РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1233/2010 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 15 декември 2010 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 663/2009 за създаване на програма за подпомагане на икономическото възстановяване чрез предоставяне на финансова помощ от Общността на проекти в областта на енергетиката
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 194, параграф 1, буква в) от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕО) № 663/2009 на Европейския парламент и на Съвета (3) беше създадена Европейската енергийна програма за възстановяване (ЕЕПВ) чрез предоставяне на финансов пакет от 3,98 милиарда евро за 2009 и 2010 г.
(2)
Настоящият регламент не следва да засяга целта за предоставяне до края на 2010 г. на възможно най-голямо количество от финансовия пакет от 3,98 милиарда евро на подпрограмите, посочени в глава II от Регламент (ЕО) № 663/2009. Въпреки това беше установено, че за част от тази сума няма да бъдат поемани задължения по тези подпрограми.
(3)
В духа на стратегията „Европа 2020“ за устойчив растеж и работни места и в съответствие с пакета от мерки на ЕС в областта на климата и енергията и плана за действие от 2006 г. за енергийна ефективност, развитието на други възобновяеми енергийни източници и насърчаването на енергийната ефективност биха допринесли за екологосъобразен растеж, изграждане на конкурентоспособна и устойчива икономика и справяне с изменението на климата. Като подкрепя тези политики, Съюзът ще създаде нови работни места и възможности за „зелен“ пазар и ще насърчи по този начин развитието на конкурентоспособна, сигурна и устойчива икономика. Сътрудничеството между различните нива на управление („управление на множество равнища“) е от първостепенно значение в този контекст.
(4)
Осигуряването на повече финансови стимули представлява ключов компонент за намаляване на ограниченията от високите първоначални разходи и за стимулиране на устойчиви подобрения в областта на енергетиката. Поради тези причини следва да бъде създаден специален финансов механизъм („механизмът“) за използване на средствата съгласно глава II от Регламент (ЕО) № 663/2009, за които не могат да бъдат поети задължения до края на 2010 г. Създаването на механизма следва да се разглежда в контекста на предложената от Комисията инициатива за финансиране на устойчиво развита енергия. Този механизъм следва да подпомогне развитието на енергийна ефективност и на проекти за възобновяема енергия и да улесни финансирането на инвестиционни проекти в областта на енергийната ефективност и възобновяемата енергия от местни, регионални и национални публични органи, по-специално в градска среда. В този процес следва да се обърне внимание на взаимодействието с други финансови ресурси, налични в държавите-членки, като структурните фондове и Кохезионния фонд, Европейската програма за подпомагане в областта на енергетиката на местно равнище (ELENA) и Европейския фонд за регионално развитие съгласно Регламент (ЕО) № 397/2009 (4), за да се избегне припокриването с други финансови инструменти.
(5)
Помощта за инвестиции за устойчива енергетика може да бъде най-ефективна и от най-голяма полза, когато е насочена към местното равнище. Въпреки това в надлежно обосновани случаи вероятно е по-ефективно тя да бъде насочена към националното равнище, например поради причини, свързани с наличността или функционирането на съответни административни структури.
(6)
За да се увеличи максимално въздействието на финансирането от Съюза в краткосрочен план, механизмът следва да се управлява от един или от няколко финансови посредници, например международни финансови институции. Подборът на тези финансови посредници следва да се извърши въз основа на доказаните им способности да използват финансирането по най-ефикасния и ефективен начин с цел максимално увеличаване на участието, във възможно най-кратък срок, на други публични и частни инвеститори и постигане на най-високия ливъридж между финансирането от Съюза и общата инвестиция, за да се привлекат значителни инвестиции в Съюза. При все това, в период на финансови и икономически кризи, които имат особено неблагоприятно въздействие върху финансите на местните и регионалните органи, следва да се гарантира, че затрудненото бюджетно положение на тези органи не възпрепятства възможностите им за достъп до финансовите средства.
(7)
В съответствие с Регламент (ЕО) № 663/2009 инвестиционни проекти следва да бъдат финансирани от механизма, само ако имат бързо, измеримо и съществено въздействие върху икономическото възстановяване в рамките на Съюза, повишената енергийна сигурност и намаляването на емисиите на парникови газове. Подобни инвестиционни проекти допринасят за екологосъобразен растеж, за развитието на конкурентоспособна, свързана, устойчива и съобразена с околната среда икономика, както и за защитата на заетостта, създаването на работни места и справянето с изменението на климата, в съответствие с целите на стратегията „Европа 2020“.
(8)
Критериите, предвидени в Регламент (ЕО) № 663/2009, следва изцяло да се прилагат към подбора и допустимостта на проектите, финансирани по този механизъм. Географският баланс на проектите също следва да се вземе предвид като съществен компонент, за да се гарантира въздействието на настоящия регламент върху икономическото възстановяване на територията на Съюза и за да се отбележи признаването на факта, че в някои държави-членки проектите не са били финансирани или са били частично финансирани съгласно глава II от Регламент (ЕО) № 663/2009.
(9)
Поради изискването за икономическо въздействие на настоящия регламент в краткосрочен план времето между получаването на заявление за проект и окончателното решение по този въпрос не следва да надвишава шест месеца.
(10)
Индивидуалните правни ангажименти за изпълнение на бюджетните задължения съгласно глава IIа следва да бъдат поети до 31 март 2011 г.
(11)
Механизмът не следва да създава прецедент по отношение на използването на общия бюджет на Съюза и евентуални бъдещи мерки за финансиране, включително в енергийния отрасъл, а следва да бъде считан за изключителна мярка, приета в период на икономически трудности.
(12)
Поради спешната необходимост от мерки във връзка с икономическата криза разходите, направени съгласно глава II от Регламент (ЕО) № 663/2009, следва да станат допустими от 13 юли 2009 г., тъй като много кандидати са поискали допустимостта на разходите да започне да тече от внасянето на заявлението за отпускане на безвъзмездни средства в съответствие с член 112 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (5) („Финансовия регламент“). Разходите, направени съгласно глава IIа, следва да бъдат допустими, считано от 1 януари 2011 г.
