РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 7 април 2011 година
за удължаване на преходния период за придобиването на земеделска земя в Латвия
(текст от значение за ЕИП)
(2011/226/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за присъединяване на Чешката република, Естония, Кипър, Латвия, Литва, Унгария, Малта, Полша, Словения и Словакия,
като взе предвид Акта за присъединяване на Чешката република, Естония, Кипър, Латвия, Литва, Унгария, Малта, Полша, Словения и Словакия, и по-специално глава 3 на приложение VIII към него,
като взе предвид искането, отправено от Латвия,
като има предвид, че:
(1)
В Акта за присъединяване от 2003 г. се предвижда възможност Латвия да запази в сила за срок от седем години - от датата на присъединяване и при посочените в този акт условия - забраната за придобиването на право на собственост върху земеделска земя от физически и юридически лица от други държави-членки на ЕС, които не пребивават или не са регистрирани в Латвия, нито имат клонове или представителства в тази държава, като този период изтича на 30 април 2011 г. Тази възможност представлява временна дерогация от свободното движение на капитали, гарантирано в членове 63-66 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Посоченият преходен период може да бъде удължен само веднъж за не повече от три години.
(2)
На 6 декември 2010 г. Латвия изпрати искане за удължаване с три години на преходния период за придобиването на земеделска земя.
(3)
Основната причина за преходния период бе необходимостта да се защитят социално-икономическите условия за селскостопанските дейности след въвеждането на единния пазар и прехода към Общата политика в областта на селското стопанство в Латвия. По-специално целта бе да се отговори на възникналите опасения относно евентуално въздействие върху селскостопанския сектор на либерализирането на закупуването на земеделска земя, дължащо се на първоначалните големи разлики между цените на земята и доходите в сравнение с Белгия, Дания, Германия, Ирландия, Гърция, Испания, Франция, Италия, Люксембург, Нидерландия, Австрия, Португалия,, Финландия, Швеция и Обединеното кралство (наричани по-нататък „ЕС 15“). Другата цел на преходния период бе да се улеснят процесите на реституция и приватизация на земеделска земя от страна на селскостопанските производители. Още в доклада си от 16 юли 2008 г., озаглавен „Преглед на преходните мерки относно придобиването на селскостопанска недвижима собственост, определени в Договора за присъединяване от 2003 г.“ (наричан по-нататък „междинния преглед от 2008 г.“), Комисията подчерта значимостта на приключването на посочената реформа в селското стопанство до края на предвидения преходен период (1).
(4)
Данни на Евростат показват, че цените на земеделската земя в Латвия са по-ниски от тези в ЕС. Пълното сближаване на продажните цени на земеделска земя не бе предвидено или сметнато за необходима предпоставка за приключване на преходния период. Разликите в цените на земеделска земя между Латвия и ЕС 15 са обаче толкова значителни, че могат да възпрепятстват ефективния напредък в ценовото сближаване.
(5)
Аналогично на информацията за цените на земеделска земя данните на Евростат сочат, че между Латвия и ЕС 15 все още съществува разлика в БВП на глава от населението, изразен в стандарти на покупателна способност. В този смисъл сегашните цени на земеделска земя в Латвия са високи в сравнение с покупателната способност на нейните граждани.
(6)
Конкурентоспособността на селскостопанския сектор в Латвия остава по-слаба спрямо същия сектор в ЕС 15, като този проблем е обусловен от трудностите при достъпа до финансови средства и високите лихвени проценти, прилагани към търговски заеми за придобиването на земеделска земя (15 % на година за 2009 г. според данни, предоставени от латвийските власти).
(7)
Според данни на държавната поземлена служба на Латвия, предоставени от латвийските компетентни органи, към 1 януари 2010 г. земеделската земя представлява 37,7 % от общата територия на държавата, а 45,8 % са заети от горски масиви. Данните сочат, че през 2007 г. 62 % от земеделската земя е била притежавана от селскостопански производители, а 26,6 % е била под наем. Макар земеделската земя в Латвия вече да е предимно частна собственост, реституцията на права на собственост и поземлената реформа в селските райони все още не са приключили.
