РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 23 юни 2010 година
относно данъчните помощи, предоставени от Франция на Фонда за предотвратяване на непредвидените рискове в сектор риболов и на риболовните предприятия (държавна помощ C 24/08 (ex NN 38/07)
(нотифицирано под номер C(2010) 3938)
(само текстът на френски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2010/569/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство (2), и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си (3) в съответствие с посочените по-горе разпоредби,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
В рамките на разследването на предоставените помощи на Фонда за предотвратяване на непредвидените рискове в сектор риболов (наричан по-долу „FPAP“) и на риболовните предприятия, което доведе до Решение 2008/936/ЕО на Комисията (4), Комисията беше запозната със съществуването на специален данъчен режим в полза на FPAP и неговите членове.
(2)
Този данъчен режим не беше разгледан по време на процедурата, довела до решението от 20 май 2008 г., тъй като става въпрос за нов факт, който не беше известен на Комисията в момента на откриването на официалната процедура за разследване (5).
(3)
Като имаше предвид все пак, че разполага с достатъчно конкретни доказателства, които ѝ дават възможност да достигне до заключение относно наличието на неправомерни помощи, Комисията реши да пристъпи към предварително разследване на данъчните помощи (6). След този анализ, също с решение, прието на 20 май 2008 г. (7), тя откри официалната процедура за разследване по отношение на посочените помощи.
(4)
Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си в едномесечен срок, считано от датата на публикуването. Не бяха получени мнения от трети заинтересовани страни.
(5)
Франция изложи своето мнение относно откриването на официалната процедура за разследване с писмо от 8 септември 2008 г.
(6)
От друга страна, с писмо от 29 ноември 2008 г. в рамките на процедурата за възстановяване на помощите, които са били предмет на Решение 2008/936/ЕО, Франция съобщи информация, според която FPAP е бил закрит на 27 февруари 2008 г. и остатъкът от авансите, които той е получил от страна на държавата, ѝ е бил върнат.
2. ОПИСАНИЕ НА ПОМОЩИТЕ
(7)
Комисията препраща за подробно описание на начина на функциониране и действията на FPAP към Решение 2008/936/ЕО.
(8)
Съществуващият специален данъчен режим в полза на FPAP и членовете му е описан в две писма на френското министерство, отговарящо за бюджета, които Комисията е получила след публикуването на решението за откриване на процедурата за разследване, довела до Решение 2008/936/ЕО (8).
(9)
Първото писмо от 5 февруари 2004 г. е свързано със създаването на FPAP, чийто проектоустав е бил одобрен от учредителното събрание, проведено на 10 февруари 2004 г. В това писмо се посочва, че:
„-
учреден под формата на професионален синдикат, фондът не дължи корпоративен данък за плащаните вноски от собствениците рибари и за финансовите продукти, получени в резултат на инвестиране на паричните средства;
-
платените вноски ще могат да се приспадат от облагаемата печалба на собствениците рибари в годината на плащането им. По изключение първите вноски, платени най-късно на 30 март 2004 г., ще бъдат допустими за приспадане от печалбата за 2003 г.“
(10)
В писмото също така се посочват сумите, които биха могли да бъдат предмет на въпросното приспадане: годишната вноска на членуващите във фонда собственици рибари, която би подлежала на приспадане от облагаемия приход, е между 1 000 и 15 000 EUR.
(11)
Второто писмо от 28 ноември 2004 г. акцентира върху приспадането от приходите на платените вноски от членовете. То е свързано с изменение на гаранционното споразумение между FPAP и членовете му, което би позволило впоследствие възстановяване на членовете на платените и неизползвани вноски.
(12)
В писмото се посочва, че:
„-
платените от членовете вноски съгласно новото споразумение ще бъдат приспадани в годината на плащането им, в рамките на 10 000 EUR на година и на член, като този таван ще се увеличава с 25 % от частта на печалбата между 40 000 и 80 000 EUR;
-
платените вноски извън горните граници в рамките на разработен от фонда гаранционен проект ще бъдат изцяло приспадани от облагаемия приход на членовете в годината на плащане.“
(13)
В това писмо се уточнява, че „отчет за този опит“ ще трябва да се изготви в края на 2006 г. и „да се разгледат евентуално необходимите изменения“. Следователно не става въпрос за данъчен режим, който се предоставя за постоянно.
(14)
От друга страна, макар че в писмото от 28 ноември 2004 г. се предвижда, че вноските се приспадат от облагаемия приход в годината на плащането им, нищо не показва, че приспадането на платените вноски в началото на 2004 г. (до края на месец март) от приходите за 2003 г., предвидено с писмото от 5 февруари 2004 г., ще бъде поставено под въпрос.
(15)
От двете цитирани по-горе писма става ясно, че предоставеният данъчен режим от Министерството на финансите на FPAP и на членовете му съдържа два аспекта:
-
от една страна, в полза на FPAP - освобождаване от корпоративен данък,
-
от друга страна, по отношение на членовете на FPAP - възможност вноските им в този фонд да бъдат приспадани от облагаемата печалба.
