РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 15 септември 2010 година
относно държавна помощ C 8/09 (ex N 357/08), която Италия планира да предостави на Fri-El Acerra S.r.l.
(нотифицирано под номер C(2010) 6159)
(само текстът на италиански език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/110/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за създаване на Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби (1) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
На 22 май 2008 г. се проведе среща преди уведомяването между отделите на Комисията и италианските власти.
(2)
С електронно уведомление от 16 юли 2008 г., заведено като получено от Комисията на същата дата, италианските власти, в съответствие с член 108, параграф 3 от ДФЕС, уведомиха Комисията за намерението си да предоставят ad hoc помощ на Fri-El Acerra S.r.l.
(3)
С писма от 2 септември 2008 г. (D/53398) и 12 декември 2008 г. (D/54895) Комисията поиска допълнителна информация, която италианските власти предоставиха с писма от 1 октомври 2008 г. (A/20101), 22 октомври 2008 г. (A/22018) и 19 януари 2009 г., като последната е заведена като получена от Комисията на 21 януари 2009 г. (A/1460).
(4)
На 10 март 2009 г. Комисията реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на помощта. Решението за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на 24 април 2009 г. (2) Комисията прикани заинтересованите страни да представят своите мнения.
(5)
На 15 май 2009 г. получателят на помощта, Fri-El Acerra S.r.l., представи своите становища относно решението за откриване на процедурата (A/11823). На 9 юни 2009 г. тези становища бяха изпратени на Италия за мнение (D/52516). На 7 юли 2009 г. италианските власти поискаха удължаване с три месеца на срока за представяне на мнения (A/16162). На 20 август 2009 г. службите на Комисията отговориха, че удължават с един месец срока за представяне на мнения (D/53581). На 10 септември 2009 г. италианските власти поискаха спешно свикване на среща за обсъждане на случая със службите на Комисията (A/19513). На 18 септември 2009 г. италианските власти представиха мнения, които да бъдат обсъдени на срещата (A/20172); срещата се проведе в Брюксел на 24 септември 2009 г. в присъствието на адвокати, представляващи органа, който предоставя помощта (регион Campania), и получателя (Fri-El Acerra S.r.l.).
(6)
С писмо от 21 октомври 2009 г. (D/54421) службите на Комисията напомниха на италианските власти, че на срещата те са се съгласили да предоставят допълнителни документи и информация. В крайна сметка италианските власти предоставиха тези материали на 2 ноември 2009 г., като пратката беше заведена като получена от Комисията на същата дата (A/23266). С писмо от 23 декември 2009 г. (D/55541) службите на Комисията поискаха от италианските власти да предоставят допълнителни документи, ако разполагат с такива. С писмо от 1 февруари 2010 г. (A/1892) италианските власти предоставиха различни документи с произход главно от получателя на помощта. Италия предостави допълнителни пояснения с електронно съобщение от 5 май 2010 г.
2. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА ЗА ПОМОЩ
(7)
Италианските власти уведомиха за намерението си да предоставят ad hoc регионална помощ на Fri-El Acerra S.r.l. в съответствие с Насоките за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (3) (наричани по-долу „Насоките от 2007 г.“) за преустройването на закритата топлоелектрическа централа, намираща се в град Acerra, регион Campania, в електроцентрала, захранвана с растително масло (течни горива от биомаса). Campania е регион по NUTS II, който отговаря на условията за регионална помощ съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС и който съгласно Картата на регионалните държавни помощи на Италия за 2007-2013 г. (4) има стандартен таван на регионална помощ за големи предприятия в размер на 30 % от брутния еквивалент на помощта (БЕП). Според италианските власти помощта е предназначена за насърчаване на регионалното развитие.
2.1. Получател на помощта
(8)
Получателят на помощта е дружеството Fri-El Acerra S.r.l.(наричано по-долу „Friеl Acerra“). Friеl Acerra е създадено на 20 декември 2005 г. под формата на дружество с ограничена отговорност, в което 95 % от дяловете се притежават от Fri-El Acerra Holding S.r.l., а останалите 5 % - от NGP S.p.A (наричано по-долу „NGP“), което е собственикът на закритата топлоелектрическа централа. На 9 февруари 2006 г. NGP временно увеличи своето дялово участие във Friеl Acerra от 5 % на 90,5 % в замяна на прехвърлянето към Friеl Acerra на своя клон, чиято дейност е свързана с електроцентралата. Няколко дни по-късно, на 20 февруари 2006 г., участието на NGP в капитала беше намалено до 49 %, а няколко месеца след това - на 10 октомври 2006 г., неговият размер от 5 % беше възстановен.
(9)
Към момента на постъпване на уведомлението за мярката 95 % от дяловете на дружеството Friеl Acerra се притежават от Fri-El Acerra Holding, а останалите 5 % принадлежат на NGP. През януари 2009 г. италианските власти осведомиха Комисията, че на 11 декември 2008 г. NGP е решило да се откаже от собствеността върху Friеl Acerra. Поради това понастоящем Friеl е дружество, което се притежава изцяло от Fri-El Acerra Holding S.r.l., което от своя страна е под контрола на Fri-El Group Green Power S.p.A.
(10)
Fri-El Green Power S.p.A. (наричано по-долу „Fri-El Group“) е създадено в провинция Bolzano през 1994 г. от тримата братя Gostner: то произвежда и продава електроенергия от възобновяеми енергийни източници. Основният предмет на дейност на Fri-El Group е производството на вятърна енергия, която се произвежда в 19 вятърни енергийни паркове в Италия. Инвестиционният проект в Acerra е първият проект, в рамките на който групата, към която принадлежи получателят, ще произвежда енергия от течна биомаса, като същевременно са в процес на разработване и други електроцентрали, използващи биомаса и биогаз (5).
(11)
Дружеството NGP е създадено през 2003 г. вследствие на продажбата на производството на полиестерен полимер в Acerra от страна на Montefibre, производител на акрилни и полиестерни влакна. NGP е изпада в затруднение и е получава помощ за преструктуриране, възлизаща общо на 20,87 млн. EUR, за която Комисията е уведомена (NN 15/2007, C 14/2007). Комисията одобри помощта за NGP на 16 юли 2008 г. (6) Част от представения от италианските власти план за преструктуриране е продажбата на закритата топлоелектрическа централа.
(12)
Италианските власти предоставиха данни, които потвърждават, че през 2006 г. както получателят на помощта, така и Fri-El Group са били МСП.
(13)
В хода на оценката италианските власти предоставиха информация относно промените в структурата на собствеността на получателя на помощта. Тази информация показа, че при прехвърлянето на собствеността върху закритата топлоелектрическа централа през февруари 2006 г. бившият собственик на активите NGP е притежавал 90,5 % от дяловете във Friеl Acerra. Впоследствие, в течение на 2006 г., делът на NGP във Friеl Acerra е намалял до 5 %
2.2. Инвестиционният проект
(14)
Инвестиционният проект, за който е изпратено уведомление, е бил осъществен в регион Campania, в промишлената зона на град Acerra. Проектът предвижда закупуването на закритата топлоелектрическа централа, собственост на NGP, и преустройството ѝ в електроцентрала, захранвана с растително масло, предимно палмово масло.
(15)
Новата електроцентрала е оборудвана с четири двигателя с вътрешно горене Wärtsilä 18V46, всеки от които е с мощност 17,2 MW, и една парна турбина с мощност 6 MW. Общото производство на електроенергия и топлоенергия възлиза на 74,8 MW.
(16)
Италианските власти осведомиха Комисията, че работата по проекта е започнала през юли 2007 г. и се е очаквало да бъде завършена през 2009 г. При все това закупуването на старата електроцентрала в действителност е започнало през февруари 2006 г. Според публично достъпна информация използващата биогорива електроцентрала функционира от 2009 г. насам (7).
(17)
Италианските власти предоставиха на Комисията разрешителни и лицензии с оглед на съответствието на инвестиционния проект с националната и европейската нормативна уредба за опазване на околната среда.
2.3. Приемливи разходи за проекта
(18)
Общите приемливи разходи за проекта възлизат на 80 635 000 EUR в номинална стойност (8), които включват 3 300 000 EUR за проектиране и проучвания за осъществимост, 60 920 000 EUR за ново оборудване и машини (новата централа, използваща биогорива), а останалата част от разходите са за съществуващата инфраструктура и строителни работи. Разходите за закупуване на съществуващата инфраструктура включват разходи за закупуване на закритата топлоелектрическа централа (8296000 EUR) и стоманените резервоари за гориво (4200000 EUR), които преди това са принадлежали на NGP.
(19)
Италианските власти предоставиха на Комисията подробности относно покупката от страна на Friel Acerra на закритата електроцентрала на NGP, като поясниха, че когато NGP е записало свои дялове при увеличаването на капитала на Friеl Acerra, то е прехвърлило на Friеl Acerra клона на своето предприятие, чийто предмет на дейност е свързан с електроцентралата, на обща стойност 8 296 520 EUR; от които 3 771 043 EUR са задължения към трети страни, а разликата, закръглена до 4 525 000 EUR, е разпределена за резерви. Италианските власти предоставиха външна оценка, която потвърждава стойността на електроцентралата.
(20)
Италианските власти също така предоставиха копие от споразумението между Friеl Acerra и NGP за продажбата на резервоарите за гориво. Договорената цена е била 4 200 000 EUR. Въпреки искането на Комисията по време на етапа на предварителната оценка италианските власти не представиха никаква външна оценка, която да потвърди стойността на тези резервоари за гориво.
(21)
Италианските власти заявиха, че направените от получателя на помощта разходи са възлизали на 35 000 000 EUR през 2007 г. и на 45 635 000 EUR през 2008 г.
2.4. Финансиране на инвестицията
(22)
Италианските власти заявиха, че сумата от 21 000 000 EUR, равняваща се на 25 % от общите разходи за инвестицията, които възлизат на 80 635 000 ЕUR (номинална стойност), ще бъде финансирана със собствени средства от Friеl Acerra; помощта ще възлиза на 19 500 000 EUR, а останалата част ще бъде осигурена чрез краткосрочни и средносрочни/дългосрочни банкови заеми.
2.5. Правно основание за ad hoc мярката за помощ
(23)
Италианските власти заявиха, че Friеl Acerra е започнало инвестиционния проект за преустройване на електроцентралата в Acerra през 2006 г. (на датата на закупуване на закритата електроцентрала) въз основа на ангажимент, поет от италианските власти по програмното споразумение за координирани действия в зоната на град Acerra, засегната от индустриалната криза, в която NGP S.p.A. осъществява дейност (Accordo di programma per l’attuazione coordinata dell’intervento nell’area di crisi industriale della NGP Spa di Acerra). Според италианските власти стимулиращият ефект е виден от програмното споразумение, което е имало обвързваща правна сила.
(24)
Програмното споразумение е сключено на 15 юли 2005 г. между националните, регионалните и местните власти и NGP, Montefibre и Edison S.p.A. и се отнася за дейностите, осъществявани в обекта на NGP и другите дейности, осъществявани в зоната на град Acerra. В споразумението обаче не се споменава помощта за преустройване на закритата електроцентрала. В него се изброяват инвестициите, които да бъдат осъществени, и мерките, които да бъдат предприети с цел преструктуриране на NGP. Енергийното дружество Edison S.p.A., което не е свързано с Friеl Acerra, е посочено към този момент като бъдещ инвеститор в съществуващата електроцентрала, но в крайна сметка то се оттегля от сделката. Впоследствие програмното споразумение е изменено с протокол от 6 април 2006 (9) г. и протокол от 8 април 2008 г.
(25)
Решението на регион Campania да предостави ad hoc регионална помощ на Friеl Acerra за преустройването на електроцентралата в Acerra е взето на 26 октомври 2007 г.
(26)
В първоначалното уведомление италианските власти предоставят хронология на събитията и заявяват, че правното основание за помощта е посочено в следните документи:
-
протоколът от 8 април 2008 г. за изменение на програмното споразумение и
-
Резолюция № 1857 на изпълнителната власт на регион Campania, 26 октомври 2007 г. (10).
2.6. Помощта
(27)
Мярката, за която е изпратено уведомление, се отнася за помощ за придобиването и преустройването на съществуващ обект, който е бил закрит. Помощта ще бъде под формата на преки безвъзмездни средства, възлизащи общо на 19,5 млн. EUR в номинална стойност.
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(28)
След предварителна оценка на мярката Комисията изрази съмнения дали помощта, за която е изпратено уведомление, може да бъде счетена за съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС в светлината на Насоките от 2007 г. и реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС. Съмненията, изразени от Комисията в това решение, са разяснени по-долу.
(29)
Комисията изрази съмнения дали помощта ще има стимулиращия ефект, който се изисква съгласно параграф 38 от Насоките от 2007 г.: „Що се отнася до ad hoc помощи, преди започване на работа по проекта компетентният орган издава писмо, с което обявява намерението си да предостави помощта, при условие че мярката бъде одобрена от Комисията“. Документът, който италианските власти посочиха като писмо за намерение - програмното споразумение от 15 юли 2005 г. - изглежда не изпълнява тези условия, тъй като в него нито се предоставя помощ за проекта, нито се посочват получателят, проектът или размерът на помощта. Получателят на помощта е официално определен впоследствие на 20 декември 2005 г. Според информацията, с която разполага Комисията, проектът е започнал през февруари 2006 г. с придобиването на закритата топлоелектрическа централа, което представлява първият приемлив разход за целите на мярката за помощ, за която е изпратено уведомление, докато първият документ, който може да бъде счетен за писмо за намерение по смисъла на параграф 38 от Насоките от 2007 г., е бил издаден от регион Campania много по-късно - на 26 октомври 2007 г.
(30)
Комисията също така изрази съмнения дали част от съществуващите активи, и по-специално закритата топлоелектрическа централа, са били закупени от независим инвеститор по смисъла на параграфи 34 и 35 от Насоките от 2007 г., в които се предвижда: „При придобиване на обект се вземат предвид само разходите за закупуване на активи от трети страни“ и „Придобиването на активи, непосредствено свързани с даден обект, също може да бъде счетено за първоначална инвестиция, при условие че обектът … е закупен от независим инвеститор“. Към момента на сделката получателят на помощта Friеl Acerra е дружество, контролирано от собственика на продаваните активи NGP. По-конкретно, към момента на прехвърляне на активите NGP притежава 90,5 % от дяловете във Friеl Acerra: на 9 февруари 2006 г. капиталът на Friеl Acerra е увеличен от 10 000 EUR на 100 000 EUR, като това увеличение на капитала е било подписано единствено от NGP. По този начин NGP временно е увеличило своето дялово участие във Friеl Acerra от 5 % на 90,5 %. След прехвърлянето от 9 февруари 2006 г. процесът, който води до оттеглянето на NGP като мажоритарен акционер във Friеl Acerra, протича почти незабавно. Както вече бе посочено в съображение 8, само няколко дни по-късно, на 20 февруари 2006 г., делът на NGP в капитала е намален до 49 %, а няколко месеца по-късно, на 10 октомври 2006 г., той е сведен до 5 %.
(31)
Не е ясно дали последващото закупуване от NGP на другите съществуващи активи - резервоарите за гориво - е било осъществено „при пазарни условия“, както се изисква в параграфи 34 и 52 от Насоките от 2007 г. Италианските власти не предоставиха оценка от независим експерт, в която ясно да се посочва пазарната цена на резервоарите за гориво.
(32)
Регионалният принос на ad hoc помощта за Friеl Acerra не е доказан, както се изисква в параграф 10 от Насоките от 2007 г.: „Ако по изключение се предвижда предоставянето на ad hoc индивидуална помощ за отделно дружество […], държавата-членка е длъжна да докаже, че проектът способства за изпълнението на една последователна стратегия за регионално развитие“. Създаването (или запазването) на 25 работни места срещу помощ в размер на 19,5 млн. EUR и приносът на захранваната с биогорива електроцентрала с мощност 75 MW към регионалния енергиен дефицит от 2 489 MW не изглеждат достатъчни, а помощта изглежда непропорционална на въздействието на проекта. Освен това не е ясно доказано, че проектът ще допринесе за съживяването на промишлената зона Acerra.
(33)
Комисията поиска от италианските власти и от трети страни да представят становищата си по въпроса дали новата електроцентрала, захранвана с палмово масло, в действителност ще допринесе за развитието на зоната Acerra и на регион Campania.
(34)
В решението Комисията също така поиска от италианските власти да предоставят становища във връзка с прилагането на Насоките на Общността относно държавната помощ за защита на околната среда (11) (наричани по-долу „Насоките за опазване на околната среда от 2008 г.“).
4. СТАНОВИЩА, ПОЛУЧЕНИ ОТ ТРЕТИ СТРАНИ, И МНЕНИЯ НА ДЪРЖАВАТА-ЧЛЕНКА
(35)
Както беше посочено по-горе, Комисията получи становища от получателя на помощта Friеl Acerra на 15 май 2009 г. Италианските власти изразиха мнението си относно тези становища с писма от 18 септември и 2 ноември 2009 г. На 1 февруари 2010 г., след допълнително искане от Комисията, италианските власти предадоха на Комисията документите на получателя.
4.1. Резюме на становищата на получателя Friеl Acerra
(36)
По отношение на стимулиращия ефект Friеl Acerra се позовава на различни документи, подписани от италианските власти в периода между 2004 г. и 2008 г. с цел съживяване на промишлената зона Acerra. По-конкретно, Friеl Acerra се позовава на меморандума за разбирателство от 12 май 2004 г. (12), програмното споразумение от 15 юли 2005 г. (13), протоколът от 6 април 2006 г. към програмното споразумение (14), Резолюция № 1857 на изпълнителната власт на регион Campania (15) и протоколът от 8 април 2008 г. към програмното споразумение (16). Friеl Acerra твърди по същество, че при изразяване на своите съмнения в решението за откриване на процедурата Комисията не е отчела надлежно тези документи, и по-специално подписаното на 15 юли 2005 г. програмно споразумение, което според тях е инструмент с обвързваща правна сила по отношение на помощта за всички мерки, които то е предприело впоследствие.
(37)
Комисията за надзор на изпълнението на програмното споразумение е провела две заседания - на 29 септември и 6 октомври 2005 г., протоколите от които Италия е предоставила на Комисията; на второто от тези заседания представителят на NGP е посочил Friеl Acerra като потенциален инвеститор, който е проявил интерес към придобиването на старата електроцентрала при условие че инвестиционният проект може да получи регионална помощ.
(38)
Friеl Acerra счита, че правните очаквания са били подсилени от първото изменение към програмното споразумение, подписано от италианските власти на 6 април 2006 г., в член 3 от което ясно се посочва задължението на регион Campania да предостави финансова подкрепа за проекта за новата електроцентрала, захранвана с биогорива. Поради това Friеl Acerra счита, че регион Campania е поел правно задължение да предостави помощ за инвестицията много преди 7 юни 2006 г., когато Friеl Acerra е подало официално първото заявление за предоставяне на помощ. Мерките, предприети впоследствие от регион Campania на 26 октомври 2007 г. и на 8 април 2008 г., само са потвърдили това задължение.
(39)
По въпроса за приемливите разходи Friеl Acerra изразява съгласие с Комисията, че към момента на прехвърлянето на активите (закритата електроцентрала) двете дружества NGP и Friеl Acerra не са били независими едно от друго, тъй като NGP е упражнявало контрол върху Friеl Acerra с 90,5 % от дяловете. При все това Friеl Acerra подчертава, че сделката е била сключена при пазарни условия, тъй като покупната цена е била определена по стойност, установена от независим експерт. Friel Acerra добавя, че в течение на 2006 г. делът на NGP във Friеl Acerra е намалял до 5 %. За да премахне каквото и да било евентуално съмнение, че би могло да съществува предимство, предоставено на NGP, Fri-El Group е придобило останалите 5 % от NGP на 11 декември 2008 г. Поради това Friеl Acerra счита, че временният контрол от NGP не отразява средносрочна до дългосрочна икономическа обосновка, а е резултат от избрания специфичен механизъм за прехвърлянето на активите (закритата електроцентрала).
(40)
Цената, платена за другите активи, които Friеl Acerra е закупило от NGP (резервоарите за гориво), е определена в предварителния договор за покупка от 8 март 2006 г. и Friеl Acerra потвърждава, че тя е отразявала пазарната стойност на активите. Като доказателство за това Friеl Acerra е предоставило нов документ за оценка на стойността на резервоарите за гориво, изготвен от същия независим експерт, който е оценил стойността на закритата електроцентрала. В този нов експертен доклад, изготвен ex post през 2009 г. по време на етапа на официалното разследване, се посочват изрично пазарните цени на тези използвани активи към ноември 2008 г. и се потвърждава цената, платена на NGP от получателя на помощта.
