РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 906/2011 НА СЪВЕТА
от 2 септември 2011 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 193/2007 за налагане на окончателни изравнителни мита върху вноса на полиетиленов терефталат с произход от Индия и за изменение на Регламент (ЕО) № 192/2007 за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на полиетиленов терефталат с произход от, inter alia, Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално членове 19 и 24 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Предишно разследване и съществуващи изравнителни мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 2603/2000 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на полиетиленов терефталат („PET“) с произход от, inter alia, Индия („първоначалното антисубсидийно разследване“). След провеждането на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие Съветът наложи с Регламент (ЕО) № 193/2007 (3) окончателно изравнително мито за последващ период от пет години. Изравнителните мерки бяха изменени с Регламент (ЕО) № 1286/2008 на Съвета (4) след частично междинно преразглеждане („последното разследване в рамките на преразглеждането“). Тези изравнителни мерки се състоят от специфично мито. Ставката на митото варира от 0 EUR до 106,5 EUR/t, налагана върху вноса от индивидуално назовани индийски производители, с остатъчна ставка на митото от 69,4 EUR/t, налагана върху вноса от други производители.
1.2. Съществуващи антидъмпингови мерки
(2)
С Регламент (ЕО) № 2604/2000 (5) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на PET с произход от, inter alia, Индия („първоначалното антидъмпингово разследване“). След провеждането на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие Съветът наложи чрез Регламент (ЕО) № 192/2007 (6) окончателно антидъмпингово мито за последващ период от пет години. Антидъмпинговите мерки бяха изменени с Регламент (ЕО) № 1286/2008 на Съвета след последното разследване в рамките на преразглеждането. Мерките бяха установени на нивото на отстраняване на вредата и се състояха от специфично антидъмпингово мито. Ставката на митото варираше от 87,5 до 200,9 EUR/t, налагана върху вноса от индивидуално назовани индийски производители, с остатъчна ставка на митото от 153,6 EUR/t, налагана върху вноса от други производители („настоящите антидъмпингови мерки“).
(3)
С Решение 2000/745/ЕО (7) Комисията прие гаранцията, предложена от няколко производители износители, като установи минимална вносна цена („гаранцията“).
1.3. Започване на частично междинно преразглеждане
(4)
Беше подадено заявление за частично междинно преразглеждане в съответствие с член 19 от основния регламент от страна на Reliance Industries Limited - индийски производител износител на PET („заявителят“). Заявлението бе ограничено по обхват до субсидирането и до заявителя. Същевременно заявителят поиска и преразглеждане на настоящите антидъмпингови мерки. Остатъчните антидъмпингови и изравнителни мита са приложими към вноса на продукти, произведени от заявителя, а продажбите на заявителя за Съюза зависят от гаранцията.
(5)
Заявителят предостави prima facie доказателства, че по-нататъшното налагане на мярката на нейното настоящо равнище вече не е необходимо за компенсиране на подлежащото на изравняване субсидиране. Заявителят по-специално предостави prima facie доказателства, че сумата на неговата субсидия е намаляла до стойности, далеч по-ниски от митническата ставка, приложима понастоящем по отношение на него. Това намаление на общото равнище на субсидиране се е дължало основно на значителен спад на ползите, получавани в рамките на схема за натрупване на митнически кредити в „спестовна книжка“ (DEPBS).
(6)
Установявайки след обсъждане с Консултативния комитет, че заявлението съдържа достатъчно prima facie доказателства, Комисията обяви на 10 юни 2010 г. започването на частично междинно преразглеждане в съответствие с член 19 от основния регламент („настоящото преразглеждане“), като публикува известието за откриване на процедура в Официален вестник на Европейския съюз (8). Обхватът на преразглеждането бе ограничен до проверка на субсидирането по отношение на заявителя.
1.4. Засегнати от разследването страни
(7)
Комисията официално уведоми заявителя, представителите на държавата на износа и сдружението на производителите в Съюза за започването на преразглеждането. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(8)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице конкретни причини, поради които следва да бъдат изслушани, бе предоставена такава възможност.
(9)
С цел получаване на информацията, която смята за необходима за своето разследване, Комисията изпрати въпросник до заявителя и до правителството на Индия („ПИ“) и получи отговори в рамките на посочения за целта срок.
(10)
Комисията изиска и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на субсидирането. Комисията извърши проверки на място в помещенията на заявителя в Мумбай, Индия, и в помещенията на ПИ в Ню Делхи (Генералната дирекция за външна търговия и Министерството на търговията) и Мумбай (Регионална служба на Генералната дирекция за външна търговия).
1.5. Разследван период в рамките на преразглеждането
(11)
Разследването на субсидирането обхвана периода от 1 април 2009 г. до 31 март 2010 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“, или „РПП“).
1.6. Успоредно антидъмпингово разследване
(12)
На 10 юни 2010 г. (9). Комисията обяви започването на частично междинно преразглеждане на настоящите антидъмпингови мерки съгласно член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета (10) („основният антидъмпингов регламент“), ограничено до разглеждането на дъмпинга по отношение на същия заявител.
(13)
В хода на успоредното антидъмпингово разследване беше установено, че обстоятелствата относно дъмпинга не са се променили значително и трайно, поради което разследването бе прекратено без промяна на настоящите антидъмпингови мерки, приложими по отношение на заявителя.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(14)
Продуктът, който е предмет на преразглеждането, е PET с вискозитет 78 ml/g или повече съгласно стандарт ISO 1628-5, понастоящем класиран в код по КН 3907 60 20, с произход от Индия („разглежданият продукт“).
2.2. Сходен продукт
(15)
В хода на разследването бе установено, че разглежданият продукт, произвеждан в Индия и продаван в Съюза, е идентичен от гледна точка на физическите и химическите си характеристики и употребата си с продукта, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индия. Следователно беше достигнато до заключението, че продуктите, продавани на вътрешния пазар и на пазара за износ, са сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент. Тъй като настоящото преразглеждане е ограничено до определяне на субсидирането по отношение на заявителя, не бяха направени заключения по отношение на продукта, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
3. РЕЗУЛТАТИ ОТ РАЗСЛЕДВАНЕТО
3.1. Субсидиране
(16)
Въз основа на информацията, предоставена от ПИ и заявителя, и отговорите на въпросника на Комисията са разследвани следните схеми, за които се предполага, че обхващат предоставянето на субсидии:
Схеми на национално равнище:
а)
Схема за предварителни разрешения („AAS“);
б)
Схема за натрупване на митнически кредити в „спестовна книжка“ („DEPBS“);
в)
Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“);
г)
Схема за фокусиране върху пазара („FMS“);
д)
Схема за фокусиране върху продукта („FPS“);
е)
Схема за освобождаване от данък върху доходите („ITES“).
Регионални схеми:
ж)
Схема на правителството на Гуджарат за поощряване на капиталовите инвестиции.
(17)
Схемите от а) до д), посочени по-горе, се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който влезе в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Политика за външната търговия“ (ПВТ), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Два са документите относно политиката за външната търговия, които са от значение за РПП в настоящия случай, а именно FTP 04-09 (ПВТ 2004-2009 г.) и FTP 09-14 (ПВТ 2009-2014 г.). Вторият влезе в сила през август 2009 г. Освен това правителството на Индия определя процедурите, уреждащи ПВТ 2004-2009 г. и ПВТ 2009-2014 г., в „Наръчник на процедурите, том I“ (съответно НП I 2004-2009 г. и НП I 2009-2014 г.). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(18)
Схема е) се основава на Закон за данъка върху дохода от 1961 г., който се изменя с годишния Финансов закон.
(19)
Схема ж) се управлява от правителството на Гуджарат и се основава на неговата политика за насърчаване на промишлеността.
3.1.1. Схема за предварителни разрешения („AAS“)
а) Правно основание
(20)
Подробно описание на схемата се съдържа в параграфи 4.1.1-4.1.14 от ПВТ 2004-2009 г. и ПВТ 2009-2014 г. и в параграфи 4.1-4.30A от НП I 2004-2009 г. и НП I 2009-2014 г.
б) Условия за допускане до участие
(21)
AAS се състои от шест подсхеми, описани по-подробно в съображение 22. Тези подсхеми се различават, inter alia, по отношение на допусканите до участие лица. Производителите износители и търговците износители, „обвързани с“ производители доставчици, имат право да участват в AAS за действителен износ и в AAS за годишни потребности. Производителите износители, които доставят на крайния износител, имат право да участват в AAS за междинни доставки. Основните изпълнители, които извършват доставки в рамките на категориите, свързани с планиран износ, както е посочено в параграф 8.2 от ПВТ 2004-2009 г. и ПВТ 2009-2014 г., като доставчиците на експортно ориентирани единици („ЕОЕ“), имат право да участват в AAS за планиран износ. И накрая, междинните доставчици на производителите износители са допуснати до ползите от планирания износ в рамките на подсхемите „предварително нареждане за освобождаване“ („ARO“) и „насрещен вътрешен акредитив“.
в) Практическо приложение
(22)
Предварителни разрешения се издават за:
i) Действителен износ: това е основната подсхема. Тя позволява безмитен внос на суровини, необходими за производството на конкретен продукт, предназначен за износ. „Действителен“ в този контекст означава, че предназначеният за износ продукт трябва да напусне територията на Индия. Условията на разрешението за внос и задължението за износ, включително видът на предназначения за износ продукт, са посочени в разрешението.
ii) Годишна потребност: това разрешително не е свързано с конкретен продукт, предназначен за износ, а с по-широкообхватна продуктова група (напр. химични и свързани с тях продукти). В рамките на дадени граници, определени от предходните му експортни резултати, притежателят на разрешението може да внася безмитно всякакви суровини, предназначени за производството на който и да е от продуктите, попадащи в такава продуктова група. Той може да избере да изнася който и да е готов продукт, попадащ в продуктовата група, за която се ползват подобни освободени от мито суровини.
iii) Междинни доставки: тази подсхема обхваща случаите, при които двама производители възнамеряват да произвеждат един-единствен продукт, предназначен за износ, и да си поделят производствения процес. Производителят износител, който произвежда междинния продукт, може да внася безмитно суровини и да получи за тази цел AAS за междинни доставки. Крайният износител завършва процеса на производство и е задължен да изнесе готовия продукт.
iv) Планиран износ: тази подсхема позволява главният изпълнител да внася безмитно суровини, които са нужни за производството на стоки, които ще бъдат продавани като „планиран износ“ на категориите от клиенти, изброени в параграф 8.2 букви б)-е), ж), и) и й) от ПВТ 2004-2009 г. и ПВТ 2009-2014 г. Според ПИ планираният износ се отнася за онези сделки, при които доставените стоки не напускат страната. Като планиран износ се разглеждат няколко категории доставки, при условие че стоките се произвеждат в Индия - например снабдяване на ЕОЕ или дружество, намиращо се в специална икономическа зона.
v) Предварително нареждане за освобождаване (ARO): притежателят на предварително разрешение, който възнамерява да доставя суровини от местни източници вместо от пряк внос, може да използва за целта ARO. В такива случаи предварителните разрешения се потвърждават като ARO и се прехвърлят на местния доставчик при доставката на посочените в тях материали. Чрез прехвърлянето на ARO местният доставчик получава право на ползите от планирания износ, както е посочено в параграф 8.3 от ПВТ 2004-2009 г. и ПВТ 2009-2014 г. (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, отстъпки при планиран износ и възстановяване на крайния акциз). Чрез механизма на ARO се възстановяват данъци и мита на доставчика, а не на крайния износител, под формата на отстъпки или възстановяване на мита. Възстановяването на данъци или мита е възможно както за местни, така и за вносни суровини.
vi) Насрещен вътрешен акредитив: тази подсхема отново обхваща местните доставки на притежателите на предварително разрешение. Притежателят на предварително разрешение може да се обърне към банка за издаване на насрещен вътрешен акредитив в полза на местен доставчик. Банката ще обяви разрешението за невалидно по отношение на прекия внос, само що се отнася до стойността и обема на материалите, които не са внесени, а са набавени на местния пазар. Местният доставчик ще има право на ползите от планирания износ, както е посочено в параграф 8.3 от ПВТ 2004-2009 г. и ПВТ 2009-2014 г. (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, отстъпки при планиран износ и възстановяване на крайния акциз).
