се противопоставят на всяко решение на надзорния съвет на пристанището, което не е в съответствие със становище на CNECOP, а на председателите на съвети на директорите на големите морски пристанища се припомнят налаганите санкции, ако предоставят необосновано предимство на трети лица при упражняване на функциите си.
(54)
Комисията счита, че изпратените на председателите на съвети на директорите на големите морски пристанища предписания по отношение от необходимостта от извършване на независимо оценяване на оборудването за обработка на товари, което ще се прехвърля, и по отношение на обвързващия характер на становището на CNECOP, гарантират, че въпросното оборудване няма да бъде продадено на по-ниска от пазарната цена.
(55)
Комисията отбелязва, че тези факти се подкрепят и от изискването становището на CNECOP да бъде оповестено както на национално, така и на местно равнище от съответните пристанища. Оповестяването има за цел да се позволи, когато е целесъобразно, да бъдат оспорени условията по прехвърлянето на въпросното оборудване за обработка на товари.
(56)
По отношение на независимостта и квалификациите на членовете на CNECOP за целите на оценяването на прехвърленото имущество, френските органи изпратиха на Комисията автобиографиите на четиримата ѝ членове, включително и на председателя.
(57)
В тази връзка е уместно е да се посочи, че един от членовете, този от Сметната палата, е бил предложен от първия председател на Сметната палата за председател на CNECOP и че той притежава професионален опит, пряко свързан с морското дело. Френските органи припомнят в този контекст, че независимостта на длъжностните лица от Сметната палата спрямо законодателната власт и спрямо изпълнителната власт е гарантирана от Конституцията от 4 октомври 1958 г. и потвърдена с Решение на Конституционния съд 2001-448 DC от 25 юли 2001 г.
(58)
Членът на CNECOP, на когото е възложено да представлява местните власти, притежава от своя страна експертни познания, пряко свързани с морските пристанища. Френските органи припомнят в този контекст, че независимостта на депутатите по отношение на изпълнителните власт е гарантирана с член 16 от Декларацията за правата на човека и гражданските права от 26 август 1789 г., който прогласява принципа за разделение на властите и е включен в Конституцията от 4 октомври 1958 г.
(59)
Що се отнася до двамата членове, предложени в качеството им на квалифицирани лица, от автобиографиите им става ясно, че единият притежава компетенции в областта на пристанищата, а другият компетенции в областта на прехвърлянето на публично имущество.
(60)
Френските органи също така посочват, че съгласно член 6 от Указ № 2008-1032 от 9 октомври 2008 г. (16) правилата за конфликт на интереси са задължителни за членовете на CNECOP за целия срок на мандата им и за период от пет години след изтичането му (вж. съображение 36).
(61)
Комисията установява, че тези правила за конфликт на интереси в настоящия случай са още една гаранция за независимостта на членовете на CNECOP.
(62)
Въз основа на тези данни и предвид конкретните обстоятелства по случая Комисията счита, че задължението за оценяване на пазарната стойност от независим експерт, въз основа на която квалифицираните и независими членове на CNECOP издават обвързващо становище, дава възможност по принцип да се гарантира, че прехвърлянията ще бъдат извършени съгласно пазарните условия.
(63)
Чрез стриктното спазване на условията и обстоятелствата, споменати в точка 6. Оценка на мярката става ясно, че няма причина да се счита, че прехвърлянето на оборудване за пристанищна обработка на товари, което се извършва в рамките на продажба чрез договаряне, предоставя икономическо предимство на купувачите на това оборудване. В противния случай това не би било случая с евентуални индивидуални трансакции, които няма да са в точно съответствие с изброените условия.
7. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(64)
Като се имат предвид гореизложените съображения, Комисията
-
отбелязва оттеглянето на уведомлението за двете придружаващи мерки, за които е изпратено уведомление, като част от фискалната част на реформата на пристанищата, и които са посочени в съображение 2 от настоящото решение;
-
счита, че процедурата по прехвърляне на специализираното оборудване, апаратура и съоръжения за пристанищна обработка на товари, която беше предмет и на решението на Комисията от 8 април 2009 г. и която е описана в съображения 16-25 от настоящото решение, не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
ПРИЕ СЛЕДНОТО РЕШЕНИЕ:
Член първи
Мярката за прехвърляне на пристанищно оборудване към частните оператори, която Франция възнамерява да приведе в действие в рамките на пристанищната реформа, предвидена от закон № 2008-660 от 4 юли 2008 г., не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
Следователно привеждането в действие на мярката е разрешено.
Член втори
Адресат на настоящото решение е Република Франция.
Съставено в Брюксел на 29 юни 2011 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tad-29 ta' Ġunju 2011
dwar il-miżura SA.27106 (C 13/09 - ex N 614/08) li Franza fi ħsiebha twettaq fir-rigward tas-settur tal-portijiet
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 4391)
(It-test bil-Franċiż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/519/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea (1), u b'mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li stiednet lill-partijiet interessati sabiex jippreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom (2) skont l-Artikolu 108, paragrafu 2, l-ewwel inċiż, tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (“TFUE”) (3) u wara li kkunsidrat dawn l-osservazzjonijiet,
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Permezz ta’ ittra tal-4 ta’ Diċembru 2008, l-awtoritajiet Franċiżi nnotifikaw, skont l-Artikolu 108, paragrafu 3, tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE), skema ta’ għajnuna li jikkonsisti f'miżuri fiskali li jakkumpanjaw ir-riforma tal-portijiet prevista mil-liġi nru 2008-660 tal-4 ta’ Lulju 2008 (4). L-għajnuna ġiet irreġistrata taħt in-numru N 614/2008.