(41)
Що се отнася до приноса на проекта за регионалното развитие, на първо място Friеl Acerra обръща внимание на създадените 25 работни места. Friеl Acerra също така подчертава, че захранваната с биогорива електроцентрала представлява част от новата стратегия за развитие на промишлената зона на град Acerra. Тази стратегия за развитие отчита необходимостта от нови инвестиции с ниска степен на въздействие върху околната среда, каквато е захранваната с биогорива електроцентрала на Friеl Acerra. С изключение на частта, заемана преди това от Montefibre, Агенцията за развитие на промишлеността на провинция Неапол (17) възнамерява да превърне зоната в притегателен център за иновации в авиационната промишленост. Всичко това би оказало значително въздействие върху заетостта, околната среда и социалните и икономически условия в региона, а захранваната с биогорива електроцентрала на Friеl Acerra има положителен принос към стратегията.
(42)
Накрая, по отношение на екологичните аспекти Friеl Acerra се позовава на същите програмни документи на регион Campania, които са посочени по-рано от италианските власти: насоките от 2002 г. за устойчиво развитие в енергийния сектор, в които се определят целите на регионалната енергийна политика; планът за действие за регионално икономическо развитие от 2006 г. и регионалния план за природосъобразна енергия от 2008 г. Friеl Acerra счита, че във всички тези документи ясно се посочва нуждата от захранвана от възобновяеми енергийни източници електроцентрала в регион Campania.
4.2. Резюме на мненията на държавата-членка
(43)
В писмото си от 18 септември 2009 г. италианските власти предоставиха подробни аргументи във връзка с изискването за стимулиращ ефект, предвидено в параграф 38 от Насоките от 2007 г. По-специално те считат, че в Насоките от 2007 г. не се посочва ясно формата на изискваното писмо за намерение.
(44)
Те повтарят, че подписаното на 15 юли 2005 г. програмно споразумение е имало обвързващ характер и потвърждават отново, че административното производство е започнало не по-късно от меморандума за разбирателство от 2004 г., който включва ангажимент от страна на публичните органи за предоставяне на стимули за съживяване на промишлената зона на град Acerra. Те отбелязват, че в първото изменение към програмното споразумение с дата 6 април 2006 г. изрично се посочва Friеl Acerra, както и че в него се заявява, че регион Campania възнамерява да предостави стимули за инвестицията в новата електроцентрала.
(45)
Италианските власти твърдят, че идентичността на частните субекти, които ще осъществяват проекта, няма никакво значение, дотолкова доколкото проектът остава в рамките на договорения обхват и договорените социално-икономически и промишлени цели. Те подчертават накрая, че ако не са съществували стимули, инвеститорът не би разположил своето предприятие във въпросната зона, което е видно от протокола от проведеното на 6 октомври 2005 г. заседание на Комисията за надзор на изпълнението на програмното споразумение.
(46)
Италианските власти потвърждават позицията на Friеl Acerra по отношение на взаимната независимост на Friеl Acerra и NGP: единственият и изключителен собственик на проекта и получател на помощта е Friеl Acerra - дружество, което е напълно независимо от NGP. Те посочват, че NGP временно е притежавало дял във Friеl Acerra за кратък период от време (18) като последица от механизма, избран от страните за прехвърляне на електроцентралата. В своето писмо от 2 ноември 2009 г. италианските власти разясняват причините, поради които електроцентралата е прехвърлена от NGP на Friеl Acerra не чрез продажба на активите, а най-напред чрез прехвърляне на част от предприятието на Friеl Acerra и след това чрез прехвърляне на дяловото участие на NGP на Fri-El Group; това по същество се дължи на a) данъчни съображения; б) възможността за плащане на вноски; и в) въпроси, свързани с издаването на разрешителни.
(47)
Що се отнася до определянето на стойността на активите, италианските власти отбелязват, че Friеl Acerra е платило за закритата електроцентрала сума, равностойна на определената от независим експерт цена и поради тази причина не изглежда, че има място за каквото и да било евентуално съмнение за това дали прехвърлянето на електроцентралата е било осъществено между независими страни, както и за това, че при всички случаи то е било осъществено при пазарни условия.
(48)
Същите съображения във връзка с независимостта между NGP и Friеl Acerra естествено са приложими и по отношение на придобиването на резервоарите за гориво. От което следва, че продажбата на резервоарите също е била осъществена между независими страни. Освен това и при придобиването на резервоарите за гориво страните са определили стойността на активите при строго съблюдаване на пазарните условия и чрез прилагане на същите критерии и параметри, които са били приложени от независимия експерт в доклада за оценка на електроцентралата.
(49)
Що се отнася до регионалния принос, в своите становища италианските власти потвърждават отново, че инвестиционният проект ще:
-
увеличи заетостта чрез пряко създаване на 25 работни места;
-
има умножаващ ефект в резултат на концентрацията на значителни промишлени инициативи в зоната на Acerra, като създаде поне 10 допълнителни работни места, свързани с доставката и складирането на палмово масло и съдействието при транспортирането му;
-
изиграе съществена роля в стратегията за развитие на промишлената зона Acerra чрез съживяването на зоната в социален и промишлен план, както и по отношение на заетостта, и чрез създаването в зоната на електроцентрала с ниска степен на въздействие върху околната среда;
-
спомогне за преодоляване на енергийния дефицит в региона по отношение на качеството на електроенергията, която ще се произвежда от възобновяеми енергийни източници (течни горива от биомаса); със своята производствена мощност от 75 MW централата ще играе важна роля за постигане на регионалната цел за производство на 200 MW електроенергия от биомаса до 2013 г., определена в регионалния план за природосъобразна енергия (PEAR) от 2008 г.
(50)
Към писмото си от 2 ноември 2009 г. италианските власти прилагат и меморандум от Министерството на икономическото развитие от 21 октомври 2009 г., който има за цел да потвърди приноса на проекта за регионалното развитие. С меморандума министерството потвърждава, че:
-
програмното споразумение от 15 юли 2005 г. се фокусира върху: „изготвянето на пакет от инвестиции за диверсификация на промишлените дейности в зоната […]; модернизирането на основната спомагателна инфраструктура - електроцентралата и пречиствателните инсталации - с цел, наред с друго, повторно наемане на уволнени работници; и комбинирането на финансиране от централното правителство и от регион Campania с цел финансиране на стимулите, необходими за привличане на нови инвестиции.“
-
ще бъдат преследвани три основни икономически и промишлени цели: a) да се предотврати закриването на най-новата част от производствените помещения на SIMPE (преди NGP); б) да се започне процес на диверсификация на промишлените дейности в зона, която в миналото е била доминирана от една голяма икономическа група и по този начин да се намали рискът от повтарящи се кризи в стопанската дейност; и в) да се използва потенциалът на промишлена агломерация като Acerra, която е особено тежко засегната от безработица и социални затруднения.
-
положени са големи усилия във всички сфери за насърчаване на нови инвестиции, които имат за цел оформянето на „промишления парк“ в Acerra, предложен от регион Campania в програмното споразумение.
(51)
В писмото си от 2 ноември 2009 г. италианските власти изразяват мнението си относно съответствието на електроцентралата със законовите изисквания, регулиращи възобновяемите енергийни източници, и снабдяването ѝ с гориво, с което показват, че използваната технология позволява електроцентралата да бъде захранвана не само с палмово масло, но също така и с кокосово масло, масло от копра или рапицово семе или други подобни биогорива на растителна основа, без да се засяга нормалното ѝ функциониране или производителност.
4.3. Допълнителни документи от получателя на помощта, предоставени от държавата-членка
(52)
За да разберат напълно процеса на вземане на решения, на 23 декември 2009 г. службите на Комисията поискаха от италианските власти да предоставят всякакви налични допълнителни документи с дата от преди момента, в който Friеl Acerra е започнало инвестиционния проект, които биха могли да послужат за обосноваване на решението за инвестиране.
(53)
Италианските власти отговориха на 1 февруари 2010 г., като повториха, че в протокола от заседанието от 6 октомври 2005 г. Fri-El Group ясно се посочва като алтернативен инвеститор след оттеглянето на Edison. В този протокол представителят на NGP заявява, че Fri-El Group очаква регионална помощ.
(54)
Към своя отговор италианските власти приложиха допълнително писмо от получателя на помощта, към което са приложени вътрешни документи на Fri-El Group: меморандум от консултант, в който се посочва възможността за придобиване на електроцентралата на NGP в Acerra след оттеглянето на Edison; два последователни договора със същия консултант и вътрешен доклад от 26 януари 2006 г., в който се прави преглед на финансовата осъществимост на проекта със и без регионална помощ.
5. ОЦЕНКА НА МЯРКАТА ЗА ПОМОЩ
5.1. Държавна помощ
(55)
В член 107, параграф 1 от ДФЕС се предвижда, че освен когато е предвидено друго в договорите, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(56)
Помощта се предоставя от италианските власти под формата на преки безвъзмездни средства. Поради това помощта може да се счита за предоставена от държавата-членка и чрез ресурси на държава-членка по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(57)
Помощта се предоставя на едно дружество, Friеl Acerra, и поради това тя е избирателна.
(58)
Помощта се предоставя за инвестиция, свързана с производството на електроенергия. Пазарът на електроенергия постепенно започна да се отваря за конкуренцията, по-специално с влизането в сила на Директива 96/92/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 19 декември 1996 г. относно общите правила за вътрешния пазар на електроенергия (ОВ L 27, 30.1.1997 г., стр. 20) - процес, довел до пълната либерализация на сектора на 1 юли 2007 г. (19) Освен това в този сектор в Италия е имало известна конкуренция дори преди влизането в сила на законодателството на Общността (20). Тъй като продуктът се търгува между държави-членки, вероятно е мярката да засегне търговията между държавите-членки.
(59)
Предоставената на Friеl Acerra помощ ще освободи дружеството от разходи, които по правило то е трябвало да поеме само, ако трябваше да изгради подобна електроцентрала, и по този начин помощта му предоставя икономическо предимство пред неговите конкуренти.
(60)
Мярката нарушава или заплашва да наруши конкуренцията, тъй като поставя Friеl Acerra и неговия продукт в по-благоприятно положение спрямо конкурентите му.
(61)
Поради това Комисията счита, че мярката, за която е изпратено уведомление, представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(62)
След като установи, че мярката, за която е изпратено уведомление, представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, Комисията трябва да проучи дали тя може да бъде счетена за съвместима с вътрешния пазар.
5.2. Законосъобразност на мярката за помощ
(63)
Италия е спазила изискването за отделно уведомление, предвидено в член 108, параграф 3 от ДФЕС, като е изпратила уведомление за помощта за Friеl Acerra преди да я приведе в действие.
5.3. Правно основание за оценката
(64)
След като установи, че мярката, за която е изпратено уведомление, представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, Комисията трябва да проучи дали тя може да бъде счетена за съвместима с вътрешния пазар съгласно едно от изключенията в член 107, параграфи 2 и 3 от ДФЕС.
5.3.1. Член 107, параграф 2 от ДФЕС
(65)
Изключенията в член 107, параграф 2 от ДФЕС се отнасят за помощи със социален характер, предоставени на отделни потребители, помощи за отстраняване на щети, причинени от природни бедствия или други извънредни събития, и помощи, предоставени за отделни региони във Федерална република Германия, и не са приложими в настоящия случай.
5.3.2. Член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС
(66)
В член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС се предвижда разрешаване на помощите за насърчаване на икономическото развитие на региони, където жизненото равнище е необичайно ниско или където има високо равнище на непълна заетост. Както беше разяснено в раздел 2 от настоящото решение, регион Campania отговаря на условията за отпускане на помощ съгласно това изключение.
(67)
Комисията отбелязва, че целта на помощта е насърчаване на регионалното развитие и мярката представлява регионална помощ ad hoc за инвестиции. Комисията посочва, че инвестиционният проект, който италианските власти възнамеряват да подпомогнат, е започнал през 2006 г. Поради това възниква въпросът дали мярката трябва да бъде оценена съгласно Насоките от 2007 г. или съгласно насоките за национална регионална помощ, които обхващат периода 2000-2006 г. (наричани по-долу „Насоките от 1998 г.“ (21).
(68)
Правилата за прилагането ratione temporis на двата документа с насоки са определени в параграф 105 от Насоките от 2007 г.: Насоките от 2007 г. се прилагат за всички регионални помощи, предоставяни след 31 декември 2006 г., а Насоките от 1998 г. се прилагат за всички регионални помощи, които са отпуснати или предстои да бъдат предоставени преди 2007 г. В настоящия случай помощта не е била разрешена преди 2007 г., въпреки че проектът е започнал през 2006 г. Първият акт, за който може да се счита, че с него се отпуска помощ на получателя, е решението на регион Campania от 26 октомври 2007 г. (вж. раздел 5.4.1.5) (22). Следователно съвместимостта на помощта с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС трябва да бъде оценена въз основа на Насоките от 2007 г.
5.3.3. Член 107, параграф 3, букви б), в) и г) от ДФЕС
(69)
Мярката не може да бъде счетена за помощ за важен проект от общоевропейски интерес или за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на Италия съгласно предвиденото в член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС. Тя не е помощ за насърчаване на културата и опазване на наследството съгласно предвиденото в член 107, параграф 3, буква г) от ДФЕС.
(70)
Изключението в член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС позволява разрешаването на помощи, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес: Комисията отбелязва, че помощта за опазване на околната среда може да бъде обявена за съвместима на това основание, при условие че тя изпълнява условията на Насоките на Общността относно държавната помощ за защита на околната среда (23) („Насоките за опазване на околната среда от 2008 г.“).
(71)
Италианските власти не са изложили никакви аргументи, с които да предположат, че въпросната помощ би могла да бъде съвместима с други разпоредби на Договора или с други правила, рамки или насоки за държавни помощи.
5.4. Съвместимост съгласно член 107, параграф 3, буква а) в светлината на Насоките от 2007 г.
(72)
В Насоките от 2007 г. са определени условията за одобряване на регионална инвестиционна помощ в раздели 2 („Обхват“) и 4 („Регионална инвестиционна помощ“). В настоящия случай трябва да се спазват разпоредбите на параграф 10 по отношение на приноса, който следва да имат ad hoc мерките към стратегията за регионално развитие, както и разпоредбите на точки 4.1 („Форма и тавани на помощта“) и 4.2 („Приемливи разходи“), в които се установяват следните изисквания:
- Стимулиращ ефект: за да се гарантира, че регионалната помощ реално стимулира осъществяването на инвестиции, които без нея не биха се реализирали в подпомаганите региони, параграф 38 от Насоките от 2007 г. гласи, че: „Що се отнася до ad hoc помощи, преди започване на работа по проекта компетентният орган издава писмо, с което обявява намерението си да предостави помощта, при условие че мярката бъде одобрена от Комисията“.
- Принос за последователна стратегия за регионално развитие: параграф 10 от Насоките от 2007 г. гласи, че: „Ако по изключение се предвижда предоставянето на ad hoc индивидуална помощ за отделно дружество […], държавата-членка е длъжна да докаже, че проектът способства за изпълнението на една последователна стратегия за регионално развитие“.
- Приемливи разходи: точното определение за приемливи разходи е дадено в параграфи 34, 35 и 36 и 50-56 от Насоките от 2007 г.
- Собствен принос на получателя: в параграф 39 от Насоките от 2007 г. се изисква получателят да участва финансово с 25 %.
- Запазване на инвестицията в региона: в параграф 40 от Насоките от 2007 г. се изисква инвестицията да бъде запазена в региона минимум пет години (или три години за МСП).
- Тавани на помощта: таваните на помощта са определени в параграфи 42-49 от Насоките от 2007 г.
(73)
Комисията вече направи оценка съответствието на предложената мярка за помощ в параграф 34, раздел 3.3 от решението за откриване на официалната процедура по разследване (24). В параграф 34, подточка i) тя разясни, че мярката за помощ засяга един проект за първоначална инвестиция, а именно за създаването на нов промишлен обект. Придобиването на активи, пряко свързани с даден промишлен обект, в настоящия случай закритата топлоелектрическа централа и използваните резервоари за гориво, може също да бъде счетено за първоначална инвестиция, при условие че активите са закупени от независим инвеститор (вж. параграфи 34-35 от Насоките от 2007 г.): този аспект ще бъде оценен в раздел 5.4.3 по-долу. Параграф 34, подточка vi) от решението за откриване на процедурата гласи, че получателят трябва да участва финансово с минимум 25 % от приемливите разходи със средства, в които няма нито един елемент на публична помощ (вж. параграф 39 от Насоките от 2007 г.). Параграф 34, подточка vii) от решението за откриване на процедурата гласи, че помощта се предоставя при поемане на задължение за запазване на инвестицията минимум пет години след осъществяването ѝ (вж. параграф 40 от Насоките от 2007 г.). В параграф 34, подточки ii) и iii) се посочва, че интензитет на помощта, за който е изпратено уведомление, е под приложимия регионален таван от 30 % БЕП, коригиран в съответствие с параграф 67 от Насоките от 2007 г. (вж. параграфи 42-49 от Насоките от 2007 г.). В параграф 34, подточка iv) се посочва, че помощта за разходите по предварителни проучвания и консултации е под прага от 50 %, разрешен за МСП (вж. параграф 51 от Насоките от 2007 г.).
(74)
По-долу Комисията ще оцени изпълнението на условията, свързани със стимулиращия ефект, приноса за регионално развитие и приемливите инвестиционни разходи.
5.4.1. Стимулиращ ефект (параграф 38 от Насоките от 2007 г.)
(75)
Параграф 38 от Насоките от 2007 г. гласи следното:
-
„Важно е да се гарантира, че регионалната помощ реално стимулира направата на инвестиции, които без нея не биха се реализирали в подпомаганите региони. Следователно подпомагане по схеми за помощ се допуска само при условие че бенефициерът е подал молба за отпускане на помощ и след това органът, отговарящ за администрирането на помощта е потвърдил писмено, че запазвайки си правото на обстойна проверка, по принцип счита проекта за отговарящ на изискванията по схемата преди започване на работа по проекта. Трябва да бъде включено изрично позоваване на двете условия във всички схеми за помощ. Що се отнася до ad hoc помощи, преди започване на работа по проекта компетентният орган издава писмо, с което обявява намерението си да предостави помощта, при условие че мярката бъде одобрена от Комисията. Ако работата започне, преди да са изпълнени условията, установени в настоящия параграф, проектът става изцяло неприемлив за подпомагане.“
-
Бележка под линия 39 гласи: „Ако помощта подлежи на индивидуално уведомяване и одобряване от Комисията, потвърждението за съответствие задължително се дава под условие, че Комисията постанови решение, с което одобрява помощта.“
-
Бележка под линия 40 гласи: „Започване на работа“ означава започване на строителните работи или поемане на първия твърд ангажимент за поръчване на оборудване, изключвайки предварителните проучвания за осъществимост.
-
Бележка под линия 41 гласи: „Единственото изключение от тези правила са случаите на одобрени данъчни схеми за помощ, при които данъчното облекчение или намаление за съответните разходи се предоставя автоматически, без субективна преценка от страна на властите.“
(76)
Според установената съдебна практика:
Комисията може да обяви дадена мярка за помощ за съвместима с член 87, параграф 3 от Договора за ЕО единствено ако тя констатира, че помощта допринася за постигането на една от изброените цели и че предприятието получател не може да постигне тази цел само със собствени средства при нормални пазарни условия. С други думи, за да може дадена помощ да се ползва от една от дерогациите, съдържащи се в член 87, параграф 3 от Договора за ЕО, тя трябва не само да изпълнява една от целите, посочени в член 87, параграф 3, букви а), б), в) или г) от Договора за ЕО, но освен това тя трябва да бъде необходима за постигането на тези цели (Решение на Първоинстанционния съд по дело T187/99 Agrana Zucker und Stärke/Комисията, Сборник 2001 г., стр. II1587, точка 74).
Помощ, която подобрява финансовото състояние на предприятието получател без да е необходима за постигането на целите, посочени в член 87, параграф 3 от Договора за ЕО, не може да бъде счетена за съвместима с общия пазар (Решение на Съда на Европейските общности от 15 април 2008 г. по дело C-390/06 Nuova Agricast, Сборник 2008 г., стр. I - 2577, точка 68; вж. в същия смисъл Решение на Съда на Европейските общности от 24 февруари 1987 г. по дело 310/85 Deufil/Комисия, Сборник 1987 г., стр. 901, точка 18, и от 5 октомври 1994 г. по дело C-400/92 Германия/Комисия, Сборник 1994 г., стр. I - 4701, точки 12, 20 и 21) (25).
Първоинстанционният съд е възприел същия подход по дело (26), включващо ad hoc мярка съгласно предишните насоки за национална регионална помощ (27), където пояснява, че разпоредбите относно стимулиращия ефект са приложими също така и за ad hoc мерки. Той потвърди, че Комисията може да основава своята оценка на стимулиращия ефект на обстоятелство с хронологичен характер (28).