(8)
Липсата на яснота относно правата на собственост е явна пречка пред сделките със земя и консолидирането на земеделските имоти. От своя страна разпокъсването на земята е допълнителен фактор за ниската конкурентоспособност и за по-слабата пазарна ориентираност на стопанствата. В този контекст данните на Евростат показват, че макар да е налице процес на постепенно консолидиране на земята и че между 2001 г. и 2007 г. средното количество на обработвана земеделска земя за всяко стопанство в Латвия се е увеличило от 10 ha на 16 ha, то все още е по-ниско спрямо други държави-членки на ЕС като Дания, Германия и Швеция, където за 2007 г. този среден показател бе съответно 60 ha, 46 ha и 43 ha.
(9)
Неотдавнашната световна финансова и икономическа криза също оказа отрицателно въздействие върху икономиката на Латвия. Липсата на търсене, последвана от рязко понижение на изкупните цени на селскостопанските продукти в период, когато цените на суровините се запазиха на високите си равнища от 2008 г., допълнително утежни неблагоприятното положение на латвийските селскостопански производители в сравнение с тези от ЕС 15.
(10)
Въз основа на това могат да бъдат споделени прогнозите на латвийските компетентни органи, според които премахването на ограниченията от 1 май 2011 г. ще окаже натиск върху цените на земята в Латвия. Следователно след изтичането на преходния период съществува опасност от сериозни сътресения на латвийския пазар на земеделска земя.
(11)
С оглед на това преходният период, посочен в глава 3 на приложение VIII към Акта за присъединяване от 2003 г., следва да бъде удължен с три години.
(12)
Както бе подчертано в междинния преглед от 2008 г., с цел да се подготви напълно пазарът за либерализация и дори при неблагоприятни икономически условия, от изключително значение ще продължава да бъде подобряването на такива фактори като кредитните и застрахователните услуги за селскостопанските производители и завършването на поземлената структурна реформа през преходния период.
(13)
Тъй като отвореният единен пазар винаги е бил основен фактор за просперитета на Европа, засиленият приток на чуждестранни капитали би генерирал потенциални ползи и за селскостопанския пазар в Латвия. Както бе подчертано в междинния преглед от 2008 г., чуждестранните инвестиции в селскостопанския сектор биха оказали и важно дългосрочно въздействие върху предоставянето на капитал и знания, функционирането на пазарите на земя и селскостопанската производителност. Също така постепенното намаляване на ограниченията по отношение на придобиването от чужденци на право на собственост върху земеделска земя през преходния период би подпомогнало подготовката за пълна либерализация на пазара.
(14)
За целите на правната сигурност и за да се избегне правният вакуум в националната правна система на Латвия след изтичане на сегашния преходен период, настоящото решение следва да влезе в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Преходният период за придобиването на земеделска земя в Латвия, посочен в глава 3 на приложение VIII към Акта за присъединяване от 2003 г., се удължава до 30 април 2014 г.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 7 април 2011 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-7 ta' April 2011
li testendi l-perjodu tranżitorju li jikkonċerna l-akkwist ta' art agrikola fil-Latvja
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/226/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat tal-Adeżjoni tar-Repubblika Ċeka, l-Estonja, Ċipru, il-Latvja, il-Litwanja, l-Ungerija, Malta, il-Polonja, is-Slovenja u s-Slovakkja,
Wara li kkunsidrat l-Att tal-Adeżjoni tar-Repubblika Ċeka, l-Estonja, Ċipru, il-Latvja, il-Litwanja, l-Ungerija, Malta, il-Polonja, is-Slovenja u s-Slovakkja, u b'mod partikolari l-Kapitolu 3 tal-Anness VIII tiegħu,
Wara li kkunsidrat it-talba mressqa mil-Latvja,
Billi:
(1)
L-Att tal-Adeżjoni tal-2003 jipprovdi li l-Latvja għandha żżomm fis-seħħ, skont il-kundizzjonijiet stipulati fih, għal perjodu ta' 7 snin mill-adeżjoni li jiskadi fit-30 ta' April 2011, projbizzjonijiet dwar l-akkwist ta' art agrikola minn persuni fiżiċi u persuni ġuridiċi minn Stati Membri oħra tal-UE li mhumiex stabbiliti, lanqas reġistrati u lanqas għandhom fergħa jew aġenzija fil-Latvja. Din hija eċċezzjoni temporanja għall-moviment ħieles tal-kapital kif iggarantit fl-Artikoli 63 sa 66 tat-Trattat tal-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea. Dan il-perjodu tranżitorju jista' jiġi estiż darba biss għal perjodu ta' tliet snin.
(2)
Fis-6 ta' Diċembru 2010, il-Latvja talbet biex testendi l-perjodu tranżitorju li jikkonċerna l-akkwist ta' art agrikola bi 3 snin.