(2)
Id-dispożizzjonijiet fiskali nnotifikati kienu maħsuba sabiex jakkumpanjaw it-trasferiment tat-tagħmir tal-manutenzjoni tal-portijiet lil operaturi privati kif previst fir-riforma. Dan l-istrument kellu żewġ miżuri, li huma, minn naħa waħda, tnaqqis digressiv, fuq medda massima ta’ 5 snin, mill-valur tal-kera li sservi ta’ bażi għall-kalkolu tat-taxxi lokali tal-operaturi privati li jieħdu għodod ta’ manutenzjoni tal-portijiet u min-naħa l-oħra, il-possibbiltà għall-awtoritajiet lokali li jmexxu portijiet marittimi biex jeżentaw lill-impriżi ta’ manutenzjoni mit-taxxa tan-negozju għal żmien massimu ta’ sitt snin.
(3)
B’ittra tal-11 ta’ Diċembru 2008, il-Kummissjoni stiednet lill-awtoritajiet Franċiżi biex jipprovdu aktar informazzjoni, mhux biss dwar l-istrument fiskali nnotifikat, iżda wkoll dwar il-proċedura ta’ trasferiment tal-għodod, tagħmir u installazzjonijiet speċifiċi tal-manutenzjoni tal-port mill-portijiet marittimi l-kbar. Fuq talba mill-awtoritajiet Franċiżi, ingħata aktar żmien għat-tweġiba sad-9 ta’ Frar 2009.
(4)
Saret laqgħa bejn l-awtoritajiet Franċiżi u s-servizzi tal-Kummissjoni fit-28 ta’ Jannar 2009. B’ittra tal-10 ta’ Frar 2009, l-awtoritajiet Franċiżi għaddew aktar informazzjoni lill-Kummissjoni.
(5)
B’ittra tad-9 ta’ April 2009 (D/2165), il-Kummissjoni nnotifikat lill-awtoritajiet Franċiżi bid-deċiżjoni tagħha tat-8 ta’ April 2009 li tinfetaħ il-proċedura ta’ investigazzjoni formali skont l-Artikolu 108 (2), TFUE. Din id-deċiżjoni ġiet ippubblikata f'Il-Ġurnali Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (5). Minn naħa, hija tirrigwarda l-istrument fiskali nnotifikat, u min-naħa l-oħra tirrigwarda l-proċedura ta’ trasferiment tal-għodod, tagħmir u installazzjonijiet speċifiċi ta’ manutenzjoni tal-portijiet. Permezz ta’ din id-Deċiżjoni, il-Kummissjoni stiednet lil Franza u lill-partijiet interessati biex jippreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom f'perjodu stabbilit.
(6)
Il-Kummissjoni rċeviet, fil-11 ta’ Mejju 2009 (A/18191), l-osservazzjonijiet tal-awtoritajiet Franċiżi. Irċeviet ukoll, fil-perjodu stabbilit, l-osservazzjonijiet ta’ parti interessata, jiġifieri l-Organizzazzjoni Ewropea tal-Portijiet Marittimi (minn hawn ‘il quddiem “l-ESPO”). L-osservazzjonijiet tal-ESPO ingħaddew lill-awtoritajiet Franċiżi b’ittra tas-16 ta’ Lulju 2009 (D/60307) li kkummentaw dwarhom fl-ittra tas-27 ta’ Awwissu 2009 (A/28446).
(7)
Saret laqgħa bejn l-awtoritajiet Franċiżi u s-servizzi tal-Kummissjoni fit-30 ta’ Novembru 2009. B’ittra tal-25 ta’ Jannar 2010 (A/3263) u tal-24 ta’ Marzu 2010 (A/5136), l-awtoritajiet Franċiżi għaddew aktar informazzjoni lill-Kummissjoni.
(8)
B’ittra tad-9 ta’ Ġunju 2010 (D/7519), fil-qafas tar-riforma tat-taxxa tan-negozju li ddaħħlet fi Franza, il-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet Franċiżi biex jipprovdu aktar informazzjoni. B’din l-ittra, il-Kummissjoni xtaqet tikseb xi kjarifiki dwar l-inċidenza tat-tneħħija tat-taxxa tan-negozju fuq l-istrument innotifikat u fuq il-proċedura.
(9)
B’ittra tat-2 ta’ Lulju 2010, l-awtoritajiet Franċiżi talbu estensjoni taż-żmien mogħti lilhom biex iwieġbu. Ir-risposta tal-awtoritajiet Franċiżi waslet għand il-Kummissjoni b’ittra tal-4 ta’ Awwissu 2010 (A/11533).
(10)
F'din l-ittra, l-awtoritajiet Franċiżi infurmaw lill-Kummissjoni li huma jirtiraw in-notifika tagħhom dwar dak li jirrigwarda l-aspett fiskali relatat mal-possibbiltà tal-awtoritajiet lokali li jmexxu portijiet marittimi biex jeżentaw lill-impriżi tal-manutenzjoni mit-taxxa tan-negozju għal żmien massimu ta’ sitt snin. Fil-fatt, din il-miżura kienet tipprevedi il-possibbiltà li ma jiġix ikkunsidrat il-valur tal-kera tal-għodod, it-tagħmir, u l-installazzjonijiet speċifiċi tal-manutenzjoni tal-portijiet fil-kalkolu tat-taxxa tan-negozju, taħt ċerti kundizzjonijiet u mill-2010 sal-2015. Iżda, din il-possibbiltà tilfet l-għan tagħha fil-kuntest tat-tneħħija tat-taxxa professjonali u barra minn hekk ġiet revokata mil-liġi tal-finanzi għall-2010.