(77)
Установена практика на Комисията в нейните решения във връзка с ad hoc мерки за помощ (29), които подлежат на одобрение съгласно Насоките от 2007 г. е, че за да бъде счетено за доказателство за стимулиращ ефект по смисъла на параграф 38 от Насоките от 2007 г., в предоставеното от отговорния орган писмено потвърждение трябва да бъдат посочени поне инвестиционният проект, за който ще бъде осигурена подкрепа, размерът на приемливите разходи и размерът на помощта, като то трябва да включва условна клауза.
(78)
Италианските власти и получателят са предоставили редица документи, които според тях представляват писмено потвърждение по смисъла на параграф 38 от Насоките от 2007 г. Комисията ще анализира всеки един от тях, за да провери дали той изпълнява условията, предвидени в параграф 38 от Насоките от 2007 г. Преди това Комисията трябва да определи датата, на която е започнало осъществяването на проекта.
5.4.1.1. Дата, на която е започнало осъществяването на проекта
(79)
Италианските власти осведомиха Комисията, че работата по проекта е започнала през юли 2007 г. Комисията обаче посочва, че закупуването на закритата топлоелектрическа централа е започнало на 9 февруари 2006 г. с прехвърлянето към Friel Acerra на клон от предприятието NGP, чийто предмет на дейност е свързан с електроцентралата. Тъй като придобиването на активи, пряко свързани с даден промишлен обект (в този случай закритата електроцентрала) се счита за първоначална инвестиция, датата, на която е започнало осъществяването на проекта, е датата на закупуване на закритата топлоелектрическа централа. Поради това Комисията счита, че датата, на която е започнало осъществяването на проекта, е 9 февруари 2006 г. При все това Комисията отбелязва, че нейните констатации във връзка със стимулиращия ефект са щели да останат непроменени, ако е било счетено, че съответната дата е 4 август 2006 г., на която Friеl Acerra е направила поръчка до Wärtsilä за доставката на новата електростанция или дори 23-30 юли 2007 г., когато Friеl Acerra е започнало работа по изграждането на новата централа, използваща биогорива.
5.4.1.2. Програмното споразумение от 15 юли 2005 г.
(80)
Комисията счита, че описаният в съображения 23 и 24 документ не може да бъде счетен за писмено потвърждение по смисъла на член 38 от Насоките от 2007 г., тъй като той се отнася основно за плана за оздравяване и преструктуриране за NGP (30). Предмет на документа е изграждането на нова електроцентрала, но в него се посочва друго дружество (Edison) и друг проект (нова топлоелектрическа централа с мощност 400 MW) и не се посочва какъвто и да било план за предоставяне на помощ за този проект. В програмното споразумение се посочва единствено, че NGP, Edison и италианските власти следва да сключат допълнително споразумение в срок от 60 дни, което в действителност не е било направено. Както беше разяснено в съображение 24, Edison е дружество, което не е свързано по никакъв начин с Friеl Acerra.
(81)
Италианските власти заявиха, че в Насоките от 2007 г. не се посочва точната форма на изискваното писмено потвърждение, но Комисията счита, че това твърдение не оправдава твърдението, че изискванията на параграф 38 от Насоките от 2007 г. са спазени от който и да било документ, в който се прави неясно позоваване на евентуален проект за помощ. В тази връзка Комисията посочва, че е в програмното споразумение не се споменава нито инвестиционният проект, който ще бъде подпомогнат (използващата биогорива електроцентрала), нито размерът на приемливите разходи, нито пък размерът на помощта. В него дори не се посочва, че се планира предоставянето на някаква помощ за преустройването на закритата електроцентрала. В изискванията за представяне на доказателство за стимулиращ ефект, посочени в параграф 38 от Насоките от 2007 г., ясно се посочват инвестиционен проект, помощ, получател и необходимост от одобрение на Комисията. Поради това даден документ, с който се установява наличието на стимулиращ ефект, трябва да съдържа цялата тази информация.
(82)
Комисията не може да приеме твърдението на италианските власти, че програмното споразумение от 15 юли 2005 г. е породило правни очаквания, че ще бъдат налични субсидии за всеки един проект, свързан с производството на електроенергия в промишлената зона на град Acerra, тъй като в програмното споразумение не се посочва, че ще бъде предоставена помощ за тази цел.
(83)
Комисията заключава, че програмното споразумение от 15 юли 2005 г. не отговаря на изискванията на параграф 38 от Насоките от 2007 г.
5.4.1.3. Изменението от 6 април 2006 г. към програмното споразумение
(84)
Програмното споразумение е изменено на 6 април 2006 г. от регион Campania и NGP (вж. съображение 36 по-горе). Комисията отчита, че изменението се позовава на алтернативен план за електроцентралата, съгласно който тя ще бъде преустроена с цел използване на биогорива, като в него се предвижда помощ за проект по схема за групово освобождаване, и по-специално мярка 1.12 от оперативната програма за регион Campania (31).
(85)
Комисията посочва обаче, че схемата не би могла да обхване цялата държавна помощ, планирана за проекта на Friеl Acerra, тъй като от нея са изключени проекти, при които размерът на помощта е щял да бъде значителен, т.е. проекти с приемливи разходи, възлизащи на над 25 млн. EUR и интензитет на помощта над 17,5 % БЕП, както и проекти, за които общият размер на помощта е превишавал 15 млн. EUR. Освен това в освободената схема придобиването на използвани машини и оборудване е изключено от приемливите разходи (32).
(86)
Дори ако Комисията счете, че изменението от 6 април 2006 г. е представлява писмо за отпускане на помощ (каквото то не е), писмото не би отговаряло на изискванията на параграф 38 от Насоките от 2007 г., тъй като, първо, изменението е било направено след започване на работата (9 февруари 2006 г.) и, второ, изменението, подобно на първоначалното програмно споразумение, не включва цялата информация, която се изисква да се съдържа в дадено писмо за намерение, и по-специално в него не се посочва размерът на приемливите разходи или размерът на помощта, която ще бъде предоставена, и не се съдържа условна клауза. Трето, в писмото изрично се посочва регионална схема, чийто срок на действие е изтекъл на 31 декември 2006 г. (33) Комисията вече взе решение, че стимулиращият ефект не може да прехвърлян от една схема за помощ към друга, тъй като всяка схема е самостоятелна и има свои собствени условия за приемливост (34); това важи с още по-голяма сила за случаите, в които националните органи са се позовали на възможността за подпомагане, предоставяно по специфична схема, съгласно която в действителност не би било разрешено предоставянето на помощ в размер като този на разглежданата в настоящия документ помощ, или за проект от този мащаб.
(87)
Комисията заключава, че изменението от 6 април 2006 г. към програмното споразумение от 15 юли 2005 г. не отговоря на изискванията на параграф 38 от Насоките от 2007 г. и че във всеки случай то е с дата след датата, на която е започнало осъществяването на проекта.
(88)
В течение на 2006 г. преди изтичането на срока на действие на съществуващите схеми за помощ Friеl Acerra е кандидатствало за държавна помощ два пъти: на 7 юни 2006 г. то е кандидатствало за 30 000 000 EUR по мярка 1.12 от оперативната програма за регион Campania за периода 2000--2006 г., а на 18 декември 2006 г. е кандидатствало за 43 396 000 EUR по национална схема № 488/1992, изменена и одобрена като мярка за държавна помощ N 715/99 (35). В Комисията няма сведения за каквато и да било положителна реакция спрямо тези искания от страна на италианските власти. Въпреки това през февруари 2006 г. Friеl Acerra вече е започнало работа чрез придобиване на активите от NGP, а на 4 август 2006 г. е направило поръчката до Wärtsilä за доставката на новата електроцентрала. Накрая, Friеl Acerra е започнало строителните работи по новата електроцентрала, захранвана с биогорива, в периода 23-30 юли 2007 г. Следователно тези заявления не могат да бъдат счетени за писмо за намерение по смисъла на параграф 38 от Насоките от 2007 г. и не доказват, че помощта има действителен стимулиращ ефект.
5.4.1.4. Разрешението на регион Campania от 9 октомври 2006 г.
(89)
Друг документ, който се посочва от италианските органи в техните мнения, а именно разрешението, предоставено от регион Campania на 9 октомври 2006 г. (36), се отнася до административните разрешения за техническото преустройване на съществуващата електроцентрала, а не за помощ, предоставяна от регионалните власти за тази цел. Поради това този документ не може да се счита за писмо за намерение по смисъла на параграф 38 от Насоките от 2007 г., а и е с дата след датата, на която е започнало осъществяването на проекта.
5.4.1.5. Решението на регион Campania от 26 октомври 2007 г.
(90)
Комисията счита, че резолюцията на изпълнителната власт на регион Campania от 26 октомври 2007 г., посочена в параграфи 25, 26, 29 и 68 по-горе (Deliberazione della Giunta Regionale della Regione Campania № 1857) е първият документ, издаден от италианските власти, който има обвързваща правна сила за тях да предоставят помощта на Friеl Acerra и който отговаря на изискванията на параграф 38 от Насоките от 2007 г. В този документ ясно се определят инвестиционният проект (захранваната с биогорива електроцентрала) и размерът на помощта (максимум 19,5 млн. EUR) и се поставя условие за уведомление до Комисията и за нейното одобрение.
(91)
Тъй като работата по проекта e започнала през февруари 2006 г. - повече от година и половина преди датата на този документ, Комисията счита, че проектът, за който е изпратено уведомление, не отговаря на изискванията за стимулиращ ефект, предвидени в параграф 38 от Насоките от 2007 г. (37). Уведомлението за проекта е изпратено едва на 16 юли 2008 г. Прието през октомври 2007 г. решение на регионалните власти, което съдържа условен ангажимент за предоставяне на помощ, не може да се разглежда като решаващ фактор, предоставящ на Friеl Acerra стимул за осъществяване на инвестиционен проект, който всъщност е започнал със закупуването на централата през февруари 2006 г. Приетото през октомври 2007 г. решение на регионалните власти не може да бъде счетено за достатъчно за доказване на стимулиращия ефект на помощта, дори ако се приеме, че датата, на която е започнала работата по проекта, е датата на първите строителни работи, извършени от Friеl Acerra през юли 2007 г., тъй като тези работи също предхождат решението.
5.4.1.6. Протокол от проведено на 6 октомври 2005 г. заседание на комисията за надзор на изпълнението на програмното споразумение от 15 юли 2005 г.
(92)
Като доказателство за наличието на стимулиращ ефект за проекта на Friеl Acerra италианските власти допълнително се позовават и на протокола от провелото се на 6 октомври 2005 г. заседние на комисията за надзор на изпълнението на програмното споразумение от 15 юли 2005 г. Според протокола от това заседание представителят на NGP за първи път посочва Fri-El Group като потенциален инвеститор, който е проявил интерес към поемането на закритата електроцентрала. Посочено е, че интересът на Fri-El Group е мотивиран от наличието на регионална помощ за сектора, която би могла да намали финансовите разходи на промишления обект, който по това време не е бил твърде конкурентоспособен.
(93)
Комисията счита, че наличието на това изявление в протокола не предполага твърдо и обвързващо намерение от страна на италианските власти да предоставят помощ за инвестиционния проект, подлежаща освен това на одобрение от Комисията. Изявлението е направено от представител на NGP, дружество в затруднено положение, което търси купувач за закритата си електроцентрала. Комисията отбелязва също, че протоколът не съдържа никакви изявления от страна на италианските власти, които да потвърждават, че очакванията на Fri-El Group за регионална инвестиционна помощ ще бъдат изпълнени.
(94)
Комисията подчертава, че писмото за намерение несъмнено трябва да бъде писмен документ с произход от органа, компетентен да предостави помощта, а не от представителя на дружество, което не е получател на помощта и което има интерес от продажбата на въпросния актив (топлоелектрическата централа). Освен това този протокол не отговаря на минималните изисквания, предвидени в параграф 38 от Насоките от 2007 г. относно съдържанието на писмото за намерение.
5.4.1.7. Вътрешни документи на дружеството
(95)
Що се отнася до другите документи, предоставени от италианските власти (вж. съображение 54), Комисията счита, че в контекста на ясната формулировка на последното изречение на параграф 38 от Насоките от 2007 г. и факта, че писмото за намерение трябва да бъде с произход от органа, компетентен да предостави помощта, вътрешните документи на дружеството не могат да се считат за равностойни на писмо за намерение, което демонстрира намерението на властите да предоставят помощ за регионален инвестиционен проект.
(96)
При всички случаи тези документи всъщност по-скоро потвърждават, че решението за инвестиране е било взето без твърд и обвързващ ангажимент от италианските власти да предоставят помощта. По-специално, във вътрешен доклад от 26 януари 2006 г. е направена оценка на финансовата осъществимост на проекта със и без регионална помощ. Това показва, че са разглеждани и двете хипотези. В доклада се заключава, че ако Friеl Acerra не получи регионална инвестиционна помощ, проектът би бил по-нерентабилен и по-рисков. Въпреки това, само няколко седмици по-късно - на 9 февруари 2006 г., Friеl Acerra дава ход на инвестицията чрез придобиване на закритата електроцентрала на NGP. Нито италианските власти, нито получателят твърдят, че между 26 януари 2006 г. и 9 февруари 2006 г. е имало някакво събитие, което може да е указало или потвърдило намерението на италианските власти да предоставят помощ.
5.4.1.8. Заключение: няма стимулиращ ефект
(97)
Поради това Комисията счита, че проектът, за който е изпратено уведомление, не отговаря на условията по отношение на стимулиращия ефект на ad hoc помощ, посочени в параграф 38 от Насоките от 2007 г., в който се предвижда, че стимулиращият ефект трябва да се докаже преди започване на работата по проекта с писмо за намерение от компетентните органи, в което се посочва, че инвестиционният проект по принцип може да получи помощ, подлежаща на одобрение от Комисията.
5.4.2. Принос за една последователна стратегия за регионално развитие (параграф 10 от Насоките от 2007 г.)
(98)
Най-напред Комисията напомня, че съгласно параграф 10 от Насоките от 2007 г. ad hoc регионалната помощ трябва да се разглежда като допустима само по изключение. Поради това държавата-членка трябва да докаже, че ad hoc регионалната помощ способства за регионалното развитие чрез пораждането на положителни ефекти по отношение например на създаването на работни места (брой на работните места, създадени пряко и косвено от инвестицията), трансфера на обучение и знания, умножаване и разпростиране на положителни ефекти, които генерират допълнителни инвестиции от свързани доставчици на услуги и производители, като същевременно ограничава нарушаването на конкуренцията.
(99)
Комисията взема предвид факта, че прякото създаване (или запазване) на 25 работни места и косвеното разкриване на 10 работни места действително представляват принос за регионалното развитие. Комисията обаче счита, че броят на създадените работни места е очевидно непропорционален на сумата, която се предоставя като помощ - 19,5 млн. EUR, което означава, че ad hoc помощта за пряко създадено работно място е 780 000 EUR; непропорционалността е особено впечатляваща в сравнение с голям брой мерки за ad hoc регионална помощ, които Комисията е одобрила през последните години (38), при които средната помощ за запазено или създадено работно място е под 70 000 EUR. Това заключение остава в сила дори ако се има предвид фактът, че разходите за създаване или запазване на работни места могат да се различават между отделните държави-членки.
(100)
На второ място, Комисията счита, че формалните условия, определени за производството на електроенергия в различните документи за програмиране и планиране на регионалното развитие (39), по-специално целта за мощност от 200 MW за производство на електроенергия от биомаса до 2013 г., определена в регионалния план за природосъобразна енергия от 2008 г., не осигуряват съществен и значим аргумент за тази ad hoc регионална помощ. Приносът на електроцентралата на Friel Acerra, която е с мощност 74,8 MW и годишно производство от 600 GWh, е незначителен в сравнение с общия регионален дефицит на електроенергия от 15 000 GWh годишно. Комисията счита, че наличието на функциониращ енергиен пазар не оправдава нуждата от тази конкретна инвестиция. Комисията признава, че инвестиционният проект може да спомогне за постигане на други формални цели, поставени в различни документи за регионално програмиране, но смята, че приносът му по отношение на електроенергията, произведена от възобновяеми източници, едва ли е достатъчно оправдание за ad hoc регионална помощ за едно дружество.
(101)
По време на етапа на уведомление италианските власти многократно заявиха, че електроцентралата ще произвежда енергия за промишлената зона Acerra, като предпазва предприятията, които ще се установят там, от риска от сривове в електрозахранването. Този аргумент отпадна на етапа на официално разследване, тъй като Италия потвърди, че Friеl Acerra трябва да продава продукцията си на енергийния пазар, като се свърже с националната мрежа (40). Поради това отпада един от основните доводи, приведен за обосновка по време на уведомлението, тъй като произведената от Friеl Acerra електроенергия ще бъде продавана на националния енергиен пазар, а работещата с биогорива нова електроцентрала е пряко свързана с националната мрежа.
(102)
С оглед на информацията, предоставена от италианските власти по време на официалното разследване, Комисията взема под внимание аргумента, че развитието на промишлената зона Acerra може да бъде засегнато по неблагоприятен начин, ако инвестиционният проект Friеl Acerra бъде прекратен, тъй като това би дало още един негативен сигнал на потенциалните инвеститори в региона, който вече е силно засегнат от социални и икономически затруднения. Другите предприятия, които са проявили интерес към установяване на територията на промишлената зона, може да се оттеглят, което би оказало допълнително негативно влияние върху западнал градски район, който вече е в криза. Трябва обаче да се отбележи, че ако дадена мярка за помощ няма предварителен стимулиращ ефект, фактът, че Комисията я обявява за несъвместима не може да попречи на други инвеститори да се установят на територията на същия промишлен обект или да лиши други мерки за помощ от собствения им стимулиращ ефект.
(103)
Накрая Комисията отбелязва, че италианските власти не са представили конкретни данни, които доказват, че инвестицията би довела до трансфер на обучение или знания, до умножаване или разпростиране на положителни ефекти, подобни на ефектите, демонстрирани в повечето случаи на ad hoc регионална помощ, одобрени от Комисията през последните години (41).
(104)
Поради посочените тук причини и като се имат предвид следваната в миналото практика, както и всички възможни приложими фактори (ограниченият брой на работните места, създадени пряко и косвено от проекта; незначителният принос за регионалната енергийна политика; липсата на пряка доставка на енергия за промишлената зона липсата на ефект на разпростиране, и най-вече че посоченият по-горе цялостен размер на помощта за създадено или запазено работно място очевидно е бъде прекомерен), Комисията заключава, че инвестицията не допринася за постигане на една последователна стратегия за регионално развитие съгласно изискванията на параграф 10 от Насоките от 2007 г.
5.4.3. Приемливи разходи (параграфи 34, 35 и 36 и 50-56 от Насоките от 2007 г.)
(105)
Независимо от икономическата обосновка, предоставена от италианските власти, прехвърлянето на активите (електроцентралата) от NGP на Friеl Acerra не е осъществено в пълно съответствие с правилата. Купувачът Friеl Acerra потвърждава, че към момента на прехвърлянето NGP e упражнявало контрол върху него с 90,5 % от дяловете.
(106)
Въпреки това, временното дялово участие на NGP във Friеl Acerra изглежда е свързано с избрания метод на прехвърляне на съществуващата централа между две официално независими страни, при който клон на предприятие на една от страните е бил прехвърлен на другата страна под формата на непарична вноска в капитала. Клонът на предприятието на NGP е станал вноска в съвместното предприятие, след което дяловете са били продадени на Friеl Group; след приключването на сделката двете дружества отново са станали независими. Изискването цената на закритата топлоелектрическа централа да бъде оценена от независим експерт е било изпълнено в съответствие с принципите и целта на параграф 35 от Насоките от 2007 г.
(107)
Комисията заключава, че формално прехвърлянето на закритата топлоелектрическа централа не съответства напълно на параграф 35 от Насоките от 2007 г., съгласно който даден обект трябва да бъде „закупен от независим инвеститор“, но че във всички случаи той е бил спазен по същество. Платената от Friеl цена за закритата електроцентрала е била стойността, оценена от независим експерт, и скоро след приключване на прехвърлянето на активите купувачът е станал независим от продавача NGP.
(108)
По отношение на другите използвани активи, включени в приемливите разходи, Комисията приема представената от италианските власти и от Friеl Acerra обосновка, че дори да не е имало никаква официална ex ante оценка от независим експерт, прехвърлянето на използваните резервоари за гориво е било осъществено между две независими страни при пазарни условия. Платената за тези активи цена съответства на пазарната цена, както е потвърдено в новия документ, изготвен от същия независим експерт, който преди това е оценил стойността на закритата електроцентрала.
(109)
Следователно придобиването на активите, пряко свързани с обекта, т.е. закритата топлоелектрическа централа и използваните резервоари за гориво, може да бъде счетено за първоначална инвестиция по смисъла на параграф 35 от Насоките от 2007 г.
5.4.4. Съвместимост с Насоките от 2007 г.
(110)
Въпреки че някои от предвидените в Насоките от 2007 г. изисквания за регионална инвестиционна помощ са изпълнени, Комисията заключава, че не са изпълнени споменатите по-горе задължения за регионална ad hoc помощ за инвестиционен проект по отношение на стимулиращия ефект и регионалния принос. Поради това Комисията заключава, че мярката не може да бъде обявена за съвместима в съответствие с член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС и с Насоките от 2007 г.