(23)
Беше установено, че през РПП заявителят е получил отстъпки само в рамките на една подсхема, свързана с разглеждания продукт, т.е подточка iv) към AAS - „планиран износ“. Следователно не е необходимо да се установи дали останалите неизползвани подсхеми подлежат на изравнителни мерки.
(24)
По отношение на използването на AAS за планиран износ през РПП както разрешението за внос, така и задължението за износ са фиксирани от ПИ по отношение на обема и стойността и са документирани в разрешението. Освен това към момента на вноса и износа правителствените служители следва да документират в разрешението съответните сделки. Обемът на вноса, разрешен по тази схема, се определя от ПИ на основата на стандартни норми за съотношението между суровини и крайни продукти (SION). SION съществуват за повечето продукти, включително разглеждания продукт, и се издават от ПИ.
(25)
За да улеснят проверките от страна на индийските власти, притежателите на предварителни разрешения са задължени по закон да водят регистър на действителното потребление на безмитно внесените/местно произведените стоки срещу всяко разрешение в определен формат (параграфи 4.26, 4.30 и допълнение 23 към НП I 2004-2009 г. и НП I 2009-2014 г.). Този регистър трябва да бъде заверен от външен експерт-счетоводител/счетоводител, експерт по управленско счетоводство, който издава сертификат, удостоверяващ, че определеният регистър и съответните записи са били проверени и информацията, представена съгласно допълнение 23, е вярна и точна във всяко отношение.
(26)
Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предписания срок след издаването на разрешението (24 месеца с възможност за две удължавания от по шест месеца).
(27)
Беше установено, че няма връзка между внасяните суровини и изнасяните крайни продукти. Допустимите суровини могат да бъдат и суровини, използвани за производството на продукти нагоре по веригата. Освен това беше установено, че макар това да е било задължително, заявителят не е водил за всички разрешения посочения в съображение 25 регистър на потреблението, който да може да бъде проверен от външен счетоводител. Въпреки нарушението на това изискване заявителят се е възползвал от предимствата, които предоставя схемата AAS, още повече че предвид констатираните завишени стойности на SION тези предимства са надвишавали предписаното от съответните правни разпоредби.
г) Заключение
(28)
Освобождаването от вносни мита е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент, т.е. представлява финансово участие на ПИ, което предоставя полза на разследвания износител.
(29)
В допълнение на това подсхемата „планиран износ“ по AAS несъмнено зависи по закон от извършването на износ и следователно се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент. Без задължение за износ никое дружество не може да извлече ползи в рамките на тази схема.
(30)
Следователно с настоящото преразглеждане се потвърди, че главната подсхема, използвана в настоящия случай, не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система с възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. ПИ не прилага ефективно своята система за проверка или процедура, с която да се провери дали и в какви количества суровините са били вложени в производството на изнасяния продукт (приложение II, раздел II, точка 4 към основния регламент, а ако става въпрос за схеми с възстановяване за заместители - приложение III, раздел II, точка 2 към основния регламент). Самите SION не могат да се приемат за система за проверка на действителното потребление, тъй като бе установено, че те водят до завишени стойности и че ПИ не търси възстановяването на получените в повече ползи. Действително ИП не е осъществило ефективен контрол въз основа на правилно воден регистър на действителното потребление. Освен това ПИ не е провело допълнителна проверка въз основа на действително вложените суровини, макар и по принцип това да се изисква в случаите, в които не е налице ефективно прилагана система за проверка (приложение II, раздел II, точка 5 и приложение III, раздел II, точка 3 към основния регламент). На последно място бе потвърдено, че макар да е задължително по закон, участието на експерт-счетоводители в процеса на проверка на практика не е гарантирано.
(31)
Следователно AAS за планиран износ подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(32)
Поради липсата на система за допустимо възстановяване на мита или възстановяване на мита за заместители подлежащата на изравнителни мерки полза е пълното освобождаване от всички вносни мита, които по принцип са дължими при вноса на влаганите в продукта суровини. В това отношение следва да се отбележи, че в основния регламент се предвиждат не само изравнителни мерки, които да компенсират „прекомерното“ освобождаване от мита. В съответствие с член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент и приложение I, буква и) към него само прекомерното освобождаване от мита може да бъде обект на изравнителни мерки, при условие че са спазени условията на приложения II и III към основния регламент. В настоящия случай обаче тези условия не бяха изпълнени. Следователно, ако бъде установено, че липсва адекватен процес на наблюдение, горепосоченото изключение за схемите за възстановяване на мита не е приложимо, а по-скоро се прилага обичайното правило за изравнителни мерки спрямо сумата на (очакваните приходи от) неплатените мита, отколкото предполагаемо прекомерно освобождаване. Както е посочено в приложение II, раздел II и приложение III, раздел II към основния регламент, изчисляването на такова прекомерно освобождаване не спада към задълженията на разследващия орган. Напротив, съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент разследващият орган трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразния характер на заявената система за проверка.
(33)
Размерът на субсидията за заявителя бе изчислен въз основа на очакваните вносни мита (основно мито и специално допълнително мито) върху суровините, внесени по подсхемата за „планиран износ“ по време на РПП (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, платени за получаването на субсидията, бяха приспаднати от размера на субсидията, когато за това бяха отправени основателни искания. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия бе разпределен върху целия оборот от износа през РПП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износ, а не се отпуска във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(34)
Ставката на субсидията, установена по време на РПП за заявителя във връзка с тази схема, възлиза на 0,52 %.
3.1.2. Схема за натрупване на митнически кредити в „спестовна книжка“ („DEPBS“)
а) Правно основание
(35)
Подробно описание на DEPBS се съдържа в параграф 4.3 от ПВТ 2004-2009 г. и ПВТ 2009-2014 г., както и в глава 4 от НП I 2004-2009 г. и НП I 2009-2014 г.
б) Условия за допускане до участие
(36)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(37)
Износител, който има право да се ползва от тази схема, може да подаде молба за отпускане на кредити по DEPBS, които се изчисляват като процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставката на кредитите по DEPBS е установена от индийските власти за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят въз основа на SION (вж. съображение 24) и митото върху предполагаемото съдържание на вноса, независимо дали вносните мита са били платени в действителност. Ставката по DEPBS за разглеждания продукт през РПП за настоящото разследване беше 8 % с максимална горна граница от 58 Rs/kg.
(38)
За да може да участва в схемата, дружеството трябва да има износна дейност. По времето на експортната сделка износителят трябва да подаде декларация до индийските власти, в която да посочи, че осъществява износ по DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, в хода на процедурата по изпращането индийските митнически власти издават товарителница за износ. Документът посочва, inter alia, размера на кредитите по DEPBS за конкретната експортна сделка. Към този момент износителят знае точно каква полза ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по DEPBS. Съответната ставка на кредита по DEPBS за изчисляване на ползата е прилаганата към момента на подаване на декларацията за износа. Следователно няма възможност за изменения на равнището на ползата със задна дата.
(39)
Бе установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DЕРВЅ могат да бъдат осчетоводени като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на митнически задължения при последващ внос на каквито и да било неограничено внасяни стоки, с изключение на средства за производство. Стоките, внасяни срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS могат да се прехвърлят свободно и са валидни за период от 24 месеца от датата на отпускане.
(40)
Заявки за кредити по DEPBS се попълват по електронен път и могат да обхващат неограничен брой експортни сделки. Срокът за подаване на заявления е 3 месеца, но както ясно е предвидено в параграф 9.3 от НП I 2004-2009 г. и НП I 2009-2014 г., заявленията, получени след крайния срок за подаването им, винаги могат да бъдат разгледани, ако се заплати минимална такса за забава (напр. 10 % от размера на кредита).
(41)
Установено бе, че заявителят е използвал тази схема по време на РПП.
г) Заключения
(42)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това с кредита по DEPBS се облагодетелства износителят, тъй като по този начин се подобрява ликвидността му.
(43)
Освен това DEPBS зависи по закон от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент.
(44)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система с възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, както твърди заявителят. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са употребени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да се ползва от DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може износителят да се ползва от схемата, е достатъчно само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които си доставят суровини изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се ползват от DEPBS.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(45)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, беше изчислен с оглед на установената полза за получателя през РПП. В това отношение бе прието, че ползата е произтекла за получателя към момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ се отказва от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент.
(46)
Беше установено, че произтичаща от DEPBS полза е съсредоточена върху разглеждания продукт. Поради това се счита за целесъобразно оценката на помощта по DEPBS да се извърши чрез сумиране на кредитите от всички експортни сделки за разглеждания продукт по тази схема през РПП.
(47)
При отправени основателни искания таксите, задължително плащани за получаването на субсидията, бяха приспаднати от кредитите, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(48)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тези субсидии беше разпределен върху общия оборот от износа на разглеждания продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износа и не се предоставя във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(49)
Въз основа на гореописаното ставката за субсидията, установена за заявителя през РПП във връзка с тази схема, възлиза на 7,52 %.
3.1.3. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“)
а) Правно основание
(50)
Подробно описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ПВТ 2004-2009 г. и ПВТ 2009-2014 г., както и в глава 5 от НП I 2004-2009 г. и НП I 2009-2014 г.
б) Условия за допускане до участие
(51)
Производителите износители и търговците износители, „обвързани с“ производители доставчици и доставчици на услуги, са допуснати до участие в тази схема.
в) Практическо приложение
(52)
При условие че поеме задължение да осъществява износ, дружеството получава разрешение да внася производствено оборудване (ново и употребявано оборудване, но не по-старо от 10 години) при намалена митническа ставка. За тази цел, след подаване на заявление и заплащане на такса, ПИ издава лиценз по EPCGS. EPCGS предвижда намалена митническа ставка от 3 %, приложима за всяко производствено оборудване, внесено по тази схема. За да бъде изпълнено задължението за износ, внесеното производствено оборудване трябва да се използва за производство на дадено количество стоки за износ в рамките на определен период. Съгласно ПВТ 2009-2014 г. производственото оборудване може да бъде внесено с митническа ставка от 0 % по схемата EPCGS, но в този случай срокът за изпълнението на експортното задължение е по-кратък.
(53)
Притежателят на лиценз по EPCGS може да си набави производствено оборудване и на местния пазар. В такъв случай местният производител на производствено оборудване може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването на подобно производствено оборудване. От друга страна, местният производител може да поиска помощ за планиран износ по отношение на доставката на производствено оборудване на притежателя на лиценз по EPCGS.
г) Заключение
(54)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тази отстъпка намалява приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение намалението на митото предоставя ползи на износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността му.
(55)
Освен това схемата EPCGS зависи по закон от извършването на износ, тъй като подобни лицензи са свързани със задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент.
(56)
EPCGS не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система с възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Производственото оборудване не попада в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, защото то не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(57)
Размерът на субсидията беше изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесено производствено оборудване, използвано в нефтохимическия и други отрасли, за които такива ползи са били получени от заявителя, разпределени в рамките на период, който отразява обичайния срок на амортизация на такова производствено оборудване в съответната промишленост. Към така изчисления размер бяха добавени лихви, за да се отрази пълната стойност на ползата във времето. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложен от заявителя за неговите продажби през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(58)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия беше разпределен като подходящ знаменател върху осъществения през РПП общ оборот от износа на нефтохимическия и други отрасли, за които такава полза е била получена, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износа.
(59)
Ставката на субсидията, установена във връзка с тази схема по време на РПП, възлиза на 1,49 %.
3.1.4. Схема за фокусиране върху пазара („FMS“)
а) Правно основание
(60)
Подробно описание на схемата FMS се съдържа в параграфи 3.9.1-3.9.2.2 от ПВТ 2004-2009 г. и параграфи 3.14.1-3.14.3 от ПВТ 2009-2014 г., и в параграфи 3.20-3.20.3 от НП I 2004-2009 г., и параграфи 3.8-3.8.2 от НП I 2009-2014 г.
б) Условия за допускане до участие
(61)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(62)
По тази схема износът на всички продукти до страните, изброени в допълнение 37-С към НП I 2004-2009 г. и НП I 2009-2014 г., подлежи на митнически кредит, възлизащ на 2,5-3 % от стойността франко на борд на изнасяните по схемата продукти. От схемата са изключени определен вид дейности, напр. износ на вносни стоки или трансбордирани стоки, планиран износ, износ на услуги и експортен оборот на единици, функциониращи в специални икономически зони/експортно ориентирани единици. От схемата са изключени и определен вид продукти, напр. диаманти, благородни метали, руда, зърнени храни, захар и петролни продукти.