(11)
Dwar l-aspett fiskali tan-notifika dwar it-tnaqqis digressiv u limitat fiż-żmien tal-valur tal-kera li sservi biex jiġu stabbiliti t-taxxi lokali tal-operaturi privati li jieħdu l-għodod, it-tagħmir u l-installazzjonijiet tal-portijiet marittimi l-kbar, fl-ittra tagħhom tat-2 ta’ Lulju 2010 l-awtoritajiet Franċiżi infurmaw li dan it-tnaqqis japplika bl-istess mod għat-taxxa fuq l-art tal-impriżi li jaqgħu taħt il-kontribuzzjoni ekonomika territorjali (6) li tieħu post it-taxxa tan-negozji. F'dan ir-rigward, l-awtoritajiet Franċiżi infurmaw lill-Kummissjoni bl-identità tal-erba’ impriżi benefiċjarji (7) ta’ din il-miżura u bit-total ta’ vantaġġ fiskali li jirriżulta għal kull waħda minnhom.
(12)
Il-valorizzazzjoni attwalizzata tal-vantaġġi fiskali miġbura wriet, għal tlieta mill-impriżi kkonċernati, eżenzjoni fiskali inferjuri għal-limitu minimu ta’ elfejn euro fuq perjodu konsekuttiv ta’ tliet eżerċizzji fiskali definit permezz tar-Regolament (KE) nru 1998/2006 tal-Kummissjoni tal-15 ta’ Diċembru 2006 dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat għall-għajnuna de minimis (8). Dan ma kienx il-każ għar-raba' impriża kkonċernata.
(13)
F'dan il-kuntest u wara diversi kuntatti mal-Kummissjoni, l-awtoritajiet Franċiżi ddeċidew li jillimitaw il-vantaġġ mogħti lill-impriża f'applikazzjoni tal-miżura msemmija fil-preambolu 11 għal-limitu minimu u fil-kundizzjonijiet previsti mir-Regolament (KE) Nru 1998/2006.
(14)
Barra minn hekk, b’ittra tal-20 ta’ Jannar 2011, l-awtoritajiet Franċiżi infurmaw lill-Kummissjoni dwar l-adozzjoni tal-Artikolu 36 tal-liġi ta’ emenda dwar il-finanzi nru 2010-1658 tad-29 ta’ Diċembru 2010 (9), li jissoġġetta l-benefiċċju tat-tnaqqis digressiv fiskali previst fil-kuntest tar-riforma tal-portijiet għall-ħarsien tar-Regolament (KE) Nru 1998/2006. L-awtoritajiet Franċiżi infurmaw bl-istess mod lill-Kummissjoni bl-irtirar tan-notifika tagħhom f'dak li jirrigwarda dan l-aħħar aspett fiskali tar-riforma tal-portijiet.
(15)
Il-Kummissjoni tieħu nota tal-fatt li l-awtoritajiet Franċiżi rtiraw in-notifika f'dak li jirrigwarda l-istrument fiskali kollu nnotifikat. Din id-Deċiżjoni tirrigwarda biss il-proċedura taċ-ċessjoni tal-għodod, tagħmir u installazzjonijiet speċifiċi tal-manutenzjoni tal-portijiet li kienu s-suġġett tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tat-8 ta’ April 2009. Din id-Deċiżjoni ma tirrigwardax il-kundizzjonijiet tal-użu tal-għodod, tagħmir u installazzjonijiet speċifiċi tal-manutenzjoni tal-portijiet qabel jew wara ċ-ċessjoni tagħhom.
2. DESKRIZZJONI TAL-MIŻURA INKWISTJONI
2.1. Elementi tal-kuntest
(16)
Il-miżura inkwistjoni taqa' taħt il-kuntest tar-riforma tal-portijiet li hi soġġetta għal-liġi dwar ir-riforma tal-portijiet (10). L-għan ta’ din ir-riforma hu li ttejjeb il-prestazzjoni u l-kompetittività tal-portijiet marittimi Franċiżi (Dunkerque, Le Havre, Nantes Saint Nazaire, La Rochelle, Bordeaux u Marseille).
(17)
F'dan il-kuntest, il-liġi dwar ir-riforma tal-portijiet għandha l-għan li:
-
tiddefinixxi mill-ġdid il-missjonijiet tal-portijiet awtonomi li fi Franza metropolitana jsiru “l-portijiet marittimi l-kbar” (11);
-
timmodernizza t-tmexxija tal-portijiet marittimi l-kbar;
-
torganizza l-koordinazzjoni bejn portijiet tal-istess naħa jew li jinsabu fuq l-istess assi tal-kanali tal-ilma;
-
tissimplifika u tirrazzjonalizza l-manutenzjoni tal-portijiet skont il-mudell tal-portijiet Ewropej ewlenin bl-implimentazzjoni ta’ operaturi integrati tat-terminali responsabbli mill-operazzjonijiet kollha tal-manutenzjoni.
(18)
Il-missjonijiet tal-portijiet marittimi l-kbar se jiġu ffukati fuq l-attivitajiet ta’ sovranità (sigurtà, sikurezza u l-pulizija tal-portijiet) u fuq il-funzjonijiet marbuta mal-ġestjoni tas-settur tal-portijiet. Min-naħa l-oħra, l-operaturi integrati tat-terminali se jkunu responsabbli mill-operazzjonijiet kollha tal-manutenzjoni sabiex tiġi mtejba l-effiċjenza fl-attivitajiet tagħhom.