(13)
Поради спешната необходимост от мерки във връзка с икономическата криза, настоящият регламент следва да влезе в сила непосредствено след публикуването му,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Изменения на Регламент (ЕО) № 663/2009
Регламент (ЕО) № 663/2009 се изменя, както следва:
1.
В член 1 се добавя следният параграф:
„Настоящият регламент предвижда създаването на финансов механизъм („механизмът“) за подпомагане на инициативи за енергийна ефективност и възобновяема енергия.“
2.
Член 3 се изменя, както следва:
а)
параграф 2 се заменя със следното:
„2. Индивидуалните правни ангажименти съгласно глава II за изпълнение на поетите през 2009 и 2010 г. бюджетни задължения се поемат до 31 декември 2010 г. Индивидуалните правни ангажименти по глава IIа се поемат до 31 март 2011 г.“;
б)
добавя се следният параграф:
„3. Финансовите посредници, описани в приложение II, се стремят да предоставят цялото финансиране, налично в механизма в резултат на принос от страна на Съюза, на инвестиционни проекти и техническа помощ за проекти за енергийна ефективност и възобновяема енергия в срок до 31 март 2014 г. След тази дата не се предоставя финансиране от принос на Съюза. Цялото финансиране от принос на Съюза, което не бъде предоставено от финансовите посредници до 31 март 2014 г., се връща в общия бюджет на Съюза. Финансирането от принос на Съюза, предоставено на инвестиционни проекти, остава инвестирано за определен период от време, който не може да бъде удължаван след 31 март 2034 г. Съюзът има право на възвръщаемост на своите инвестиции в механизма за периода на съществуване на механизма, пропорционално на своя принос в механизма и в съответствие със своите права на акционер.“
3.
Вмъква се следната глава:
„ГЛАВА IIa
ФИНАНСОВ МЕХАНИЗЪМ
Член 21а
Финансиране, за което не могат да бъдат поети задължения съгласно глава II
1. Финансовите средства, които в съответствие с член 3, параграф 2 не могат да бъдат предмет на индивидуални правни ангажименти съгласно глава II, в размер на 146 344 644,50 EUR се отпускат за посочения в член 1, четвърта алинея механизъм с цел да се разработят подходящи инструменти за финансиране в сътрудничество с финансовите институции, така че да се предостави значителен стимул на проектите за енергийна ефективност и за експлоатация на възобновяеми енергийни източници.
2. Механизмът се прилага в съответствие с приложение II. Разпоредбите на член 23, параграф 1 не се прилагат спрямо механизма.
3. Рисковата експозиция на Съюза по отношение на механизма, включително таксите за управление и другите допустими разходи, се ограничава до размера на финансовия принос на Съюза към механизма, определен в параграф 1, без да възникват допълнителни задължения по общия бюджет на Съюза.“
4.
Член 22 се заличава.
5.
Член 23 се изменя, както следва:
а)
параграф 2 се заменя със следното:
„2. Помощта по ЕЕПВ покрива само свързаните с проекта разходи, извършени от бенефициерите и, по отношение на проекти по член 9, от трети лица, отговорни за реализацията на проекта. Разходите, направени съгласно глава II, могат да бъдат допустими, считано от 13 юли 2009 г.“;
б)
вмъква се следният параграф:
„2а. Финансовата помощ, предоставяна съгласно глава IIа, покрива разходи, свързани с инвестиционни проекти и техническа помощ за проекти за възобновяема енергия и енергийна ефективност, които разходи са направени от посочените в приложение II, част А, точка 3 бенефициери. Тези разходи могат да бъдат допустими, считано от 1 януари 2011 г.“
6.
Член 27 се изменя, както следва:
а)
вмъква се следният параграф:
„1а. До 30 юни 2013 г. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета междинен доклад за оценка на мерките, предприети съгласно глава IIа, като отделя особено внимание на:
а)
разходната ефективност, ефекта на ливъридж и допълващия характер, показани от механизма;
б)
доказателствата за добро финансово управление;
в)
степента, в която механизмът е постигнал определените в настоящия регламент цели;
г)
степента, в която е необходимо да се продължи подпомагането по механизма за проекти за енергийна ефективност и възобновяема енергия.
При целесъобразност и особено ако оценката от страна на Комисията на мерките, предприети по глава IIа, е положителна, средносрочният междинен доклад за оценка се придружава от законодателно предложение за продължаване действието на механизма.“;
б)
параграф 3 се заменя със следното:
„3. Комисията представя на Европейския парламент, на Съвета, на Европейския икономически и социален комитет и на Комитета на регионите доклад за оценка на резултатите, постигнати от ЕЕПВ в съответствие с член 27, параграф 4 от Финансовия регламент.“
7.
В член 28 се добавя следната алинея:
„Докладът включва информация относно всички режийни разходи, свързани с изграждането и прилагането на механизма, създаден съгласно глава IIа.“
8.
Приложението се преименува на „Приложение I“ и се добавя следното приложение:
„ПРИЛОЖЕНИЕ II
ФИНАНСОВ МЕХАНИЗЪМ
А. Прилагане на финансовия механизъм за устойчиви енергийни проекти
1. Обхват на механизма
Финансовият механизъм („механизма“) се използва за развитието на енергоспестяване, енергийна ефективност и проекти за възобновяема енергия и улеснява финансирането на инвестиции в тези области от местни, регионални и в надлежно обосновани случаи, национални публични органи. Механизмът се прилага в съответствие с разпоредбите относно възлагането на задачи по изпълнението на бюджета, предвидени във Финансовия регламент и в правилата за неговото прилагане.