5.5. Съвместимост с Насоките за опазване на околната среда от 2008 г.
(111)
Нито на етапа на предварителната оценка, нито на етапа на официалното разследване италианските власти не са предоставили отговор по отношение на становището на Комисията, че Насоките за опазване на околната среда изглеждат по-целесъобразни за оценката на мерки от този вид, при които целите и инвестициите са свързани с енергетиката и околната среда (използваща биогорива електроцентрала).
(112)
В раздел 1.3.4 от Насоките за опазване на околната среда от 2008 г. се изисква мерките да имат стимулиращ ефект. Поради това в точка 27 се предвижда, че „трябва да се провери дали въпросната инвестиция не би била предприета без държавна помощ.“
(113)
Както е разяснено в раздел 5.4.1 по-горе, в настоящия случай инвестицията е предприета преди органът, който е бил компетентен за предоставянето на помощта, изрично да е изразил каквото и да било твърдо намерение действително да направи това. Следователно помощта, за която е изпратено уведомление, не може да има какъвто и да било стимулиращ ефект и дори само поради тази причина изискванията на Насоките за опазване на околната среда от 2008 г. не са спазени.
(114)
Освен това Комисията отбелязва, че въпреки отправената за тази цел изрична покана Италия не е предоставила информацията, необходима с цел да се докаже, че мярката изпълнява условията за предоставяне на инвестиционна помощ за възобновяема енергия, посочени в Насоките за опазване на околната среда от 2008 г. (точки 102-106).
(115)
Комисията посочва, че държавата-членка е тази, която трябва да докаже, че дадена мярка за помощ е съвместима (42). Тъй като Италия не е предоставила информация по този въпрос, Комисията не разполага с достатъчно информация, въз основа на която да направи заключение за спазването на останалите критерии от Насоките за опазване на околната среда от 2008 г.
(116)
Комисията заключава, че мярката за помощ не може да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар, нито с член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, с Насоките за опазване на околната среда от 2008 г. или с която и да било от другите клаузи за изключения по ДФЕС. Поради това мярката следва да бъде забранена.
6. ЗАКЛЮЧЕНИЯ
(117)
В решението си за откриване на официална процедура по разследване Комисията разяснява защо има съмнения, че разглежданата мярка може да се ползва от изключението по член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС; причините са представени в обобщен вид в раздел 3 от настоящото решение. Тези съмнения не бяха разсеяни напълно от информацията и твърденията, съдържащи се в становищата, предоставени от италианските власти и от получателя на помощта.
(118)
Комисията заключава, че ad hoc регионалната помощ в полза на Friеl Acerra, за която италианските власти са изпратили уведомление и която е описана в раздел 2 от настоящото решение, не изпълнява всички изисквания, предвидени в Насоките от 2007 г. за съвместимост с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС, нито всички изисквания, предвидени в Насоките за опазване на околната среда от 2008 г. за съвместимост с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС. Няма други основания за съвместимост, които могат да бъдат приложени.
(119)
Тъй като не може да се ползва от нито едно от другите изключения, предвидени в ДФЕС, мярката за помощ не може да бъде приведена в действие. Според италианските власти помощта все още не е предоставена; поради това не е необходимо да се разпорежда нейното възстановяване.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ в размер на 19,5 млн. EUR, която Италия планира да предостави на Fri-El Acerra S.r.l., е несъвместима с вътрешния пазар.
Поради това не се разрешава привеждането в действие на помощта.
Член 2
Италия уведомява Комисията в срок от два месеца от датата на уведомлението за настоящото решение за мерките, предприети за неговото спазване.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Италианската република.
Съставено в Брюксел на 15 септември 2010 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-15 ta' Settembru 2010
dwar l-għajnuna mill-Istat li l-Italja għandha l-intenzjoni li timplimenta favur Fri-El Acerra S.r.l. C 8/09 (ex N 357/08)
(notifikata bid-dokument numru C(2010) 6159)
(It-test bit-Taljan biss hu awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/110/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, b’mod partikolari l-Artikolu 108, paragrafu 2, l-ewwel subparagrafu,
Wara li kkunsidrat il-ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, b’mod partikolari l-Artikolu 62, paragrafu 1, punt a),
Wara li stiednet lil dawk kollha interessati biex iressqu l-osservazzjonijiet tagħhom b’konformità mal-artikoli msemmija (1) u wara li kkunsidrat l-osservazzjonijiet li rċeviet,
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
It-22 ta’ Mejju 2008 saret laqgħa ta’ notifika minn qabel bejn is-servizzi tal-Kummissjoni u l-awtoritajiet Taljani.
(2)
Permezz ta’ komunikazzjoni elettronika tas-16 ta’ Lulju 2008, reġistrata lill-Kummissjoni fl-istess jum, l-awtoritajiet Taljani għarrfu lill-Kummissjoni, skont l-Artikolu 108, paragrafu 3 tat-TFUE, l-intenzjoni li jagħtu għajnuna ad hoc lil Fri-El Acerra S.r.l.
(3)
B’ittri tat-2 ta’ Settembru 2008 (D/53398) u tat-12 ta’ Diċembru 2008 (D/54895), il-Kummissjoni talbet aktar informazzjoni, li l-awtoritajiet Taljani taw b’ittri tal-1 ta’ Ottubru 2008 (A/20101), tat-22 ta’ Ottubru 2008 (A/22018) u tad-19 ta’ Jannar 2009, din tal-aħħar reġistrata lill-Kummissjoni fil-21 ta’ Jannar 2009 (A/1460).
(4)
Fl-10 ta’ Marzu 2009, il-Kummissjoni ddeċidiet li tagħti bidu għall-proċedura skont l-Artikolu 108, paragrafu 2 tat-TFUE dwar l-għajnuna msemmija. Id-deċiżjoni li tinbeda l-proċedura kienet ippubblikata fl-24 ta’ April 2009 fil-Ġurnal Uffiċjali (2). Il-Kummissjoni stiednet lil dawk kollha interessati biex iressqu l-osservazzjonijiet tagħhom rigward il-każ.
(5)
Fil-15 ta’ Mejju 2009, il-benefiċjarju tal-għajnuna Fri-El Acerra S.r.l., ressaq l-osservazzjonijiet tiegħu rigward id-deċiżjoni dwar il-ftuħ tal-proċedura (A/11823). Fid-9 ta’ Ġunju2009 dawn l-osservazzjonijiet intbagħtu lill-Italja biex tkun tista’ tikkummenta dwarhom (D/52516). Fis-7 ta’ Lulju 2009 l-awtoritajiet Taljani talbu estensjoni ta’ tliet xhur biex iressqu l-osservazzjonijiet tagħhom (A/16162). Fl-20 ta’ Awwissu 2009, is-servizzi tal-Kummissjoni rrispondew (D/53581) billi ffissaw skadenza ġdida ta’ xahar. Fl-10 ta’ Settembru 2009 l-awtoritajiet Taljani talbu (A/19513) laqgħa urġenti mas-servizzi tal-Kummissjoni biex jiddiskutu l-każ; fit-18 ta’ Settembru 2009 ressqu l-osservazzjonijiet tagħhom (A/20172) biex ikunu diskussi fil-laqgħa, li saret fi Brussell fl-24 ta’ Settembru 2009 fil-preżenza tal-avukati li jirrappreżentaw il-konċessjonant (ir-Reġjun tal-Campania) u l-benefiċjarju (Fri-El Acerra S.r.l.).
(6)
B’ittra tal-21 ta’ Ottubru 2009 (D/54421) is-servizzi tal-Kummissjoni ħeġġew lill-awtoritajiet Taljani biex iressqu l-informazzjoni u d-dokumenti supplimentari miftehmin fil-laqgħa. Fit-2 ta’ Novembru 2009 l-awtoritajiet Taljani sa fl-aħħar ressqu dawn id-dokumenti u l-informazzjoni, reġistrati lill-Kummissjoni fl-istess jum (A/23266). B’ittra tat-23 ta’ Diċembru 2009 (D/55541) is-servizzi tal-Kummissjoni talbu lill-awtoritajiet Taljani biex jippreżentaw, jekk kemm il-darba kienu disponibbli, dokumenti oħra. B’ittra tal-1 ta’ Frar 2010 (A/1892) l-awtoritajiet Taljani ppreżentaw diversi dokumenti, l-aktar tal-benefiċjarju tal-għajnuna. L-Italja fl-aħħar nett tat kjarifiki oħra b’messaġġ mibgħut bil-posta elettronika fil-5 ta’ Mejju 2010.
2. DESKRIZZJONI DETTALJATA TAL-MIŻURA TAL-GĦAJNUNA
(7)
L-awtoritajiet Taljani nnotifikaw l-intenzjoni tagħhom li jagħtu, fl-ambitu tal-linji gwida dwar l-għajnuna mill-Istat b’għan reġjonali għall-2007-2013 (3) (minn hawn ‘il quddiem imsejħa “il-linji gwida tal-2007”), għajnuna reġjonali ad hoc favur Fri-El Acerra S.r.l. għal xogħol ta’ tiġdid u tibdil ta’ impjant tal-enerġija termoelettrika li ma baqax jintuża f’impjant tal-enerġija elettrika li jaħdem biż-żejt veġetali (bijolikwidi) f’Acerra (il-Campania). Il-Campania huwa reġjun li jikkwalifika għall-għajnuna b’għan reġjonali (NUTS II) skont l-Artikolu 107, paragrafu 3, punt a) tat-TFUE, b’livell massimu ta’ għajnuna reġjonali għal kumpaniji kbar ta’ 30 % tas-sussidju gross ekwivalenti (SGE) konformi mal-Mappa tal-għajnuna mill-Istat b’għan reġjonali għall-Italja 2007-2013 (4). Permezz tal-għajnuna, l-awtoritajiet Taljani kellhom il-ħsieb li jippromwovu l-iżvilupp reġjonali.
2.1. Il-benefiċjarju tal-għajnuna
(8)
Il-kumpanija Fri-El Acerra S.r.l (minn hawn ‘il quddiem imsejħa “Friel Acerra”) hija l-benefiċjarju tal-għajnuna. Friel Acerra twaqqfet bħala kumpanija b’responsabbiltà limitata fl-20 ta’ Diċembru 2005, 95 % minnha kkontrollata minn Fri-El Acerra Holding S.r.l. u 5 % minn NGP S.p.A. (minn hawn ‘il quddiem imsejħa “NGP”), is-sid tal-impjant tal-enerġija termoelettrika li ma baqax jintuża. Fid-9 ta’ Frar 2006, il-kumpanija NGP żiedet temporanjament is-sehem tagħha fi Friel Acerra minn 5 % għal 90,5 %, minflok l-għoti lil Friel Acerra tal-fergħa tal-impjant tal-enerġija elettrika. Ftit jiem wara, fl-20 ta’ Frar 2006, is-sehem ta’ NGP tnaqqas għal 49 % u ftit xhur wara, fl-10 ta’ Ottubru 2006, reġa’ niżel għal 5 %.
(9)
Meta saret in-notifika dwar il-miżura, 95 % ta’ Friel Acerra kien ikkontrollat minn Fri-El Acerra Holding S.r.l., waqt li l-5 % l-ieħor kien ikkontrollat minn NGP. F’Jannar 2009 l-awtoritajiet Taljani infurmaw lill-Kummissjoni li, fil-11 ta’ Diċembru 2008, NGP kienet iddeċidiet li tirtira s-sehem tagħha fi Friel Acerra. Għalhekk, Friel Acerra bħalissa hija kkontrollata 100 % minn Fri-El Acerra Holding S.r.l., kumpanija kkontrollata mill-grupp Fri-El Green Power S.p.A.
(10)
Il-grupp Fri-El Green Power S.p.A. (minn hawn ‘il quddiem imsejjaħ “il-grupp Friel”) twaqqaf fl-1994 fil-provinċja ta’ Bolzano mit-tliet aħwa Gostner u jopera fil-qasam tal-produzzjoni u l-bejgħ ta’ elettriku minn sorsi rinnovabbli. Iktar preċiżament, il-grupp Friel jopera fil-qasam tal-produzzjoni tal-enerġija mir-riħ u jipproduċi enerġija elettrika fi 19-il impjant għall-produzzjoni tal-enerġija mir-riħ fl-Italja. Il-proġett ta’ investiment ta’ Acerra huwa l-ewwel wieħed li bħala parti minnu l-grupp li jinkludi lill-benefiċjarju jipproduċi enerġija minn bijomassa likwida, waqt li impjanti oħra tal-enerġija elettrika li jaħdmu bil-bijomassa u l-bijogass għadhom fil-fażi ta’ żvilupp (5).
(11)
NGP twaqqfet fl-2003 wara li Montefibre, kumpanija li tipproduċi akriliku u fibri tal-polijester, waqqfet il-produzzjoni tagħha ta’ polimeri tal-polijester f’Acerra. NGP għaddiet minn diffikultajiet finanzjarji u bbenefikat minn għajnuna għar-ristrutturazzjoni, notifikata lill-Kummissjoni (NN15/2007, C14/2007), b’ammont totali ta’ EUR 20,87 miljun. Il-Kummissjoni approvat l-għajnuna lil NGP fis-16 ta’ Lulju 2008 (6). Il-bejgħ tal-impjant tal-enerġija termoelettrika li ma baqax jintuża kien wieħed mill-elementi tal-pjan ta’ ristrutturazzjoni li ġie ppreżentat mill-awtoritajiet Taljani.
(12)
Fl-2006, l-awtoritajiet Taljani pprovdew dejta li tikkonferma li l-benefiċjarju tal-għajnuna u l-grupp Friel ikkwalifikaw bħala SMEs.
(13)
Waqt li kienet qed issir il-valutazzjoni, l-awtoritajiet Taljani pprovdew informazzjoni dwar l-iżviluppi tas-sehem fil-proprjetà tal-benefiċjarju tal-għajnuna, li minnha jirriżulta li meta ġiet trasferita l-proprjetà tal-impjant tal-enerġija elettrika li ma baqax jintuża, (Frar 2006), NGP, li kienet il-proprjetarja preċedenti tal-assi, kellha sehem ta’ 90,5 % ta’ Friel Acerra. Wara, matul l-2006, is-sehem ta’ NGP fi Friel Acerra niżel għal 5 %.
2.2. Il-proġett ta’ investiment
(14)
Il-proġett ta’ investiment notifikat ġie implimentat fir-Reġjun tal-Campania, fiż-żona industrijali ta’ Acerra. Il-proġett jirrigwarda x-xiri tal-impjant tal-enerġija termoelettrika li ma baqax jintuża li huwa proprjetà ta’ NGP u t-tibdil tiegħu f’impjant tal-enerġija elettrika li jaħdem b’żejt veġetali, l-aktar żejt tal-palm.
(15)
L-impjant il-ġdid tal-enerġija elettrika huwa magħmul minn erba’ magni Wärtsilä tat-tip 18V46 li jaħdmu bil-kombustjoni, ta’ qawwa unitarja ta’ 17,2 MW u minn turbina tal-fwar ta’ 6 MW. Il-produzzjoni totali tal-impjant, f’dak li huma enerġija elettrika u sħana, tlaħħaq 74,8 MW.
(16)
L-awtoritajiet Taljani ddikjaraw li l-proġett beda jitwettaq f’Lulju 2007 u li kellu jitlesta fl-2009. Madankollu, il-proċeduri għax-xiri tal-impjant il-qadim tal-enerġija elettrika nbdew fi Frar 2006. Skont informazzjoni li ġiet ippubblikata, l-impjant tal-enerġija elettrika li jaħdem bil-bijokarburant ilu jitħaddem mill-2009 (7).
(17)
Ġie nnutat li l-awtoritajiet Taljani għaddew l-awtorizzazzjonijiet u l-liċenzji dwar il-konformità tal-proġett ta’ investiment mar-regoli ambjentali nazzjonali u Ewropej lill-Kummissjoni.
2.3. Kostijiet ammissibbli tal-proġett
(18)
Il-kostijiet totali ammissibbli tal-investiment relatati mal-proġett jammontaw għal valur nominali (8) ta’ EUR 80,635 miljun, li minnhom EUR 3,3 miljun ntefqu għall-iddisinjar u fi studji ta’ fattibbiltà, EUR 60,920 miljun ntefqu f’makkinarju u fi stallazzjonijiet ġodda (l-impjant il-ġdid tal-enerġija elettrika li jitħaddem bil-bijokarburant), waqt li d-differenza ntużat biex tinxtara l-infrastruttura eżistenti u biex isiru xogħlijiet ta’ bini u xogħlijiet simili oħra. Il-kostijiet għax-xiri tal-infrastruttura eżistenti jinkludu l-kostijiet għax-xiri tal-impjant tal-enerġija termoelettrika li ma baqax jintuża (EUR 8,296 miljun) u tat-tankijiet tal-azzar (EUR 4,2 miljun) li qabel kienu proprjetà ta’ NGP.
(19)
L-Italja għaddiet lill-Kummissjoni d-dettalji tax-xiri minn Friel Acerra tal-impjant tal-enerġija elettrika li NGP ma baqax juża, u spjegat li NGP, fil-kuntest ta’ sottoskrizzjoni għal żieda fil-kapital ta’ Friel Acerra, għadditilha l-fergħa tagħha tal-kumpanija relatata mal-impjant tal-enerġija elettrika b’valur totali ta’ EUR 8 296 520, li minnhom EUR 3 771 043 f’dejn ma’ partijiet terzi, u d-differenza (imqarrba għal EUR 4,525 miljun) attribwita għal riservi kapitali. L-awtoritajiet Taljani pprovdew rapport estern magħmul minn esperti biex jiġi kkonfermat il-valur tal-impjant tal-enerġija elettrika.
(20)
L-Italja pprovdiet ukoll kopja tal-ftehim dwar il-bejgħ tat-tankijiet, li ġie ffirmat minn Friel Acerra u NGP, għall-prezz miftiehem ta’ EUR 4,2 miljun. Minkejja t-talba tal-Kummissjoni, waqt il-fażi tal-valutazzjoni preliminari l-awtoritajiet Taljani ma pprovdewx valutazzjoni esterna li tikkonferma l-valur imsemmi.
(21)
L-awtoritajiet Taljani jiddikjaraw li l-ispejjeż li ħallas il-benefiċjarju tal-għajnuna kienu ta’ EUR 35 miljun fl-2007 u ta’ EUR 45,635 miljun fl-2008.
2.4. Finanzjament tal-investiment
(22)
L-awtoritajiet Taljani nnotifikaw li EUR 21 miljun, li jikkorrispondu għal 25 % tal-ammont totali tal-kostijiet tal-investiment, jiġifieri EUR 80,635 miljun (valur nominali), kienu ġew finanzjati minn riżorsi ta’ Friel Acerra stess; EUR 19,5 miljun kienu jikkorrispondu għall-ammont tal-għajnuna, waqt li l-bqija kienu koperti minn self bankarju fuq medda ta’ żmien qasir u medju/fit-tul.
2.5. Bażi ġuridika tal-għajnuna ad hoc
(23)
L-awtoritajiet Taljani ddikjaraw li Friel Acerra bdiet il-proġett ta’ investiment għat-tiġdid u t-tibdil tal-impjant tal-enerġija elettrika ta’ Acerra fl-2006 (meta nxtara l-impjant tal-enerġija elettrika li ma baqax jintuża), skont impenn li sar bħala parti mill-Ftehim dwar il-pjan (Ftehim dwar il-pjan għall-implimentazzjoni koordinata tal-intervent fiż-żona ta’ kriżi industrijali ta’ NGP Spa ta’ Acerra). Skont l-awtoritajiet Taljani, l-effett tal-inċentivazzjoni għandu jitfassal skont il-Ftehim dwar pjan, meta jitqies il-valur ġuridiku vinkolanti tiegħu.
(24)
Il-Ftehim dwar il-pjan ġie ffirmat fil-15 ta’ Lulju 2005 mill-awtoritajiet nazzjonali, reġjonali u lokali ma’ NGP, Montefibre u Edison S.p.A. u jirrigwarda t-twaqqif ta’ NGP, kif ukoll attivitajiet oħra fiż-żona ta’ Acerra. Madankollu, il-Ftehim ma jsemmix l-għajnuna għax-xogħol ta’ tiġdid u tibdil tal-impjant tal-enerġija elettrika li ma baqax jintuża, iżda fiħ lista tal-investimenti u l-miżuri li għandhom isiru għar-ristrutturar ta’ NGP. Il-kumpanija tal-enerġija Edison S.p.A. (li m’għandhiex rabtiet ma’ Friel Acerra) dak iż-żmien dehret li kienet beħsiebha tinvesti fl-impjant eżistenti tal-enerġija elettrika, iżda fl-aħħar iddeċidiet li tirtira mill-operazzjoni. Il-Ftehim dwar il-pjan wara nbidel bi protokoll fis-6 ta’ April 2006 (9) u bi protokoll fit-8 ta’ April 2008.