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ЗА РАЗСЛЕДВАНЕ
(16)
Комисията счете, че както в случая с преписката С-9/06, данъчният режим, предоставен от френските власти в полза на FPAP и членовете му, трябва да се анализира по отношение на режима на държавните помощи от гледна точка на предоставяните предимства за самия FPAP, от една страна, и за риболовните предприятия, които членуват в него, от друга страна.
3.1. Наличие на държавна помощ
3.1.1. Държавна помощ в полза на FPAP
(17)
Както беше изложено в Решение 2008/936/ЕО, FPAP трябва да се счита за предприятие по смисъла на правото на Европейския съюз в областта на конкуренцията. Фактът, че FPAP е бил с нестопанска цел или е бил синдикат, е без значение в това отношение.
(18)
По тази причина Комисията счете, че предоставеният от френските власти данъчен режим на FPAP му е осигурил двойно предимство спрямо останалите частни инвеститори на фючърсните пазари на нефтени продукти:
-
на първо място, освобождаването от корпоративния данък, описано в съображение 9, в полза на FPAP представлява намаляване на разходите, които обичайно са част от бюджета на действащите в тази област предприятия,
-
на второ място, данъчното предимство, предоставено на членовете на FPAP, независимо от характера му, представлява стимул за принос към приходите на FPAP; по този начин то позволява FPAP да увеличи паричните си средства, докато останалите предприятия, осъществяващи дейност в тази област, не се ползват от такъв механизъм.
(19)
В предварителното си разследване Комисията счетe, че посоченото в съображение 17 предимство е било предоставено от държавата и че е включвало отказ от държавни ресурси.
(20)
На последно място, FPAP се е ползвал, благодарение на посочените в съображение 17 данъчни мерки, от финансово предимство спрямо останалите дружества, действащи на фючърсните пазари както във Франция, така и в останалите държави-членки.
(21)
В решението за откриване на официалната процедура за разследване Комисията също така посочи, че предполага, че правното основание, дало възможност на FPAP да се ползва от освобождаването от данък печалба, е било член 206, параграф 1а от Общия данъчен кодекс (9), който дава възможност за освобождаване на професионалните синдикати при някои условия. При тези обстоятелства е възможно FPAP да се е ползвал и от освобождаване от професионалната такса, предвидена в член 1447 от същия кодекс в полза на организациите, които се ползват от освобождаването, предвидено в член 206, параграф 1а от същия кодекс.
3.1.2. Държавна помощ в полза на риболовните предприятия
(22)
Посоченото в съображение 17 финансово предимство е дало възможност на членуващите във фонда риболовни предприятия да закупуват гориво на преференциални цени благодарение на провежданата от FPAP дейност на фючърсните пазари на нефтени продукти.
(23)
Възможността, предоставена на риболовните предприятия, да приспадат от приходите си вноските в FPAP, е довела до намаляване на обичайните им бюджетни разходи. Възможността за приспадане е била по решение на министерството, отговарящо за бюджета, следователно тя е предоставена от държавата.
(24)
Предприятията, които са извършвали посоченото в съображение 22 приспадане, са се ползвали от финансово предимство в сравнение с останалите риболовни предприятия от ЕС. По същия начин това финансово предимство е засегнало търговията между държавите-членки и е нарушило или е заплашвало да наруши конкуренцията. Поради тази причина то представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(25)
От друга страна, като се има предвид информацията в „Подробен правилник за работа на Фонда за предотвратяване на непредвидените рискове в сектор риболов“, документ, който също е изпратен в рамките на официалната процедура за разследване на помощ по преписка C-9/06, Комисията е установила, че когато вноските във FPAP, определяни въз основа на декларация в зависимост от предполагаемото потребление на гориво за следващата година, са били изчислени на по-висока база от реалното потребление, извършеното данъчно приспадане е оставало изцяло в полза на корабособственика. Тази система изглежда е представлявала стимул за корабособствениците да надценяват нуждата си от гаранционно покритие единствено с цел да се ползват от данъчното приспадане.
(26)
Въз основа на същия документ Комисията също така е установила, че някои членове, чиято дейност не е свързана с риболова, но които са „готови да предложат морална подкрепа на синдиката“, също са имали възможност да се ползват от данъчното приспадане на вноските им във FPAP, дори и последните да не са били предназначени за гаранционен риск.
3.2. Съвместимост с вътрешния пазар
(27)
По този въпрос Комисията се позова на развития в Решение 2008/936/ЕО анализ. Комисията счете, че става въпрос за оперативни помощи в полза на FPAP и на риболовните предприятия и че няма разпоредба в ДФЕС или в друг приет от Комисията инструмент в областта на държавните помощи, която да дава възможност тези помощи да бъдат считани за съвместими с вътрешния пазар.
(28)
Поради това Комисията изрази пред Франция сериозните си съмнения относно съвместимостта на мерките за помощ с вътрешния пазар.
4. МНЕНИЕ НА ФРАНЦИЯ
4.1. Данъчна мярка в полза на риболовните предприятия
(29)
Франция счита, че данъчните мерки в полза на риболовните предприятия не са държавни помощи, тъй като вноските на риболовните предприятия във FPAP са част от общите разходи на тези предприятия за упражняването на дейността им. Съгласно член 39 от Общия данъчен кодекс тези разходи могат да бъдат приспаднати от облагаемите приходи. Следователно приспадането на тези вноски съответства на прилагането на обща мярка и поради това не представлява държавна помощ.