(63)
Митническите кредити по схемата FMS могат да се прехвърлят свободно и са валидни за период от 24 месеца от датата на издаване на съответното удостоверение за разрешение на кредита. Те могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване.
(64)
Удостоверението за разрешение на кредита се издава от пристанището, от което е направен износът, и след извършването на износа или изпращането на стоките. Ако заявител представи пред властите копия на всички съответни експортни документи (напр. заповед за износ, фактури, товарителници, банкови удостоверения), ПИ няма право на преценка относно предоставянето на митническия кредит.
г) Заключение
(65)
В рамките на FMS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Митнически кредит по FMS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това с митническите кредити по FMS се предоставя полза на износителя, тъй като с тях се подобрява неговата ликвидност.
(66)
Освен това FMS зависи по закон от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент.
(67)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система с възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Даден износител има право на помощ по FMS независимо дали изобщо внася суровини. За да може износителят да се ползва от схемата, е достатъчно само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износителите, които си доставят суровини изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като такива суровини, имат право да се ползват от FMS. Освен това даден износител може да се възползва от митническите кредити по FMS, за да внася производствено оборудване, въпреки че последното не попада в обхвата на допустимите системи за възстановяване на мита, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, тъй като не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(68)
Размерът на субсидиите, подлежащи на изравнителни мерки, бе изчислен с оглед на установената полза, предоставяна на получателя за износа на разглеждания продукт през РПП, която е осчетоводявана от заявителя посредством използването на схемата с натрупване като приход при осъществяване на експортната сделка. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент този размер на субсидията (числител) бе разпределен върху експортния оборот от разглеждания продукт през РПП (знаменател), тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(69)
При отправени основателни искания таксите, задължително плащани за получаването на субсидията, бяха приспаднати от кредитите, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(70)
Ставката на субсидията, установена по време на РПП за заявителя във връзка с тази схема, възлиза на 0,87 %.
3.1.5. Схема за фокусиране върху продукта („FPS“)
(71)
В хода на разследването беше установено, че заявителят не е получил никаква полза въз основа на FPS през РПП. Следователно по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
3.1.6. Схема за освобождаване от данък върху доходите („ITES“)
(72)
В хода на разследването беше установено, че заявителят не е получил никаква полза въз основа на ITES през РПП. Следователно по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не бе необходим.
3.1.7. Схема на правителството на Гуджарат за поощряване на капиталовите инвестиции („CIIS“)
(73)
Щатът Гуджарат предоставя на имащите право промишлени предприятия стимули под формата на освобождаване от и/или отсрочване на плащането на данъци върху продажбите с цел поощряването на промишленото развитие на икономически изостаналите райони в този щат.
а) Правно основание
(74)
Подробно описание на приложената от правителството на Гуджарат („ПГ“) схема се съдържа в Резолюция на ПГ № INC-1095/2000(3)/I от 11 септември 1995 г., правителственото известие (финансов отдел) № (GHN-43) VAT-2006/S.5(2)(2)-TH от 1 април 2006 г. и Правило 18A от Правилата на Гуджарат относно данъка върху добавената стойност (2006 г.).
б) Условия за допускане до участие
(75)
Дружествата, които основават ново промишлено предприятие или извършват мащабно разширение на съществуващо промишлено предприятие в изостанали райони, имат право да се ползват от тази схема. Независимо от това са налице изчерпателни списъци с промишлени отрасли, които нямат право да участват в схемата, поради което предприятията в някои сфери не могат да се ползват от поощряването.
в) Практическо приложение
(76)
В рамките на тази схема дружествата се задължават да инвестират в изостанали райони. Тези райони, които представляват определени териториални единици в Гуджарат, се класифицират в съответствие с икономическото си развитие в отделни категории, като същевременно някои райони са изключени или „под забрана“ за прилагане на схемата на поощряване. Основните критерии за установяването на размера на поощряването са размерът на инвестициите и районът, в който е или ще бъде разположено предприятието.
(77)
Стимулите могат да бъдат предоставени по всяко време, тъй като няма ограничения нито по отношение на подаване на заявление за предоставянето им, нито в изпълнението на количествени критерии.
г) Заключение
(78)
Чрез тази схема се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Тя представлява финансово участие от страна на ПГ, тъй като извършеното посредством нея поощряване - в настоящия случай освобождаването от данък върху продажбите - намалява постъпленията от данъци, които иначе биха били дължими. Още повече това поощряване предоставя привилегии на дадено дружество, тъй като подобрява финансовото му състояние, поради факта че не се плащат данъци, които иначе биха били дължими.
(79)
Освен това тази схема е специфична за всеки определен район по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) и параграф 3 от основния регламент, тъй като се предоставя само на някои дружества, които са инвестирали в определени географски райони в рамките на юрисдикцията на съответния щат. Тя не се предоставя на дружества, които са разположени извън тези райони, като освен това равнището на ползите е различно в зависимост от съответния район.
(80)
Следователно CIIS на ПГ подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(81)
Заявителят посочи, че той вече не отговаря на условията за ползите по CIIS по отношение на една от фабриките си. Това твърдение беше потвърдено в хода на разследването. Друга фабрика е престанала да отговаря на условията за участие в хода на настоящото разследване. Поради това субсидиите, получени за дейностите на тези фабрики, не бяха взети предвид при изчисляването на размера на субсидията.
(82)
Размерът на субсидията бе изчислен въз основа на размера на данъка върху продажбите, който по правило се дължи по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, но който не е платен по тази схема. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията (числител) бе разпределен върху общите продажби по време на разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията не зависи от износа и не се отпуска във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. Изчислената по този начин ставка на субсидията възлиза на 0,31 %.
3.1.8. Размер на субсидиите, подлежащи на изравнителни мерки
(83)
Размерът на всички подлежащи на изравнителни мерки субсидии, определен в съответствие с разпоредбите на основния регламент и изразен ad valorem, възлиза за заявителя на 10,73 %. Този размер на субсидиране надхвърля минималния праг, посочен в член 14, параграф 5 от основния регламент.
(84)
Следователно в съответствие с член 18 от основния регламент се приема, че субсидирането продължава през РПП.
3.2. Устойчив характер на промяната на обстоятелствата по отношение на субсидирането
(85)
В съответствие с член 19, параграф 2 от основния регламент беше проверено дали обстоятелствата, свързани със субсидирането, са се променили в значителна степен през РПП.
(86)
Беше установено, че през РПП заявителят e продължил да извлича полза от подлежащото на изравнителни мерки субсидиране от страна на ПИ. В допълнение ставката на субсидията, установена при настоящото преразглеждане, е значително по-ниска от установената при последното разследване в рамките на преразглеждането. Не са налице доказателства, че схемите ще бъдат преустановени или че в близко бъдеще ще бъдат въведени нови схеми.
(87)
Тъй като беше доказано, че заявителят получава много по-малко субсидии, отколкото преди и че е вероятно да продължи да получава субсидии в по-малък размер от установения при последното разследване в рамките на преразглеждането, се стига до заключението, че продължаването на съществуващата мярка превишава размера на субсидията, която подлежи на изравняване и която причинява вреда, поради което равнището на мерките следва да се промени с оглед на новите констатации.
4. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ И АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
4.1. Изравнителни мерки
(88)
В съответствие с член 19 от основния регламент и посочените в известието за започване причини за настоящото преразглеждане бе установено, че маржът на субсидиране по отношение на заявителя се е понижил от 13,8 на 10,7 % и вследствие на това ставката на изравнителното мито, прилагано спрямо този производител износител по силата на Регламент (ЕО) № 1286/2008, следва да бъде съответно изменена.
(89)
Изменената ставка на изравнителното мито следва да бъде установена на нивото на новата ставка на субсидиране, установена при настоящото преразглеждане, тъй като маржът на вредата, изчислен при първоначалното разследване на субсидирането, остава по-висок.
(90)
За да се избегне събирането на по-високи мита като резултат от колебанията на цената на РЕТ, отразяваща измененията на цената на суровия петрол, в първоначалното антисубсидийно разследване бе решено мерките да бъдат под формата на специфично мито. Счита се, че поради същата причина този подход трябва да се следва и при настоящото преразглеждане. Следователно преразгледаният размер на специфичното мито възлиза на 90,4 EUR/t.
4.2. Антидъмпингови мерки
(91)
Изменението на ставката на изравнителното мито ще се отрази върху окончателното антидъмпингово мито, налагано по силата на Регламент (ЕО) № 192/2007 върху вноса на PET, произвеждан от заявителя.
(92)
Във всички предходни разследвания антидъмпинговото мито бе коригирано, за да се избегне двойното отчитане на последиците от ползите от износните субсидии. В това отношение в член 14, параграф 1 от основния антидъмпингов регламент и в член 24, параграф 1 от основния регламент се предвижда, че не се допуска едновременно налагане на антидъмпингови и изравнителни мерки при разглеждане на един и същ случай, възникнал поради дъмпинг или наличие на износно субсидиране. При предходните разследвания, а също и при настоящото преразглеждане бе установено, че някои от разследваните схеми на субсидиране, подлежащи на изравнителни мерки, са представлявали експортни субсидии по смисъла на член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент. По отношение на другите схеми за субсидиране, и по-специално на CIIS на ПГ, нямаше доказателства и не бяха изтъкнати доводи, които да покажат дали и до каква степен едни и същи субсидии се компенсират двукратно при едновременното налагане на антидъмпингови и изравнителни мита върху един и същ внасян продукт. По-конкретно не беше представено доказателство, че CIIS понижава експортната цена на даден продукт по различен начин в сравнение с цената на продукта, продаван на вътрешния пазар. По този начин CIIS влияе по един и същ начин и в еднаква степен върху цените, на които производителят продава продуктите си на вътрешния пазар и на външните пазари.
(93)
Тези субсидии сами по себе си са оказали въздействие върху експортната цена на заявителя и следователно са довели до повишаване на дъмпинговия марж. Казано по друг начин, окончателният дъмпингов марж, установен в първоначалното антидъмпингово разследване, се обяснява частично с наличието на експортни субсидии.
(94)
Следователно към настоящия момент окончателните ставки на антидъмпинговото мито за заявителя трябва да бъдат коригирани, за да може преразгледаният размер на ползите от експортните субсидии през РПП да се вземе предвид в настоящото преразглеждане и да се отрази действителният дъмпингов марж, оставащ след налагането на коригираното окончателно изравнително мито, с което се компенсират последиците от експортните субсидии.
(95)
С други думи, новите равнища на субсидиране трябва да бъдат взети предвид, за да бъдат коригирани установените по-рано антидъмпингови маржове.
(96)
Следователно антидъмпинговото мито за заявителя възлиза на 132,6 EUR/t.
(97)
Заявителят, както и останалите заинтересовани страни бяха информирани за фактите и съображенията, на които се основава намерението да се препоръча преустановяването на разследването,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Част от таблицата, касаеща Reliance Industries Limited, в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 193/2007 се заменя със следното:
Страна
Дружество
Изравнително мито
(EUR/t)
Допълнителен код по ТАРИК
„Индия
Reliance Industries Ltd
90,4
A181“
Член 2
Част от таблицата, касаеща Reliance Industries Ltd., в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 192/2007 се заменя със следното:
Страна
Дружество
Антидъмпингово мито
(EUR/t)
Допълнителен код по ТАРИК
„Индия
Reliance Industries Ltd
132,6
A181“
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 2 септември 2011 година.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 906/2011
tat-2 ta’ Settembru 2011
li jemenda r-Regolament (KE) Nru 193/2007, li jimponi dazju kumpensatorju definittiv fuq importazzjonijiet ta’ polyethylene terephthalate li joriġina fl-Indja, u li jemenda r-Regolament (KE) Nru 192/2007 li jimponi dazju anti-dumping definittiv fuq importazzjonijiet ta’ ċertu polyethylene terephthalate li joriġina, inter alia, fl-Indja
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tal-11 ta’ Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra importazzjonijiet sussidjati minn pajjiżi li mhumiex membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 19 u l-Artikolu 24 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta ppreżentata mill-Kummissjoni Ewropea wara li ġie kkonsultat il-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1. L-investigazzjonijiet preċedenti u l-miżuri kumpensatorji eżistenti
(1)
Permezz tar-Regolament (KE) Nru 2603/2000 (2), il-Kunsill impona dazju kumpensatorju definittiv fuq importazzjonijiet ta’ polyethylene terephthalate (“PET”) li joriġina, inter alia, fl-Indja (“l-investigazzjoni antisussidju oriġinali”). Wara reviżjoni ta’ skadenza, il-Kunsill, permezz tar-Regolament (KE) Nru 193/2007 (3), impona dazju kumpensatorju definittiv għal perjodu ulterjuri ta’ ħames snin. Il-miżuri kumpensatorji ġew emendati permezz tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1286/2008 (4) wara reviżjoni interim parzjali (“l-aħħar investigazzjoni ta’ reviżjoni”). Il-miżuri kumpensatorji jikkonsistu f’dazju speċifiku. Ir-rata tad-dazju tvarja bejn EUR 0 u EUR 106,5 kull tunnellata għall-produtturi Indjani msemmija individwalment b’rata residwa ta’ dazju ta’ EUR 69,4 kull tunnellata, imposta fuq importazzjonijiet minn produtturi oħrajn.