Механизмът се използва за устойчиви енергийни проекти, по-специално в градска среда. Това включва по-специално проекти относно:
а)
обществени и частни сгради, включващи решения за енергийна ефективност и/или възобновяема енергия, включително решения, които се базират на използването на информационни и комуникационни технологии (ИКТ);
б)
инвестиции в комбинирано производство на топлинна енергия и електроенергия (CHP) с висока енергийна ефективност, включително комбинирано микропроизводство, и районни мрежи за отопление/охлаждане, по-специално от възобновяеми енергийни източници;
в)
децентрализирани възобновяеми енергийни източници, внедрени в местна среда, и тяхното интегриране в електроенергийните мрежи;
г)
микропроизводство от възобновяеми енергийни източници;
д)
чист градски транспорт за подпомагане на повишаването на енергийната ефективност и интегриране на възобновяемите енергийни източници, с особено внимание към обществения транспорт, задвижваните с електрическа тяга и водород превозни средства и намаляването на емисиите на парникови газове;
е)
местна инфраструктура, включително енергоспестяващо осветление на външните обществени инфраструктури, като улично осветление, решения за съхранение на електричество, интелигентно отчитане и интелигентни електропреносни мрежи, при които се използва целият потенциал на ИКТ;
ж)
технологии в областта на енергийната ефективност и възобновяемите енергийни източници с иновативен и икономически потенциал, като се използват най-добрите налични процедури.
Механизмът може да се използва и за предоставяне на стимули и техническа помощ, както и за повишаване на осведомеността на местните, регионалните и националните органи, за да се осигури оптимално използване на структурните фондове и Кохезионния фонд, по-специално в областите на енергийната ефективност и подобренията, свързани с възобновяемата енергия за жилищни и други видове сгради. Механизмът подпомага икономически и финансово обосновани инвестиционни проекти с цел възстановяване на инвестициите, отпуснати по механизма, и привличане на публични и частни инвестиции. Така механизмът може, наред с другото, да включва предоставяне и разпределяне на капитал за заеми, гаранции, акции и други финансови продукти. Освен това до 15 % от финансирането, посочено в член 21а, може да се използва за предоставяне на техническа помощ на местните, регионалните или националните органи по време на фазата на разработване и на първоначално разгръщане на технологии, свързани с проекти за енергийна ефективност и възобновяема енергия.
2. Взаимодействия
При предоставянето на финансова или техническа помощ се обръща внимание и на взаимодействието с други финансови ресурси, налични в държавите-членки, като структурните фондове, Кохезионния фонд и ELENA, за да се избегне припокриването с други финансови инструменти.
3. Бенефициери
Бенефициерите на механизма са публични органи, за предпочитане на местно и регионално равнище, или публични или частни субекти, действащи от името на тези публични органи.
Б. Сътрудничество с финансови посредници
1. Подбор и общи изисквания, включително разходи
Механизмът се създава в сътрудничество с един или няколко финансови посредници и е отворен за участие от страна на подходящи инвеститори. Подборът на финансовите посредници се извършва въз основа на доказаните от тях способности да използват финансирането по най-ефикасния и ефективен начин в съответствие с правилата и критериите, предвидени в настоящото приложение.
Комисията гарантира, че общият размер на режийните разходи, свързани с изграждането и прилагането на механизма, включително таксите за управление и другите допустими разходи, фактурирани от финансови посредници, остава възможно най-малък в съответствие с най-добрите практики за подобни инструменти, като същевременно се запазва необходимото качество на механизма.
Финансовият принос на Съюза към механизма се осъществява от Комисията в съответствие с разпоредбите, предвидени в членове 53 и 54 от Финансовия регламент.
Финансовите посредници отговарят на съответните изисквания относно възлагането на задачи по изпълнението на бюджета, предвидени във Финансовия регламент и в правилата за неговото прилагане, по-специално що се отнася до правилата за възлагане на поръчки, вътрешния контрол, отчетността и външния одит. На тези финансови посредници не се предоставят никакви други средства освен такси за управление или разходи, свързани с изграждането и прилагането на механизма.
Подробните срокове и условия за изграждането на механизма и неговите рамкови условия, включително наблюдението и контрола, се посочват в едно или повече споразумения между Комисията и финансовите посредници.
2. Достъп до информация
Механизмът предоставя онлайн достъп до всички сведения относно управлението на програмата, които са от значение за заинтересованите страни. Това включва по-специално процедури за кандидатстване, информация относно най-добрите практики и преглед на проектите и докладите.
В. Условия за финансиране и критерии за допустимост и подбор
1. Обхват на финансирането
В съответствие с настоящото приложение механизмът се ограничава до финансиране на:
а)
инвестиционни проекти, които оказват бързо, измеримо и съществено въздействие върху икономическото възстановяване в ЕС, повишената енергийна сигурност и намаляването на емисиите на парникови газове; и
б)
техническа помощ за проекти за енергийна ефективност и/или възобновяема енергия.
2. Фактори, които да бъдат взети предвид
Що се отнася до подбора на проекти, специално внимание се отделя на географския баланс.
Що се отнася до финансирането на инвестиционни проекти, дължимо внимание се отделя на достигането на значителен коефициент на ливъридж между общата инвестиция и финансирането от Съюза, за да се привлекат значителни инвестиции в Съюза. Въпреки това коефициентът на ливъридж за отделните инвестиционни проекти може да варира в зависимост от редица фактори, като например действителния размер и вида на проекта, както и местните условия, включително размера и финансовия капацитет на бенефициера.
3. Условия за достъп на публични органи до финансиране по механизма
Публичните органи, които отправят искане за финансиране на инвестиционни проекти или за техническа помощ за проекти за енергийна ефективност и възобновяема енергия, отговарят на следните условия:
а)
те са поели или са в процес на поемане на политически ангажимент за смекчаване на изменението на климата, включително, ако е целесъобразно, конкретни цели, свързани например с повишаване на енергийната ефективност и/или с увеличаване на използването на енергия от възобновяеми източници;
б)
те или работят за разработването на многогодишни стратегии за смекчаване на изменението на климата и постигане на целите си, ако е целесъобразно, или участват в многогодишна стратегия на местно, регионално или национално равнище за смекчаване на изменението на климата;
в)
те се съгласяват да носят публична отговорност за напредъка в общата си стратегия.