(30)
Франция признава, че посочените в съображение 7 писма не съдържат никаква информация за режима на възстановяване на вноските. Въпреки това Франция уточнява, че това не означава, че възстановяването е било без данъчен ефект. В действителност, в съответствие с принципите на общото право за определянето на облагаемата печалба, възстановяването на вноските на риболовните предприятия, членуващи във FPAP, е представлявало приход за тези предприятия, облагаем с данък печалба. Франция уточнява също, че в случаите, когато цената на горивото е превишавала определения праг в гаранционното споразумение, получената компенсация от предприятията, членуващи във FPAP, е представлявала печалба, облагаема с данък печалба. Следователно членуващите във FPAP предприятия не са имали никакъв интерес да надценяват нуждите си от гаранционно покритие, тъй като това би довело до допълнително облагане.
(31)
От друга страна Франция посочва, че избирателният характер на една мярка за помощ може да бъде обоснован с характера и общата схема на системата. Така могат да съществуват основателни причини, които да обосновават различно третиране и следователно, при необходимост, предоставянето на предимства, които могат да произтичат от това. Все пак Франция не предоставя нито едно доказателство, което в този случай да обоснове различното третиране в полза на риболовните предприятия.
4.2. Данъчна мярка в полза на FPAP
(32)
Франция счита, че освобождаването от корпоративния данък, от което се е ползвал FPAP, е обосновано поради нестопанския характер на фонда, както и поради характера му на професионален синдикат.
(33)
Франция отбелязва, че това е в съответствие с правото на Европейския съюз. В действителност самото предназначение на корпоративния данък е облагане на дейностите, извършвани със стопанска цел. Съгласно този принцип Франция припомня, че самата Комисия в Известието за прилагане на правилата за държавна помощ по отношение на мерките за пряко данъчно облагане на дружества (10) (наричано по-долу „известието за пряко облагане“) счита, че e възможно обосноваване с характера на данъчната система, така че предприятията с нестопанска цел да бъдат освободени от данък печалба.
5. ОЦЕНКА
(34)
Направената в решението за откриване на процедурата оценка трябва да бъде преразгледана и допълнена, като се вземат предвид съобщените от Франция мнения на 8 септември и 29 ноември 2008 г. (вж. съображения 5 и 6).
(35)
Анализът е извършен по отношение на двойната цел на FPAP, а именно, от една страна, да придобива финансови опции на фючърсните пазари на нефт и нефтени продукти, и от друга страна, да изплаща на членуващите в него риболовни предприятия сумата, представляваща разликата между средната месечна референтна цена и „максималната гарантирана цена“ или цената от 30 евроцента на литър според периода.
5.1. Данъчна мярка в полза на риболовните предприятия
(36)
Въпросната данъчна мярка се състои във възможността за приспадане от облагаемия приход на вноските на риболовните предприятия във FPAP.
(37)
Франция счита, че приспадането не е държавна помощ с основанието, че тези вноски попадат в категорията на общите разходи на предприятията и че френската данъчна система предвижда приспадане на тези разходи от облагаемия приход. Поради тази причина става въпрос за прилагане на обща мярка и приспадането не представлява държавна помощ.
(38)
Комисията установява, че общите разходи действително могат да бъдат приспаднати от печалбата на предприятията в съответствие с член 39 от Общия данъчен кодекс. Това е обща мярка, която се прилага към всички предприятия, независимо в коя област осъществяват дейност. Следователно възможността за приспадане попада в категорията на общодостъпните за всички стопански субекти данъчни мерки, които са посочени в точка 13 от „известието за прякото облагане“. В този смисъл подобна мярка, която се прилага по еднакъв начин спрямо всички предприятия и производства, не следва да се счита за държавна помощ.
(39)
Франция отбелязва, че приспадането на разходите от общите разходи се определя според предназначението на разходите. Ако разходите са били направени в интерес на дружеството, по принцип те могат да бъдат приспаднати. По този начин вноските, направени в професионални организации (синдикати, търговски камари и др.), по определение представляват разходи, направени в интерес на дейността, и винаги се признават за приспадане от облагаемата печалба. Тъй като FPAP е професионален синдикат, приспадането на вноската се вписва в същата логика.
(40)
Освен това Комисията е посочила в съображение 20 от Решение 2008/936/ЕО, че „FPAP е замислен като взаимнозастрахователно дружество, което предлага на своите членове определен брой услуги в замяна на вноските им“.
(41)
Тоест застрахователните вноски са част от разходите, които предприятията плащат, за да се защитят срещу различни рискове. Рискът от колебание на цената на петрола може да представлява един от тези рискове. Тези разходи са пряко свързани с осъществяването на професионалната дейност и не допринасят за увеличаването на активите на предприятието; те също така могат да бъдат приспаднати като общи разходи от облагаемия приход. Следователно може да се счита, че вноските във FPAP, предназначени за покриване на риска от колебание на цената на петрола, могат да бъдат приспаднати от печалбата на предприятията в съответствие с член 39 от Общия данъчен кодекс на Франция. При тези обстоятелства става въпрос за прилагане на обща мярка. Следователно тази възможност за приспадане не представлява държавна помощ.