(25)
Id-deċiżjoni tar-Reġjun tal-Campania li tikkonferma l-għoti ta’ għajnuna reġjonali ad hoc lil Friel Acerra għax-xoghol ta’ tiġdid u tibdil tal-impjant tal-enerġija elettrika ta’ Acerra ttieħdet fis-26 ta’ Ottubru 2007.
(26)
Fin-notifika inizjali, l-awtoritajiet Taljani pprovdew lista kronoloġika tal-ġrajjiet u infurmaw li d-dokumenti li ġejjin kellhom jiġu kkunsidrati bħala l-bażi ġuridika tal-għajnuna, b’mod partikolari:
-
Il-Protokoll tat-8 ta’ April 2008 li jibdel il-Ftehim dwar il-pjan, u
-
Id-Deċiżjoni tal-Kunsill Reġjonali tar-Reġjun tal-Campania Nru 1857 tas-26 ta’ Ottubru 2007 (10).
2.6. L-għajnuna
(27)
Il-miżura notifikat huwa dwar għajnuna biex issir stima, u biex isir tiġdid u tibdil, ta’ impjant eżistenti li kien ingħalaq. Dan jikkonsisti f’sussidju dirett ta’ ammont totali ta’ EUR 19,5 miljun, bħala valur nominali.
3. IR-RAĠUNIJIET GĦALIEX INBEDA L-PROĊEDIMENT TA’ INVESTIGAZZJONI FORMALI
(28)
Wara valutazzjoni preliminari tal-miżura, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar il-kompatibbiltà tal-għajnuna notifikata mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107, paragrafu 3, punt c) tat-TFUE fid-dawl tal-linji gwida tal-2007, u ddeċidiet li tagħti bidu għall-proċediment imsemmi fl-Artikolu 108, paragrafu 2 tat-TFUE. Fid-deċiżjoni tagħha, il-Kummissjoni esprimiet id-dubji li ġejjin.
Effett tal-inċentivazzjoni
(29)
Il-Kummissjoni tiddubita li l-kundizzjoni dwar l-effett ta’ inċentivazzjoni mfissra fil-punt 38 tal-linji gwida tal-2007 ġiet issodisfata: “Fil-każ ta’ għajnuna ad hoc, l-awtorità kompetenti għandha tkun ħarġet dikjarazzjoni dwar l-intenzjonijiet tagħha rigward l-għoti tal-għajnuniet qabel jinbdew ix-xogħlijiet fuq il-proġett, bil-kundizzjoni li l-miżura tkun ġiet approvata mill-Kummissjoni”. Id-dokument imsemmi mill-awtoritajiet Taljani bħala dikjarazzjoni ta’ intenzjoni (il-Ftehim dwar il-pjan tal-15 ta’ Lulju 2005) ma deherx li ssodisfa dawn il-kundizzjonijiet, minħabba li ma jipprovdix għajnuna għall-proġett u ma jsemmix lill-benefiċjarju tal-għajnuna, il-proġett u l-ammont totali tal-għajnuna. Il-benefiċjarju tal-għajnuna ġie stabbilit b’mod formali aktar tard, fl-20 ta’ Diċembru 2005. Skont l-informazzjoni li kellha l-Kummissjoni, il-proġett ġie kkomunikat fi Frar 2006 meta nxtara l-impjant tal-enerġija termoelettrika li ma baqax jintuża (l-ewwel kostijiet ammissibbli fl-ambitu tal-għajnuniet notifikati), waqt li d-dokument li jista’ jitqies bħala dikjarazzjoni ta’ intenzjoni skont il-punt 38 tal-linji gwida tal-2007 inħareġ mir-Reġjun tal-Campania ħafna aktar tard, fis-26 ta’ Ottubru 2007.
Kositjiet ammissibbli
(30)
Il-Kummissjoni tiddubita wkoll li parti mill-assi eżistenti (l-impjant tal-enerġija termoelettrika li ma baqax jintuża) inxtrat minn investitur indipendenti skont il-punti 34 u 35 tal-linji gwida tal-2007, li jindikaw: “F’każ ta’ xiri ta’ stabbiliment, għandhom jitqiesu esklussivament il-kostijiet għax-xiri tal-assi minn partijiet terzi”, u “Anki x-xiri tal-assi relatati b’mod dirett ma’ impjant jista’ jitqies bħala li hu investiment inizjali bil-kundizzjoni li l-impjant […] jinxtara minn investitur indipendenti”. Meta kienet għadha qed topera, Friel Acerra, il-benefiċjarja tal-għajnuna, kienet ikkontrollata minn NGP, li kienet propjretarja tal-assi. B’mod iktar preċiż, NGP kellha sehem ta’ 90,5 % ta’ Friel meta sar it-trasferiment tal-assi: fid-9 ta’ Frar 2006, il-kapital ta’ Friel Acerra żdied minn EUR 10 000 għal EUR 100 000, u din iż-żieda ta’ kapital ġiet sottoskritta esklussivament minn NGP. B’hekk, NGP żiedet temporanjament is-sehem tagħha fi Friel Acerra minn 5 % għal 90,5 %. Wara t-trasferiment li sar fid-9 ta’ Frar 2006, il-proċess li wassal għall-irtirar ta’ NGP bħala azzjonista b’maġġoranza fi Friel Acerra sar kważi b’mod immedjat. Kif diġà ġie spjegat fil-punt 8, ftit jiem wara (fl-20 ta’ Frar 2006), is-sehem ta’ NGP tnaqqas għal 49 %, u ftit xhur wara (fl-10 ta’ Ottubru 2006) għal 5 %.
(31)
Mhuwiex ċar jekk ix-xiri ta’ aktar assi eżistenti (tankijiet) li sar wara minn NGP seħħx “skont il-kundizzjonijiet tas-suq”, kif stabbilit fil-punti 34 u 52 tal-linji gwida tal-2007. L-awtoritajiet Taljani ma pprovdew l-ebda rapport minn espert indipendenti, li jistabbilixxi b’mod ċar il-prezz tas-suq tat-tankijiet.
Kontribut għall-iżvilupp reġjonali
(32)
Il-kontribut f’livell reġjonali tal-għajnuna ad hoc favur Friel Acerra ma ġiex ippruvat kif stabbilit fil-punt 10 tal-linji gwida tal-2007: “Meta jkun previst, skont ċirkostanzi eċċezzjonali, li tingħata għajnuna individwali ad hoc lil impriża waħda […], huwa l-Istat Membru li għandu juri li l-proġett jikkontribwixxi għal strateġija għall-iżvilupp reġjonali koerenti”. Il-ħolqien ta’ (jew li jinżamm) 25 post tax-xogħol, meta titqies l-għajnuna ta’ EUR 19,5 miljun, u l-kontribut tal-impjant tal-enerġija elettrika li jaħdem bil-bijokarburant u li għandha kapaċità ta’ 75 MW għas-soluzzjoni tad-defiċit enerġetiku tar-reġjun ta’ 2 489 MW jidhru li mhumiex biżżejjed, u l-għajnuna mhijiex proporzjonali mal-impatt tal-proġett. Lanqas ma ġie ppruvat b’mod ċar il-kontribut tal-proġett biex terġa’ tingħata l-ħajja liż-żona industrijali ta’ Acerra.
(33)
Il-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet Taljani u lil partijiet terzi biex jikkummentaw dwar il-kwistjoni tal-kontribut effettiv tal-impjant il-ġdid tal-enerġija elettrika li jaħdem biż-żejt tal-palma għall-iżvilupp taż-żona ta’ Acerra u tar-Reġjun tal-Campania.
Rispett għar-regoli ambjentali
(34)
Fid-deċiżjoni tagħha, il-Kummissjoni talbet ukoll lill-awtoritajiet Taljani biex jikkummentaw dwar id-dispożizzjonijiet tal-Linji Gwida Komunitarji rigward l-Għajnuna mill-Istat għall-Ħarsien tal-Ambjent (11) (il-Linji Gwida dwar l-Ambjent tal-2008).
4. OSSERVAZZJONIJIET LI ĠEW IPPREŻENTATI MINN PARTIJIET TERZI U OSSERVAZZJONIJIET TAL-ISTAT MEMBRU
(35)
Kif issemma hawn fuq, il-Kummissjoni rċeviet osservazzjonijiet mill-benefiċjarju tal-għajnuna, Friel Acerra, fil-15 ta’ Mejju 2009. L-awtoritajiet Taljani kkummentaw dwar dawn l-osservazzjonijiet b’ittri tat-18 ta’ Settembru 2009 u tat-2 ta’ Novembru 2009. Wara talba oħra min-naħa tal-Kummissjoni, fl-1 ta’ Frar 2010 l-awtoritajiet Taljani għaddew id-dokumenti tal-benefiċjarju tal-għajnuna lill-Kummissjoni.
4.1. Sinteżi tal-osservazzjonijiet tal-benefiċjarju Friel Acerra
Effett tal-inċentivazzjoni
(36)
Dwar l-effett tal-inċentivazzjoni, Friel Acerra tirreferi għad-diversi dokumenti li ġew iffirmati mill-awtoritajiet Taljani bejn l-2004 u l-2008 biex terġa’ tingħata l-ħajja liż-żona industrijali ta’ Acerra. B’mod aktar speċifiku, Friel Acerra ssemmi l-Memorandum ta’ Ftehim tat-12 ta’ Mejju 2004 (12), il-Ftehim dwar il-pjan tal-15 ta’ Lulju 2005 (13), il-Ftehim Addizzjonali tal-Ftehim dwar il-pjan tas-6 ta’ April 2006 (14), kif ukoll id-Deċiżjoni tal-Kunsill Reġjonali tar-Reġjun tal-Campania Nru 1857 (15) u l-Ftehim Addizzjonali tal-Ftehim dwar il-pjan tat-8 ta’ April 2008 (16). L-argument ewlieni ta’ Friel Acerra huwa li d-dubji murija mill-Kummissjoni għad-deċiżjoni biex jinbeda l-proċediment ma jqisux għal kollox dawn id-dokumenti, u b’mod partikolari l-Ftehim dwar il-pjan iffirmat fil-15 ta’ Lulju 2005, li skont Friel Acerra huwa att li jorbot f’livell ġuridiku fir-rigward tal-għajnuna li tingħata għall-interventi kollha suċċessivi tagħha.
(37)
Fit-tieni laqgħa mit-tnejn li saru tal-kumitat inkarigat mill-implimentazzjoni tal-Ftehim dwar il-pjan, li saru rispettivament fid-29 ta’ Settembru u fis-6 ta’ Ottubru 2005 (u li fihom l-Italja għaddiet il-minuti lill-Kummissjoni), il-grupp Friel issemma mir-rappreżentant tal-NGP bħala investitur potenzjali, li huwa interessat li jixtri l-impjant il-qadim tal-enerġija elettrika bil-kundizzjoni li l-proġett ta’ investiment jingħata għajnuna reġjonali.
(38)
Friel Acerra jidhrilha li l-istennija leġittima kienet issaħħet permezz tal-ewwel modifika tal-Ftehim dwar il-pjan, li ġiet iffirmata fis-6 ta’ April 2006 mill-awtoritajiet Taljani u li fl-Artikolu 3 tagħha jiġi stabbilit, b’mod ċar, l-obbligu tar-Reġjun tal-Campania li jagħti appoġġ finanzjarju lill-proġett tal-impjant il-ġdid tal-enerġija elettrika li jaħdem bil-bijokarburant. Għalhekk, Friel Acerra jidhrilha li r-Reġjun tal-Campania kien ġurdikament marbut li jappoġġja l-investiment tiegħu ferm qabel is-7 ta’ Ġunju 2006, meta l-kumpanija ppreżentat l-ewwel talba formali tagħha għall-għajnuna. L-atti suċċessivi tar-Reġjun tal-Campania tas-26 ta’ Ottubru 2007 u tat-8 ta’ April 2008 kkonfermaw dan l-obbligu.
Kostijiet ammissibbli
(39)
Għal dak li jirrigwarda mal-kostijiet ammissibbli, Friel Acerra taqbel mal-Kummissjoni dwar il-fatt li meta sar it-trasferiment tal-assi (l-impjant tal-enerġija elettrika li ma baqax jintuża) iż-żewġ kumpaniji NGP u Friel Acerra ma kinux indipendenti, minħabba li NGP kienet tikkontrolla 90,5 % ta’ Friel Acerra. Madankollu, Friel Acerra ssostni li t-tranżazzjoni saret bil-kundizzjonijiet tas-suq, meta jitqies li l-prezz tal-bejgħ kien ġie ffissat għall-valur stabbilit minn espert indipendenti. Friel Acerra żżid tgħid li l-parteċipazzjoni ta’ NGP fil-kumpanija kienet niżlet għal 5 % matul l-2006 biss. Biex jiġu eliminati d-dubji kollha rigward vantaġġ possibbli għal NGP, fil-11 ta’ Diċembru 2008 l-grupp Friel xtara anki l-5 % li kien baqa’ mingħand NGP. Il-kumpanija għalhekk jidhrilha li l-kontroll temporanju ta’ NGP ma jirriflettix loġika ekonomika għal tul ta’ żmien medju u twil, iżda huwa r-riżultat ta’ proċedura speċifika magħżula għat-trasferiment tal-assi (l-impjant tal-enerġija elettrika li ma baqax jintuża).
(40)
Rigward il-prezz imħallas għall-assi l-oħra li Friel Acerra xtrat minn NGP (it-tankijiet), kif stabbilit fil-kuntratt preliminari tax-xiri tat-8 ta’ Marzu 2006, il benefiċjarju tal-għajnuna kkonferma li dan jirrifletti l-valur tas-suq tal-assi. Biex juri dan, il-benefiċjarju tal-għajnuna ppreżenta dokument ieħor bl-istima tal-valur tat-tankijiet, imħejji minn espert indipendenti li għamel stima tal-valur tal-impjant tal-enerġija elettrika li ma baqax jintuża. Din l-istima l-ġdida, imħejjija qabel l-2009 fil-fażi tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali, tagħmel referenza espliċita għall-prezzijiet tas-suq ta’ dawn l-assi użati kif stabbiliti f’Novembru 2008 u tikkonferma l-prezz imħallas lil NGP mill-benefiċjarju tal-għajnuna.
Kontribut għall-iżvilupp reġjonali
(41)
Rigward il-kontribut tal-proġett għall-iżvilupp reġjonali, Friel Acerra ssemmi l-ewwel nett il-25 post tax-xogħol ġdid li nħoloq. Il-kumpanija tenfasizza wkoll li l-impjant tal-enerġija elettrika li jaħdem bil-bijorkarburant jagħmel parti mill-istrateġija l-ġdida ta’ żvilupp taż-żona industrijali ta’ Acerra. Din l-istrateġija ta’ żvilupp tqis il-ħtieġa ta’ investimenti ġodda b’impatt baxx fuq l-ambjent (bħal pereżempju l-impjant tal-enerġija elettrika ta’ Friel Acerra li jaħdem bil-bijorkarburant). Barra minn hekk, minbarra ż-żona eks Montefibre, il-Konsorzju għaż-Żona ta’ Żvilupp Industrijali tal-Provinċja ta’ Napli (17) beħsiebu jbiddel iż-żona f’waħda ta’ innovazzjoni għall-industrija tal-ajrunawtika. Dan kollu jkollu impatt sinifikattiv fl-ambitu tal-impjiegi u l-ambjent u fuq il-kundizzjonijiet soċjali u ekonomiċi tar-reġjun, u l-impjant tal-enerġija elettrika ta’ Friel Acerra li jaħdem bil-bijorkarburant jikkontribwixxi b’mod pożittiv għal din l-istrateġija.
Rispett għar-regoli ambjentali
(42)
Fl-aħħar nett, rigward l-aspetti ambjentali, Friel Acerra tirreferi għall-istess dokumenti għall-pjanijiet tar-Reġjun tal-Campania msemmija qabel mill-awtoritajiet Taljani: il-linji gwida rigward l-iżvilupp sostenibbli fis-settur tal-enerġija tal-2002, li jistabbilixxu l-għanijiet tal-politika tar-Reġjun rigward l-enerġija, il-Pjan ta’ Azzjoni għall-iżvilupp ekonomiku reġjonali tal-2006 u l-pjan ambjentali dwar l-enerġija tal-2008. Il-kumpanija jidhrilha li dawn id-dokumenti kollha jindikaw b’mod ċar il-ħtieġa għal impjant tal-enerġija elettrika li jaħdem b’sorsi rinnovabbli fir-Reġjun tal-Campania.
4.2. Sinteżi tal-kummenti tal-Istat Membru
Effett tal-inċentivazzjoni
(43)
B’ittra tat-18 ta’ Settembru 2009, l-awtoritajiet Taljani ppreżentaw argument dettaljat dwar ir-rekwiżit tal-effett ta’ inċentivazzjoni stipulat fil-punt 38 tal-linji gwida tal-2007. B’mod partikolari, l-awtoritajiet Taljani jidhrilhom li l-linji gwida tal-2007 ma jispeċifikawx b’mod ċar il-forma tad-dikjarazzjoni ta’ intenzjoni.
(44)
L-awtoritajiet Taljani jenfasizzaw kemm jorbot il-Ftehim dwar il-pjan li ġie ffirmat fil-15 ta’ Lulju 2005, u jtennu li l-bidu tal-proċediment amministrattiv għandu jmur lura mill-inqas għall-Memorandum ta’ Ftehim tal-2004, li kien jinkludi l-impenn, min-naħa tal-istituzzjonijiet, li jingħataw inċentivi biex tingħata l-ħajja mill-ġdid liż-żona industrijali ta’ Acerra. Huma jinnutaw ukoll li l-ewwel Protokoll tas-6 ta’ April 2006, li jimmodifika l-Ftehim dwar il-Pjan, fih referenza impliċita għal Friel Acerra u jiddikjara li r-Reġjun tal-Campania għandu l-intenzjoni li jagħti inċentivi għall-investiment fl-impjant il-ġdid.
(45)
L-awtoritajiet Taljani jiddikjaraw ukoll li l-identità tal-partijiet privati individwati bħala “implimentaturi” tieħu rilevanza għalkollox marġinali, fl-ambitu li fih il-proġett qed jiġi implimentat skont il-ftehim li sar u fil-kuntest tal-għanijiet soċjo-ekonomiċi u industrijali tiegħu. Huma jenfasizzaw fl-aħħar nett li, fin-nuqqas ta’ dawn l-inċentivi, l-investitur mhuwiex se jwaqqaf l-attività tiegħu f’din iż-żona, kif jidher fil-minuti tal-laqgħa tal-kumitat inkarigat mill-implimentazzjoni tal-Ftehim dwar il-pjan, li saret fis-6 ta’ Ottubru 2005.
Kostijiet ammissibbli
(46)
Rigward l-indipendenza ta’ Friel Acerra u NGP minn xulxin, l-awtoritajiet Taljani kkonfermaw il-pożizzjoni ta’ Friel Acerra u l-fatt li d-detentriċi tal-proġett u benefiċjarja tal-għajnuna notifikata hija biss u esklussivament din il-kumpanija - parti li hija għal kollox indipendenti minn NGP. L-awtoritajiet Taljani jindikaw li l-preżenza temporanja ta’ NGP fl-assi soċjali ta’ Friel Acerra damet biss għal żmien qasir (18) minħabba l-metodu magħżul mill-partijiet għat-trasferiment tal-impjant. Fl-ittra tat-2 ta’ Novembru 2009, l-awtoritajiet Taljani jispjegaw li l-metodu li ntuża għat-trasferiment tal-impjant tal-enerġija elettrika minn NGP għal Friel Acerra, fl-ewwel fażi bl-għoti ta’ fergħa tal-kumpanija lil Friel Acerra u wara, bl-għoti tal-ishma ta’ NGP (lill-grupp Friel), minflok tpartit tal-assi inkwistjoni, essenzjalment intuża minħabba a) raġunijiet relatati mat-taxxi; b) it-tqassim tal-ħlas f’pagamenti separati; c) raġunijiet ta’ awtorizzazzjoni.
(47)
B’referenza għall-iffissar tal-valur tal-assi, l-awtoritajiet Taljani osservaw li għall-impjant tal-enerġija elettrika li ma baqax jintuża Friel Acerra ħallset l-ekwivalenti tal-valur stipulat mill-istima ta’ espert indipendenti u li, għalhekk, ma seta’ jkun hemm l-ebda dubju, min-naħa, mill-fatt li t-trasferiment tal-impjant seħħ bejn partijiet indipendenti, u min-naħa l-oħra, u fi kwalunkwe każ, li l-operazzjoni saret skont il-kundizzjonijiet tas-suq.