4. Критерии за допустимост и подбор на инвестиционни проекти, финансирани по механизма
Инвестиционните проекти, финансирани по механизма, отговарят на следните критерии за допустимост и подбор:
а)
обоснованост и техническа адекватност на подхода;
б)
обоснованост и разходоефективност на финансирането за цялостната инвестиционна фаза на действието;
в)
географски баланс на всички проекти, попадащи в обхвата на настоящия регламент;
г)
степен на зрелост, определена като достигане на инвестиционния етап и свързана със значителни капиталови разходи възможно най-скоро;
д)
степен, до която липсата на достъп до финансиране задържа изпълнението на действието;
е)
степен, в която финансирането по механизма ще стимулира публичното и частното финансиране;
ж)
количествено социално-икономическо въздействие;
з)
количествено екологично въздействие.
5. Критерии за допустимост и подбор на проекти за техническа помощ, финансирани по механизма
Проекти за техническата помощ, финансирани по механизма, отговарят на критериите за допустимост и подбор, посочени в точка 4, букви а), в), д), е) и ж).“
Член 2
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 15 декември 2010 година.
REGOLAMENT (UE) Nru 1233/2010 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-15 ta' Diċembru 2010
li jemenda r-Regolament (KE) Nru 663/2009 li jistabbilixxi programm li jgħin l-irkupru ekonomiku permezz tal-għoti ta' għajnuna finanzjarja Komunitarja għal proġetti fil-qasam tal-enerġija
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-punt (c) tal-Artikolu 194(1) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġislattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkonsultaw lill-Kumitat tar-Reġjuni,
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Ir-Regolament (KE) Nru 663/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (3) stabbilixxa l-Programm Ewropew tal-Enerġija għall-Irkupru (EEPR) biex jgħin l-irkupru ekonomiku permezz ta' għotja ta' EUR 3,98 biljun għall-2009 u l-2010.
(2)
Dan ir-Regolament għandu jkun bla ħsara għall-għan li parti kemm jista’ jkun kbira mill-ammont ta' EUR 3,98 biljun tingħata sa tmiem l-2010 lis-sottoprogrammi msemmija fil-Kapitolu II tar-Regolament (KE) Nru 663/2009. Madankollu, ġie stabbilit li parti minn dak l-ammont mhux se tkun impenjata taħt dawk is-sottoprogrammi.
(3)
Fl-ispirtu tal-istrateġija “Ewropa 2020” għal tkabbir u impjiegi sostenibbli u f’konformità mal-pakkett tal-UE dwar il-klima u l-enerġija u mal-Pjan ta' Azzjoni tal-2006 dwar l-Effiċjenza tal-Enerġija, l-iżvilupp ta' iktar sorsi rinnovabbli u l-promozzjoni tal-effiċjenza fl-użu tal-enerġija se jikkontribwixxu għal tkabbir ekoloġiku, il-ħolqien ta' ekonomija kompetittiva u sostenibbli, u l-indirizzar tat-tibdil fil-klima. Bl-appoġġ tagħha għal dawn il-linji politiċi, l-Unjoni se toħloq iktar impjiegi u opportunitajiet ekoloġiċi fis-suq u hekk tħeġġeġ l-iżvilupp ta' ekonomija kompetittiva, sikura u sostenibbli. F’dan il-kuntest, il-kooperazzjoni bejn id-diversi livelli tal-gvern (governanza fuq diversi livelli) hija essenzjali.
(4)
L-għoti ta' aktar inċentivi finanzjarji huwa element importanti biex jitnaqqsu l-ostakoli rrappreżentati mill-livell għoli ta' spejjeż inizjali u biex ikun stimulat it-titjib fl-enerġija sostenibbli. Għalhekk, għandha tinħoloq faċilità finanzjarja speċifika (“il-faċilità”) sabiex jintużaw il-fondi mhux impenjati fl-ambitu tal-Kapitolu II tar-Regolament (KE) Nru 663/2009 li ma jistgħux jiġu impenjati sa tmiem l-2010. Il-ħolqien tal-faċilità għandu jitqies fid-dawl tal-Inizjattiva ta' Finanzjament għall-Enerġija Sostenibbli proposta mill-Kummissjoni. Il-faċilità għandha tappoġġa l-iżvilupp ta' proġetti ta' effiċjenza fl-użu tal-enerġija u ta' enerġija rinnovabbli u tiffaċilita l-finanzjament ta' investimenti f’dan il-qasam minn awtoritajiet pubbliċi muniċipali, reġjonali u nazzjonali, b’mod partikolari f’kuntest urban. F’dan il-proċess għandha tingħata attenzjoni lis-sinerġiji ma' riżorsi finanzjarji oħrajn disponibbli fl-Istati Membri, bħall-Fondi Strutturali u ta' Koeżjoni u l-Faċilità Ewropea ta' Assistenza għall-Enerġija Lokali (ELENA) u l-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali taħt ir-Regolament (KE) Nru 397/2009 (4), biex jiġi evitat it-tirkib fuq strumenti finanzjarji oħra.
(5)
L-appoġġ għall-investiment fil-qasam tal-enerġija sostenibbli jista’ jkun mill-iktar effettiv u ta' benefiċċju meta jkun immirat fil-livelli muniċipali u lokali. Madankollu, f’każijiet debitament ġustifikati, jista’ jkun aktar effikaċi li l-mira tkun fuq il-livell nazzjonali, pereżempju, għal raġunijiet relatati mad-disponibbiltà jew mal-funzjonament tal-istrutturi amministrattivi rilevanti.