(19)
L-awtoritajiet Franċiżi ppreċiżaw li ċ-ċessjoni tal-attivitajiet ta’ manutenzjoni tal-portijiet li għadhom jitwettqu mill-portijiet marittimi l-kbar lejn operaturi privati bi proċedura ta’ trasferiment tat-tagħmir fil-portijiet marittimi l-kbar kienet tagħmel parti minn dan il-kuntest ta’ simplifikazzjoni u razzjonalizzazzjoni tal-manutenzjoni tal-portijiet. Indikaw ukoll li r-riforma tqarreb lis-sistema Franċiża lejn il-mudell Ewropew fejn il-funzjonijiet rispettivi tal-awtorità tal-portijiet u tal-operatur tal-portijiet huma distinti b'mod ċar u fejn dan tal-aħħar ħafna drabi jkun impriża privata.
2.2. Il-proċedura ta’ trasferiment tal-għodod
(20)
Il-portijiet marittimi l-kbar qed jieqfu jużaw l-għodod, it-tagħmir u l-installazzjonijiet speċifiċi tal-manutenzjoni tal-portijiet (aktar 'il fuq, “l-għodod ta’ manutenzjoni”) u qed jgħadduhom lil impriżi privati skont proċedura ta’ trasferiment spjegata fl-Artikolu 9 tal-liġi dwar ir-riforma tal-portijiet.
(21)
Fit-termini ta’ din id-dispożizzjoni (12), il-proċedura ta’ trasferiment tal-għodod ta’ manutenzjoni u ta’ trasferiment tad-drittijiet in rem li huma marbuta magħhom tinqasam f'diversi stadji:
-
l-ewwel nett, il-port marittimu l-kbir jinnegozja l-modalitajiet taċ-ċessjoni tal-għodod ta’ manutenzjoni mal-operaturi li jużaw is-servizzi tal-port regolarment jew li jkunu għamlu investimenti sinifikanti fit-terminal.
-
jekk ma jkunx hemm operaturi preżenti jew jekk in-negozjati ma jitlestewx b'suċċess f'perjodu ta’ tliet xhur, il-port marittimu l-kbir jagħmel sejħa għal proposti fil-kuntest ta’ proċedura trasparenti u non-diskriminatorja.
-
jekk is-sejħa għal proposti ma tkunx ta’ suċċess u jekk il-proġett strateġiku tal-port marittimu l-kbir jipprevedi dan, il-port jista' joħloq sussidjarja li lilha tiġi fdata l-attività kkonċernata. Fuq medda ta’ perjodu ta’ ħames snin, issir sejħa ġdida għall-proposti. Mal-konklużjoni tas-sejħa għal proposti, jiġu konklużi ftehimiet tat-terminal mal-operaturi magħżula.
(22)
Skont l-Artikolu 9 tal-liġi dwar ir-riforma tal-portijiet, kummissjoni nazzjonali indipendenti, jiġifieri l-kummissjoni nazzjonali għall-evalwazzjoni taċ-ċessjoni ta’ għodod tal-portijiet (minn hawn 'il quddiem is-“CNECOP”), hi inkarigata li tħares l-andament tajjeb u t-trasparenza tal-proċedura ta’ trasferiment tal-għodod (13). Ir-rwol tagħha hu li tibgħat opinjoni dwar l-evalwazzjoni tal-oġġetti qabel iċ-ċessjoni tagħhom. F'dan il-kuntest, trid tikkunsidra l-bilanċ ekonomiku u l-perspettivi ta’ żvilupp tal-attività. Għall-finijiet ta’ din l-evalwazzjoni, is-CNECOP tista' wkoll tirreferi għal espert biex jevalwa l-valur tal-oġġetti.
(23)
L-opinjonijiet tas-CNECOP jingħataw fuq il-bażi tal-abbozzi tal-att ta’ trasferiment li b'mod obbligatorju għandhom jidhru fid-dossier mibgħut mill-presidenti tal-Bord Eżekuttiv tal-portijiet marittimi l-kbar skont l-Artikolu 9 tal-liġi dwar ir-riforma tal-portijiet. Dawn l-abbozzi jsemmu l-ispjegazzjoni tal-għodod li għandhom jinbiegħu, il-prezzijiet ta’ trasferiment tagħhom kif ukoll il-kundizzjonijiet tal-finanzjament tagħhom.
(24)
L-ebda att definittiv ta’ trasferiment ma jista' jkun iffirmat mingħajr opinjoni preliminari tas-CNECOP. Din hi opinjoni sempliċi (mhux vinkolanti) ppubblikata fuq livell nazzjonali u lokali.
(25)
Fost il-membri tagħha s-CNECOP għandha maġistrat tal-Qorti tal-Awdituri, rappreżentant tal-awtoritajiet lokali u persuna kkwalifikata magħżula minħabba l-kompetenzi tagħha fil-qasam tal-portijiet. Il-funzjoni tal-membri tas-CNECOP hija inkompatibbli ma’ funzjonijiet oħra ta’ responsabbiltà fil-ġestjoni jew is-sorveljanza ta’ portijiet marittimi kbar jew ta’ impriżi ta’ manutenzjoni li jixtru tagħmir pubbliku, għall-perjodu kollu tal-mandat u għal perjodu ta’ ħames snin wara t-tmiem tiegħu.
3. RAĠUNIJIET LI WASSLU GĦALL-FTUĦ TAL-PROĊEDURA TA’ EŻAMI FORMALI
(26)
Fid-Deċiżjoni tagħha tat-8 ta’ April 2009, il-Kummissjoni kkunsidrat li ma setax ikun eskluż li ċ-ċessjoni tal-għodod tal-manutenzjoni fir-rigward tal-proċedura nnegozjata tinkorpora xi elementi tal-għajnuna. F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni sostniet li l-opinjoni tas-CNECOP mhijiex vinkolanti. Iżda, fin-nuqqas ta’ din il-karatteristika ta’ vinkolanza, il-Kummissjoni esprimiet xi dubji dwar il-fatt li l-oġġetti jinbiegħu bil-prezz tas-suq. Il-Kummissjoni esprimiet ukoll tħassib dwar l-indipendenza tal-membri tas-CNECOP.