(48)
Anki rigward ix-xiri tat-tankijiet, jgħodd, naturalment, dak li diġà ġie enfasizzat rigward l-indipendenza ta’ NGP u Friel Acerra minn xulxin. Minn dan jirriżulta wkoll li l-bejgħ tat-tankijiet sar “bejn partijiet indipendenti”. Barra minn hekk, anki fil-każ tax-xiri tat-tankijiet, il-partijiet qablu li jżommu strettament mal-valuri tas-suq biex jiġi determinat il-valur li għandu jiġi attribwit għall-assi, billi jiġu applikati l-istess kriterji u parametri li ntużaw mill-espert indipendenti rigward l-istima li saret rigward l-impjant.
Kontribut għall-iżvilupp reġjonali
(49)
Rigward il-kontribut reġjonali, l-awtoritajiet Taljani, fl-osservazzjonijiet li għamlu, tennew li l-proġett ta’ investiment:
-
għandu jżid l-impjiegi, bil-25 post tax-xogħol li jinħoloq direttemant;
-
għandu jkollu effett moltiplikattiv, minħabba l-konċentrament ta’ inizjattivi industrijali rilevanti fiż-żona ta’ Acerra, b’mill-inqas 10 postijiet tax-xogħol oħra konnessi mal-attivitajiet ta’ provvista u ħażna taż-żejt tal-palm u l-assistenza fit-trasport tiegħu;
-
għandu jkun rilevanti fl-istrateġija ta’ żvilupp taż-żona industrijali ta’ Acerra, bir-rilanċ industrijali, tal-impjiegi u soċjali taż-żona industrijali ta’ Acerra, min-naħa, u l-iżvilupp fl-istess żona, ta’ impjant tal-enerġija termoelettrika b’impatt ambjentali baxx;
-
għandu jikkontribwixxi biex jingħeleb id-defiċit enerġetiku fir-reġjun f’dik li hija kwalità tal-enerġija, maħluqa minn sorsi rinnovabbli (bijolikwidi). F’din il-perspettiva, l-impjant, b’qawwa ta’ 75 MW, se jkollu r-rwol importanti li jilħaq l-għan reġjonali ta’ 200 MW fl-2013 għall-bijomassa. Dan l-għan huwa msemmi fil-Pjan ta’ Enerġija Ambjentali Reġjonali (PEAR) tal-2008.
(50)
Mal-ittra tagħhom tat-2 ta’ Novembru 2009, l-awtoritajiet Taljani hemżu nota tal-Ministeru tal-Iżvilupp Ekonomiku tal-21 ta’ Ottubru 2009, bil-għan li jiġi kkonfermat il-kontribut tal-proġett għall-iżvilupp reġjonali. F’din in-nota, il-Ministeru jikkonferma li:
-
il-Ftehim dwar il-pjan tal-15 ta’ Lulju 2005 kien dwar: “il-ħolqien ta’ investimenti għad-diversifikazzjoni tal-attivitajiet industrijali lokalizzati […]; l-immodernizzar tal-infrastrutturi ewlenin ta’ appoġġ (impjant tal-enerġija elettrika u impjant ta’ purifikazzjoni), anki għal għanijiet ta’ impjegar mill-ġdid tal-ħaddiema, il-ġbir flimkien tar-riżorsi tal-Gvern Ċentrali u tar-Reġjun tal-Campania għall-finanzjament tal-inċentivazzjonijiet meħtieġa għall-investimenti l-ġodda”;
-
għandhom jintlaħqu tliet għanijiet relatati mal-ekonomija u l-produzzjoni: a) li jiġi evitat li tingħalaq l-aktar parti ġdida tal-kumpanija SIMPE (eks NGP); b) li jinbeda proċess ta’ diversifikazzjoni tal-attivitajiet industrijali f’żona li fil-passat kienet karatterizzata mill-preżenza ta’ grupp wieħed imprenditorjali kbir, bil-konsegwenza ta’ tnaqqis ta’ riskji ta’ kriżi rikorrenti; c) li ssir valorizzazzjoni ta’ żona industrijali, bħal dik ta’ Acerra, li tinsab partikolarment milquta minn problemi ta’ qgħad u minn problemi soċjali;
-
l-attività biex tippromwovi l-investimenti ġodda biex jissawwar “il-park industrijali” ta’ Acerra li r-Reġjun tal-Campania ppropona fil-Ftehim dwar il-pjan kienet ta’ impenn wiesa’.
Rispett għar-regoli ambjentali
(51)
Fl-ittra tat-2 ta’ Novembru 2009 l-awtoritajiet Taljani taw l-osservazzjonijiet tagħhom rigward il-konformità tal-impjant mar-regoli dwar is-sorsi rinnovabbli u l-karuburant biex jitħaddem, u b’hekk urew li, minbarra ż-żejt tal-palm, it-tħaddim tal-impjant tal-enerġija elettrika, minħabba l-karatteristiċi tat-teknoloġija li ntużat, jista’ jiġi assigurat, mingħajr preġudizzju għat-tħaddim regolari tiegħu jew għall-produttività, anki biż-żejt tal-ġewż tal-Indi, żjut oħra bħal żejt tal-kopra u tal-kolza, jew bijokarburanti veġetali li jistgħu jiġu assimilati.
4.3. Dokumenti oħra tal-benefiċjarju li ngħataw mill-Istat Membru
Effett ta’ inċentivazzjoni
(52)
Fit-23 ta’ Diċembru 2009, bil-għan li jkun hemm għarfien sħiħ tal-proċess tat-teħid tad-deċiżjonijiet, is-servizzi tal-Kummissjoni talbu lill-awtoritajiet Taljani biex jipprovdu (jekk disponibbli) aktar dokumentazzjoni minn qabel id-data ta’ meta nbeda l-proġett ta’ investiment minn Friel Acerra, li tiġġustifika l-istess deċiżjoni li jsir l-investiment.
(53)
L-awtoritajiet Taljani wieġbu fl-1 ta’ Frar 2010, u insistew dwar il-fatt li l-minuti tal-laqgħa tas-6 ta’ Ottubru 2005 identifikat b’mod ċar il-grupp Friel bħala investitur alternattiv wara li rtirat il-kumpanija Edison. F’dawn il-minuti, l-istennija (tal-grupp) Friel għall-appoġġ reġjonali ġiet affermata mill-persuna li tirrappreżenta lil NGP.
(54)
Flimkien mar-risposta, l-awtoritajiet Taljani bagħtu ittra oħra tal-benefiċjarju tal-għajnuna, b’dokumenti interni tal-grupp Friel: nota ta’ konsulent li jsemmi li teżisti opportunità li jinxtara l-impjant ta’ NGP f’Acerra wara l-irtirar ta’ Edison, żewġ kuntratti suċċessivi mal-istess konsulent u rapport intern tas-26 ta’ Jannar 2006 li jeżamina l-fattibbiltà finanzjarja tal-proġett fil-preżenza u fin-nuqqas tal-għajnuna reġjonali.
5. VALUTAZZJONI TAL-GĦAJNUNA
5.1. Konfigurazzjoni tal-għajnuna mill-Istat
(55)
Skont l-Artikolu 107, paragrafu 1 tat-TFUE, ħlief għal derogi maħsuba fit-trattati, skont l-effett li jkollhom fuq skambji bejn Stati Membri, l-għajnuniet mogħtija mill-Istati, jiġifieri minn riżorsi tal-Istat, mhumiex kompatibbli mas-suq intern fl-ebda forma li tista’ tiffavorixxi xi kumpaniji jew tipi ta’ produzzjoni, bir-riżultat li jfixklu jew jheddu li jfixklu l-kompetizzjoni.
(56)
L-għajnuna tingħata mill-awtoritajiet Taljani f’forma ta’ sussdju dirett. Għalhekk jista’ jitqies li għajnuna bħal din tingħata minn Stat Membru u permezz ta’ riżorsi tal-Istat skont l-Artikolu 107, paragrafu 1 tat-TFUE.
(57)
L-għajnuna hija destinata għal kumpanija waħda, Friel Acerra, u għalhekk hija selettiva.
(58)
L-għajnuna tingħata għal investiment relatat mal-produzzjoni tal-enerġija elettrika. Is-suq tal-elettriku nfetaħ għall-kompetittività b’mod gradwali, b’mod partikolari bid-Direttiva 96/92/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-19 ta’ Diċembru 1996, dwar regoli komuni għas-suq intern tal-elettriku (ĠU L 27 tal-1997, paġ. 20), proċess li wassal għal-liberalizzazzjoni sħiħa tas-settur fl-1 ta’ Lulju 2007 (19). Barra minn hekk, anki qabel l-intervent tal-leġiżlatur komunitarju, fl-Italja kien hemm ċerta kompetizzjoni fis-settur (20). Minħabba li l-elettriku jsir kummerċ bih bejn l-Istati Membri, il-miżura hija ta’ natura tali li jkollha effett fuq l-iskambji bejn Stati Membri.
(59)
L-għajnuna lil Friel Acerra għadha tnaqqas il-piżijiet tal-kumpanija fir-rigward tal-ispejjeż li normalment kien ikollha li kieku kellha tinstalla impjant ta’ dan it-tip, li jfisser li l-kumpanija tibbenefika minn vantaġġ ekonomiku fuq il-konkorrenti tagħha.
(60)
Li Friel Acerra u l-produzzjoni tagħha jingħataw preferenza fuq il-konkorrenti jfisser li l-kompetizzjoni tkun ġiet imfixkla, jew li tkun qed tinħoloq theddida għall-kompetizzjoni.
(61)
Għalhekk, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-miżura notifikata tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107, paragrafu 1 tat-TFUE.
(62)
Hekk kif ġie stabbilit li l-miżura notifikata tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107, paragrafu 1 tat-TFUE, jenħtieġ li jiġi eżaminat jekk din tistax titqies bħala li hi kompatibbli mas-suq intern.
5.2. Il-legittimità tal-miżura tal-għajnuna
(63)
Billi nnotifikat l-għajnuna li kienet se tingħata lil Friel Acerra qabel ma din ġiet implimentata, l-Italja rrispettat ir-rekwiżit fir-rigward tan-notifika individwali msemmi fl-Artikolu 108, paragrafu 3 tat-TFUE.
5.3. Bażi ġuridika għall-valutazzjoni
(64)
Hekk kif ġie stabbilit li l-miżura msemmija tfisser għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107, paragrafu 1 tat-TFUE, jeħtieġ li jiġi eżaminat jekk għandhiex tiġi kkunsidrata bħala kompatibbli mas-suq intern fid-dawl tad-derogi previsti fl-Artikolu 107, paragrafi 2 u 3 tat-TFUE.
5.3.1. Artikolu 107, paragrafu 2 tat-TFUE
(65)
Id-derogi msemmija fl-Artikolu 107, paragrafu 2 tat-TFUE - li jirrigwardaw l-għajnuniet soċjali li jingħataw lil konsumaturi individwali, għajnuniet għat-tiswija ta’ ħsarat ikkawżati minn diżastri naturali jew minn avvenimenti oħra ta’ tip eċċezzjonali, u l-għajnuniet li ngħataw lil ċerti reġjuni tar-Repubblika Federali tal-Ġermanja - ma japplikawx f’dan il-każ.
5.3.2. Artikolu 107, paragrafu 3, punt a) tat-TFUE
(66)
L-Artikolu 107, paragrafu 3, punt a) tat-TFUE jipprevedi li jkunu awtorizzati l-għajnuniet li jiffavorixxu l-iżvilupp ekonomiku tar-reġjuni fejn il-livell tal-għejxien huwa baxx aktar min-normal jew fejn jeżisti livell għoli ta’ qgħad. Kif ġie spjegat fit-Taqsima 2 ta’ din id-Deċiżjoni, ir-Reġjun tal-Campania huwa eliġibbli għall-għajnuna fis-sens ta’ din id-deroga.
(67)
Il-Kummissjoni tinnota li l-għan iddikjarat tal-għajnuna huwa l-promozzjoni tal-iżvilupp reġjonali, u l-miżura tirrigwarda proġett ta’ għajnuna reġjonali ad hoc għall-investiment. Hija tinnota li l-proġett ta’ investiment li l-awtoritajiet Taljani beħsiebhom jappoġġjaw inbeda fl-2006. Għalhekk jenħtieġ li jiġi ċċarat jekk ir-regola għandhiex titqies fid-dawl tal-linji gwida rigward l-għajnuna mill-Istat b’għan reġjonali għall-perjodu 2000-2006 (minn hawn ‘il quddiem imsejħa “linji gwida tal-1998”) (21) jew tal-linji gwida tal-2007.
(68)
Il-punt 105 tal-linji gwida tal-2007 jistabbilixxi r-regoli rigward l-applikazzjoni tat-testi rispettivi fuq tul ta’ żmien. Dan jistabbilixxi li l-linji gwida tal-2007 għandhom jiġu applikati għall-għajnuniet reġjonali kollha li jingħataw wara l-31 ta’ Diċembru 2006, filwaqt li l-linji gwida tal-1998 japplikaw għall-għajnuniet reġjonali kollha li ngħataw jew li kellhom jingħataw qabel l-2007. F’dan il-każ, l-għajnuna ma ngħatatx qabel l-2007, għalkemm il-proġett inbeda fl-2006. L-ewwel att li jista’ jitqies bħala konċessjoni ta’ għajnuna lill-benefiċjarju hija d-deċiżjoni tar-Reġjun tal-Campania tas-26 ta’ Ottubru 2007 (Ara t-Taqsima 5.4.1.5) (22). Għalhekk il-bażi tal-valutazzjoni tal-kompatibbiltà tal-għajnuna mas-suq intern skont l-Artikolu 107, paragrafu 3, punt a) tat-TFUE hija kkostitwita mil-linji gwida tal-2007.
5.3.3. Artikolu 107, paragrafu 3, punti b), c) u d) tat-TFUE
(69)
Il-miżura m’għandhiex titqies bħala proġett importanti ta’ interess komuni Ewropew jew għajnuna li se tirranġa taqlib serju fl-ekonomija, kif previst fl-Artikolu 107, paragrafu 3, punt b) tat-TFUE. Din m’għandhiex bħala għan il-promozzjoni tal-kultura u l-konservazzjoni tal-patrimonju, kif previst fl-Artikolu 107, paragrafu 3, punt d) tat-TFUE.
(70)
Rigward id-deroga skont l-Artikolu 107, paragrafu 3, punt c) tat-TFUE, li jipprovdi għall-awtorizzazzjoni tal-għajnuna li ġġib ‘il quddiem l-iżvilupp ta’ ċerti attivitajiet jew ta’ ċerti reġjuni ekonomiċi, dejjem sakemm ma jbiddlux il-kundizzjonijiet tal-iskambji b’mod li jmorru kontra l-interess komuni, il-Kummissjoni tinnota li l-għajnuna għall-ħarsien ambjentali tista’ tiġi ddikjarata bħala li hi kompatibbli fuq bażi bħal din, bil-kundizzjoni li tissodisfa l-kundizzjonijiet previsti fil-Linji Gwida Komunitarji rigward l-Għajnuna mill-Istat għall-Ħarsien tal-Ambjent (23) (minn hawn ‘il quddiem imsejħa “il-Linji Gwida dwar l-Ambjent tal-2008”).
(71)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet Taljani ma ressqux argumenti oħra li jissuġġerixxu li l-għajnuna inkwistjoni tista’ tkun kompatibbli ma’ dispożizzjonijiet oħra tat-trattat, ma’ regoli oħra dwar l-għajnuna mill-Istat jew ma’ linji gwida.
5.4. Kompatibbiltà skont l-Artikolu 107, paragrafu 3, punt a) tat-TFUE fid-dawl tad-dispożizzjonijiet tal-linji gwida tal-2007
(72)
Il-linji gwida tal-2007, fil-kapitoli 2 (kamp ta’ applikazzjoni) u 4 (għajnuna reġjonali għall-investimenti), jistabbilixxu l-kundizzjonijiet għall-approvazzjonu tal-għajnuniet reġjonali għall-investimenti. F’dan il-każ, għandhom jiġu rispettati l-punt 10 (kontribut ta’ reġjuni ad hoc għal strateġija ta’ żvilupp reġjonali) u l-partijiet 4.1 (tip u limiti tal-għajnuniet) u 4.2 (kostijiet ammissibbli), li jistabbilixxu r-rekwiżiti li ġejjin:
- Effett ta’ inċentivazzjoni: biex jiġi garantit li l-għajnuniet reġjonali jwasslu għall-effett reali ta’ inċentivazzjoni biex isiru investimenti li kieku ma kinux jistgħu jsiru fiż-żoni assistiti, il-punt 38 tal-linji gwida tal-2007 jistabbilixxi li: “F’każ ta’ għajnuna ad hoc, l-awtorità kompetenti għandha tagħmel dikjarazzjoni ta’ intenzjoni dwar il-konċessjoni tal-għajnuna qabel ma jinbdew ix-xogħlijiet tal-proġett, dejjem wara li l-miżura tkun ġiet approvata mill-Kummissjoni”.
- Kontribut għal strateġija ta’ żvilupp reġjonali koerenti: fil-punt 10 tal-linji gwida tal-2007 jingħad: “Meta jkun previst, b’mod eċċezzjonali, li jingħataw għajnuniet individwali ad hoc lil kumpanija waħda […], għandu jkun l-Istat Membru li juri li l-proġett jikkontribwixxi għal strateġija ta’ żvilupp reġjonali koerenti…”.
- Kostijiet ammissibbli: id-definizzjoni preċiża tal-kostijiet ammissibbli tidher fil-punti 34, 35 u 36 u 50-56 tal-linji gwida tal-2007.
- Kontribut proprju: il-punt 39 tal-linji gwida tal-2007 jeħtieġ kontribut proprju ta’ 25 %.
- Żamma tal-investiment fir-reġjun: il-punt 40 tal-linji gwida tal-2007 jipprevedi li l-investiment jiġi sostnut mir-reġjun ikkonċernat għal perjodu ta’ ħames snin (3 snin fil-każ tal-SMEs).
- Limiti tal-għajnuniet: il-punti 42-49 tal-linji gwida tal-2007 jistabbilixxu l-limiti tal-għajnuniet.
(73)
Il-Kummissjoni kienet diġà vvalutat il-konformità tal-miżura tal-għajnuna proposta fil-punt 34 tat-Taqsima 3.3 tad-deċiżjoni biex jinbeda l-proċediment ta’ investigazzjoni formali (24). B’mod aktar preċiż, kif diġà ġie spjegat fil-punt 34 i) tad-deċiżjoni, il-miżura ta’ għajnuna tirrigwarda proġett ta’ investiment inizjali, jiġifieri l-ħolqien ta’ impjant ġdid. Anki x-xiri tal-assi konnessi b’mod dirett mal-impjant, f’dan il-każ mal-impjant tal-enerġija termoelettrika li ma baqax jintuża u t-tankijiet użati, jista’ jitqies bħala investiment inizjali, sakemm l-assi jinxtraw minn investitur indipendenti (ara l-punti 34 u 35 tal-linji gwida 2007): dan l-element se jiġi vvalutat fit-Taqsima 5.4.3 aktar ‘l quddiem; fil-punt vi) jiġi ddikjarat li l-benefiċjarju tal-għajnuna jingħata kontribut finanzjarju ta’ mill-inqas 25 % tal-kostijiet ammissibbli f’forma nieqsa minn kwalunkwe appoġġ pubbliku (ara l-punt 39 tal-linji gwida tal-2007); fil-punt vii) li l-għajnuna tingħata bil-kundizzjoni li l-investiment jiġi sostnut għal perjodu minimu ta’ ħames snin wara li jitlesta (ara l-punt 40 tal-linji gwida tal-2007); fil-punti ii) u iii) li l-grad tal-għajnuna notifikata (ara l-punti 42-49 tal-linji gwida tal-2007) jkun inqas mil-limitu ta’ għajnuna reġjonali applikabbli ta’ 30 % ESL, ikkoreġut skont kif stabbilit fil-punt 67 tal-linji gwida tal-2007; fil-punt iv) jingħad li l-għajnuniet għall-ispejjeż tal-istudji ta’ tħejjija u ta’ konsulenza huma inqas mil-limitu ta’ 50 % awtorizzat għal SMEs (ara l-punt 51 tal-linji gwida tal-2007).
(74)
Fit-taqsimiet li ġejjin, il-Kummissjoni se tivvaluta sa liema punt ġew rispettati l-kundizzjonijiet dwar l-effett ta’ inċentivazzjoni, il-kontribut għall-iżvilupp reġjonali u l-kostijiet ta’ investiment ammissibbli.
5.4.1. Effett tal-inċentivazzjoni (punt 38 tal-linji gwida tal-2007)
(75)
Il-punt 38 tal-linji gwida jipprevedi dan li ġej.