(6)
Sabiex jiġi mmassimizzat l-impatt tal-finanzjament tal-UE fuq perjodu qasir ta' żmien, il-faċilità għandha tkun ġestita minn intermedjarju finanzjarju wieħed jew aktar, bħal istituzzjonijiet finanzjarji internazzjonali. L-għażla ta' tali intermedjarji finanzjarji għandha ssir abbażi tal-prova tal-kapaċità tagħhom li jużaw il-finanzjament bl-iktar mod effiċjenti u effikaċi, bil-għan li tkun massimizzata l-parteċipazzjoni tal-investituri pubbliċi u privati l-oħra u li jinkiseb l-ogħla effett ta' lieva bejn il-finanzjament tal-UE u l-investiment totali sabiex jiżdiedu l-investimenti sinifikanti fl-UE. Madankollu, fi żminijiet ta' kriżi finanzjarja u ekonomika li għandhom effett partikolarment ħażin fuq il-finanzi tal-awtoritajiet lokali u reġjonali għandu jkun żgurat li s-sitwazzjoni baġitarja diffiċli ta' dawk l-awtoritajiet ma żżommhomx milli jkunu jistgħu jkollhom aċċess għall-fondi.
(7)
F’konformità mar-Regolament (KE) Nru 663/2009, proġetti ta' investiment għandhom jiġu ffinanzjati mill-faċilità biss jekk ikollhom impatt rapidu, miżurabbli u sostanzjali fuq l-irkupru ekonomiku fi ħdan l-UE, iktar sigurtà tal-enerġija u tnaqqis fl-emissjonijiet tal-gass b’effett ta' serra. Dawn il-proġetti ta' investiment jikkontribwixxu għal tkabbir ekoloġiku, għall-iżvilupp ta' ekonomija kompetittiva, konnessa, sostenibbli u ekoloġika, kif ukoll għall-protezzjoni tal-impjiegi, il-ħolqien tal-impjiegi u t-trattament tat-tibdil fil-klima, skont l-objettivi tal-“Ewropa 2020”.
(8)
Fl-għażla u l-eliġibbiltà tal-miżuri ffinanzjati fl-ambitu tal-faċilità, għandhom jiġu applikati l-kriterji stipulati fir-Regolament (KE) Nru 663/2009. Il-bilanċ ġeografiku tal-proġetti għandu wkoll jitqies bħala element essenzjali, biex jiġi żgurat l-impatt ta' dan ir-Regolament fuq l-irkupru ekonomiku mal-Unjoni Ewropea kollha, u b’rikonoxximent tal-fatt li, f’xi Stati Membri, proġetti ma ġewx finanzjatji jew ġew finanzjati biss parzjalment skont il-Kapitolu II tar-Regolament (KE) Nru 663/2009.
(9)
Fid-dawl tal-impatt meħtieġ ta' dan ir-Regolament f’medda qasira ta' żmien, il-perjodu bejn il-wasla ta' applikazzjoni għal proġett u d-deċiżjoni finali dwaru ma għandux ikun itwal minn sitt xhur.
(10)
L-impenji legali individwali li jimplimentaw l-impenji baġitarji skont il-Kapitolu IIa għandhom isiru sal-31 ta' Marzu 2011.
(11)
Il-faċilità m’għandhiex tikkostitwixxi preċedent rigward l-użu tal-baġit ġenerali tal-Unjoni u miżuri possibbli ta' finanzjament fil-ġejjieni, inkluż fis-settur tal-enerġija, imma minflok għandha titqies bħala miżura eċċezzjonali adottata f’perjodu ta' diffikultà ekonomika.
(12)
Minħabba l-ħtieġa urġenti li tiġi indirizzata l-kriżi ekonomika, l-infiq magħmul skont il-Kapitolu II tar-Regolament (KE) Nru 663/2009 għandu jkun eliġibbli mit-13 ta' Lulju 2009 peress li ħafna applikanti talbu għall-eliġibbiltà tan-nefqa minn meta ressqu l-applikazzjoni tal-għotja skont l-Artikolu 112 tar-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 tal-25 ta' Ġunju 2002 dwar ir-Regolament Finanzjarju applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej (5) (“ir-Regolament Finanzjarju”). L-infiq magħmul skont il-Kapitolu IIa għandu jkun eliġibbli mill-1 ta' Jannar 2011.
(13)
Minħabba l-ħtieġa urġenti li tiġi indirizzata l-kriżi ekonomika, dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ immedjatament mal-pubblikazzjoni tiegħu,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Emendi għar-Regolament (KE) Nru 663/2009
Ir-Regolament (KE) Nru 663/2009 huwa b’dan emendat kif ġej:
(1)
fl-Artikolu 1, jiżdied il-paragrafu li ġej:
“Dan ir-Regolament jipprevedi l-ħolqien ta' faċilità finanzjarja (‘il-faċilità’) li tappoġġa l-effiċjenza fl-użu tal-enerġija u inizjattivi tal-enerġija rinnovabbli.”;
(2)
l-Artikolu 3 huwa emendat kif ġej:
(a)
il-paragrafu 2 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“2. L-impenji legali individwali fl-ambitu tal-Kapitolu II li jimplimentaw l-impenji baġitarji li saru fl-2009 u l-2010 għandhom isiru sal-31 ta' Diċembru 2010. L-impenji legali individwali skont il-Kapitolu IIa għandhom isiru sal-31 ta' Marzu 2011.”;
(b)
jiżdied il-paragrafu li ġej:
“3. L-intermedjarji finanzjarji deskritti fl-Anness II għandhom jagħmlu ħilithom biex jallokaw il-fondi kollha mill-kontribut tal-Unjoni li jkunu disponibbli fil-faċilità lil proġetti ta' investiment u lil għajnuna teknika għal proġetti tal-effiċjenza fl-użu tal-enerġija u tal-enerġija rinnovabbli sal-31 ta' Marzu 2014. L-ebda finanzjament mill-kontribut tal-Unjoni m’għandu jiġi allokat wara dik id-data. Il-finanzjament kollu mill-kontribut tal-Unjoni li l-intermedjarji finanzjarji ma jkunux allokaw sal-31 ta' Marzu 2014 għandu jerġa’ jiddaħħal lura fil-baġit ġenerali tal-Unjoni. Il-finanzjament mill-kontribut tal-Unjoni allokat lil proġetti ta' investiment għandu jibqa’ investit għal perjodu ta' żmien speċifiku li ma jistax imur lil hinn mill-31 ta' Marzu 2034. L-Unjoni għandha tkun intitolata għal dħul mill-investiment tagħha fil-faċilità matul ħajjet il-faċilità, bi proporzjon għall-kontribut tagħha lill-faċilità u skont id-drittijiet tagħha bħala azzjonist.”;
(3)
jiddaħħal il-Kapitolu li ġej:
“KAPITOLU IIa
FAĊILITÀ FINANZJARJA
Artikolu 21a
Fondi li ma jistgħux ikunu impenjati taħt il-Kapitolu II
1. Fondi li skont l-Artikolu 3(2) ma jistgħux ikunu soġġetti għal impenji legali individwali taħt il-Kapitolu II għal ammont ta' EUR 146 344 644,50 għandhom ikunu allokati għall-faċilità msemmija fir-raba’ paragrafu tal-Artikolu 1, għall-finijiet tal-iżvilupp ta' strumenti adegwati ta' finanzjament f’kooperazzjoni ma' istituzzjonijiet finanzjarji, b’tali mod li proġetti tal-effiċjenza fl-użu tal-enerġija u proġetti għall-isfruttament tas-sorsi rinnovabbli tal-enerġija jingħataw stimolu maġġuri.