(27)
Dwar l-eżami tal-kumpatibbiltà ta’ din il-proċedura ta’ trasferiment tal-għodod tal-manutenzjoni mas-suq intern, il-Kummissjoni stmat li l-ebda deroga prevista fl-Artikolu 107(2) u (3) tat-TFUE ma tidher applikabbli f'dan il-każ.
(28)
B’konsegwenza ta’ dan, il-Kummissjoni ddeċidiet li tibda l-proċedura ta’ investigazzjoni formali sabiex tneħħi d-dubji dwar il-kwalifikazzjoni tal-għajnuna mill-Istat tal-proċedura taċ-ċessjoni tal-għodod ta’ manutenzjoni u dwar il-kumpatibbiltà ta’ dawn il-miżuri mas-suq intern.
4. KUMMENTI TAL-AWTORITAJIET FRANĊIŻI
(29)
Dwar in-natura ta’ opinjoni maħruġa mis-CNECOP, l-awtoritajiet Franċiżi jfakkru li din tal-aħħar hi ffurmata minn erba’ membri indipendenti fosthom il-president, maħtur fost il-maġistrati tal-Qorti tal-Awdituri mill-Ewwel president tagħha u li hi toħroġ opinjoni dwar id-dossiers ta’ trasferiment tal-għodod pubbliċi li jibagħtulha l-presidenti tal-bords eżekuttivii tal-portijiet marittimi l-kbar. Dawn id-dossiers jinkludu spjegazzjoni tal-proċedura nnegozjata segwita, il-lista tal-oġġetti ttrasferiti, l-abbozz tal-att ta’ trasferiment li jindika b'mod partikolari l-prezz previst taċ-ċessjoni kif ukoll il-kundizzjonijiet previsti għall-użu tat-terminal.
(30)
Ifakkru wkoll li s-CNECOP għandha bħala l-missjoni ewlenija tagħha l-iżgurar, skont l-Artikolu L. 3211-18 tal-kodiċi ġenerali tal-proprjetà tal-entitajiet pubbliċi, li l-għodod pubbliċi mhumiex ser jiġi ttrasferiti “la b'xejn, u l-anqas bi prezz inferjuri għall-valur tas-suq”, b'hekk jissodisfaw ir-rekwiżiti taċ-ċessjoni ta’ assi pubbliċi bil-prezz tas-suq.
(31)
Jgħidu wkoll li din il-kummissjoni għandha toħroġ opinjoni sempliċi li ser tiġi ppubblikata sabiex tipprevjeni kwalunkwe ċessjoni bi prezz inferjuri għal dak tas-suq u jimpenjaw ruħhom f'dan ir-rigward sabiex din l-opinjoni tkun pubblikata fil-bulettin uffiċjali tal-Ministeru tal-ambjent, l-enerġija, u l-iżvilupp sostenibbli u l-ġestjoni tat-territorju fuq is-sit tal-Ministeru kif ukoll, fuq livell lokali, permezz ta’ affissjoni, f'kull wieħed mill-portijiet marittimi l-kbar. L-awtoritajiet Franċiżi jisħqu li se jibagħtu wkoll ittra lil kull president tal-bords eżekuttivii tal-portijiet marittimi l-kbar - li d-direttur tagħhom hu responsabbli mill-ħarsien tal-interessi tal-port - li tfakkar il-modalitajiet tal-funzjonament tas-CNECOP, kif ukoll ir-regoli taċ-ċessjoni tal-assi pubbliċi li b'mod obbligatorju jridu jikkonformaw magħhom.
(32)
F'dan il-kuntest, l-awtoritajiet Franċiżi jgħidu wkoll li, skont l-Artikolu L. 313-6 tal-kodiċi tal-qrati finanzjarji, il-presidenti tal-bords eżekuttivii jistgħu jeħlu multa b'total li jista' jilħaq id-doppju tal-ammont tal-paga jew salarju gross annwali li kien allokat lilhom fid-data tal-ksur għal kull vantaġġ mhux ġustifikat li ppruvaw jieħdu jew li taw lil ħaddieħor, kemm jekk dan il-vantaġġ ikun fi flus jew in natura u li jkun ta’ ħsara għat-Teżor, l-awtorità jew il-korp ikkonċernat.
(33)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet Franċiżi jintrabtu li jinnotifikaw lill-Kummissjoni Ewropea, qabel l-iffirmar tal-att ta’ ċessjoni, bid-deċiżjoni sħiħa ta’ president ta’ Bord Eżekuttiv ta’ port marittimu kbir li jiddevja mill-opinjoni tas-CNECOP.
(34)
Dwar il-kompetenza u l-indipendenza tal-membri tas-CNECOP, l-awtoritajiet Franċiżi jibagħtu lill-Kummissjoni l-curriculum vitae tal-erba’ membri tas-CNECOP, fosthom dak tal-president tagħha u bid-dettalji tal-kwalifiki ta’ kull wieħed mill-membri tagħha fir-rigward tal-kompetenzi tas-CNECOP. Skont l-awtoritajiet Franċiżi, dawn il-persuni kollha kienu proposti minħabba l-għarfien tagħhom dwar il-proċessi ta’ trasferimenti u tal-privatizzazzjoni jew l-esperjenza tagħhom fil-qasam tal-portijiet, kif jirriżulta mill-curriculum vitae tagħhom.