-
Huwa importanti li jiġi garantit li l-għajnuna reġjonali jkollha effett reali ta’ inċentivazzjoni biex isiru investimenti li kieku ma kinux isiru fiż-żoni li qed tingħatalhom l-għajnuna. L-għajnuna tista’ għalhekk tingħata fl-ambitu ta’ pjanijiet ta’ għajnuna, basta l-benefiċjarju jkun talabha u l-awtorità inkarigata bil-ġestjoni tal-pjan tkun ikkonfermat bil-miktub li l-proġett, wara li jkun ġie soġġett għal verifika dettaljata, jissodisfa l-kundizzjonijiet ta’ ammissibbiltà stabbiliti fil-pjan qabel ma jkunu nbdew ix-xogħlijiet tal-proġett. Referenza espliċita għal dawn iż-żewġ kundizzjonijiet għandha tiġi inkluża fil-pjanijiet kollha ta’ għajnuna. F’każ ta’ għajnuna ad hoc, l-awtorità kompetenti trid tagħmel dikjarazzjoni ta’ intenzjoni dwar il-konċessjoni tal-għajnuniet qabel jinbdew ix-xogħlijiet tal-proġett, dejjem wara li din il-miżura tkun ġiet approvata mill-Kummissjoni. Jekk ix-xogħlijiet jibdew qabel ma jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet stabbiliti f’dan il-punt, il-proġett kollu ma jkunx eliġibbli għal għajnuniet.
-
In-nota 39 tistabbilixxi li: “F’każ ta’ għajnuna soġġetta għan-notifika individwali u għall-approvazzjoni tal-Kummissjoni, il-konferma tal-ammissibbiltà trid tistenna d-deċiżjoni ta’ approvazzjoni tal-għajnuna min-naħa tal-Kummissjoni.”
-
In-nota 40 tistabbilixxi li: “‘jinbdew ix-xogħlijiet’ tfisser il-bidu tax-xogħlijiet ta’ kostruzzjoni jew l-ewwel impenn deċiż biex jigi ordnat it-tagħmir, bl-esklużjoni tal-istudji preliminari rigward il-fattibbiltà.”
-
In-nota 41 tistabbilixxi li: “L-unika eċċezzjoni għal dawn ir-regoli huwa l-każ ta’ pjanijiet ta’ għajnuna fiskali approvati li fihom ikunu ġew konċessi b’mod awtomatiku eżenzjoni jew tnaqqis fiskali għall-kostijiet ammissibbli mingħajr setgħa diskrezzjonali min-naħa tal-awtorità.”
(76)
B’mod konformi mal-każistika:
“…jenħtieġ li jiġi nnutat li l-Kummissjoni tista’ tiddikjara għajnuna kompatibbli mal-Artikolu 87, Nru 3, tal-KE biss jekk tista’ tiddikjara li din l-għajnuna tikkontribwixxi għat-twettiq ta’ wieħed mill-għanijiet imsemmija, għanijiet li l-kumpanija benefiċjarja ma tistax twettaq permezz tal-mezzi tagħha biss f’kundizzjonijiet normali tas-suq. Dan ifisser li għajnuna, biex tkun tista’ tibbenefika minn waħda mid-derogi previsti fl-Artikolu 87, Nru 3, KE, mhux biss trid tkun konformi ma’ wieħed mill-għanijiet previsti fl-Artikolu 87, Nru 3, punt a), b), c) jew d), KE, iżda trid tkun ukoll meħtieġa biex jintlaħqu dawn l-għanijiet (sentenza tal-Qorti tas-7 ta’ Ġunju 2001, kawża T-187/99, Agrana Zucker und Stärke/il-Kummissjoni, Ġabra p. II-1587, punt 74).
Fil-fatt, għajnuna li twassal għal titjib tas-sitwazzjoni finanzjarja tal-kumpanija benefiċjarja mingħajr ma’ din tkun meħtieġa biex jintlaħqu l-għanijiet previsti fl-Artikolu 87, Nru 3, KE ma tistax titqies bħala li hi kompatibbli mas-suq komuni (sentenza tal-Qorti tal-15 ta’ April 2008, kawża C-390/06, Nuova Agricast, Ġabra p. I-2577, punt 68; ara wkoll, f’dan is-sens, is-sentenzi tal-Qorti tal-24 ta’ Frar 1987, kawża 310/85, Deufil/il-Kummissjoni, Ġabra p. 901, punt 18, u tal-5 ta’ Ottubru 1994, kawża C-400/92, Il-Ġermanja/il-Kummissjoni, Ġabra p. I-4701, punti 12, 20 u 21).” (25)
Il-Qorti tal-Prim’ Istanza adottat din il-linja anki f’kawża (26) li kienet tirrikjedi miżura ad hoc skont il-linji gwida preċedenti fil-kuntest tal-għajnuniet mill-Istat b’għan reġjonali (27), u ddikjarat li d-dispożizzjonijiet rigward l-effetti ta’ inċentivazzjoni japplikaw anki għal miżuri ad hoc. Il-Qorti tikkonferma wkoll li l-Kummissjoni tista’ tibbaża l-valutazzjoni tagħha tal-effett tal-inċentivazzjoni b’referenza għal ċirkostanza ta’ ordni kronoloġika (28).
(77)
Fil-prattika deċiżjonali kostanti tagħha rigward il-miżuri ta’ għajnuna ad hoc (29), approvati skont il-linji gwida tal-2007, il-Kummissjoni jidhrilha li biex titqies bħala prova tal-effett tal-inċentivazzjoni skont punt 38 tal-linji gwida tal-2007, il-konferma bil-miktub tal-awtorità kompetenti jrid ikun fiha għadd minimu ta’ elementi li jidentifikaw għall-inqas il-proġett ta’ investiment li jeħtieġ l-għajnuna, l-ammont totali tal-ispejjeż ammissibbli, l-ammont totali tal-għajnuna u l-klawżola ta’ kondizzjonalità.
(78)
L-awtoritajiet Taljani u l-benefiċjarju pprovdew xi dokumenti li jidhrilhom li jistgħu jservu ta’ konferma bil-miktub skont il-punt 38 tal-linji gwida tal-2007. Il-Kummissjoni se teżaminahom kollha biex tivverifika jekk jissodisfawx il-kundizzjonijiet skont il-punt 38 tal-linji gwida tal-2007. Qabel ma tipproċedi b’din il-verifika, il-Kummissjoni trid tistabbilixxi d-data li fiha beda jitwettaq il-proġett.
5.4.1.1. Id-data li fiha beda jitwettaq il-proġett
(79)
L-awtoritajiet Taljani ddikjaraw li l-proġett beda jitwettaq f’Lulju 2007. Madankollu, l-Kummissjoni osservat li l-operazzjoni tax-xiri tal-impjant tal-enerġija termoelettrika li ma baqax jintuża nbdiet fid-9 ta’ Frar 2006 bit-trasferiment lil Friel Acerra tal-fergħa tal-kumpanija tal-NGP relatat mal-impjant tal-enerġija elettrika. Minħabba li dan ix-xiri ta’ assi relatati b’mod dirett ma’ impjant (l-impjant li ma baqax jintuża) jitqies bħala investiment inizjali, id-data tax-xiri tal-impjant tal-enerġija termoelettrika li ma baqax jintuża hija d-data li fiha beda jitwettaq il-proġett. Għalhekk il-Kummissjoni jidhrilha li d-data tal-bidu tat-twettiq hija d-9 ta’ Frar 2006. Hija tosserva madankollu li l-konklużjonijiet tagħha dwar l-effett ta’ inċentivazzjoni jibqgħu mhux mittiefsa jekk wieħed iqis bħala d-data pertinenti l-4 ta’ Awwissu 2006, il-jum li fih Friel Acerra għaddiet l-ordni għall-forniment tal-impjant tal-enerġija elettrika lil Wärtsilä, jew saħansitra l-jiem tat-23 sat-30 ta’ Lulju 2007, meta Friel Acerra bdiet ix-xogħlijiet ta’ kostruzzjoni tal-impjant il-ġdid li jaħdem bil-bijorkarburant.
5.4.1.2. Il-Ftehim dwar il-pjan tal-15 ta’ Lulju 2005
(80)
Il-Kummissjoni jidhrilha li dan id-dokument, deskritt fil-premessi 23 u 24, ma jistax jitqies bħala konferma bil-miktub skont it-tifsira tal-punt 38 tal-linji gwida tal-2007, għaliex jirreferi l-aktar għall-pjan ta’ salvataġġ u ta’ ristrutturazzjoni ta’ NGP (30). Il-kostruzzjoni ta’ impjant ġdid tal-enerġija elettrika fil-fatt tissemma’, iżda tirrigwarda kumpanija oħra (Edison) għal proġett ieħor (impjant ġdid tal-enerġija termoelettrika ta’ 400 MW), u ma ssemmi l-ebda għoti ta’ għajnuna għal dan il-proġett. Il-Ftehim dwar il-pjan iffirmat fil-15 ta’ Lulju 2005 jindika biss li NGP, Edison u l-awtoritjiet Taljani kellhom jikkonkludu ftehim ieħor fi żmien 60 jum (ħaġa li ma seħħitx). Kif diġà ġie msemmi fil-premessa 24, il-kumpanija Edison m’għandha l-ebda rabta ma’ Friel Acerra.
(81)
Il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-argument tal-awtoritajiet Taljani li l-linji gwida tal-2007 ma jispeċifikawx il-forma preċiża tal-konferma bil-miktub, mhuwiex biżżejjed biex kwalunkwe dokument li b’xi mod vag jagħmel referenza għal xi proġett possibbli ta’ għajnuna jitqies bħala li hu konformi mar-rekwiżiti stabbiliti fil-punt 38 tal-linji gwida tal-2007. Għalhekk, il-Kummissjoni tosserva li l-Ftehim dwar il-pjan iffirmat fil-15 ta’ Lulju 2005 ma jsemmi la l-proġett ta’ investiment li għandu jsir (impjant tal-enerġija elettrika li jaħdem bil-bijokarburant), la l-ammont totali tal-kostijiet ammissibbli u lanqas l-ammont totali tal-għajnuna. Lanqas ma jindika li biex isir it-tiġdid u t-tibdil tal-impjant tal-enerġija elettrika li ma baqax jintuża hija prevista xi għajnuna. Il-kundizzjonijiet rigward il-prova tal-effett ta’ inċentivazzjoni msemmija fil-punt 38 tal-linji gwida al-2007 jirreferu b’mod ċar għal proġett ta’ investiment, għal għajnuna, għal benefiċjarju u għall-approvazzjoni neċessarja tal-għajnuna mill-Kummissjoni. Għaldaqstant, dokument li jiġġustifika dan l-effett ta’ inċentivazzjoni għandu jinkludi dawn l-elementi kollha.
(82)
Il-Kummissjoni lanqas ma tista’ taċċetta l-argument tal-awtoritajiet Taljani li l-Ftehim dwar il-pjan tal-15 ta’ Lulju 2005 ħoloq stennija leġittima rigward sussidju għal kwalunkwe proġett fiż-żona industrijali ta’ Acerra rigward il-produzzjoni tal-elettriku, minħabba li dan ma jaffermax li s-sussidju għandu jingħata għal dan il-għan.
(83)
Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li l-Ftehim dwar il-pjan tal-15 ta’ Lulju 2005 ma jissodisfax il-kundizzjonijiet imsemmija fil-punt 38 tal-linji gwida tal-2007.
5.4.1.3. Il-modifika tal-Ftehim dwar il-pjan tas-6 ta’ April 2006
(84)
Il-Ftehim dwar il-pjan ġie modifikat fis-6 ta’ April 2006 mir-Reġjun tal-Campania u NGP (ara l-premessa 36). Il-Kummissjoni tosserva li din il-modifika tinkludi referenza għal pjan alternattiv għall-impjant tal-enerġija elettrika jew aħjar għat-tibdil tiegħu f’impjant tal-enerġija elettrika li jaħdem bil-bijokarburant, u jipprovdi għall-għoti ta’ għajnuna għall-proġett skont il-pjan ta’ eżenzjoni skont il-kategorija, jiġifieri l-miżura 1.12 tal-programm operattiv għar-Reġjun tal-Campania (31).
(85)
Il-Kummissjoni madankollu tosserva li din il-miżura ma setgħetx tkopri l-ammont kollu tal-għajnuna mill-Istat previst għall-proġett Friel Acerra, minħabba li kien jeskludi għajnuniet ta’ ammonti kbar, jiġifieri proġetti bi spejjeż ammissibbli ta’ aktar minn EUR 25 miljun u ta’ grad ta’ għajnuna ta’ iktar minn 17,5 % (NGE), u proġetti li għalihom l-ammont totali tal-għajnuna kien ta’ aktar minn EUR 15-il miljun. Din is-sistema eżentata kienet teskludi mill-ispejjeż ammissibbli anki x-xiri ta’ impjanti u ta’ makkinarju użat (32).
(86)
Il-Kummissjoni għalhekk tosserva li anki kieku riedet tikkunsidra, b’mod assurd, il-modifika tas-6 ta’ April 2006 bħala ittra bil-għan li tingħata l-għajnuna, dan madankollu ma jiġġustifikax il-kundizzjonijiet imsemmija fil-punt 38 tal-linji gwida tal-2007: l-ewwel nett, modifika bħal din saret wara d-data li fiha nbdew ix-xogħlijiet (9 ta’ Frar 2006); it-tieni nett il-modifika, bħall-Ftehim dwar il-pjan, ma tinkludix l-elementi kollha meħtieġa biex tiġi kkunsidrata bħala dikjarazzjoni ta’ intenzjoni, b’mod partikolari ma tindikax l-ammont totali tal-kostijiet ammissibbli u l-ammont totali tal-għajnuna li għandha tingħata, u lanqas ma tinkludi klawżola ta’ kondizzjonalità; it-tielet, din l-ittra ta’ konċessjoni ta’ għajnuna tagħmel referenza għal provvediment reġjonali li ntemm fil-31 ta’ Diċembru 2006 (33). Il-Kummissjoni diġà ddeċidiet li l-effett tal-inċentivazzjoni ma jistax jiġi trasferit minn programm ta’ għajnuna għal ieħor, minħabba li kull programm huwa indipendenti u għandu l-kundizzjonijiet tiegħu ta’ ammissibbiltà (34), iktar u iktar meta l-awtoritajiet nazzjonali għamlu referenza għall-possibbiltà li tingħata għajnuna fl-ambitu ta’ sistema partikolari li ma tippermettix l-għoti ta’ għajnuna għal ammont u għal proġett ta’ kobor simili ta’ dawk previsti f’dan il-każ.
(87)
Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li anki l-modifika li saret fis-6 ta’ April 2006 fil-Ftehim dwar il-pjan tal-15 ta’ Lulju 2005 ma tissodisfax il-kundizzjonijiet skont il-punt 38 tal-linji gwida tal-2007 u, fi kwalunkwe każ, id-data tagħha hija wara d-data li fiha beda jitwettaq il-proġett.
(88)
Matul l-2006 (qabel l-iskadenza tal-programmi ta’ għajnuna eżistenti) Friel Acerra talbet għajnuna mill-Istat f’żewġ okkażjonijiet: fis-7 ta’ Ġunju 2006 talbet EUR 30 miljun skont il-miżura 1.12 tal-Programm operattiv għar-Reġjun tal-Campania 2000-2006; fit-18 ta’ Diċembru 2006 talbet EUR 43 396 000 skont il-programm nazzjonali Nru 488/1992, li ġie modifikat u approvat bħala miżura ta’ għajnuna mill-Istat N 715/99 (35). Il-Kummissjoni ma ġiet infurmata bl-ebda reazzjoni pożittiva min-naħa tal-awtoritajiet Taljani għal dawn it-talbiet. Friel Acerra, madankollu, kienet diġà bdiet ix-xogħlijiet meta ħadet l-assi ta’ NGP fi Frar 2006 u kienet għaddiet l-ordni għall-forniment tal-impjant il-ġdid tal-enerġija elettrika lil Wärtsilä fl-4 ta’ Awwissu 2006. Il-kumpanija, fl-aħħar nett, bdiet ix-xogħlijiet ta’ kostruzzjoni tal-impjant il-ġdid tal-enerġija elettrika li jaħdem bil-bijorkarburant fil-perjodu 23-30 ta’ Lulju 2007. Għalhekk, anki talbiet bħal dawn ma jistgħux jitqiesu bħala dikjarazzjoni ta’ intenzjoni skont il-punt 38 tal-linji gwida tal-2007 u ma jistgħux juru li l-għajnuna tħalli effett ta’ inċentivazzjoni.
5.4.1.4. L-awtorizzazzjoni tar-Reġjun tal-Campania tad-9 ta’ Ottubru 2006
(89)
Rigward dokument ieħor imsemmi mill-awtoritajiet Taljani fl-osservazzjonijiet tagħhom, l-awtorizzazzjoni tad-9 ta’ Ottubru 2006 tar-Reġjun tal-Campania (36), dan huwa dwar l-awtorizzazzjonijiet amministrattivi għat-trasformazzjoni teknika tal-impjant eżistenti tal-enerġija elettrika, u mhux dwar l-għajnuna li l-awtoritajiet reġjonali kellhom jagħtu għal dan il-għan. Għalhekk ma jistax jitqies bħala dikjarazzjoni ta’ intenzjoni skont punt 38 tal-linji gwida tal-2007 u d-data tiegħu hija wara d-data tal-bidu tat-twettiq tal-proġett.
5.4.1.5. Id-Deċiżjoni tar-Reġjun tal-Campania tas-26 ta’ Ottubru 2007
(90)
Il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li d-Deċiżjoni tal-Kunsill Reġjonali tar-Reġjun tal-Campania Nru 1857 tas-26 ta’ Ottubru 2007, diġà msemmija fil-premessi 25, 26, 29 u 68, hija l-ewwel dokument maħruġ mill-awtoritajiet Taljani skont il-punt 38 tal-linji gwida tal-2007 u hija ġurdikament vinkolanti għall-għoti tal-għajnuna lil Friel Acerra. Id-dokument jidentifika b’mod ċar il-proġett ta’ investiment (l-impjant tal-enerġija elettrika li jaħdem bil-bijorkarburant) u l-ammont totali tal-għajnuna (mhux aktar minn EUR 19,5 miljun) u jeħtieġ l-approvazzjoni tal-Kummissjoni permezz ta’ notifika.
(91)
Minħabba li x-xogħlijiet tal-proġett bdew fi Frar 2006, jiġifieri sena u nofs qabel l-adozzjoni ta’ dan id-dokument, il-Kummissjoni jidhrilha li l-proġett notifikat ma jirrispettax il-kundizzjonijiet stipulati fil-punt 38 tal-linji gwida tal-2007 (37) u li ma jurix l-effett tal-inċentivazzjoni tal-għajnuna. In-notifika saret, biss, madankollu, fis-16 ta’ Lulju 2008. Id-deċiżjoni tar-Reġjun ta’ Ottubru 2007 b’impenn kondizzjonali għall-għoti ta’ għajnuniet ma tistax titqies determinanti biex Friel Acerra tingħata inċentiv biex twettaq proġett ta’ investiment li fil-fatt beda fi Frar 2006 bix-xiri tal-impjant tal-enerġija elettrika. Id-deċiżjoni reġjonali ta’ Ottubru 2007 ma tistax titiqes bħala li hija biżżejjed biex turi l-effett tal-inċentivazzjoni tal-għajnuna, anki jekk tiġi kkunsidrata d-data meta bdew ix-xogħlijiet ta’ kostruzzjoni li saru minn Friel Acerra f’Lulju 2007, minħabba li anki dawn ix-xogħlijiet bdew qabel din id-deċiżjoni.
5.4.1.6. Minuti tal-laqgħa, li saret fis-6 ta’ Ottubru 2005, tal-kumitat inkarigat mill-implimentazzjoni tal-Ftehim dwar il-pjan
(92)
L-awtoritajiet Taljani jagħmlu wkoll referenza għall-minuti tal-laqgħa, li saret fis-6 ta’ Ottubru 2005, tal-kumitat inkarigat mill-implimentazzjoni tal-Ftehim dwar il-pjan, bħala prova tal-effett tal-inċentivazzjoni tal-proġett ta’ investiment ta’ Friel Acerra. Skont il-minuti, f’din il-laqgħa, il-grupp Friel issemma għall-ewwel darba mir-rappreżentant tal-NGP bħala investitur potenzjali li wera interess fix-xiri tal-impjant tal-enerġija elettrika li ma baqax jintuża. Dan l-interess kien motivat mid-disponibbiltà tal-għajnuna reġjonali għas-settur li setgħet tnaqqas l-ispejjeż finanzjarji taż-żona, li dak iż-żmien ma kinitx daqstant kompetittiva.
(93)
Il-Kummissjoni jidhrilha li l-preżenza ta’ din id-dikjarazzjoni fil-minuti mhijiex sinjal ta’ intenzjoni deċiża u li torbot min-naħa tal-awtoritajiet Taljani li jagħtu għajnuna lill-proġett ta’ investiment, bil-kundizzjoni li tingħata l-approvazzjoni tal-Kummissjoni. Id-dikjarazzjoni hija tal-persuna li tirrappreżenta lil NGP, il-kumpanija li tinsab f’diffikultà u li kienet qed tipprova ssib xerrej għall-impjant tagħha tal-enerġija elettrika li ma baqax jintuża. Il-Kummissjoni tosserva wkoll li l-minuti ma jinkludu l-ebda dikjarazzjoni mill-awtoritajiet Taljani li tikkonferma li l-aspettattivi tal-grupp Friel dwar l-għajnuna għall-investiment reġjonali kienu se jiġu implimentati.