2. Il-faċilità għandha tkun implimentata skont l-Anness II. L-Artikolu 23(1) ma għandux japplika għall-faċilità.
3. L-espożizzjoni tal-Unjoni għall-faċilità, inklużi ħlasijiet ta' ġestjoni u spejjeż eliġibbli oħra, għandha tkun limitata għall-ammont tal-kontribut tal-Unjoni għall-faċilità speċifikat fil-paragrafu 1, u ma għandu jkun hemm l-ebda responsabbiltà ulterjuri fuq il-baġit ġenerali tal-Unjoni.”;
(4)
l-Artikolu 22 huwa mħassar;
(5)
l-Artikolu 23 huwa emendat kif ġej:
(a)
il-paragrafu 2, huwa sostitwit b’dan li ġej:
“2. L-għajnuna EEPR għandha tkopri biss infiq relatat ma' proġetti li saru mill-benefiċjarji u, f’dawk li huma proġetti taħt l-Artikolu 9, ukoll minn partijiet terzi responsabbli għall-implimentazzjoni ta' proġett. L-infiq magħmul skont il-Kapitolu II jista’ jkun eliġibbli mit-13 ta' Lulju 2009.”;
(b)
jiddaħħal il-paragrafu li ġej:
“2a. L-għajnuna finanzjarja mogħtija skont il-Kapitolu IIa għandha tkopri l-infiq relatat mal-proġetti ta' investiment u mal-għajnuna teknika għal proġetti tal-effiċjenza fl-użu tal-enerġija u tal-enerġija rinnovabbli magħmul mill-benefiċjarji deskritti fil-punt 3 tal-Parti A tal-Anness II. Tali infiq jista’ jkun eliġibbli mill-1 ta' Jannar 2011.”;
(6)
l-Artikolu 27 huwa emendat kif ġej:
(a)
jiddaħħal il-paragrafu li ġej:
“1a. Sat-30 ta' Ġunju 2013 il-Kummissjoni għandha tressaq lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill rapport ta' valutazzjoni ta' nofs it-terminu dwar il-miżuri meħuda skont il-Kapitolu IIa b’attenzjoni partikolari għal:
(a)
il-kosteffikaċja, l-effett ta' lieva u ta' addizzjonalità murija mill-faċilità;
(b)
evidenza ta' ġestjoni finanzjarja soda;
(c)
sa liema punt il-faċilità tkun laħqet il-miri stipulati f’dan ir-Regolament;
(d)
sa liema punt ikun jeħtieġ li jissokta l-appoġġ taħt il-faċilità għal proġetti relatati mal-effiċjenza fl-użu tal-enerġija u mal-enerġija minn sorsi rinnovabbli.
Ir-rapport ta' valutazzjoni ta' nofs it-terminu għandu jkun akkumpanjat, jekk xieraq, u b’mod partikolari jekk il-valutazzjoni tal-Kummissjoni dwar il-miżuri meħuda skont il-Kapitolu IIa tkun pożittiva, minn proposta leġislattiva għall-issuktar tal-faċilità.”
(b)
il-paragrafu 3 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“3. Il-Kummisjoni għandha tippreżenta lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u lill-Kumitat tar-Reġjuni rapport ta' valutazzjoni dwar ir-riżultati miksuba mill-EEPR u f’konformità mal-Artikolu 27(4) tar-Regolament Finanzjarju.”;
(7)
fl-Artikolu 28, jiżdied il-paragrafu li ġej:
“Ir-rapport għandu jinkludi informazzjoni dwar l-ispejjeż ġenerali relatati mal-istabbiliment u l-implimentazzjoni tal-faċilità stabbilita skont il-Kapitolu IIa.”;
(8)
l-Anness jingħata t-titolu ġdid “Anness I” u jiżdied l-Anness li ġej:
“ANNESS II
FAĊILITÀ FINANZJARJA
A. Implimentazzjoni ta' faċilità finanzjarja għal proġetti ta' enerġija sostenibbli
1. Ambitu tal-faċilità
Il-faċilità finanzjarja (‘il-faċilità’) għandha tintuża għall-iżvilupp ta' proġetti ta' ffrankar ta' enerġija, ta' effiċjenza fl-użu tal-enerġija u ta' enerġija rinnovabbli u għandha tiffaċilita l-finanzjament ta' investimenti f’dawk l-oqsma minn awtoritajiet pubbliċi, lokali, reġjonali u, f’każijiet debitament ġustifikati, nazzjonali. Il-faċilità għandha tkun implimentata skont id-dispożizzjonijiet dwar id-delega ta' kompiti ta' eżekuzzjoni baġitarja stipulati fir-Regolament Finazjarju u r-Regoli ta' Implimentazzjoni tiegħu.