(35)
Partikolarment f'dan il-kuntest, l-awtoritajiet Franċiżi jfakkru wkoll li l-indipendenza tal-maġistrati tal-Qorti tal-Awdituri fir-rigward tas-setgħa legali u s-setgħa eżekuttiva hi ggarantita mill-Kostituzzjoni tal-4 ta’ Ottubru 1958 u kkonfermata mid-Deċiżjoni tal-Kunsill Kostituzzjonali 2001-448 DC tal-25 ta’ Lulju 2001 u li dik tal-Membri Parlamentari fir-rigward tas-setgħa eżekuttiva hi ggarantita mill-Artikolu 16 tad-Dikjarazzjoni tad-Drittijiet tal-Bniedem u taċ-Ċittadin tas-26 ta’ Awwissu 1789 li tikkonsakra l-prinċipju tas-separazzjoni tas-setgħat u li tinsab fil-preambolu tal-Kostituzzjoni tal-4 ta’ Ottubru 1958.
(36)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet Franċiżi jfakkru li, skont l-Artikolu 6 tad-Digriet nru 2008-1032 (14) tad-9 ta’ Ottubru 2008 adottat skont il-liġi nru 2008-660, regoli ta’ inkompatibbiltà li jikkostiwixxu garanzija addizzjonali tal-indipendenza tal-membri tas-CNECOP huma imposti fuq il-membri tagħha matul il-perjodu kollu tal-mandat tagħhom u għal ħames snin wara t-tmiem ta’ dan il-mandat:
-
b'kull mandat ta’ membru tal-bord tad-diretturi, tal-bord eżekuttiv jew tal-bord ta’ sorveljanza ta’ kumpanija tal-manutenzjoni tal-portijiet li tkun akkwistat għodod tal-portijiet pubbliċi, kif ukoll bl-eżerċizzju ta’ attività mħallsa minn tali impriżi; u
-
b'kull mandat ta’ membru tal-bord ta’ sorveljanza jew tal-bord eżekuttiv ta’ port marittimu kbir.
(37)
Fl-aħħar nett, hu mfakkar li l-kapaċità ta’ ħila esperta tas-CNECOP tista' tiġi msaħħa, permezz tal-Artikolu 7 tad-Digriet nru 2008-1032 tad-9 ta’ Ottubru 2008 (iċċitat iktar 'il fuq) li jipprevedi l-possibbiltà ta’ konsulenza ta’ espert sabiex ikun evalwat b'mod aktar preċiż il-valur tal-assi qabel ma jiġu ttrasferiti lill-impriżi ta’ manutenzjoni.
(38)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, l-awtoritajiet Franċiżi jikkunsidraw li l-proċeduri ta’ ċessjoni previsti mil-liġi dwar ir-riforma tal-portijiet jipprevedu l-garanziji neċessarji kollha biex jiżguraw li ċ-ċessjoni tal-għodod tal-manutenzjoni tal-portijiet u xi drittijiet in rem li huma marbuta magħhom isiru bil-valur tas-suq u, għaldaqstant, ma jinvolvu l-ebda element ta’ għajnuna mill-Istat.
5. KUMMENTI TAL-PARTI INTERESSATA U KUMMENTI TAL-AWTORITAJIET FRANĊIŻI DWAR IL-KUMMENTI TAL-PARTI INTERESSATA
(39)
L-ESPO ssostni, b'appoġġ għall-pożizzjoni tal-awtoritajiet Franċiżi, li r-riforma kkonċernata bl-implimentazzjoni tal-mudell imsejjaħ “landlord model”, tikkontribwixxi għat-titjib tal-kompetittività tal-portijiet Franċiżi kif ukoll tal-prestazzjoni globali tal-portijiet Ewropej. Iċ-ċessjoni tal-attivitajiet tal-manutenzjoni tal-portijiet mill-portijiet marittimi l-kbar lejn operaturi privati fil-fatt ser timmodernizza t-tmexxija tal-portijiet marittimi l-kbar Franċiżi billi jiġu adattati għall-mudell l-aktar użat fl-Unjoni Ewropea u fid-dinja.
(40)
Fid-dawl tal-kumplessità ta’ tali riforma kif ukoll tal-implikazzjonijiet soċjali u finanzjarji tagħha, l-ESPO tgħid li l-appoġġ tal-Istat Membru kkonċernat f'riforma fuq dik l-iskala spiss hu l-uniku mod biex issir aċċettabbli għall-partijiet kollha involuti.
(41)
Filwaqt li ma tixtiqx tagħti evalwazzjoni dettaljata dwar il-kwalifikazzjoni tal-miżuri inkwistjoni bħala għajnuna mill-Istat, l-ESPO tinnota li l-kundizzjonijiet tal-evalwazzjoni tal-għodod huma ta’ natura li tiggarantixxi li ċ-ċessjoni tagħhom titwettaq bi prezz tas-suq.
(42)
L-awtoritajiet Franċiżi jaqblu mal-osservazzjonijiet tal-ESPO.
6. VALUTAZZJONI TAL-MIŻURA
(43)
Wara l-proċedura ta’ investigazzjoni formali li nbdiet fuq il-bażi tal-Artikolu 108(2), TFUE u wara li kkunsidrat l-argumenti ppreżentati f'dan il-kuntest mill-awtoritajiet Franċiżi u l-parti interessata, il-Kummissjoni jidhrilha li l-miżura kkonċernata ma tinvolvix għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1), TFUE.
(44)
Skont l-Artikolu 107(1), TFUE, “kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq komuni”.
(45)
Il-kwalifikazzjoni ta’ miżura bħala għajnuna mill-Istat tissupponi li l-kundizzjonijiet kumulattivi li ġejjin ikunu ssodisfati, jiġifieri: il-miżura in kwistjoni tagħti vantaġġ permezz tar-riżorsi tal-Istat, 2) dan il-vantaġġ ikun selettiv u 3) il-miżura tista' tfixkel jew thedded li tfixkel il-kompetizzjoni u tista' taffettwa l-iskambji bejn l-Istati Membri (15).