1.2. Miżuri antidumping eżistenti
(2)
Permezz tar-Regolament (KE) Nru 2604/2000 (5), il-Kunsill impona dazju antidumping definittiv fuq importazzjonijiet ta’ PET li joriġina, inter alia, fl-Indja (“l-investigazzjoni antidumping oriġinali”). Wara reviżjoni ta’ skadenza, il-Kunsill, permezz tar-Regolament (KE) Nru 192/2007 (6) impona dazju antidumping definittiv għal perjodu ulterjuri ta’ ħames snin. Il-miżuri antidumping ġew emendati permezz tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1286/2008 wara l-aħħar investigazzjoni ta’ reviżjoni. Il-miżuri ġew stabbiliti fil-livell tal-livell ta’ eliminazzjoni tal-ħsara u kienu jikkonsistu f’dazji antidumping speċifiċi. Ir-rata tad-dazju kienet tvarja bejn EUR 87,5 u EUR 200,9 kull tunnellata għall-produtturi Indjani msemmija individwalment b’rata residwa ta’ dazju ta’ EUR 153,6 kull tunnellata imposta fuq l-importazzjonijiet minn produtturi oħrajn (“il-miżuri antidumping attwali”).
(3)
Permezz tad-Deċiżjoni 2000/745/KE (7), il-Kummissjoni aċċettat impenji offerti minn bosta produtturi esportaturi li jiffissa prezz minimu tal-importazzjoni (“l-impenn”).
1.3. Tnedija ta’ reviżjoni interim parzjali
(4)
Saret talba għal reviżjoni interim parzjali skont l-Artikolu 19 tar-Regolament bażiku minn Reliance Industries Limited, produttur esportatur Indjan tal-PET (“l-applikant”). It-talba kienet limitata għall-ambitu tas-sussidju u għall-applikant. L-applikant talab ukoll fl-istess waqt ir-reviżjoni tal-miżuri antidumping attwali. Id-dazji residwi antidumping u d-dazji kumpensatorji huma applikabbli għall-importazzjonijiet ta’ prodotti magħmula mill-applikant u l-bejgħ tal-applikant lill-Unjoni huma ggvernati mill-impenn.
(5)
L-applikant ipprovda evidenza prima facie li l-kontinwazzjoni tal-applikazzjoni tal-miżura fil-livell attwali tagħha ma kienx aktar meħtieġ biex jikkumpensa għas-sussidju kumpensabbli. B’mod partikolari, l-applikant ipprovda evidenza prima facie li turi li l-ammont tas-sussidju tiegħu naqas sew taħt ir-rata ta’ dazju li bħalissa hija applikabbli għalih. Dan it-tnaqqis fil-livell kumplessiv tas-sussidju jkun prinċipalment dovut għall-waqgħa sinifikanti fil-benefiċċji meħuda bl-Iskema ta’ Passbook għall-Intitolar tad-Dazji (DEPBS).
(6)
Ladarba ddeterminat, wara li kkonsultat lill-Kumitat Konsultattiv, li t-talba kien fiha biżżejjed evidenza prima facie, il-Kummissjoni ћabbret fl-10 ta’ Ġunju 2010 it-tnedija ta’ reviżjoni interim parzjali (“ir-reviżjoni attwali”) skont l-Artikolu 19 tar-Regolament bażiku permezz ta’ notifika ta’ tnedija ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (8). Ir-reviżjoni kienet limitata għall-ambitu tal-eżami tas-sussidju fir-rigward tal-applikant.
1.4. Il-partijiet ikkonċernati bl-investigazzjoni
(7)
Il-Kummissjoni infurmat uffiċjalment lill-applikant, lir-rappreżentanti tal-pajjiż esportatur u l-assoċjazzjoni tal-produtturi tal-Unjoni dwar il-bidu tar-reviżjoni. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jressqu l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu seduta fil-limitu taż-żmien stipulat fin-notifika ta’ tnedija.
(8)
Il-partijiet interessati kollha li talbu dan u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw seduta.
(9)
Sabiex tikseb it-tagħrif li qieset meħtieġ għall-investigazzjoni tagħha, il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarju lill-applikant u lill-gvern tal-Indja (“GTI”) u rċeviet tweġibiet fi żmien l-iskadenza stipulata għal dak l-għan.
(10)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat it-tagħrif kollu li hi qieset meħtieġ għad-determinazzjoni tas-sussidju. Il-Kummissjoni għamlet żjarat ta’ verifika fil-post lill-applikant f’Mumbai, l-Indja, u żjarat ta’ verifika fil-post lill-GTI fi New Delhi (Direttorat Ġenerali tal-Kummerċ Barrani u l-Ministeru tal-Kummerċ) u f’Mumbai (Uffiċċju Reġjonali tad-Direttorat Ġenerali tal-Kummerċ Barrani).
1.5. Il-perjodu ta’ investigazzjoni ta’ reviżjoni
(11)
L-investigazzjoni tas-sussidju kopriet il-perjodu mill-1 ta’ April 2009 sal-31 ta’ Marzu 2010 (“il-perjodu tal-investigazzjoni ta’ reviżjoni” jew “il-PIR”).
1.6. Investigazzjoni antidumping parallela
(12)
Fl-10 ta’ Ġunju 2010 (9), il-Kummissjoni ħabbret il-bidu ta’ reviżjoni interim parzjali tal-miżuri anti-dumping attwali skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 (10) (“ir-Regolament antidumping bażiku”), limitat għall-ambitu tal-eżami tad-dumping fir-rigward tal-applikant.
(13)
Fl-investigazzjoni antidumping parallela nstab li ċ-ċirkostanzi fir-rigward tad-dumping ma nbidlux b’mod sinifikanti u dejjiemi, għalhekk l-investigazzjoni ntemmet mingħajr bidliet fil-miżuri antidumping attwali applikabbli għall-applikant.
2. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
2.1. Il-prodott ikkonċernat
(14)
Il-prodott li qed jiġi rivedut huwa l-PET li għandu viskożità ta’ 78 ml/g jew aktar, skont l-Istandard ISO 1628-5, ikklassifikat attwalment taħt il-kodiċi NM 3907 60 20 u li joriġina fl-Indja (“il-prodott ikkonċernat”).
2.2. Il-prodott simili
(15)
L-investigazzjoni żvelat li f’termini ta’ karatteristiċi fiżiċi u kimiċi u użi, il-prodott ikkonċernat magħmul fl-Indja u mibjugħ lill-Unjoni huwa identiku għall-prodott magħmul u mibjugħ fis-suq domestiku fl-Indja. Gћalhekk, ġie konkluż li dawn il-prodotti kollha mibjugħa fis-suq domestiku u fis-suq tal-esportazzjoni huma prodotti simili fis-sens tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku. Billi r-reviżjoni attwali kienet limitata għad-determinazzjoni tas-sussidju sa fejn huwa kkonċernat l-applikant, ma ntlaħqu l-ebda konklużjonijiet fir-rigward tal-prodott magħmul u mibjugħ mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni.
3. IR-RIŻULTATI TAL-INVESTIGAZZJONI
3.1. Is-sussidju
(16)
Abbażi tal-informazzjoni mogħtija mill-GTI u l-applikant u t-tweġibiet għall-kwestjonarju mill-Kummissjoni, ġew investigati l-iskemi li ġejjin li allegatament jinvolvu l-għoti ta’ sussidji:
Skemi nazzjonali:
(a)
Skema għall-Awtorizzazzjoni bil-Quddiem (“AAS”);
(b)
Skema ta’ Passbook għall-Intitolar tad-Dazji (“DEPBS”);
(ċ)
Skema ta’ Promozzjoni tal-Esportazzjoni tal-Prodotti Kapitali (“EPCGS”);
(d)
Skema ta’ Fokus fuq is-Suq (“FMS”);
(e)
Skema ta’ Fokus fuq il-Prodott (“FPS”);
(f)
Skema ta’ Eżenzjoni mit-Taxxa fuq id-Dħul (“ITES”).
Skemi reġjonali:
(g)
Skema tal-Inċentiv tal-Investiment Kapitali tal-Gvern ta’ Gujarat
(17)
L-iskemi (a) sa (e) speċifikati hawn fuq huma bbażati fuq l-Att tal-1992 dwar il-Kummerċ Barrani (Żvilupp u Regolamentazzjoni) (Nru 22 tal-1992) li daħal fis-seħħ fis-7 ta’ Awwissu 1992 (“Att dwar il-Kummerċ Barrani”). L-Att dwar il-Kummerċ Barrani jawtorizza lill-GTI biex joħroġ notifiki dwar il-politika ta’ esportazzjoni u importazzjoni. Dawn huma mogħtija fil-qosor fid-dokumenti tal-Politika tal-Kummerċ Barrani (PKB), li jinħarġu mill-Ministeru tal-Kummerċ kull ħames snin u li jiġu aġġornati regolarment. Żewġ dokumenti tal-PKB huma relevanti għall-PIR ta’ dan il-każ, jiġifieri, l-FTP 04-09 u l-FTP 09-14. Dan tal-aħħar daħal fis-seħħ f’Awwissu tal-2009. Barra minn hekk, il-GTI stabbilixxa wkoll il-proċeduri li jirregolaw l-FTP 04-09 u l-FTP 09-14 fil-“Manwal tal-Proċeduri, Volum I” (“HOP I 04-09” u “HOP I 09-14” rispettivament). Il-Manwal tal-Proċeduri wkoll jiġi aġġornat fuq bażi regolari.
(18)
L-iskema (f) hija bbażata fuq l-Att tal-1961 dwar it-Taxxa tad-Dħul, li jiġi emendat bl-Att dwar il-Finanzi ta’ kull sena.
(19)
L-iskema (g) hija amministrata mill-Gvern ta’ Gujarat u hija bbażata fuq il-politika ta’ inċentiv industrijali ta’ Gujarat.
3.1.1. L-Iskema ta’ Awtorizzazzjoni bil-Quddiem (“AAS”)
(a) Bażi ġuridika
(20)
Id-deskrizzjoni dettaljata tal-iskema tinsab fil-paragrafi 4.1.1 sa 4.1.14 tal-FTP 04-09 u FTP 09-14 u l-paragrafi 4.1 sa 4.30 A tal-HOP I 04-09 u tal-HOP I 09-14.
(b) Eliġibbiltà
(21)
L-AAS tikkonsisti f’sitt sottoskemi, kif deskritti f’aktar dettall fil-premessa (22). Dawk is-sottoskemi huma differenti, inter alia, fl-ambitu tal-eliġibbiltà. Il-manifatturi-esportaturi u n-negozjanti-esportaturi “marbuta ma’” manifatturi ta’ sostenn huma eliġibbli għall-esportazzjonijiet fiżiċi “AAS” u għall-“AAS” għal rekwiżit annwali. Il-manifatturi-esportaturi li jfornu l-esportatur finali huma eliġibbli għall-AAS għall-provvisti intermedji. Il-kuntratturi ewlenin li jipprovdu lill-kategoriji kkunsidrati bħala “meqjusa għall-esportazzjoni” imsemmija fil-paragrafu 8.2 tal-FTP-04-09 u l-FTP 09-14, bħall-fornituri ta’ unità orjentata lejn l-esportazzjoni (“EOU”), huma eliġibbli għall-AAS għall-kategoriji kkunsidrati bħala meqjusa għall-esportazzjoni. Eventwalment, il-fornituri intermedjarji tal-manifatturi-esportaturi huma eliġibbi għall-benefiċċji “kkunsidrati bħala meqjusa għall-esportazzjoni” taħt is-sottoskemi tal-Ordni għar-Rilaxx bil-Quddiem (“ARO”) u l-ħruġ ta’ ittra ta’ kreditu interna immedjatament kif tagħlaq dik ta’ qabel.