Il-faċilità għandha tintuża għal proġetti ta' enerġija sostenibbli, b’mod partikolari f’kuntest urban. Dan għandu jinkludi, b’mod partikolari, proġetti rigward:
(a)
proġetti għall-binjiet pubbliċi u privati li jinkorporaw soluzzjonijiet għall-enerġija rinnovabbli u/jew għall-effiċjenza fl-użu tal-enerġija inklużi dawk ibbażati fuq l-użu tat-Teknoloġiji tal-Informazzjoni u tal-Komunikazzjoni (ICT);
(b)
investimenti fil-produzzjoni kkumbinata ta' sħana u elettriku (CHP), inkluża l-mikrokoġenerazzjoni, u netwerks ta' sħana/tkessiħ distrettwali, b’mod partikolari minn sorsi ta' enerġija rinnovabbli;
(c)
sorsi ta' enerġija rinnovabbli diċentralizzati installati fil-lokal u l-integrazzjoni tagħhom fi grids tal-elettriku;
(d)
mikroġenerazzjoni minn sorsi ta' enerġija rinnovabbli;
(e)
trasport urban nadif bħala appoġġ għal iktar effiċjenza fl-użu tal-enerġija u l-integrazzjoni tas-sorsi ta' enerġija rinnovabbli, b’enfasi fuq it-trasport pubbliku, vetturi elettrifikati u tal-idroġenu u tnaqqis tal-emissjonijiet ta' gassijiet b’effett ta' serra;
(f)
infrastruttura lokali, inkluż dawl effiċjenti fuq barra tal-infrastruttura pubblika bħal dawl fit-toroq, soluzzjonijiet għall-ħżin tal-elettriku, meters intelliġenti u grids intelliġenti, li jagħmlu użu sħiħ mill-ICT;
(g)
teknoloġiji tal-effiċjenza fl-użu tal-enerġija u tal-enerġija rinnovabbli b’potenzjal mil-lat tal-innovazzjoni u minn dak ekonomiku bl-użu tal-aqwa proċeduri disponibbli.
Il-faċilità tista’ wkoll tintuża biex tipprovdi inċentivi u għajnuna teknika kif ukoll tqajjem għarfien fost l-awtoritajiet lokali, reġjonali u nazzjonali sabiex tiżgura li l-Fondi Strutturali u ta' Koeżjoni jintużaw bl-aqwa mod, b’mod partikolari, fl-oqsma tal-effiċjenza fl-użu tal-enerġija u t-titjib tal-enerġija rinnovabbli fid-djar u f’tipi ta' binjiet oħra. Il-faċilità għandha ssostni proġetti ta' vijabbiltà ekonomika u finanzjarja ppruvata, biex iroddu lura l-investimenti allokati mill-faċilità u biex jattiraw l-investimenti pubbliċi u privati. B’hekk, il-faċilità tista’, inter alia, tinkludi l-provvista u l-allokazzjonijiet kapitali għal self, garanziji, ekwità u prodotti finanzjarji oħra. Barra minn hekk, sa 15 % mill-finanzjament imsemmi fl-Artikolu 21a jista’ jintuża għall-għoti ta' għajnuna teknika lil awtoritajiet lokali, reġjonali jew nazzjonali dwar l-istabbiliment ta' proġetti tal-effiċjenza fl-użu tal-enerġija u tal-enerġija rinnovabbli, kif ukoll il-fażi inizjali tal-implimentazzjoni ta' teknoloġiji relatati magħhom.
2. Sinerġiji
Fl-għoti ta' għajnuna finanzjarja jew teknika, għandha tingħata attenzjoni ukoll lis-sinerġiji ma' riżorsi finanzjarji oħrajn disponibbli fl-Istati Membri, bħall-Fondi Strutturali u ta' Koeżjoni u l-faċilità ELENA, sabiex jiġi evitat it-tirkib fuq strumenti finanzjarji oħrajn.
3. Benefiċjarji
Il-benefiċjarji tal-faċilità għandhom ikunu awtoritajiet pubbliċi, preferibbilment fil-livell lokali u reġjonali, u entitajiet pubbliċi jew privati li jaġixxu f’isem dawk l-awtoritajiet pubbliċi.
B. Kooperazzjoni mal-intermedjarji finanzjarji
1. Għażla u rekwiżiti ġenerali, inkluż l-ispejjeż
Il-faċilità għandha tiġi stabbilita b’kooperazzjoni ma' intermedjarju finanzjarju wieħed jew aktar, u għandha tkun miftuħa għall-parteċipazzjoni minn investituri xierqa. L-għażla tal-intermedjarji finanzjarji għandha ssir abbażi tal-kapaċità ppruvata tagħhom fl-użu tal-finanzjament bl-iktar mod effiċjenti u effikaċi, skont ir-regoli u l-kriterji stipulati f’dan l-Anness.
Il-Kummissjoni għandha tiżgura li l-ammont totali tal-ispejjeż ġenerali relatati mal-istabbiliment u l-implimentazzjoni ta' din il-faċilità, inklużi l-ħlasijiet tal-ġestjoni u spejjeż oħra eliġibbli fatturati mill-intermedjarji finanzjarji, jibqa’ limitat kemm jista’ jkun, fi qbil mal-aqwa prattika għal strumenti simili u bis-salvagwardja tal-kwalità rekwiżita għall-faċilità.
Il-kontribut tal-Unjoni għall-faċilità għandha tkun implimentata mill-Kummissjoni skont id-dispożizzjonijiet stipulati fl-Artikoli 53 u 54 tar-Regolament Finanzjarju.