(94)
Il-Kummissjoni tenfasizza l-fatt li dikjarazzjoni ta’ intenzjoni trid tkun, b’mod ċar, dokument bil-miktub mill-awtorità kompetenti biex tingħata l-għajnuna u mhux mir-rappreżentant ta’ kumpanija li mhijiex il-benefiċjarja tal-għajnuna u li hija interessata fix-xiri tal-assi inkwistjoni (l-impjant tal-enerġija termoelettrika). Barra minn hekk, il-minuti msemmija ma jissodisfawx ir-rekwiżiti minimi rigward il-kontenut tad-dikjarazzjoni ta’ intenzjoni, imsemmija fil-punt 38 tal-linji gwida tal-2007.
5.4.1.7. Dokumenti interni tal-kumpanija
(95)
Fl-aħħar nett, rigward dokumenti oħra mogħtija mill-awtoritajiet Taljani (ara l-punt 54), il-Kummissjoni jidhrilha li, meta titqies kemm hija ċara l-aħħar frażi tal-punt 38 tal-linji gwida tal-2007 u meta jitqies il-fatt li d-dikjarazzjoni ta’ intenzjoni trid tasal mill-awtorità kompetenti li tagħti l-għajnuna, id-dokumenti interni tal-kumpanija ma jistgħux jitqabblu ma’ dikjarazzjoni ta’ intenzjoni min-naħa tal-awtoritajiet pubbliċi li jagħtu għajnuna għal proġett ta’ investiment reġjonali.
(96)
Fi kwalunkwe każ, dawn id-dokumenti pjuttost jikkonfermaw li d-deċiżjoni li jsir investiment ittieħdet mingħajr ma l-awtoritajiet Taljani kienu esprimew impenn deċiż u li jorbot biex tingħata l-għajnuna. B’mod partikolari, fir-rapport intern tas-26 ta’ Jannar 2006 ġiet ivvalutata l-fattibbiltà finanzjarja tal-proġett kemm bl-għajnuna reġjonali kif ukoll mingħajrha. Dan juri li kienu tqiesu ż-żewġ possibbiltajiet. Ir-rapport jikkonkludi li kieku Friel Acerra ma rċevitx l-għajnuna għall-investimenti reġjonali, il-proġett kien jirriżulta f’inqas profitt u kien ikun aktar riskjuż. Madankollu, mhux iktar minn ġimagħtejn wara, fid-9 ta’ Frar 2006, Friel Acerra tat bidu għall-investiment bix-xiri tal-impjant tal-enerġija elettrika li ma baqax jintuża tal-NGP. La l-awtoritajiet Taljani u lanqas il-benefiċjarju ma ddikjaraw li bejn is-26 ta’ Jannar 2006 u d-9 ta’ Frar 2006 kien seħħ fatt li stabbilixxa u kkonferma l-intenzjoni tal-awtoritajiet Taljani biex jagħtu l-għajnuna.
5.4.1.8. Konklużjoni: l-ebda effett ta’ inċentivazzjoni
(97)
Il-Kummissjoni għalhekk jidhrilha li l-proġett notifikat ma jirrispettax il-kundizzjoni msemmija fil-punt 38 tal-linji gwida tal-2007 dwar l-effett ta’ inċentivazzjoni tal-għajnuna ad hoc, li jistabbilixxi li, qabel jingħata bidu għax-xogħlijiet tal-proġett, dan l-effett ta’ inċentivazzjoni għandu jintwera permezz ta’ dikjarazzjoni ta’ intenzjoni mill-awtoritajiet kompetenti, li fih jiġi ddikjarat li l-proġett ta’ investiment inkwistjoni huwa, fil-prinċipju, eliġibbli għall-għajnuna (bil-kundizzjoni li tingħata l-approvazzjoni tal-Kummissjoni).
5.4.2. Kontribut għal strateġija għall-iżvilupp reġjonali koerenti (punt 10 tal-linji gwida tal-2007)
(98)
Il-Kummissjoni l-ewwel nett tfakkar li, skont il-punt 10 tal-linji gwida tal-2007, l-għajnuna ad hoc reġjonali hija kkunsidrata ammissibbli biss b’mod eċċezzjonali. Huwa fil-fatt l-Istat Membru li għandu juri li l-għajnuna reġjonali ad hoc tikkontribwixxi għall-iżvilupp reġjonali permezz ta’ effetti pożittivi, bħal pereżempju l-ħolqien ta’ xogħol (impjiegi diretti jew indiretti maħluqa mill-investiment), il-formazzjoni u t-trasferiment ta’ teknoloġija b’effett ta’ spillover u li jkattar aktar investimenti min-naħa ta’ servizzi u produtturi relatati, waqt li fl-istess ħin jiġi mrażżan it-tfixkil għall-kompetittività.
(99)
Il-Kummissjoni tqis l-ewwel nett il-fatt li l-ħolqien (jew iż-żamma) ta’ 25 post tax-xogħol dirett u l-ħolqien ta’ 10 postijiet tax-xogħol indiretti jirrappreżentaw effettivament kontribut għall-iżvilupp reġjonali. Madankollu jidhirilha li l-għadd ta’ impjiegi maħluqa u l-ammont totali tal-għajnuna (EUR 19,5 miljun, bl-għajnuna diretta ad hoc għall-postijiet tax-xogħol ta’ EUR 780 000) evidentement mhumiex proporzjonali, speċjalment jekk isir paragun ma’ għajnuniet reġjonali ad hoc approvati mill-Kummissjoni tul dawn l-aħħar snin (38), li għalihom l-għajnuna medja għal kull post tax-xogħol (maħluq jew miżmum) kienet ta’ inqas minn EUR 70 000. Din il-konklużjoni tirriżulta valida anki jekk ma jitqiesx il-fatt li l-prezz għall-ħolqien u għaż-żamma tal-impjiegi jista’ jvarja bejn Stat Membru u ieħor.
(100)
Il-Kummissjoni jidhrilha, it-tieni nett, li l-kundizzjonijiet formali stabbiliti fid-diversi dokumenti ta’ programmazzjoni u ppjanar tal-iżvilupp reġjonali rigward il-produzzjoni tal-enerġija (39), b’mod partikolari l-għan li tintlaħaq kapaċità għall-ġenerazzjoni ta’ 200 MW ta’ elettriku bil-bijomassa sal-2013 stabbilit fil-pjan reġjonali ambjentali dwar l-enerġija tal-2008, mhumiex raġuni sostanzjali u sinifikattiva għal din il-miżura ta’ għajnuna ad hoc. Il-kontribut tal-impjant ta’ Friel Acerra (bil-kapaċità tiegħu ta’ 74,8 MW), jiġifieri 600 GWh fis-sena, huwa marġinali meta jitqabbel mad-defiċit enerġetiku reġjonali komplessiv, li jikkorrispondi għal 15 000 GWh fis-sena. Il-Kummissjoni jidhrilha li l-eżistenza ta’ suq tal-enerġija li jaħdem ma tiġġustifikax il-ħtieġa ta’ dan l-investiment speċifiku. Rigward l-għanijiet formali l-oħra ffissati fid-diversi dokumenti ta’ programmazzjoni reġjonali, il-Kummissjoni tirrikonoxxi li l-proġett ta’ investiment jista’ jikkontribwixxi biex jintlaħqu dawn l-għanijiet, iżda jidhrilha li l-kontribut fil-kuntest ta’ enerġija prodotta minn sorsi rinnovabbli bilkemm jipprovdi ġustifikazzjoni xierqa għal għajnuna reġjonali ad hoc lil kumpanija waħda.
(101)
Raġuni oħra li l-awtoritajiet Taljani tennew aktar minn darba fil-fażi ta’ notifikazzjoni kienet li l-impjant tal-enerġija elettrika kieku kien jipproduċi l-enerġija għaż-żona industrijali ta’ Acerra, u jipprevjeni r-riskji ta’ qtugħ ta’ dawl għall-impriżi li jistabbilixxu ruħhom f’dan il-park industrijali. Din il-ġustifikazzjoni ġiet abbandunata waqt il-fażi ta’ investigazzjoni formali, minħabba li l-Italja kkonfermat li Friel Acerra trid tbigħ il-produzzjoni tagħha fis-suq tal-enerġija billi tingħaqad max-xibka nazzjonali (40). Il-Kummissjoni għalhekk tosserva li waħda mill-ġustifikazzjonijiet ewlenin li jirriżultaw min-notifika, hija nieqsa, minħabba li l-enerġija prodotta minn Friel Acerra tinbiegħ lis-suq nazzjonali tal-enerġija u l-impjant il-ġdid tal-enerġija elettrika li jaħdem bil-bijolikwidi hija mqabbda direttament max-xibka nazzjonali.
(102)
Fid-dawl tal-informazzjoni mogħtija mill-awtoritajiet Taljani fil-fażi ta’ investigazzjoni formali, il-Kummissjoni nnutat l-argument li l-iżvilupp tas-sit industrijali ta’ Acerra jista’ jiġi mfixkel jekk il-proġett ta’ investiment ta’ Friel Acerra jkun interrott, minħabba li dan jagħti sinjal negattiv ieħor lill-investituri potenzjali f’din iż-żona, li diġà hija milquta sew minn problemi soċjali u ekonomiċi. L-intrapriżi l-oħra li wrew interess li jistabbilixxu ruħhom f’din iż-żona jistgħu jirtiraw, b’effett aktar negattiv fuq din iż-żona urbana degradata li diġà tinsab fi kriżi. Ta’ min jenfasizza li jekk il-Kummissjoni tiddikjara għajnuna li m’għandha ebda effett fuq l-inċentivazzjoni ex ante bħala mhux kompatibbli, dan ma jistax ikollu l-effett li jimpedixxi investituri oħra milli jistabbilixxu l-operat tagħhom fl-istess żona indusrijali jew li jiġu miċħuda miżuri oħra ta’ għajnuna tal-effetti rispettivi tal-inċentivazzjoni.
(103)
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni tosserva li l-awtoritajiet Taljani ma pprovdewx statistika konkreta rigward ebda azzjoni ta’ formazzjoni jew ta’ trasferiment ta’ informazzjoni u l-ebda effett ta’ spillover jew li jista’ jkattar l-investiment, kif kien ġara fil-biċċa l-kbira tal-każijiet ta’ għajnuna reġjonali ad hoc li ġew approvati mill-Kummissjoni tul dawn l-aħħar snin (41).
(104)
Għar-raġunijiet imsemmija hawn fuq u jekk jitqiesu l-prattiki segwiti fil-passat u l-elementi kollha possibbli (numru limitat ta’ impjiegi diretti u indiretti maħluqa mill-proġett, kontribut negliġibbli għall-politika enerġetika reġjonali, nuqqas ta’ sostenn enerġetiku dirett fiż-żona industrijali, nuqqas ta’ effetti ta’ spillover u fuq kollox l-ammont tal-għajnuna li huwa eċċessiv meta jitqabbel mal-għadd ta’ impjiegi maħluqa u miżmuma), il-Kummissjoni tikkonkludi li l-investiment ma jikkontribwixxi għal ebda strateġija ta’ żvilupp reġjonali koerenti, kif jitlob il-punt 10 tal-linji gwida tal-2007.
5.4.3. Kostijiet ammissibbli (punti 34, 35 u 36 u minn 50 sa 56 tal-linji gwida tal-2007)
(105)
Minkejja l-ġustifikazzjoni ekonomika li qajmu l-awtoritajiet Taljani, it-trasferiment tal-assi (l-impjant tal-enerġija elettrika) mingħand NGP għal Friel Acerra ma seħħx b’osservanza totali tar-regolamenti. L-istess Friel Acerra, ix-xerrejja, ikkonfermat li meta sar it-trasferiment 90,5 % minnha kien ikkontrollat minn NGP.
(106)
Madankollu, il-preżenza temporanja ta’ NGP fi Friel Acerra jidher li hija marbuta mal-metodu magħżul (l-għoti tal-fergħa tal-kumpanija) għat-trasferiment tal-impjant eżistenti bejn zewġ partijiet formalment indipendenti minn xulxin. Fi tmiem l-operazzjoni (l-għoti tal-fergħa tal-kumpanija minn NGP lill-kumpanija komuni u l-għoti tal-kwoti lill-grupp Friel), iż-żewġ ażjendi reġgħu saru indipendenti minn xulxin. Barra minn hekk, ir-rekwiżit ta’ valutazzjoni tal-prezz tal-impjant tal-enerġija termoelettrika li ma baqax jintuża minn espert indipendenti ġie rrispettat, skont il-prinċipji u l-għanijiet tal-punt 35 tal-linji gwida tal-2007.
(107)
Rigward it-trasferiment tal-impjant tal-enerġija termoelettrika li ma baqax jintuża, il-Kummissjoni għaldaqstant tikkonkludi li minkejja dak li jingħad fil-punt 35 tal-linji gwida tal-2007 - li jipprevedi li stabbiliment għandu jkun “jinxtara minn investitur indipendenti” - dan ma ġiex rispettat bis-sħiħ fil-kuntest formali, u lanqas ma ġiet irrispettata s-sustanza tiegħu. Fil-fatt, il-prezz imħallas minn Friel Acerra għall-impjant tal-enerġija termoelettrika li ma baqax jintuża jikkorrispondi għall-valur ikkonfermat mill-espert indipendenti, u ftit wara t-trasferiment tal-assi l-kumpanija xerrejja saret indipendenti mill-kumpanija bejjiegħa (NGP).
(108)
Rigward assi oħra użati inklużi mal-kostijiet ammissibbli, il-Kummissjoni taċċetta l-argument imressaq mill-awtoritajiet Taljani u minn Friel Acerra, li t-trasferiment tat-tankijiet użati seħħ bejn żewġ partijiet indipendenti bil-kundizzjonijiet tas-suq, anki mingħajr stħarriġ formali ex ante minn espert indipendenti. Il-prezz imħallas għal dawn l-assi jikkorrispondi għall-prezz tas-suq, kif jikkonferma d-dokument il-ġdid imħejji mill-istess espert indipendenti li kien diġà għamel stima tal-valur tal-impjant tal-enerġija elettrika li ma baqax jintuża.
(109)
Għalhekk, l-akkwist ta’ dawn l-assi marbuta b’mod dirett mal-impjant, jiġifieri l-impjant tal-enerġija termoelettrika li ma baqax jntuża u t-tankijiet użati, jista’ jitqies bħala investiment inizjali skont it-tifsira tal-punt 35 tal-linji gwida tal-2007.
5.4.4. Konklużjoni dwar il-kompatibbiltà mal-linji gwida tal-2007
(110)
Għalhekk, anki jekk xi rekwiżiti dwar l-għajnuna reġjonali għall-investiment skont il-linji gwida tal-2007 jidhru li ġew irrispettati, il-Kummissjoni kkonkludiet li ma ġewx rispettati l-obbligi msemmija hawn fuq (rigward l-effett tal-inċentivazzjoni u l-kontribut reġjonali) għall-għajnuna reġjonali ad hoc għall-proġetti ta’ investiment. Il-Kummissjoni għalhekk ikkonkludiet li l-miżura msemmija ma tistax tkun iddikjarata bħala kompatibbli, skont l-Artikolu 107, paragrafu 3, punt a) tat-TFUE u tal-linji gwida tal-2007.
5.5. Kompatibbiltà mad-dispożizzjonijiet tal-linji gwida ambjentali tal-2008
(111)
L-awtoritajiet Taljani ma kellhom l-ebda reazzjoni għall-kumment tal-Kummissjoni, la waqt il-fażi tal-valutazzjoni preliminari, u lanqas waqt il-fażi tal-investigazzjoni formali, li skont il-linji gwida ambjentali tal-2008 tidher li hi aktar pertinenti għall-valutazzjoni ta’ miżuri ta’ dan it-tip, li huma kkaratterizzati minn għanijiet fil-kuntest tal-enerġija/tal-ambjent u minn investimenti ta’ dan it-tip (impjant li jaħdem bil-bijorkarburant).
(112)
Il-Kummissjoni tinnota li d-dixxiplina ambjentali tal-2008 titlob, fil-punt 1.3.4, il-preżenza ta’ effett ta’ inċentivazzjoni. Il-punt 27 jipprevedi li għandu jsir kontroll dwar jekk l-investiment inkwistjoni kienx isir jew le mingħajr għajnuna mill-Istat.
(113)
Il-Kummissjoni jidhrilha li, għar-raġunijiet li diġà ġew spjegati fit-Taqsima 5.4.1, l-investiment sar qabel ma l-awtorità kompetenti għall-għoti tal-għajnuna kienet esprimiet l-intenzjoni deċiża tagħha li tagħti b’mod effettiv l-għajnuna għall-proġett. L-għajnuna notifikata għalhekk ma jista’ jkollha l-ebda effett ta’ inċentivazzjoni; jekk mhux għal din ir-raġuni biss, il-kundizzjonjijiet stipulati mil-linji gwida ambjentali tal-2008 ma ġewx issodisfati.
(114)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li l-Italja, minkejja l-istedina ċara li saritilha, ma pprovdietx l-informazzjoni meħtieġa biex turi l-osservanza tagħha tal-kundizzjonijiet previsti mil-linji gwida ambjentali tal-2008 rigward għajnuna għall-investimenti fil-qasam tal-enerġija rinnovabbli (punti minn 102 sa 106 tad-dixxiplina ambjentali tal-2008).
(115)
Il-Kummissjoni tinnota li għandu jkun l-Istat Membru li juri li l-għajnuna hija kompatibbli (42). Minħabba li l-Italja ma pprovdietx l-informazzjoni meħtieġa f’dan ir-rigward, il-Kummissjoni m’għandhiex biżżejjed informazzjoni biex tilħaq konklużjoni dwar il-kriterji l-oħra previsti mil-linji gwida ambjentali.
(116)
Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li l-miżura ta’ għajnuna msemmija ma tistax tiġi ddikjarata bħala li hi kompatibbli mas-suq intern, lanqas skont l-Artikolu 107, paragrafu 3, punt c) tat-TFUE, lanqas mal-linji gwida ambjentali tal-2008, u lanqas ma’ deroga oħra msemmija fit-TFUE. Għaldaqstant għandha tiġi pprojbita.
6. KONKLUŻJONIJIET
(117)
Fid-deċiżjoni li jingħata bidu għal proċedura ta’ investigazzjoni formali, il-Kummissjoni spjegat ir-raġunijiet, li jidhru fil-qosor fit-Taqsima 3 ta’ din id-Deċiżjoni, li minħabba fihom iddubitat jekk il-miżura li kienet qed tiġi eżaminata setgħetx taqa’ fl-ambitu tal-applikazzjoni tad-deroga msemmija fl-Artikolu 107, paragrafu 3, punt a) tat-TFUE. Dawn id-dubji ma tħassrux kompletament permezz tal-informazzjoni u l-argumenti li jinsabu fil-kummenti tal-awtoritajiet Taljani u tal-benefiċjarju tal-għajnuna.
(118)
Il-Kummissjoni kkonkludiet li l-għajnuna reġjonali ad hoc notifikata lill-awtoritajiet Taljani favur Friel Acerra, li ġiet spjegata fit-Taqsima 2 ta’ din id-Deċiżjoni, ma tirrispettax il-kundizzjonijiet kollha stabbiliti fil-linji gwida tal-2007 biex tiġi kkunsidrata kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107, paragrafu 3, punt a) tat-TFUE, u lanqas ma tirrispetta l-kundizzjonijiet kollha stabbiliti fil-linji gwida ambjentali tal-2008 biex tiġi kkunsidrata bħala kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107, paragrafu 3, punt c) tat-TFUE. Ma ġiet applikata l-ebda motivazzjoni oħra dwar il-kompatibbiltà.
(119)
Minħabba li mhi kompatibbli ma’ ebda deroga oħra li tidher fit-TFUE, l-għajnuna ma tistax tingħata. Skont l-awtoritajiet Taljani, l-għajnuna għadha ma tħallsitx u għalhekk m’hemm ebda ħtieġa li tingħata lura.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna mill-Istat li r-Repubblika Taljana għandha l-intenzjoni li tagħti lil Fri-El Acerra S.r.l., b’ammont totali ta’ EUR 19,5 miljun, mhijiex kompatibbli mas-suq intern.
Għalhekk din l-għajnuna ma tistax tingħata.
Artikolu 2
Fi żmien xahrejn min-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, ir-Repubblika Taljana għandha tinforma lill-Kummissjoni bil-miżuri li ttieħdu biex tikkonforma magħha.
Artikolu 3
Ir-Repubblika Taljana hija d-destinatarja ta’ din id-Deċiżjoni.
Magħmul fi Brussell il-15 ta’ Settembru 2010.