(c) Implimentazzjoni prattika
(22)
L-awtorizzazzjonijiet bil-quddiem jistgħu jinħarġu għal:
(i) esportazzjonijiet fiżiċi: din hi s-sottoskema ewlenija. Hija tippermetti l-importazzjoni bla dazju tal-materjali input għall-produzzjoni tal-prodott speċifiku għall-esportazzjoni li jirriżulta. “Fiżiku” f’dan il-kuntest tfisser li l-prodott ta’ esportazzjoni jrid jitlaq mit-territorju Indjan. Konċessjoni għall-importazzjoni u obbligu għall-esportazzjoni inkluż it-tip ta’ prodott għall-esportazzjoni huma speċifikati fl-awtorizzazzjoni;
(ii) rekwiżit annwali: tali awtorizzazzjoni mhijiex marbuta ma’ prodott għall-esportazzjoni speċifiku, iżda ma’ grupp usa’ ta’ prodotti (eż. prodotti kimiċi u dawk relatati). Id-detentur tal-awtorizzazzjoni jista’ - sa ċertu limitu fil-valur stabbilit mill-esportazzjonijiet preċedenti - jimporta bla dazju dak kollu li jkun se jintuża fil-manifattura ta’ kwalunkwe oġġett li jaqa’ taħt dan il-grupp ta’ prodotti. Huwa jkun jista’ jagħżel li jesporta kwalunkwe prodott li jirriżulta u li jaqa’ f’dan il-grupp ta’ prodotti billi juża dan il-materjal eżentat mid-dazju;
(iii) provvisti intermedji: din is-sottoskema tkopri każijiet fejn żewġ manifatturi ikollhom l-intenzjoni li jipproduċu prodott wieħed għall-esportazzjoni u jaqsmu l-proċess tal-produzzjoni. Il-manifattur-esportatur li jipproduċi l-prodott intermedju jista’ jimporta materjali mingħajr dazju li jkunu se jintużaw fil-manifattura u għal dan l-għan jista’ jikseb AAS għall-provvisti intermedji. L-esportatur finali jiffinalizza l-produzzjoni u huwa obbligat li jesporta l-prodott lest;
(iv) meqjusa għall-esportazzjoni: din is-sottoskema tippermetti lill-kuntrattur prinċipali li jimporta inputs ħielsa mid-dazju meħtieġa għall-manifattura tal-prodotti li se jinbigħu bħala “meqjusa għall-esportazzjoni” lill-kategoriji ta’ klijenti msemmija fil-paragrafi 8.2(b) sa (f), (g), (i) u (j) tal-FTP 04-09 u l-FTP 09-14. Skont il-GTI, il-kategorija kkunsidrata bħala meqjusa għall-esportazzjoni tirriferi għal dawk it-tranżazzjonijiet fejn l-prodotti fornuti ma jħallux il-pajjiż. Numru ta’ kategoriji ta’ provvisti huma kkunsidrati bħala meqjusa għall-esportazzjoni sakemm l-prodotti jiġu manifatturati fl-Indja, eż. provvista ta’ prodotti lil EOU jew lil xi kumpanija li tkun tinsab f’żona ekonomika speċjali;
(v) ARO: id-detentur tal-AAS li beħsiebu jġib il-materjali għall-manifattura minn sorsi indiġeni, minflok jimportahom direttament, għandu l-għażla li jġibhom permezz ta’ AROs. F’każijiet bħal dawn l-Awtorizzazzjonijiet bil-Quddiem huma validati bħala AROs u huma endorsjati lill-fornitur indiġenu mal-wasla tal-prodotti speċifikati fih. L-endorsjar tal-ARO tintitola lill-fornitur indiġenu għall-benefiċċji tal-kategorija meqjusa għall-esportatazzjoni kif speċifikat fil-paragrafu 8.3 tal-politika FTP 04-09 u l-FTP 09-14 (jiġifieri AAS għall-provvisti intermedji/meqjusa għall-esportazzjoni, irtirar tad-dazju fuq meqjusa għall-esportazzjoni u r-rifużjoni tad-dazju tas-sisa finali). Il-mekkaniżmu ARO jirrifondi t-taxxi u d-dazji lill-fornitur minflok ma jirrifondihom lill-esportatur finali fil-forma ta’ irtirar/rifużjoni tad-dazji. Ir-rifużjoni tat-taxxi/dazji hija disponibbli kemm għall-inputs indiġeni u kif ukoll għall-inputs importati;
(vi) ittra ta’ kreditu interna wara l-oħra: din is-sottoskema għal darba oħra tkopri l-provvisti indiġeni lil detentur ta’ Awtorizzazzjoni bil-Quddiem. Id-detentur ta’ Awtorizzazzjoni bil-Quddiem jista’ jkellem lil xi bank biex jiftaħ ittra ta’ kreditu interna favur fornitur indiġenu. L-awtorizzazzjoni titħassar mill-bank għall-importazzjoni diretta biss b’rabta mal-valur u l-volum tal-prodotti miġjuba minn fonti indiġeni minflok b’importazzjoni. Il-fornitur indiġenu jkun intitolat għall-benefiċċji mbassra fuq l-esportazzjonijiet kif stabbilit fil-paragrafu 8.3 tal-politika FTP 04-09 u FTP 09-14 (jiġifieri AAS għall-provvisti intermedji/għall-prodotti meqjusa għall-esportazzjoni, irtirar tad-dazju fuq prodotti meqjusa għall-esportazzjoni u r-rifużjoni tad-dazju tas-sisa finali).
(23)
Ġie stabbilit li waqt il-PIR l-applikant kiseb konċessjonijiet taħt sottoskema waħda biss, marbuta mal-prodott ikkonċernat, jiġifieri l-AAS għall-prodotti meqjusa għall-esportazzjoni. Għalhekk mhuwiex neċessarju li jkun stabbilit l-ammont ta’ kumpens tas-sottoskemi mhux użati li jifdal.
(24)
Fir-rigward tal-użu ta’ AAS għall-prodotti meqjusa għall-esportazzjoni matul il-PIR, kemm il-konċessjoni ta’ importazzjoni kif ukoll l-obbligu ta’ esportazzjoni huma stabbiliti fil-volum u fil-valur mill-GTI u jiġu dokumentati fuq l-awtorizzazzjoni. Barra minn hekk, fil-ħin tal-importazzjoni u tal-esportazzjoni, it-tranżazzjonijiet korrispondenti għandhom ikunu dokumentati fuq l-awtorizzazzjoni minn uffiċjali tal-Gvern. Il-volum tal-importazzjonijiet permess taħt din l-iskema jkun iddeterminat mill-GTI fuq il-bażi tan-normi standard tad-dħul-ħruġ (SIONs). Is-SIONs jeżistu għal ħafna mill-prodotti inkluż il-prodott ikkonċernat u jinħarġu mill-GTI.
(25)
Għal skopijiet ta’ verifika mill-awtoritajiet Indjani, detentur ta’ Awtorizzazzjoni bil-Quddiem huwa legalment obbligat li għal kull awtorizzazzjoni, iżomm reġistru tal-konsum attwali tal-prodotti bla dazju importati/akkwistati domestikament, skont il-format preskritt (il-paragrafi 4.26, 4.30 u l-Appendiċi 23 HOP I 04-09 u HOP I 09-14). Dan ir-reġistru għandu jiġi vverifikat minn kontabilista estern irreġistrat/kontabilista tal-ispejjeż u x-xogħol li joħroġ ċertifikat li jiddikjara li r-reġistri preskritti u r-rekords relevanti ġew eżaminati u li l-informazzjoni mogħtija skont l-Appendiċi 23 hija vera u korretta f’kull rigward.
(26)
L-obbligazzjoni ta’ esportazzjoni għandha tkun sodisfatta fil-limitu ta’ żmien preskritt wara l-ħruġ tal-liċenzja (24 xahar b’żewġ estensjonijiet possibbli ta’ sitt xhur-il waħda).
(27)
Ġie stabbilit li ma kien hemm l-ebda konnessjoni bejn l-inputs importati u l-prodotti lesti esportati. Il-materjali input li huma eliġibbli jistgħu jkunu wkoll materja prima użata fil-produzzjoni fi stadju aktar kmieni tal-produzzjoni. Barra minn hekk, instab li għalkemm mandatorju, l-applikant ma żammx ir-reġistru tal-konsum imsemmi fil-premessa (25) għal-liċenżji kollha, verifikabbli minn kontabilista estern. Minkejja il-ksur ta’ dan ir-rekwiżit, l-applikant xorta gawda mill-benefiċċji tal-AAS li addizzjonalment, fid-dawl tal-iskoperta tas-soprvalutazzjoni tas-SIONs, kienu f’eċċess tad-dispożizzjonijiet legali għalihom.
(d) Konklużjoni
(28)
L-eżenzjoni mid-dazji tal-importazzjoni hija sussidju fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u (2) tar-Regolament bażiku, jiġifieri kontribut finanzjarju tal-GTI li ta benefiċċju lill-esportatur investigat.
(29)
Barra dan, l-AAS għall-prodotti meqjusa għall-esportazzjoni hija subordinata b’mod ċar fil-liġi għall-adempiment tal-esportazzjoni, u għalhekk hija meqjusa bħala speċifika u kumpensabbli skont l-Artikolu 4(4)(a) tar-Regolament bażiku. Mingħajr impenn li tesporta, kumpanija ma tistax tikseb benefiċċji minn din l-iskema.
(30)
Ir-reviżjoni attwali għalhekk ikkonfermat li s-sottoskema ewlenija użata fil-każ preżenti ma tistax titqies bħala sistema permissibbli ta’ irtirar tad-dazju jew sistema ta’ sostituzzjoni ta’ irtirar tad-dazju fil-kuntest tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Din ma tikkonformax mar-regoli stabbiliti fl-Anness I, (punt (i)), II (definizzjoni u regoli għall-irtirar tad-dazju) u III (definizzjoni u regoli għal sostituzzjoni ta’ rtirar tad-dazju) tar-Regolament bażiku. Il-GTI ma applikax effettivament is-sistema jew il-proċedura ta’ verifika tiegħu biex jikkonferma jekk u f’liema ammonti l-inputs kienu ikkunsmati fil-produzzjoni tal-prodott esportat (Anness II(II)(4) tar-Regolament bażiku u, fil-każ ta’ skemi alternattivi għall-irtirar tad-dazju, l-Anness (III)(II)(2) tar-Regolament bażiku). Is-SIONs innifishom ma jistgħux jiġu kkunsidrati bħala sistema ta’ verifika tal-konsum attwali, peress li nstabu li huma ġenerużi żżejjed u ġie stabbilit li l-benefiċċji rċevuti f’eċċess mhumiex mitluba lura mill-GTI. Apparti hekk, il-Gvern ma wettaqx kontroll effettiv ibbażat fuq reġistru tal-konsum miżmum kif jixraq. Il-GTI naqas ukoll milli jwettaq eżami addizzjonali bbażat fuq l-inputs attwali, għalkemm dan ikun normalment meħtieġ li jsir fin-nuqqas ta’ sistema ta’ verifika applikata b’mod effettiv (Anness II(II)(5) u Anness III(II)(3) tar-Regolament bażiku). Fl-aħħarnett, ġie kkonfermat li, għalkemm mandatorju bil-liġi, l-involviment fil-proċess ta’ verifika ta’ kontabilisti rreġistrati mhuwiex garantit fil-prattika.
(31)
L-AAS għall-prodotti meqjusa għall-esportazzjoni hija għaldaqstant kumpensabbli.