5.2. Данъчна мярка в полза на FPAP
(42)
Комисията установява, че FPAP е бил закрит на 27 февруари 2008 г. Данъчните разпоредби в полза на FPAP не се прилагат от същата дата.
(43)
Комисията отбелязва също, че след процедурата по ликвидация FPAP е прекратил окончателно всякаква стопанска дейност. Дейностите и активите на FPAP не са били прехвърлени на друго предприятие. Освен това средствата, с които FPAP може да е разполагал към датата на прекратяването си, са били върнати на държавата чрез OFIMER, публична организация, финансирана от държавата.
(44)
Поради тези причини Комисията счита, че дори и да се предположи, че данъчните мерки в полза на FPAP са представлявали предимство за FPAP и нарушение на конкуренцията, това нарушение е било прекратено в момента, в който FPAP е прекратил дейността си и в който мерките в негова полза са били прекратени. При тези обстоятелства решение на Комисията, с което тя се произнася относно наличието на подобни данъчни помощи и евентуалната им съвместимост с вътрешния пазар, не би имало никакви практически последици.
(45)
Следователно официалната процедура за разследване, открита съгласно член 108, параграф 2 от ДФЕС, вече е безпредметна по отношение на FPAP.
6. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(46)
Въз основа на анализа, развит в раздел 5.1, Комисията установява, че данъчните предимства, предоставени на членовете на FPAP, не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(47)
Въз основа на съображенията от раздел 5.2 Комисията установява, че процедурата срещу FPAP е безпредметна,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Данъчните мерки, предоставени от Франция в полза на риболовните предприятия, не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
Член 2
Официалната процедура за разследване, открита по силата на член 108, параграф 2 от ДФЕС по отношение на данъчните мерки в полза на FPAP, се закрива.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Франция.
Съставено в Брюксел на 23 юни 2010 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-23 ta’ Ġunju 2010
dwar l-għajnuniet fiskali mogħtija minn Franza lill-Fond ta’ Prevenzjoni tar-Riskji tas-Sajd u lill-impriżi tas-sajd (Għajnuna mill-Istat C 24/08, (ex NN 38/07))
(notifikata bid-dokument numru C(2010) 3938)
(It-test bil-Franċiż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2010/569/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 108 (2) (1) tiegħu (1),
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea (2), u b’mod partikolari l-Artikolu 62 (1) (a) tiegħu,
Wara li stiednet lill-partijiet interessati sabiex iressqu l-kummenti tagħhom (3) skont l-Artikoli msemmija,
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Fil-kuntest tal-investigazzjoni tal-għajnuniet mogħtija lill-Fond ta’ Prevenzjoni tar-Riskji tas-sajd (Fonds de prévention des aléas pêche - iktar ‘il quddiem l-“FPAP”) u lill-impriżi tas-sajd, li wasslu għad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2008/936/KE (4), il-Kummissjoni kienet infurmata dwar l-eżistenza ta’ sistema fiskali speċifika favur l-FPAP u l-membri tiegħu.
(2)
Din is-sistema fiskali ma kinitx ġiet eżaminata matul il-proċedura li wasslet għad-Deċiżjoni tal-20 ta’ Mejju 2008, minħabba li dan kien fatt ġdid li l-Kummissjoni ma kinitx taf bih meta bdiet il-proċedura formali ta’ investigazzjoni. (5)
(3)
Billi, madankollu, hija kellha elementi ċari biżżejjed sabiex tikkonkludi li kien hemm għajnuniet illegali, il-Kummissjoni ddeċidiet li tipproċedi bl-investigazzjoni preliminari ta’ dawn l-għajnuniet fiskali (6). Wara din l-analiżi, permezz ta’ Deċiżjoni adottata wkoll fl-20 ta’ Mejju 2008 (7), hija bdiet il-proċedura formali ta’ investigazzjoni fir-rigward tal-għajnuniet imsemmija.
(4)
Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati sabiex iressqu l-kummenti tagħhom fi żmien xahar mid-data tal-pubblikazzjoni. Ma waslet l-ebda osservazzjoni mingħand partijiet terzi interessati.
(5)
Franza ssottomettiet l-osservazzjonijiet tagħha dwar il-bidu tal-proċedura formali ta’ investigazzjoni permezz ta’ ittra tat-8 ta’ Settembru 2008.
(6)
Barra minn hekk, permezz ta’ ittra tad-29 ta’ Novembru 2008 bħala parti mill-proċedura ta’ rkupru tal-għajnuniet li kienu s-suġġett tad-Deċiżjoni 2008/936/KE, Franza kkomunikat l-informazzjoni li l-FPAP ġie xolt fis-27 ta’ Frar 2008 u li l-bilanċ tal-ħlasijiet bil-quddiem li rċieva mingħand l-Istat ġie mħallas lura.
2. DESKRIZZJONI TAL-GĦAJNUNIET
(7)
Għal deskrizzjoni ddettaljata tal-operat u l-azzjonijiet tal-FPAP, il-Kummissjoni tirreferi għad-Deċiżjoni 2008/936/KE.