L-intermedjarji finanzjarji għandhom ikunu konformi mar-rekwiżiti rilevanti dwar id-delega tal-kompiti ta' eżekuzzjoni baġitarja stipulati fir-Regolament Finazjarju u r-regoli ta' implimentazzjoni tiegħu, b’mod partikolari fir-rigward ta' regoli ta' akkwist, kontroll intern, kontabbiltà u verifika esterna. L-ebda finanzjament ieħor għajr għall-ħlasijiet ta' ġestjoni jew spejjeż marbuta mal-istabbiliment tal-faċilità ma għandu jkun disponibbli għal dawk l-intermedjarji finanzjarji.
It-termini u l-kondizzjonijiet dettaljati dwar l-istabbiliment u l-kondizzjonijiet ta' qafas tal-faċilità, inkluż il-monitoraġġ u l-kontroll, għandhom ikunu stipulati fi ftehim(iet) bejn il-Kummissjoni u l-intermedjarji finanzjarji.
2. Disponibbiltà tal-informazzjoni
Il-faċilità għandha tagħmel disponibbli online l-informazzjoni kollha dwar il-ġestjoni tal-programmi li tkun rilevanti għall-partijiet interessati. Dan għandu jinkludi, notevolment, proċeduri ta' applikazzjoni, informazzjoni dwar l-aqwa prattiki u deskrizzjoni fil-qosor tal-proġetti u r-rapporti.
C. Kondizzjonijiet ta' finanzjament u kriterji tal-eliġibbiltà u tal-għażla
1. Ambitu tal-finanzjament
Skont dan l-Anness, il-faċilità għandha tkun limitata għall-finanzjament ta’:
(a)
proġetti ta' investiment li għandhom impatt rapidu, miżurabbli u sostanzjali, fuq l-irkupru ekonomiku fi ħdan l-UE, iktar sigurtà tal-enerġija u tnaqqis fl-emissjonijiet tal-gass b’effett ta' serra; u
(b)
għajnuna teknika għal proġetti tal-effiċjenza fl-użu tal-enerġija u tal-enerġija rinnovabbli.
2. Fatturi li għandu jittieħed kont tagħhom
F’dak li jirrigwarda l-għażla tal-proġetti, għandha tingħata attenzjoni partikolari għall-bilanċ ġeografiku.
F’dak li jirrigwarda l-finanzjament ta' proġetti ta' investiment, għandha tingħata attenzjoni xierqa sabiex jinkiseb fattur sinifikanti ta' lieva bejn l-investiment totali u l-finanzjament tal-UE sabiex jinġemgħu investimenti sinifikanti fl-Unjoni. Madankollu, l-effett ta' lieva għal proġetti individwali tal-investiment jista’ jvarja, skont għadd ta' fatturi bħad-daqs u t-tip reali ta' proġett u skont kondizzjonijiet lokali inklużi d-daqs u l-kapaċitajiet finanzjarji tal-benefiċjarju.
3. Kondizzjonijiet għall-aċċess tal-awtoritajiet pubbliċi għall-finanzjament taħt il-faċilità
L-awtoritajiet pubbliċi li japplikaw għal finanzjament għal proġetti ta' investiment jew ta' għajnuna teknika għal proġetti tal-effiċjenza fl-użu tal-enerġija u tal-enerġija rinnovabbli għandhom jikkonformaw mal-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
li jkunu impenjaw irwieħhom, jew ikunu fil-proċess li jimpenjaw irwieħhom, fuq livell politiku sabiex itaffu t-tibdil fil-klima, inklużi, fejn adatt, miri konkreti, pereżempju rigward żieda fl-effiċjenza fl-użu tal-enerġija u/jew l-użu tal-enerġija minn sorsi rinnovabbli;
(b)
li jkunu jew qed jaħdmu biex jiżviluppaw strateġiji multiannwali sabiex itaffu t-tibdil fil-klima u, fejn adatt, sabiex jilħqu l-miri tagħhom, jew inkella jkunu qed jieħdu sehem fi strateġija multiannwali fil-livell lokali, reġjonali jew nazzjonali biex itaffu t-tibdil fil-klima;
(c)
li jaċċettaw li jkunu pubblikament responsabbli għall-progress fl-istrateġija ġenerali tagħhom.
4. Eliġibbiltà u kriterji tal-għażla għall-proġetti ta' investiment iffinanzjati taħt il-faċilità
Proġetti ta' investiment finanzjati skont il-faċilità għandhom ikunu konformi mal-kriterji tal-eliġibbiltà u tal-għażla li ġejjin:
(a)
l-istabbiltà u l-adegwatezza teknika tal-approċċ;
(b)
l-istabbiltà u l-kosteffikaċja tal-finanzjament għall-fażi kollha tal-investiment tal-azzjoni;
(c)
il-bilanċ ġeografiku tal-proġetti kollha koperti b’dan ir-Rgolament;
(d)
il-maturità, definita bħala l-ilħiq tal-istadju ta' investiment, u t-tiġrib ta' nefqa kapitali sostanzjali mill-iktar fis possibbli;
(e)
sa liema punt in-nuqqas ta' aċċess għall-finanzi idewwem l-implimentazzjoni tal-azzjoni;
(f)
sa liema punt il-finanzjament mill-faċilità se jistimula l-finanzi pubbliċi u privati;
(g)
l-impatti soċjo-ekonomiċi kkwantifikati;
(h)
l-impatti ambjentali kkwantifikati.
5. Eliġibbiltà u kriterji tal-għażla għall-proġetti ta' għajnuna teknika finanzjati taħt il-faċilità
Il-proġetti ta' għajnuna teknika finanzjati taħt il-faċilità għandhom ikunu konformi mal-kriterji tal-eliġibbiltà u tal-għażla msemmija fil-punt 4 (a), (c), (e), (f) u (g).”
Artikolu 2
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, il-15 ta’ Diċembru 2010.