(3)
Ir-raġuni ewlenija għall-perjodu tranżitorju kienet il-ħtieġa li jiġu ssalvagwardati l-kundizzjonijiet soċjo-ekonomiċi għall-attivitajiet agrikoli wara l-introduzzjoni tas-suq uniku u t-tranżizzjoni tal-Politika Agrikola Komuni fil-Latvja. B'mod partikolari, l-għan tiegħu kien li jirreaġixxi għat-tħassib li tqajjem dwar l-impatt possibbli fuq is-settur agrikolu li kieku kellha tiġi liberalizzata l-art agrikola minħabba d-differenzi kbar inizjali fil-prezzijiet tal-art u d-dħul meta mqabbel mal-Belġju, id-Danimarka, il-Ġermanja, l-Irlanda, il-Greċja, Spanja, Franza, l-Italja, il-Lussemburgu, il-Pajjiżi l-Baxxi, l-Awstrija, il-Portugall, il-Finlandja, l-Isvezja u r-Renju Unit (minn issa 'l quddiem l-UE-15). Il-perjodu tranżitorju kien maħsub biex iħaffef il-proċess tar-restituzzjoni u l-privatizzazzjoni tal-art agrikola lill-bdiewa. Fir-rapport tagħha tas-16 ta' Lulju 2008 dwar ir-Reviżjoni tal-miżuri tranżitorji għall-akkwist tal-proprjetà agrikola stabbiliti fit-Trattat tal-Adeżjoni 2003 (minn hawn 'il quddiem “ir-Reviżjoni ta' Nofs it-Terminu tal-2008”), il-Kummissjoni kienet diġà saħqet fuq l-importanza li titlesta r-riforma agrikola msemmija hawn fuq sat-tmiem tal-perjodu tranżitorju previst (1).
(4)
Skont id-dejta li l-Eurostat għandha għad-dispożizzjoni tagħha, il-prezzijiet tal-art agrikola fil-Latvja huma orħos minn dawk tal-art agrikola fl-UE. Il-konverġenza sħiħa fil-prezzijiet tal-bejgħ tal-art agrikola la kienet mistennija u lanqas ikkunsidrata bħala kondizzjoni minn qabel meħtieġa biex jintemm il-perjodu trażitorju. Madanakollu, id-differenzi evidenti bejn il-prezzijiet tal-art agrikoli tal-Latvja ma' dawk tal-UE-15 huma tali li jistgħu jfixklu l-progress mingħajr skossi lejn il-konverġenza fil-prezzijiet.
(5)
B'mod simili għal-livelli tal-prezzijiet tal-art agrikola, id-dejta mill-Eurostat turi li għadu jippersisti d-distakk tal-PDG per capita fl-Istandards tas-saħħa tax-Xiri fil-Latvja u fl-UE-15. B'hekk, il-prezzijiet eżistenti tal-art agrikola fil-Latvja huma għolja għar-residenti tal-Latvja meta jitqabblu mas-saħħa tax-xiri.
(6)
Il-kompetittività baxxa tas-settur agrikolu Latvjan meta mqabbla mas-settur agrikolu tal-UE-15 għadha teżisti u l-problema hi akbar minħabba d-diffikultajiet għall-aċċess tar-riżorsi finanzjarji u minħabba rati ta' imgħax għolja applikati għal-linji ta' kreditu kummerċjali għall-akkwist ta' art agrikola (15 % fis-sena fl-2009 skont id-dejta mogħtija mill-awtoritajiet Latvjani).
(7)
Barra minn hekk, skont id-dejta mogħtija mill-awtoritajiet Latvjani bbażata fuq is-Servizz tal-Art tal-Istat tal-Latvja, mill-1 ta' Jannar 2010, l-art agrikola tikkonsisti f'37,7 % tat-territorju totali tal-pajjiż, u ż-żoni tal-foresti jkopru 45,8 % tiegħu. Fl-2007, il-bdiewa kienu sidien ta' 62 % tal-art agrikola u 26,6 % tal-art agrikola kienet mikrija. Filwaqt li l-art agrikola fil-Latvja hija diġà fil-biċċa l-kbira art privata, il-proċess tar-restituzzjoni tad-drittijiet tas-sjieda u r-riforma tal-art f'żoni rurali għadhom ma tlestewx.