(8)
Is-sistema fiskali speċifika li kienet teżisti favur l-FPAP u l-membri tiegħu hija deskritta f’żewġ ittri, mibgħuta mill-Ministeru Franċiż responsabbli mill-baġit, li kienu ġew ikkomunikati lill-Kummissjoni wara l-pubblikazzjoni tal-bidu tal-proċedura ta’ investigazzjoni li wasslet għad-Deċiżjoni 2008/936/KE. (8)
(9)
L-ewwel ittra, tal-5 ta’ Frar 2004, taqa’ taħt il-kuntest tal-ħolqien tal-FPAP li l-abbozz tal-istatut tiegħu kien ġie approvat mil-laqgħa ta’ fondazzjoni li saret fl-10 ta’ Frar 2004. Din l-ittra tindika li:
“-
il-fond imwaqqaf bħala assoċjazzjoni professjonali m’għandux ikun soġġett għat-taxxa tal-kumpaniji fir-rigward tal-kontribuzzjonijiet imħallsa mis-sajjieda li jaħdmu għal rashom u l-prodotti finanzjarji mill-investiment ta’ flus,
-
il-kontribuzzjonijiet imħallsa għandhom jitnaqqsu mid-dħul taxxabbli tas-sajjieda li jaħdmu għal rashom fis-sena li jitħallsu. B’mod eċċezzjonali, l-ewwel kontribuzzjonijiet imħallsa sa mhux aktar tard mit-30 ta’ Marzu 2004 għandhom jitnaqqsu mid-dħul tal-2003.”
(10)
Din tagħti indikazzjoni wkoll tal-ammonti li jistgħu jkunu soġġetti għat-tnaqqis imsemmi: il-kontribuzzjoni annwali tas-sajjieda membri li jaħdmu għal rashom, li għandha titnaqqas mid-dħul taxxabbli, hija bejn EUR 1 000 u EUR 15 000.
(11)
It-tieni ittra, tat-28 ta’ Novembru 2004, tiffoka fuq it-tnaqqis mid-dħul tal-kontribuzzjonijiet imħallsa mill-membri. Dan iseħħ fil-kuntest ta’ bidla fil-ftehim ta’ garanzija li jorbot lill-FPAP mal-membri tiegħu, li issa jippermetti l-ħlas lura lill-membri tal-kontribuzzjonijiet imħallsa u mhux utilizzati.
(12)
Din tindika li:
“-
il-kontribuzzjonijiet imħallsa mill-membri skont dan il-ftehim ġdid ikunu jistgħu jitnaqqsu, fis-sena li jitħallsu, sa limitu ta’ Euro 10 000 fis-sena għal kull membru, u dan il-limitu għandu jiżdied b’25 % tal-porzjon tal-qligħ bejn Euro 40 000 u EUR 80 000,
-
il-kontribuzzjonijiet imħallsa li jaqbżu l-limiti preċedenti abbażi ta’ proġett ta’ garanzija stabbilit mill-Fond għandhom jitnaqqsu kollha mid-dħul taxxabbli tal-membri fis-sena li jitħallsu.”
(13)
Din l-ittra tispeċifika li għandha ssir “analiżi ta’ dan l-esperiment” fl-aħħar tal-2006, u li għandhom “jiġu investigati l-aġġustamenti li jkunu meħtieġa”. Għaldaqstant din mhijiex sistema fiskali stabbilita b’mod permanenti.
(14)
Barra minn hekk, għalkemm din l-ittra tat-28 ta’ Novembru 2004 tipprovdi li l-kontribuzzjonijiet jitnaqqsu mid-dħul taxxabbli fis-sena li jitħallsu, xejn ma jindika li għandu jkun ikkunsidrat it-tnaqqis tal-kontribuzzjonijiet imħallsa fil-bidu tal-2004 (sal-aħħar ta’ Marzu) fuq id-dħul tas-sena 2003, skont l-ittra tal-5 ta’ Frar 2004.
(15)
Minn dawn iż-żewġ ittri jirriżulta li s-sistema fiskali stabbilita mill-Ministru tal-Finanzi lill-FPAP u lill-membri tiegħu għandha żewġ aspetti:
-
minn naħa, eżenzjoni mit-taxxa tal-kumpaniji, favur l-FPAP,
-
minn naħa oħra, il-possibbiltà li l-membri tal-FPAP inaqqsu l-kontribuzzjonijiet li jħallsu lill-Fond mid-dħul taxxabbli tagħhom.
3. RAĠUNIJIET GĦALL-BIDU TAL-PROĊEDURA FORMALI TA’ INVESTIGAZZJONI
(16)
Il-Kummissjoni kkunsidrat li s-sistema fiskali stabbilita mill-awtoritajiet Franċiżi favur l-FPAP u l-membri tiegħu kellha tkun analizzata, bħal fil-każ tal-fajl C-9/06, fir-rigward tas-sistema ta’ għajnuniet mill-Istat mill-perspettiva tal-vantaġġi li din kienet tirrappreżenta, minn naħa għall-FPAP nnifsu u, minn naħa oħra, għall-impriżi tas-sajd li huma membri.