(46)
L-ewwel nett ikun tajjeb li wieħed jinnota li fil-kuntest preżenti, sabiex ikun eskluż kull tip ta’ vantaġġ, l-assi pubbliċi kkonċernati, jiġifieri l-għodod ta’ manutenzjoni tal-portijiet, iridu jinbiegħu bil-prezz tas-suq.
(47)
F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni tosserva li l-bejgħ tal-għodod tal-manutenzjoni tal-portijiet ma jseħħx fil-qafas ta’ proċedura ta’ offerti miftuħa, trasparenti, mhux diskriminatorja u mhux kundizzjonata, peress li tali proċedura tiġi implimentata biss jekk il-proċedura nnegozjata ma tirnexxix mal-operaturi diġà preżenti jew jekk m'hemmx operaturi preżenti (ara l-preambolu 21).
(48)
Madankollu, il-Kummissjoni tisħaq li, fil-każ ta’ bejgħ innegozjat, il-proċedura proposta tipprevedi l-istabbiliment ta’ kummissjoni nazzjonali ta’ evalwazzjoni tal-assi mibjugħa, is-CNECOP. Il-Kummissjoni tinnota li s-CNECOP trid tagħti, qabel iċ-ċessjoni, opinjoni pubblika dwar il-valur tal-assi għall-bejgħ.
(49)
Fil-kuntest tad-Deċiżjoni tagħha tat-8 ta’ April 2009 li tiftaħ proċedura ta’ investigazzjoni formali, il-Kummissjoni qalet li peress li l-opinjoni espressa mis-CNECOP ma kinitx vinkolanti, ma setax ikun eskluż li l-assi jinbiegħu bi prezz inferjuri għall-prezz tas-suq.
(50)
Waqt li kkunsidraw id-dubji espressi mill-Kummissjoni, l-awtoritajiet Franċiżi infurmawha, bl-ittri tal-20 ta’ Jannar 2010 u tal-24 ta’ Marzu 2010 bl-ittri li ntbagħtu mid-direttur tas-servizzi tat-trasport lill-presidenti kollha tal-bords eżekuttivii tal-portijiet marittimi l-kbar, datati s-16 ta’ Marzu 2009 u t-18 ta’ Jannar 2010, li jiċċaraw il-kuntest tan-negozjati għaċ-ċessjoni tal-għodod tal-manutenzjoni tal-portijiet u li jippreċiżaw il-kundizzjonijiet li jridu jkunu rispettati għall-finijiet ta’ din iċ-ċessjoni.
(51)
Skont dawn l-ittri, il-presidenti tal-bordijiet tal-portijiet marittimi l-kbar huma infurmati, minn naħa waħda, li s-CNECOP se titlob b'mod sistematiku lill-portijiet marittimi l-kbar biex jiġi konsultat espert sabiex jiġu evalwati l-assi għall-bejgħ. F'dan il-kuntest, huwa meħtieġ li ssir, qabel ma tintbagħat quddiem is-CNECOP, evalwazzjoni teknika indipendanti tal-valur fis-suq tal-għodod tal-portijiet imwettqa minn kumpanija esperta indipendenti li għandha tidher fid-dossier sottomess lis-CNECOP.
(52)
Il-presidenti tal-bords eżekuttivii tal-portijiet marittimi l-kbar min-naħa l-oħra huma informati li “anki jekk il-liġi ma tagħtix in-natura ta’ opinjoni konformi, hu eskluż li wieħed imur lil hinn”, peress li l-ebda att ta’ ċessjoni li jvarja minn opinjoni mogħtija mis-CNECOP ma jista' jiġi ffirmat. B'hekk, fil-każ ta’ opinjoni negattiva tas-CNECOP, hemm lok jew li “jissokta n-negozjar jekk id-data ta’ referenza tas-CNECOP […] tkun tippermetti, u li jekk ikun il-każ jiġi ppreżentat dossier ġdid”, jew inkella li “jkun aċċettat il-falliment fin-negozjar u tinfetaħ proċedura ta’ sejħa għal proposti”.
(53)
Hu indikat ukoll li l-kummissarji tat-tmexxija tal-portijiet marittimi l-kbar se jopponu b'mod sistematiku għal kull deliberazzjoni tal-bord ta’ sorveljanza tal-port li tinjora opinjoni tas-CNECOP u l-presidenti tal-bords eżekuttivii tal-portijiet marittimi l-kbar huma mfakkra dwar is-sanzjonijiet involuti f'każ li jagħtu vantaġġ mhux ġustifikat lil terzi matul l-eżerċizzju tal-funzjonijiet tagħhom.
(54)
Il-Kummissjoni tikkalkula li dawn il-preskrizzjonijiet indirizzati lill-presidenti tal-bords eżekuttivi tal-portijiet marittimi l-kbar dwar il-ħtieġa li titwettaq evalwazzjoni indipendenti tal-għodod ta’ manutenzjoni għaċ-ċessjoni u dwar il-karatteristika vinkolanti tal-opinjoni tas-CNECOP, huma ta’ natura li tiggarantixxi li l-għodod ikkonċernati mhumiex ser jinbiegħu bi prezz inferjuri għal dak tas-suq.
(55)
Il-Kummissjoni tinnota li dan l-istat ta’ fatt hu msaħħaħ ukoll mill-fatt li l-opinjoni tas-CNECOP trid tkun publiċizzata kemm fuq livell nazzjonali, aċċertat mill-awtoritajiet nazzjonali kif ukoll fuq livell lokali, aċċertat mill-portijiet ikkonċernati. Dawn il-pubblikazzjonijiet huma, f'każ ta’ bżonn, tat-tip li jippermetti li jkunu kkontestati l-kundizzjonijiet ta’ trasferiment tal-għodod ta’ manutenzjoni kkonċernati.