(e) Il-kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(32)
Fin-nuqqas ta’ sistemi permessi ta’ rtirar tad-dazju u sistemi li jissostitwixxu l-irtirar tad-dazju, il-benefiċċju kumpensabbli huwa l-eżenzjoni mid-dazji totali ta’ importazzjoni normalment dovuti għall-importazzjoni ta’ inputs. F’dan ir-rigward, ta’ min jinnota li r-Regolament bażiku ma jipprovdix biss għall-kumpens tar-remissjoni “żejda” tad-dazji. Skont l-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku u l-Anness I(i) tiegħu, l-eżenzjoni żejda tad-dazji biss tista’ tiġi ikkumpensata, dejjem jekk il-kundizzjonijiet fl-Annessi II u III tar-Regolament bażiku jintlaħqu. Madankollu, fil-każ preżenti dawn il-kundizzjonijiet ma ntlaħqux. Għaldaqstant, jekk ikun stabbilit nuqqas ta’ proċess ta’ monitoraġġ xieraq, l-eċċezzjoni ta’ hawn fuq għall-iskemi ta’ rtirar ma tkunx applikabbli u tapplika r-regola normali ta’ kumpens tal-ammont ta’ dazji mhux imħallsa (dħul mhux miġbur) minflok kull remissjoni żejda intenzjonata. Kif stabbilit fl-Annessi II(II) u III(II) tar-Regolament bażiku, mhijiex ir-responsabbiltà tal-awtorità tal-investigazzjoni li tikkalkula din ir-remissjoni żejda. Għal kuntrarju ta’ dan, skont l-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku, l-awtorità tal-investigazzjoni għandha tistabbilixxi biss biżżejjed evidenza sabiex tikkonfuta l-adegwatezza tas-sistema ta’ verifika allegata.
(33)
L-ammont ta’ sussidju għall-applikant ġie ikkalkulat abbażi ta’ dazji tal-importazzjoni ċeduti (dazju bażiku tad-dwana u dazju addizzjonali speċjali tad-dwana) fuq il-materjal impurtat skont is-sottoskema ta’ prodotti meqjusa għall-esportazzjoni matul il-PIR (nominatur). Skont l-Artikolu 7(1)(a) tar-Regolament bażiku, it-tariffi mġarrba neċessarjament sabiex jinkiseb is-sussidju tnaqqsu mill-ammont tas-sussidju meta saru talbiet ġustifikati. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont ta’ sussidju kien allokat fuq id-dħul totali mill-esportazzjoni matul il-PIR bħala d-denominatur approprjat, għax is-sussidju huwa subordinat għall-adempiment tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(34)
Ir-rata ta’ sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema għall-applikant matul il-PIR tammonta għal 0,52 %.
3.1.2. L-Iskema tal-Passbook għall-Intitolar tad-Dazji (“DEBPS”)
(a) Bażi Ġuridika
(35)
Id-deskrizzjoni dettaljata tad-DEBPS tinsab fil-paragrafi 4.3 tal-politika-FTP 04-09 u l-politika-FTP 09-14 kif ukoll fil-Kapitolu 4 tal-HOP I 04-09 u tal-HOP I 09-14.
(b) Eliġibbiltà
(36)
Kull produttur-esportatur jew negozjant-esportatur huwa eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(37)
Esportatur eliġibbli jista’ japplika għall-krediti tad-DEPBS li jiġu kkalkulati bħala perċentwali tal-valur ta’ prodotti esportati f’din l-iskema. Dawn ir-rati DEPBS ġew stabbiliti mill-awtoritajiet Indjani għal ħafna mill-prodotti, inkluż il-prodott ikkonċernat. Huma ddeterminati abbażi tas-SIONs (ara l-premessa (24)) u l-inċidenza tad-dazju tad-dwana abbażi tal-kontenut preżunt ta’ importazzjoni, mingħajr ma jiġi kkunsidrat jekk fil-verità d-dazji tal-importazzjoni tħallsux jew le. Ir-rata DEBPS għall-prodott ikkonċernat matul il-PIR tal-investigazzjoni attwali kienet ta’ 8 % b’valur massimu ta’ 58 Rs/kg.
(38)
Biex tkun eliġibbli għall-benefiċċji taħt din l-iskema, kumpanija għandha tesporta. Fiż-żmien tat-tranżazzjoni ta’ esportazzjoni, għandha ssir dikjarazzjoni mill-esportatur lill-awtoritajiet fl-Indja li tindika li l-esportazzjoni qed isseħħ skont id-DEPBS. Sabiex il-prodotti jiġu esportati, l-awtoritajiet tad-dwana Indjani joħorġu polza tal-esportazzjoni waqt il-proċedura tad-dispaċċ. Dan id-dokument juri, inter alia, l-ammont ta’ kreditu tad-DEPBS li jrid jingħata għal dik it-tranżazzjoni ta’ esportazzjoni. F’dan il-punt, l-esportatur ikun jaf il-benefiċċju li se jirċievi. Ladarba l-awtoritajiet tad-dwana joħorġu l-polza tal-esportazzjoni, il-GTI ma jkollu l-ebda diskrezzjoni fuq l-għoti ta’ kreditu tad-DEPBS. Ir-rata tad-DEPBS rilevanti għall-kalkolu tal-benefiċċju hija dik applikata fiż-żmien meta tkun saret id-dikjarazzjoni ta’ esportazzjoni. Għalhekk, mhijiex possibbli emenda retroattiva għal-livell tal-benefiċċju.
(39)
Instab li skont l-istandards Indjani tal-kontabbiltà, il-krediti tad-DEPBS jistgħu jitniżżlu fuq il-bażi tad-dovuti bħala dħul fil-kontijiet tal-kummerċ, malli jiġi sodisfatt l-obbligu tal-esportazzjoni. Krediti bħal dawn jistgħu jintużaw għall-ħlas tad-dazji tad-dwana fuq importazzjonijiet sussegwenti ta’ kwalunkwe prodotti importabbli mingħajr restrizzjonijiet, minbarra prodotti kapitali. Prodotti importati b’dawn il-krediti jistgħu jinbigħu fis-suq domestiku (suġġetti għal taxxa tal-bejgħ) jew jiġu użati mod ieħor. Il-krediti tad-DEPBS huma trasferibbli liberament u huma validi għal perjodu ta’ 24 xahar mid-data tal-ħruġ.
(40)
L-applikazzjonijiet għall-krediti tad-DEPBS jiddaħħlu elettronikament u jistgħu jkopru ammont illimitat ta’ tranżazzjonijiet ta’esportazzjoni. L-iskadenza għall-preżentazzjoni tal-applikazzjonijiet hija ta’ 3 xhur wara l-esportazzjoni, iżda kif stipulat b’mod ċar fil-paragrafu 9.3 tal-HOP I 04-09 u HOP 09-14, l-applikazzjonijiet li jaslu wara d-data tal-iskadenza għas-sottomissjoni dejjem jistgħu jiġu kkunsidrati, b’impożizzjoni ta’ penali żgħira (jiġifieri 10 % tal-intitolament).
(41)
Instab li l-applikant uża din l-iskema matul il-PIR.
(d) Konklużjonijiet
(42)
Id-DEPBS tipprovdi sussidji fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Kreditu tad-DEPBS huwa kontribut finanzjarju mill-GTI, minħabba li l-kreditu eventwalment jintuża biex ipatti għad-dazji tal-importazzjoni, u b’hekk inaqqas id-dħul mid-dazji tal-GTI li kieku kienu jkunu dovuti. Barra minn hekk, il-kreditu tad-DEPBS jagħti benefiċċju lill-esportatur, għaliex ittejjeb il-likwidità tiegħu.
(43)
Barra minn hekk, id-DEPBS fil-liġi huwa subordinat għall-adempiment tal-esportazzjoni, u għalhekk huwa meqjus bħala speċifiku u kumpensabbli taħt l-Artikolu 4(4)(a) tar-Regolament bażiku.
(44)
Din l-iskema ma tistax titqies bħala sistema ta’ rtirar tad-dazju permissibbli jew sistema ta’ rtirar ta’ sostituzzjoni fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku kif iddikjarat mill-applikant. Hija mhix konformi mar-regoli stretti stipulati fl-Anness I punt (i), fl-Anness II (definizzjoni u regoli għall-irtirar tad-dazju) u fl-Anness III (definizzjoni u regoli għas sistemi ta’ sostituzzjoni ta’ rtirar tad-dazju) tar-Regolament bażiku. L-esportatur m’għandu l-ebda obbligu li fil-fatt jikkonsma l-prodotti importati bla dazju fil-proċess tal-produzzjoni u l-ammont tal-kreditu mhuwiex ikkalkulat b’konnessjoni mal-inputs li fil-fatt intużaw. Barra minn hekk, mhemm l-ebda sistema jew proċedura fis-seħħ li tikkonferma liema inputs jiġu kkunsmati fil-proċess tal-produzzjoni tal-prodott esportat jew jekk sarx ħlas żejjed ta’ dazji tal-importazzjoni fis-sens tal-punt (i) tal-Anness I u l-Annessi II u III tar-Regolament bażiku. Fl-aħħarnett, esportatur huwa eliġibbli għall-benefiċċji tad-DEPBS irrispettivament minn jekk wara kollox jimportax inputs. Sabiex jinkiseb il-benefiċċju, huwa biżżejjed li esportatur sempliċiment jesporta prodotti mingħajr ma juri li kien importat xi materjal input.Għalhekk, anki esportaturi li jakkwistaw l-inputs tagħhom kollha lokalment u ma jimportaw l-ebda prodotti li jistgħu’ jiġu użati bħala inputs, jibqgħu intitolati għall-benefiċċji mid-DEPBS.
(e) Il-kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(45)
Skont l-Artikoli 3(2) u 5 tar-Regolament bażiku, l-ammont ta’ sussidji kumpensabbli ġie ikkalkulat fit-termini tal-benefiċċju mogħti lir-riċevitur, li jinstab li jeżisti matul il-perjodu ta’ investigazzjoni ta’ reviżjoni. F’dan ir-rigward, ġie kkunsidrat li l-benefiċċju huwa mogħti lir-riċevitur fil-mument meta ssir tranżazzjoni ta’ esportazzjoni f’din l-iskema. F’dan il-mument, il-GTI huwa obbligat iċedi d-dazji tad-dwana, li jikkostitwixxu kontribut finanzjarju fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku.
(46)
Instab li l-benefiċċji meħuda mid-DEPBS kienu kkonċentrati fuq il-prodott ikkonċernat. Għaldaqstant, huwa kkunsidrat xieraq li jiġi vvalutat il-benefiċċju tad-DEPBS bħala s-somma tal-krediti gwadanjati fuq it-tranżazzjonijiet kollha ta’ esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat li saru f’din l-iskema matul il-PIR.
(47)
Fejn saru talbiet ġustifikati, it-tariffi mħallsa neċessarjament għall-kisba tas-sussidju tnaqqsu mill-krediti stabbiliti sabiex jiġu kkalkulati l-ammonti ta’ sussidju bħala numeratur, skont l-Artikolu 7(1)(a) tar-Regolament bażiku.
(48)
Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku dawn l-ammonti ta’ sussidju ġew allokati fuq id-dħul totali mill-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat matul il-perjodu ta’ investigazzjoni ta’ reviżjoni bħala d-denominatur approprjat, għax is-sussidju huwa subordinat għall-adempiment tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(49)
Abbażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, ir-rata tas-sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema għall-applikant matul il-PIR tammonta għal 7,52 %.
3.1.3. Skema ta’ Promozzjoni tal-Esportazzjoni ta’ Prodotti Kapitali (“EPCGS”)
(a) Bażi ġuridika
(50)
Id-deskrizzjoni dettaljata tal-EPCGS tinsab fil-Kapitolu 5 tal-FTP 04-09 u tal-FTP 09-14 kif ukoll fil-Kapitolu 5 tal-HOP I 04-09 u tal-HOP I 09-14.
(b) Eliġibbiltà
(51)
L-esportaturi-manifatturi, l-esportaturi-negozjanti “marbuta ma’ ” manifatturi ta’ appoġġ u fornituri tas-servizzi huma eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(52)
Bil-kundizzjoni ta’ obbligu tal-esportazzjoni, kumpanija titħalla timporta prodotti kapitali (prodotti kapitali ġodda jew diġà użati li għandhom sa 10 snin żmien) b’rata ta’ dazju mnaqqsa. Għal dan il-għan, il-GTI joħroġ liċenzja EPCGS fil-waqt tal-applikazzjoni u l-ħlas ta’ tariffa. L-EPCGS tipprovdi għal rata mnaqqsa ta’ 3 % tad-dazju tal-importazzjoni applikabbli għall-prodotti kapitali kollha importati taħt din l-iskema. Sabiex jiġi sodisfatt l-obbligu tal-esportazzjoni, l-prodotti kapitali importati jridu jintużaw biex jipproduċu ammont speċifiku ta’ prodotti għall-esportazzjoni matul ċertu perjodu. Taħt l-FTP 09-14, il-prodotti kapitali jistgħu jiġu importati b’rata tad-dazju ta’ 0 % taħt l-EPCGS iżda f’każ bħal dan il-perjodu taż-żmien għas-sodisfazzjon tal-obbligu ta’ esportazzjoni huwa iqsar.