3.1. L-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat
3.1.1. Għajnuna mill-Istat favur l-FPAP
(17)
Kif ġie spjegat fid-Deċiżjoni 2008/936/KE, l-FPAP għandu jitqies bħala impriża fis-sens tal-liġi tal-kompetizzjoni tal-Unjoni Ewropea. Il-fatt li l-FPAP ma kellux skopijiet ta’ qligħ jew li kien assoċjazzjoni huwa irrilevanti f’dan ir-rigward.
(18)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni kkunsidrat li s-sistema fiskali stabbilita mill-awtoritajiet Franċiżi lill-FPAP kienet qed tagħtih vantaġġ doppju, meta mqabbel mal-investituri privati l-oħrajn li joperaw fuq is-swieq tal-futures tal-prodotti taż-żejt:
-
l-ewwel nett, l-eżenzjoni mit-taxxa tal-kumpaniji, deskritta fil-premessa (9), li minnha jibbenefika l-FPAP tirrappreżenta tnaqqis mill-piżijiet normali fuq il-baġit tal-impriżi attivi f’dan il-qasam,
-
it-tieni nett, il-vantaġġ fiskali mogħti lill-membri tal-FPAP, ikun ta’ liema tip ikun, jirrappreżenta inċentiv sabiex jikkontribwixxu għad-dħul tal-FPAP; għalhekk dan jippermetti lill-FPAP li jżid ir-riżorsi finanzjarji tiegħu filwaqt li l-impriżi oħrajn attivi f’dan il-qasam ma jibbenefikawx minn mekkaniżmu bħal dan.
(19)
Fit-tmiem tal-investigazzjoni preliminari tagħha, il-Kummissjoni kkunsidrat li l-vantaġġ imsemmi fil-premessa (17) ingħata mill-Istat u li dan kien jimplika r-rinunzja ta’ riżorsi statali.
(20)
Fl-aħħar nett, l-FPAP, permezz tal-miżuri fiskali msemmija fil-premessa (17), gawda vantaġġ finanzjarju meta mqabbel mal-kumpaniji l-oħrajn li joperaw fis-swieq tal-futures, kemm fi Franza kif ukoll fl-Istati Membri l-oħrajn.
(21)
Fid-Deċiżjoni tal-bidu tal-proċedura formali ta’ investigazzjoni, il-Kummissjoni indikat ukoll li hija kienet tassumi li l-bażi legali li ppermettiet li l-FPAP jibbenefika mill-eżenzjoni tat-taxxa fuq il-benefiċċji, ġiet stabbilita skont l-Artikolu 206(1)(a), tal-Kodiċi Fiskali Ġenerali (9) li jippermetti li l-assoċjazzjonijiet professjonali jiġu eżonerati minn ċerti kundizzjonijiet. F’dawn iċ-ċirkostanzi, huwa possibbli li l-FPAP kien qed jibbenefika wkoll mill-eżenzjoni tat-taxxa professjonali, kif prevista fl-Artikolu 1447 tal-istess Kodiċi favur organizzazzjonijiet li jibbenefikaw mill-eżenzjoni previst fl-Artikolu 206(1) (b) tal-istess Kodiċi.
3.1.2. Għajnuna mill-Istat favur l-impriżi tas-sajd
(22)
Il-vantaġġ finanzjarju msemmi fil-premessa (17) ippermetta li l-impriżi tas-sajd li huma membri jixtru fjuwil bi prezz imnaqqas minħabba l-attività mwettqa mill-FPAP fis-swieq tal-futures tal-prodotti taż-żejt.
(23)
Il-possibbiltà mogħtija lill-impriżi tas-sajd li jnaqqsu mid-dħul tagħhom il-kontribuzzjonijiet imħallsa lill-FPAP kellha l-effett li tnaqqas il-piżijiet normali fuq il-baġit tagħhom. Dan id-dritt ta’ tnaqqis kien ġie deċiż mill-Ministeru responsabbli mill-baġit; u għaldaqstant, huwa attribwibbli lill-Istat.
(24)
L-impriżi li setgħu jagħmlu t-tnaqqis imsemmi fil-premessa (22) ibbenefikaw minn vantaġġ finanzjarju meta mqabbla mal-impriżi tas-sajd l-oħrajn tal-Unjoni. Bl-istess mod, dan il-vantaġġ finanzjarju affettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri u fixkel jew hedded li jfixkel il-kompetizzjoni. Għalhekk, dan jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(25)
Min-naħa l-oħra, mill-informazzjoni li tinsab fil-“Metodu ta’ ħidma ddettaljat tal-Fond ta’ Prevenzjoni mir-Riskji tas-Sajd”, dokument li wkoll ġie kkomunikat bħala parti mill-proċedura formali ta’ investigazzjoni tal-għajnuna C-9/2006, il-Kummissjoni kienet innutat li, meta l-kontribuzzjonijiet lill-FPAP, stabbiliti fuq bażi ta’ dikjarazzjoni skont il-konsum preżunt ta’ fjuwil għas-sena sussegwenti kienu kkalkulati fuq bażi ogħla mill-konsum reali, it-tnaqqis fiskali mwettaq kien jibqa’ akkwistat fl-intier tiegħu mis-sid. Din is-sistema kienet tidher li hija inċentiv għas-sidien sabiex jgħollu l-ħtieġa ta’ kopertura tagħhom bl-għan ewlieni li jibbenefikaw minn dan it-tnaqqis fiskali.