(8)
In-nuqqas ta' ċarezza għad-drittijiet tal-proprjetà bla dubju tfixkel it-tranżazzjonijiet u l-konsolidazzjoni tal-artijiet agrikoli. Il-frammentazzjoni tal-art, b'hekk qed tkompli tikkontribwixxi għal anqas kompetittività u qed twassal biex l-ażjendi agrikoli jkunu anqas orjentati lejn is-suq. F'dan il-kuntest, id-dejta tal-Eurostat turi li għalkemm il-konsolidazzjoni gradwali hi waħda kontinwa u li bejn l-2001 u l-2007, iż-żona medja tal-art sfruttata mill-ażjendi agrikoli fil-Latvja żdiedet minn 10 ettari għal 16-il ettaru għal kull ażjenda, din tal-aħħar hija anqas minn ta' Stati Membri oħrajn tal-UE, bħad-Danimarka, il-Ġermanja u l-Isveżja, fejn il-medja fl-2007 kienet laħqet is-60 ettaru, is-46 ettaru u t-43 ettaru rispettivament.
(9)
Il-kriżi globali ekonomika u finanzjarja riċenti kellha wkoll impatt negattiv fuq l-ekonomija tal-Latvja. In-nuqqas ta' domanda wara tnaqqis kbir fil-prezzijiet tax-xiri għall-prodotti agrikoli, fiż-żmien meta l-prezzijiet għall-materja prima baqgħu fil-livell għoli tal-2008, komplew jgħarrqu l-pożizzjoni diġà żvantaġġjata tal-bdiewa Latvjani meta mqabbla mal-bdiewa mill-UE-15.
(10)
F'dan il-kuntest, jista' jiġi antiċipat, kif qed jagħmlu l-awtoritajiet Latvjani, li t-tneħħija tar-restrizzjonijiet fl-1 ta' Mejju 2011 ser toħloq pressjoni fuq il-prezzijiet tal-art fil-Latvja. Għalhekk, teżisti theddida ta' tfixkil serju fuq is-suq tal-art agrikola fil-Latvja ladarba jiskadi l-perjodu tranżitorju.
(11)
Għalhekk il-perjodu tranżitorju msemmi fil-Kapitolu 3 tal-Anness VIII għall-Att tal-Adeżjoni tal-2003 għandu jiġi estiż bi tliet snin.
(12)
Sabiex is-suq jitħejja bis-sħiħ għal-liberalizzazzjoni, hu importanti ħafna, saħansitra fiċ-ċirkostanzi ekonomiċi iebsa, li jibqa' jissaħħaħ it-titjib ta' fatturi bħall-faċilitajiet ta' kreditu u ta' assigurazzjoni għall-bdiewa, u t-tlestija tar-riformi strutturali agrikoli matul il-perjodu tranżitorju, kif diġà ġie enfasizzat fl-Analiżi ta' Nofs it-Terminu tal-2008.
(13)
Minħabba li s-suq uniku miftuħ kien minn dejjem fil-qalba tal-prosperità Ewropea, żieda fid-dħul tal-kapital barrani għandha tattira benefiċċji potenzjali anke għas-suq agrikolu fil-Latvja. Kif ġie enfasizzat fl-Analiżi ta' Nofs it-Terminu tal-2008, l-investiment barrani fis-settur agrikolu se jkollu wkoll effetti importanti fuq perjodu ta' żmien twil fuq l-għoti tal-kapital u l-għarfien, dwar il-funzjonament tas-swieq u dwar il-produttività agrikola. It-tnaqqis progressiv tar-restrizzjonijiet dwar is-sjieda barranija matul il-perjodu tranżitorju se jikkontribwixxi wkoll għat-tħejjija tas-suq biex dan jiġi liberalizzat għal kollox.
(14)
Għall-fini ta' ċertezza legali u sabiex jiġi evitat vojt legali fis-sistema legali nazzjonali tal-Latvja wara li jiskadi l-perjodu tranżitorju attwali, din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum tal-pubblikazzjoni tagħha f'Il-Ġurnal Uffiċċjali tal-Unjoni Ewropea.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-perjodu tranżitorju li jikkonċerna l-akkwist tal-art agrikola fil-Latvja msemmi fil-Kapitolu 3 tal-Anness VIII għall-Att ta' Adeżjoni tal-2003 għandu jiġi estiż sat-30 ta' April 2014.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum tal-pubblikazzjoni tagħha f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Brussell, is-7 ta’ April 2011.