(53)
Id-detentur tal-liċenzja EPCGS jista’ wkoll iġib il-prodotti kapitali b’mod indiġenu. F’dan il-każ, il-manifattur indiġenu ta’ prodotti kapitali jista’ japprofitta mill-benefiċċju ta’ importazzjoni ħielsa mid-dazju ta’ komponenti meħtieġa għall-manifattura ta’ dawn il-prodotti kapitali. Alternattivament, il-manifattur indiġenu jista’ jitlob il-benefiċċju ta’ esportazzjoni meqjusa fir-rigward tal-provvista ta’ prodotti kapitali lid-detentur ta’ liċenzja EPCGS.
(d) Konklużjoni
(54)
L-EPCGS tipprovdi sussidji fil-kuntest tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u (2) tar-Regolament bażiku. It-tnaqqis fid-dazju jikkostitwixxi kontribut finanzjarju mill-GTI, minħabba li din il-konċessjoni tnaqqas id-dħul mid-dazji tal-GTI li kieku kienu jkun dovuti. Barra minn hekk, it-tnaqqis fid-dazju jagħti benefiċċju lill-esportatur, għaliex id-dazji ffrankati mal-importazzjoni jtejbu l-likwidità tal-kumpanija.
(55)
Barra minn hekk, l-EPCGS hija subordinata fil-liġi għall-adempiment tal-esportazzjoni, billi dawn il-liċenzji ma jistgħux jinkisbu mingħajr impenn ta’ esportazzjoni. Għalhekk hija meqjusa speċifika u kumpensabbli taħt l-Artikolu 4(4)(a) tar-Regolament bażiku.
(56)
L-EPCGS ma tistax titqies bħala sistema permissibbli ta’ rtirar tad-dazju jew sistema ta’ rtirar ta’ sostituzzjoni fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Il-prodotti kapitali mhumiex koperti mill-ambitu ta’ sistemi permissibbli bħal dawn, kif stipulat fil-punt (i) tal-Anness I tar-Regolament bażiku, għaliex mhumiex ikkunsmati fil-produzzjoni tal-prodotti għall-esportazzjoni.
(e) Il-kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(57)
L-ammont ta’ sussidju ġie ikkalkulat, skont l-Artikolu 7(3) tar-Regolament bażiku, fuq il-bażi tad-dazju mhux imħallas tad-dwana fuq prodotti kapitali importati, użati fis-settur petrokimiku u f’setturi oħrajn li għalihom l-applikant irċieva dawn il-benefiċċji, mifruxa fuq perjodu li jirrifletti l-perjodu ta’ deprezzament normali ta’ dawn il-prodotti kapitali fl-industrija kkonċernata. L-interessi għandhom jiġu miżjuda mal-ammont sħiħ sabiex jirriflettu l-valur sħiħ tal-benefiċċju maż-żmien. Ir-rata tal-interess tal-kreditu kummerċjali li l-applikant applika lill-bejgħ tiegħu matul il-perjodu ta’ investigazzjoni ta’ reviżjoni, ġie kkunsidrat bħala xieraq għal dan il-għan.
(58)
Skont l-Artikoli 7(2) u 7(3) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont ta’ sussidju ġie allokat fuq l-ammont tad-dħul mill-esportazzjoni tas-settur petrokimiku u setturi oħrajn li għalihom wieħed irċieva benefiċċji bħal dawn matul il-PIR bħala d-denominatur xieraq, għaliex is-sussidju huwa subordinat għall-adempiment tal-esportazzjoni.
(59)
Ir-rata tas-sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema għall-applikant matul il-PIR tammonta għal 1,49 %.
3.1.4. Skema ta’ Fokus fuq is-Suq (“FMS”)
(a) Bażi ġuridika
(60)
Id-deskrizzjoni dettaljata tal-FMS tinsab fil-paragrafi 3.9.1 sa 3.9.2.2 tal-FTP 04-09 u paragrafi 3.14.1 sa 3.14.3 tal-FTP 09-14 u fil-paragrafi 3.20 SA 3.20.3 tal-HOP I 04-09 u paragrafI 3.8 sa 3.8.2 tal-HOP I 09-14.
(b) Eliġibbiltà
(61)
Kull produttur-esportatur jew negozjant-esportatur huwa eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(62)
Skont din l-iskema l-esportazzjonijiet tal-prodotti kollha lejn pajjiżi notifikati skont l-Appendiċi 37(C) ta’ HOP I 04-09 u HOP I-09-14 huma intitolati għal ekwivalenti ta’ kreditu fuq id-dazju ta’ 2,5 % sa 3 % tal-valur FOB tal-prodotti esportati skont din l-iskema. Ċertu tip ta’ attivitajiet ta’ esportazzjoni huma esklużi minn din l-iskema, eż. esportazzjonijiet ta’ prodotti importati jew prodotti mibgħuta, prodotti meqjusa għall-esportazzjoni, esportazzjonijiet ta’ servizzi u l-qligħ tal-esportazzjoni ta’ unitajiet li joperaw taħt żoni ekonomiċi speċjali/unitajiet li joperaw fl-esportazzjoni. Ċerti tipi ta’ prodotti huma wkoll esklużi minn din l-iskema, eż. djamanti, metalli prezzjużi, minerali, ċereali, zokkor u prodotti taż-żejt.
(63)
Il-krediti tad-dazju skont l-FMS huma trasferibbli liberament u validi għal perjodu ta’ 24 xahar mid-data tal-ħruġ taċ-ċertifikat ta’ intitolament tal-kreditu rilevanti. Dawn jistgħu jintużaw biex jitħallsu d-dazji tad-dwana fuq importazzjonijiet sussegwenti ta’ kwalunkwe inputs jew prodotti, inklużi prodotti kapitali.
(64)
Iċ-ċertifikat ta’ intitolament ta’ kreditu jinħareġ mill-port minn fejn saru l-esportazzjonijiet u wara r-realizzazzjoni tal-esportazzjonijiet jew wara li jintbagħtu l-prodotti. Sakemm applikant jipprovdi lill-awtoritajiet b’kopji tad-dokumentazzjoni kollha tal-esportazzjoni rilevanti (eż. ordni ta’ esportazzjoni, irċevuti, poloz tat-tagħbija, ċertifikati ta’ realizzazzjoni mill-bank), il-GTI ma għandu l-ebda diskrezzjoni fuq l-għoti tal-krediti tad-dazju.
(d) Konklużjoni
(65)
L-FMS tipprovdi sussidji fil-kuntest tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u (2) tar-Regolament bażiku. Kreditu ta’ dazju tal-FMS huwa kontribut finanzjarju mill-GTI, billi l-kreditu ser jintuża eventwalment biex ipatti għad-dazji ta’ importazzjoni, u b’hekk jitnaqqas id-dħul mid-dazju tal-GTI li inkella kien ikun dovut. Barra minn hekk, il-kreditu tad-dazju tal-FMS jagħti benefiċċju lill-esportatur, għaliex itejjeb il-likwidità tiegħu.
(66)
Barra dan, l-FMS huwa subordinat fil-liġi għall-adempiment tal-esportazzjoni, u għalhekk huwa meqjus bħala speċifiku u kumpensabbli skont l-Artikolu 4(4)(a) tar-Regolament bażiku.
(67)
Din l-iskema ma tistax titqies bħala sistema permissibbli ta’ rtirar tad-dazju jew sistema ta’ sostituzzjoni tal-irtirar tad-dazju fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Hija mhix konformi mar-regoli stretti stipulati fl-Anness I (punt (i)), fl-Anness II (definizzjoni u regoli għall-irtirar tad-dazju) u fl-Anness III (definizzjoni u regoli għal sistemi ta’ sostituzzjoni tal-irtirar tad-dazju) tar-Regolament bażiku. L-esportatur ma għandu l-ebda obbligu li fil-fatt jikkonsma l-prodotti importati bla dazju fil-proċess tal-produzzjoni u l-ammont tal-kreditu mhuwiex ikkalkulat b’konnessjoni mal-inputs li fil-fatt intużaw. Mhemm l-ebda sistema jew proċedura fis-seħħ biex tikkonferma liema inputs jiġu kkunsmati fil-proċess tal-produzzjoni tal-prodott esportat jew jekk sarx ħlas żejjed ta’ dazji ta’ importazzjoni fis-sens tal-punt (i) tal-Anness I u l-Annessi II u III tar-Regolament bażiku. Esportatur ikun eliġibbli għall-benefiċċji tal-FMS mingħajr ma jiġi ikkunsidrat jekk wara kollox jimpurtax inputs. Sabiex jinkiseb il-benefiċċju, huwa biżżejjed li esportatur sempliċiment jesporta prodotti mingħajr ma juri li kien importat xi materjal input. B’hekk, anke esportaturi li jakkwistaw l-inputs tagħhom lokalment u ma jimportaw l-ebda prodotti li jistgħu jintużaw bħala input jibqgħu intitolati għall-benefiċċji mill-FMS. Barra minn hekk, esportatur jista’ juża l-krediti tad-dazju FMS sabiex jimporta prodotti kapitali għalkemm il-prodotti kapitali mhumiex koperti fl-ambitu ta’ dawn is-sistemi permissibbli tal-irtirar tad-dazju, kif stipulat fil-punt (i) tal-Anness I tar-Regolament bażiku, għaliex ma jiġux ikkunsmati fil-produzzjoni tal-prodotti esportati.
(e) Il-kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(68)
L-ammont ta’ sussidji kumpensabbli ġie ikkalkulat fit-termini tal-benefiċċju li jingħata lil min jirċevih għall-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat, li jinstab li jeżisti matul il-PIR kif imniżżel mill-applikant bl-użu ta’ skema fuq bażi tad-dovuti bħala dħul fl-istadju ta’ tranżazzjoni tal-esportazzjoni. Skont l-Artikolu 7(2) u (3) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont ta’ sussidju (nominatur) ġie allokat fuq id-dħul mill-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat matul il-PIR bħala d-denominatur xieraq, għax is-sussidju huwa subordinat għall-adempiment tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew ittrasportati.
(69)
Fejn saru talbiet ġustifikati, it-tariffi mħallsa neċessarjament għall-kisba tas-sussidju tnaqqsu mill-krediti stabbiliti sabiex jiġu kkalkulati l-ammonti ta’ sussidju bħala numeratur, skont l-Artikolu 7(1)(a) tar-Regolament bażiku.
(70)
Ir-rata ta’ sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema għall-applikant matul il-PIR tammonta għal 0,87 %.
3.1.5. Skema ta’ Fokus fuq il-Prodott (“FPS”)
(71)
Matul l-investigazzjoni nstab li l-applikant ma kiseb l-ebda benefiċċju mill-FPS waqt il-PIR. Għalhekk ma kienx neċessarju li din l-iskema tkompli tiġi analizzata f’din l-investigazzjoni.
3.1.6. Skema ta’ Eżenzjoni mit-Taxxa fuq id-Dħul (“ITES”)
(72)
Matul l-investigazzjoni nstab li l-applikant ma kiseb l-ebda benefiċċju mill-ITES waqt il-PIR. Għalhekk ma kienx neċessarju li din l-iskema tkompli tiġi analizzata f’din l-investigazzjoni.
3.1.7. Skema tal-Inċentiv tal-Investiment Kapitali (“CIIS”) tal-Gvern ta’ Gujarat
(73)
L-Istat ta’ Gujarat jagħti inċentivi lill-intrapriżi industrijali eliġibbli fil-forma ta’ eżenzjoni u/jew differiment tat-taxxa fuq il-bejgħ u x-xiri sabiex jinkoraġġixxi l-iżvilupp industrijali ta’ żoni f’dan l-Istat li għadhom lura ekonomikament.
(a) Bażi ġuridika
(74)
Id-deskrizzjoni dettaljata ta’ din l-iskema kif applikata mill-Gvern ta’ Gujarat (“GTG”) hija stipulata fir-Riżoluzzjoni GTG Nru INC-1095/2000(3)/I tal-11 ta’ Settembru 1995, in-Notifikazzjoni tal-Gvern, id-Dipartiment tal-Finanzi Nru (GHN-43) VAT-2006/S.5(2)(2)-TH datat l-1 ta’ April 2006 u Regola 18 A tar-Regoli tat-Taxxa b’Valur Miżjud ta’ Gujarat (2006).