(26)
Fuq il-bażi tal-istess dokument, il-Kummissjoni kienet innutat ukoll li ċerti membri li l-attività tagħhom ma kellha l-ebda konnessjoni mas-sajd, iżda li “kienu lesti jagħtu appoġġ morali lill-assoċjazzjoni”, kellhom ukoll il-possibbiltà li jgawdu mit-tnaqqis fiskali tal-kontribuzzjonijiet tagħhom lill-FPAP, anki jekk dawn ma kinux affettwati minn xi riskju ta’ garanzija.
3.2. Kompatibbiltà mas-suq intern
(27)
Dwar din il-kwistjoni, il-Kummissjoni rreferiet għall-analiżi żviluppata fid-Deċiżjoni 2008/936/KE. Il-Kummissjoni fil-fatt ikkunsidrat li dawn kienu għajnuniet operattivi mogħtija lill-FPAP u lill-impriżi tas-sajd u li l-ebda dispożizzjoni tat-TFUE jew ta’ kwalunkwe strument adottat mill-Kummissjoni rigward l-għajnuniet mill-Istat ma kienet tippermetti li dawn l-għajnuniet jitqiesu kompatibbli mas-suq intern.
(28)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni esprimiet id-dubji serji tagħha lill-Franza rigward il-kompatibbiltà ta’ dawn il-miżuri ta’ għajnuna mas-suq intern.
4. OSSERVAZZJONIJJIET TA’ FRANZA
4.1. Miżura fiskali favur l-impriżi tas-sajd
(29)
Franza tqis li l-miżuri fiskali favur l-impriżi tas-sajd mhumiex għajnuniet mill-Istat minħabba li l-kontribuzzjonijiet imħallsa lill-FPAP mill-impriżi tas-sajd huma parti mill-ispejjeż ġenerali ta’ dawn l-impriżi għat-twettiq tal-attività tagħhom. Skont l-Artikolu 39 tal-Kodiċi Fiskali Ġenerali, dawn l-ispejjeż jistgħu jitnaqqsu mid-dħul taxxabbli. It-tnaqqis ta’ dawn il-kontribuzzjonijiet jikkorrispondi għalhekk għall-implimentazzjoni ta’ miżura ġenerali u, għalhekk, mhuwiex għajnuna mill-Istat.
(30)
Franza tirrikonoxxi li l-ittri msemmija fil-premessa (7) ma kien fihom l-ebda informazzjoni rigward is-sistema ta’ rimborż tal-kontribuzzjonijiet. Minkejja dan, Franza tispjega li dan ma jfissirx li dan ir-rimborż ma kellu l-ebda impatt fuq it-taxxa. Fil-fatt, b’mod konformi mal-prinċipji tal-liġi komuni għad-determinazzjoni tad-dħul taxxabbli, ir-rimbors ta’ dawn il-kontribuzzjonijiet lill-impriżi tas-sajd li huma membri tal-FPAP kien prodott soġġett għat-taxxa fuq il-qligħ ta’ dawn il-kumpaniji. Franza tispjega wkoll li, f’każ li l-prezz tal-fjuwil kien jaqbeż il-limitu stabbilit fil-ftehim ta’ garanzija, il-kumpens miksub mill-impriżi membri tal-FPAP kien qligħ soġġett għat-taxxa fuq il-qligħ. B’konsegwenza ta’ dan, l-impriżi membri ma kellhom l-ebda interess li jgħollu l-ħtiġijiet ta’ kopertura tagħhom għaliex dan kien ifisser aktar taxxi.
(31)
Min-naħa l-oħra, Franza tindika li l-karattru selettiv ta’ miżura ta’ għajnuna jista’ jkun ġustifikat min-natura u l-ekonomija tas-sistema. Għalhekk, jista’ jkun hemm raġunijiet leġittimi li jiġġustifikaw trattament differenti u, għalhekk fejn hu xieraq, l-għoti ta’ vantaġġi li jistgħu jirriżultaw minn dan. Madankollu Franza ma tipprovdi l-ebda element li jiġġustifika, f’dan il-każ, trattament differenti favur l-impriżi tas-sajd.
4.2. Miżura fiskali favur l-FPAP
(32)
Franza tqis li l-eżenzjoni mit-taxxa tal-kumpaniji li bbenefika minnha l-FPAP hija ġġustifikata min-nuqqas ta’ qligħ ta’ dan tal-aħħar kif ukoll min-natura tiegħu ta’ assoċjazzjoni tal-professjonali.