(56)
Dwar l-indipendenza u l-kwalifiki tal-membri tas-CNECOP għall-evalwazzjoni tal-oġġetti mibjugħa, l-awtoritajiet Franċiżi bagħtu lill-Kummissjoni il-curriculum vitae tal-erba’ membri tagħha, fosthom dak tal-president.
(57)
F'dan ir-rigward jista' jiġi nnutat li wieħed mill-membri tagħha, membru tal-Qorti tal-Awdituri, kien propost mill-Ewwel president tal-Qorti tal-Awdituri biex jippresjedi s-CNECOP u li dan għandu esperjenza professjonali marbuta b'mod dirett mal-affarijiet marittimi. F'dan il-kuntest, l-awtoritajiet Franċiżi jfakkru li l-indipendenza tal-maġistrati tal-Qorti tal-Awdituri fir-rigward tas-setgħa leġiżlattiva u tas-setgħa eżekuttiva hi ggarantita mill-Kostituzzjoni tal-4 ta’ Ottubru 1958 u kkonfermata mid-Deċiżjoni tal-Kunsill Kostituzzjonali 2001-448 DC tal-25 ta’ Lulju 2001.
(58)
Il-membru tas-CNECOP responsabbli mir-rappreżentanza tal-awtoritajiet territorjali għandu speċjalizzazzjoni marbuta direttament mal-portijiet marittimi. F'dan il-kuntest, l-awtoritajiet Franċiżi jfakkru li l-indipendenza tal-Membri Parlamentari fir-rigward tas-setgħa eżekuttiva hi ggarantita mill-Artikolu 16 tad-Dikjarazzjoni tad-Drittijiet tal-Bniedem u taċ-Ċittadin tas-26 ta’ Awwissu 1789 li tikkonsakra l-prinċipju tas-separazzjoni tas-setgħat, u li tinsab fil-preambolu tal-Kostituzzjoni tal-4 ta’ Ottubru 1958.
(59)
Dwar iż-żewġ membri proposti bħala persuni kwalifikati, huwa ċar mill-curriculum vitae tagħhom li wieħed minnhom għandu kompetenzi fil-qasam tal-portijiet u l-ieħor għandu kompetenzi fil-qasam taċ-ċessjonijiet ta’ assi pubbliċi.
(60)
L-awtoritajiet Franċiżi ddikkjaraw ukoll li, skont l-Artikolu 6 tad-Digriet nru 2008-1032 tad-9 Ottubru 2008 (16), xi regoli ta’ inkompatibbiltà huma imposti fuq il-membri tas-CNECOP matul id-dewmien kollu tal-mandat tagħhom u għal ħames snin wara l-waqfien tal-mandat tagħhom (ara l-preambolu 36).
(61)
Il-Kummissjoni tinnota li dawn ir-regoli ta’ inkompatibbiltà jikkostitwixxu, f'dan il-każ, garanzija supplementari tal-indipendenza tal-membri tac-CNECOP.
(62)
Fuq il-bażi ta’ dawn l-elementi u fiċ-ċirkostanzi speċifiċi ta’ dan il-każ, il-Kummissjoni tqis li l-obbligu li l-valur tas-suq tal-għodod jiġi vvalutat minn kumpanija esperta indipendenti, u li fuq il-bażi ta’ dan il-membri tas-CNECOP, li huma ta’ esperjenza u li huma indipendenti, joħorġu opinjoni vinkolanti fil-prinċipju, fil-prinċipju jippermetti li jiġi żgurat li t-trasferimenti jsiru skont il-kundizzjonijiet tas-suq.
(63)
Suġġett għall-konformità stretta mal-kundizzjonijiet u ċ-ċirkostanzi msemmija fit-titolu 6, dak li jirriżulta minn dan li ntqal hawn fuq hu li ma hemmx raġunijiet biex wieħed jikkunsidra li ċ-ċessjoni tal-għodod tal-manutenzjoni tal-portijiet li ssir fil-kuntest ta’ bejgħ innegozjat hija suxxettibbli li tagħti vantaġġ ekonomiku lix-xerrejja ta’ dak il-materjal. Min-naħa l-oħra, dan ma jkunx il-każ għal tranżazzjonijiet individwali eventwali li ma jirrispettawx strettament dawn il-kundizzjonijiet.
7. KONKLUŻJONI
(64)
Fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet preċedenti kollha, il-Kummissjoni
-
tikkunsidra l-irtirar tan-notifika dwar iż-żewġ miżuri ta’ akkumpanjament notifikati skont l-aspett fiskali tar-riforma tal-portijiet u identifikati fil-preambolu 2 tad-Deċiżjoni preżenti;
-
tikkunsidra li l-proċedura ta’ ċessjoni ta’ għodod, tagħmir u installazzjonijiet speċifiċi tal-manutenzjoni tal-portijiet li kienet soġġetta wkoll għad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tat-8 ta’ April 2009 u spjegata fil-preamboli 16 sa 25 ta’ din id-Deċiżjoni ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-miżura li tinvolvi t-trasferiment ta’ tagħmir tal-manutenzjoni tal-portijiet lil operaturi privati li Franza qiegħda tippjana li twettaq fil-kuntest tar-riforma tal-portijiet prevista mil-liġi nru 2008-660 tal-4 ta’ Lulju 2008 ma tikkostitwixxix għajnuna skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
It-twettiq ta’ din l-għajnuna huwa għalhekk awtorizzat.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika ta’ Franza.
Magħmul fi Brussell, id-29 ta’ Ġunju 2011.