(b) Eliġibbiltà
(75)
Il-kumpaniji li qed iwaqqfu stabbiliment industrijali ġdid jew qed ikabbru fuq skala kbira, stabbiliment industrijali eżistenti f’żoni li għadhom lura, huma eliġibbli li jgawdu mill-benefiċċji ta’ din l-iskema. Madankollu, jeżistu listi eżawrjenti ta’ industriji li mhumiex eliġibbli li qed iżommu kumpaniji f’ċerti oqsma ta’ operazzjonijiet milli jgawdu mill-inċentivi.
(c) Implimentazzjoni prattika
(76)
F’din l-iskema, il-kumpaniji jridu jinvestu f’żoni li għadhom lura. Dawn iż-żoni, li jirrappreżentaw ċerti unitajiet territorjali f’Gujarat huma klassifikati f’kategoriji differenti skont l-iżvilupp ekonomiku tagħhom, filwaqt li fl-istess ħin hemm żoni esklużi jew “ipprojbiti” mill-applikazzjoni tal-iskemi ta’ inċentiv. Il-kriterju ewlieni sabiex jiġi stabbilit l-ammont ta’ inċentivi huwa d-daqs tal-investiment u ż-żona fejn l-intrapriża tinsab jew se tkun tinsab.
(77)
Jistgħu jingħataw inċentivi fi kwalunkwe mument peress li mhemm l-ebda limiti ta’ ħin, la fil-preżentazzjoni tal-applikazzjoni għall-inċentivi u lanqas fis-sodisfazzjon tal-kriterji kwantitattivi.
(d) Konklużjoni
(78)
Din l-iskema tipprovdi sussidju fis-sens tal-Artikoli 3(1)(a)(ii) u 3(2) tar-Regolament bażiku. Hija tikkostitwixxi kontribut finanzjarju mill-GTG, peress li l-inċentivi mogħtija, fil-każ attwali, eżenzjonijiet tat-taxxa fuq il-bejgħ u x-xiri, inaqqsu d-dħul mit-taxxa li kieku kienet tkun dovuta Barra dan, dawn l-inċentivi jagħtu benefiċċju lil kumpanija, għaliex itejbu s-sitwazzjoni finanzjarja tagħha peress li ma jitħallsux taxxi li kieku jkunu dovuti.
(79)
Barra minn hekk, din l-iskema hija speċifika għar-reġjun fis-sens tal-Artikoli 4(2)(a) u 4(3) tar-Regolament bażiku peress li hija disponibbli biss għal ċerti kumpaniji li nvestew f’ċerti żoni geografiċi nominati fi ħdan il-ġuriżdizzjoni tal-Istat ikkonċernat. Mhijiex disponibbli għal kumpaniji li mhumiex f’dawn iż-żoni u, apparti hekk, il-livell tal-benefiċċju huwa differenzjat skont iż-żona kkonċernata.
(80)
Għalhekk, is-CIIS tal-GTG huwa kumpensabbli.
(e) Il-kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(81)
L-applikant iddikjara li m’għadux eliġibbli għall-benefiċċji tas-CIIS fir-rigward ta’ wieħed mill-impjanti tiegħu. L-investigazzjoni kkonfermat din l-affermazzjoni. Fir-rigward ta’ impjant ieħor, l-eliġibbiltà tal-kumpanija skadiet matul l-investigazzjoni attwali. Għaldaqstant, is-sussidji li wieħed irċieva għall-attivitajiet ta’ dawn l-impjanti ma ġewx ikkunsidrati fil-kalkolu tal-ammont tas-sussidju.
(82)
L-ammont ta’ sussidju ġie ikkalkulat fuq il-bażi tal-ammont ta’ taxxa fuq il-bejgħ u x-xiri normalment dovut matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta’ reviżjoni iżda li b’din l-iskema baqa’ ma tħallasx. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont ta’ sussidju (numeratur) kienu mbagħad ġew allokati fuq il-bejgħ totali kollu matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta’ reviżjoni bħala denominatur xieraq, għaliex is-sussidju mhuwiex subordinat għall-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati. Ir-rata ta’ sussidju miksub kien jammonta għal 0,31 %.
3.1.8. Ammont ta’ sussidji kumpensabbli
(83)
L-ammont ta’ sussidji kumpensabbli totali ddeterminat skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku, espress ad valorem, għall-applikant huwa ta’ 10,73 %. Dan l-ammont ta’ sussidju jaqbeż il-limitu de minimis imsemmi fl-Artikolu 14(5) tar-Regolament bażiku.
(84)
Għalhekk huwa meqjus li, skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku, is-sussidju baqa’ għaddej matul il-PIR.
3.2. In-natura dejjiema taċ-ċirkostanzi kif mibdula fir-rigward tas-sussidju
(85)
Skont l-Artikolu 19(2) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk iċ-ċirkostanzi fir-rigward tas-sussidju inbidlux b’mod sinifikanti matul il-PIR.
(86)
Kien stabbilit li, matul il-PIR tar-reviżjoni, l-applikant kompla jibbenefika mill-għoti ta’ sussidji kumpensabbli mill-GTI. Barra minn hekk, ir-rata tas-sussidju li nstabet matul din ir-reviżjoni hija anqas minn dik stabbilita matul l-aħħar investigazzjoni ta’ reviżjoni. Mhi disponibbli l-ebda evidenza li turi li l-iskemi se jitwaqqfu jew li se jiġu introdotti skemi ġodda fil-futur qrib.
(87)
Ladarba ntwera li l-applikant qed jirċievi inqas sussidji minn qabel u li aktarx se jkompli jirċievi sussidji ta’ ammont inqas minn dak determinat fl-aħħar investigazzjoni ta’ reviżjoni, ġie konkluż li l-kontinwazzjoni tal-miżura eżistenti hija ogħla mis-sussidju kumpensabbli li qed jikkawża l-ħsara u li l-livell tal-miżuri għandu għalhekk jiġi emendat biex jirrifletti l-konklużjonijiet il-ġodda.
4. MIŻURI KUMPENSATORJI U MIŻURI ANTIDUMPING
4.1. Miżuri kumpensatorji
(88)
B’konformità mal-Artikolu 19 tar-Regolament bażiku u r-raġunijiet għal din ir-reviżjoni attwali msemmija fin-notifika ta’ tnedija, ġie stabbilit li l-marġni ta’ sussidju fir-rigward tal-applikant naqas minn 13,8 % għal 10,7 % u, għalhekk, ir-rata ta’ dazju kumpensatorju, impost fuq dan il-produttur esportatur bir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1286/2008 għandha tiġi emendata kif meħtieġ.
(89)
Ir-rati emendati tad-dazju kumpensatorju għandhom jiġu stabbiliti fil-livell tar-rati l-ġodda ta’ sussidju misjuba matul ir-reviżjoni preżenti, peress li l-marġnijiet ta’ ħsara kkalkulati fl-investigazzjoni kontra s-sussidji oriġinali baqgħu ogħla.
(90)
Fl-investigazzjoni antisussidju oriġinali, sabiex jiġi evitat li ċ-ċaqliq fil-prezz tal-PET ikkawżat bil-varjazzjonijiet fil-prezzijiet taż-żejt mhux maħdum, jirriżulta fil-ġbir ta’ dazji ogħla, ġie deċiż li l-miżuri għandhom jieħdu l-forma ta’ dazju speċifiku. Huwa maħsub li dan l-approċċ għandu jiġi segwit ukoll f’din ir-reviżjoni għall-istess raġuni. L-ammont rivedut tad-dazju speċifiku huwa għaldaqstant EUR 90,4 kull tunnellata.
4.2. Miżuri antidumping
(91)
L-emenda tar-rata tad-dazju kumpensatorju se jkollha impatt fuq id-dazju antidumping definittiv impost fuq l-importazzjonijiet tal-PET prodott mill-applikant, skont ir-Regolament (KE) Nru 192/2007.
(92)
Fl-investigazzjonijiet antidumping preċedenti, id-dazju anti-dumping kien ġie aġġustat sabiex jiġi evitat kwalunkwe għadd doppju tal-effetti tal-benefiċċji mis-sussidji tal-esportazzjoni. F’dan ir-rigward, l-Artikolu 14(1) tar-Regolament bażiku Anti-Dumping u l-Artikolu 24(1) tar-Regolament bażiku jistipula li l-ebda prodott ma għandu jkun suġġett għal miżuri antidumping jew kumpensatorji bl-iskop li tiġi ttrattata l-istess sitwazzjoni unika li tinħoloq bid-dumping jew b’sussidju tal-esportazzjoni. Kemm fl-investigazzjonijiet preċedenti kif ukoll fir-reviżjoni attwali, instab li xi wħud mill-iskemi ta’ sussidju investigati li nstabu li huma kumpensabbli, kienu jikkostitwixxu sussidji tal-esportazzjoni fis-sens tal-Artikolu 4(4)(a) tar-Regolament bażiku. Fir-rigward ta’ skemi oħrajn ta’ sussidju, u b’mod partikolari tas-CIIS tal-GTG, ma kien hemm l-ebda evidenza u ma tressaq l-ebda argument li juri jekk u sa liema livell l-istess sussidju qed ipatti darbtejn meta d-dazji antidumping u kumpensatorji huma imposti simultanjament fuq l-istess prodott impurtat. B’mod aktar speċifiku, ma kien hemm l-ebda evidenza li s-CIIS naqqset il-prezz tal-esportazzjoni ta’ prodott b’mod differenti minn dawk tal-prezz tal-prodotti mibjugħa domestikament. Għaldaqstant, is-CIIS jaffettwa l-prezzijiet li bihom il-produttur ibigħ il-prodotti tiegħu fis-suq domestiku u fis-swieq tal-esportazzjonijiet bl-istess mod u sal-istess punt.
(93)
Fihom infushom, dawn is-sussidji affettwaw biss il-prezz tal-esportazzjoni tal-applikant, li b’hekk wassal għal marġni ogħla ta’ dumping. Fi kliem ieħor, marġnijiet ta’ dumping definittivi stabbiliti fl-investigazzjoni antidumping oriġinali kienu parzjalment dovuti għall-eżistenza ta’ sussidji fuq l-esportazzjoni.
(94)
Konsegwentement, ir-rati ta’ dazju anti-dumping definittivi għall-applikant issa jridu jiġu aġġustati biex iqisu l-livell rivedut ta’ benefiċċju meħud mis-sussidji tal-esportazzjoni fil-PIR fir-reviżjoni attwali sabiex jirriflettu l-marġnijiet proprji ta’ dumping li jifdal wara l-impożizzjoni tad-dazju kumpensatorju definittiv li jpatti għall-effetti tas-sussidji tal-esportazzjoni.
(95)
Fi kliem ieħor, il-livelli ġodda ta’ sussidju jkollhom jitqiesu bl-iskop tal-aġġustament tal-marġnijiet ta’ dumping stabbiliti preċedentement.
(96)
Għalhekk, ir-rata ta’ dazju antidumping tal-applikant għandha tkun EUR 132,6 kull tunnellata.
(97)
L-applikant kif ukoll il-partijiet ikkonċernati l-oħra ġew infurmati bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet li fuq il-bażi tagħhom kien maħsub li jiġi propost l-għeluq tal-investigazzjoni,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Il-parti tat-tabella li tirrigwarda lir-Reliance Industries Limited fl-Artikolu 1(2) tar-Regolament (KE) Nru 193/2007 għandha tinbidel b’dan li ġej:
Pajjiż
Kumpanija
Dazju kumpensatorju
(EUR/tunnellata)
Kodiċi addizzjonali TARIC
“Indja
Reliance Industries Ltd
90,4
A181 ”
Artikolu 2
Il-parti tat-tabella li tirrigwarda lir-Reliance Industries Limited fl-Artikolu 1(2) tar-Regolament (KE) Nru 192/2007 għandha tinbidel b’dan li ġej:
Pajjiż
Kumpanija
Dazju antidumping
(EUR/tunnellata)
Kodiċi addizzjonali TARIC
“Indja
Reliance Industries Ltd
132,6
A181 ”
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-2 ta’ Settembru 2011.