(33)
Franza tosserva li dan huwa konformi mal-liġi tal-Unjoni Ewropea. Fil-fatt, l-għan stess tat-taxxa tal-kumpaniji jikkonsisti fl-intaxxar tal-attivitajiet bi qligħ. Skont dan il-prinċipju, Franza tfakkar li l-Kummissjoni stess, fl-Avviż fuq l-applikazzjoni tar-regoli ta’ għajnuna tal-istat għall-miżuri relatati mat-tassazzjoni tan-negozju dirett (10) (iktar ‘il quddiem “Avviż dwar it-tassazzjoni diretta”), tikkunsidra li jista’ jkun iġġustifikat min-natura tas-sistema fiskali li l-impriżi li ma jagħmlux qligħ ikunu eżentati mit-taxxa fuq il-qligħ.
5. EVALWAZZJONI
(34)
L-evalwazzjoni żviluppata fid-deċiżjoni tal-bidu tal-proċedura għandha tiġi riveduta u kkompletata fid-dawl tal-osservazzjonijiet ikkomunikati minn Franza fit-8 ta’ Settembru u d-29 ta’ Novembru 2008 (ara l-premessi 5 u 6).
(35)
L-analiżi qed issir mill-perspettiva tal-iskop doppju tal-FPAP, jiġifieri, minn naħa, il-kisba tal-possibbiltajiet finanzjarji fuq is-swieq tal-futures taż-żejt jew tal-prodotti derivati minnu, u minn naħa oħra, il-ħlas tas-somma li tirrappreżenta d-differenza bejn il-prezz medju fix-xahar ta’ referenza u l-“prezz massimu kopert” jew il-prezz ta’ EUR 0,30 għal kull litru skont il-perjodu lill-impriżi tas-sajd li huma membri.
5.1. Miżura fiskali favur l-impriżi tas-sajd
(36)
Il-miżura fiskali kkonċernata tikkonsisti fid-dritt li jitnaqqsu l-kontribuzzjonijiet imħallsa mill-impriżi tas-sajd lill-FPAP mid-dħul taxxabbli.
(37)
Franza tikkunsidra li dan it-tnaqqis mhuwiex għajnuna fiskali minħabba li dawn il-kontribuzzjonijiet ġejjin mill-kategorija ta’ spejjeż ġenerali tal-impriżi u li s-sistema fiskali Franċiża tipprovdi għat-tnaqqis ta’ dawn l-ispejjeż mid-dħul taxxabbli. Għal din ir-raġuni, din hija implimentazzjoni ta’ miżura ġenerali u dan it-tnaqqis mhuwiex għajnuna mill-Istat.
(38)
Il-Kummissjoni tinnota li l-ispejjeż ġenerali jistgħu effettivament jiġu mnaqqsa mid-dħul tal-impriżi skont l-Artikolu 39 tal-Kodiċi Fiskali Ġenerali. Din hija miżura ġenerali li tapplika għall-impriżi kollha, irrispettivament mill-qasam ta’ attività tagħhom. Dan id-dritt ta’ tnaqqis għaldaqstant jirriżulta mill-kategorija ta’ miżuri fiskali miftuħa għall-atturi ekonomiċi kollha msemmija fil-punt 13 tal-“Avviż dwar it-tassazzjoni diretta”. Bħala tali, billi din il-miżura tapplika b’mod ugwali għall-impriżi u l-produzzjonijiet kollha, din mhijiex għajnuna mill-Istat.
(39)
Franza tispjega li t-tnaqqis tal-ispejjeż li jaqgħu taħt l-ispejjeż ġenerali huwa ddeterminat skont ir-raġuni tal-ispejjeż. Jekk l-ispejjeż ikunu saru fl-interess tal-kumpanija, fil-prinċipju dawn jistgħu jitnaqqsu. Għalhekk, il-kontribuzzjonijiet mħallsa lil organizzazzjonijiet professjonali (assoċjazzjonijiet, kmamar tal-kummerċ, …) huma skont id-definizzjoni tagħhom spejjeż li jsiru fl-interess tal-kumpanija u dejjem għandhom jitnaqqsu mill-qligħ taxxabbli. Billi l-FPAP huwa assoċjazzjoni professjonali, it-tnaqqis tal-kontribuzzjoni jaqa’ taħt l-istess loġika.
(40)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni indikat, fil-premessa (20) tad-Deċiżjoni 2008/936/KE, li “L-FPAP b’hekk huwa magħruf bħala soċjetà ta’ assigurazzjoni mutwali li tipproponi lill-membri tagħha, b’kumpens għall-kontribuzzjonijiet tagħhom, ċertu numru ta’ servizzi”.
(41)
Madankollu, il-kontribuzzjonijiet għall-assigurazzjoni jagħmlu parti mill-ispejjeż li l-impriżi jħallsu sabiex iħarsu lilhom infushom minn diversi riskji. Ir-riskju tal-varjazzjoni tal-prezz taż-żejt jista’ jkun wieħed minn dawn ir-riskji. Dawn l-ispejjeż huma direttament marbuta mat-twettiq tal-attività professjonali u ma jikkontribwixxux għaż-żieda fl-assi tal-kumpanija; dawn ukoll jistgħu jitnaqqsu mid-dħul taxxabbli bħala spejjeż ġenerali. Għaldaqstant wieħed jista’ jikkunsidra li l-kontribuzzjonijiet lill-FPAP li jitħallsu għar-riskju tal-varjazzjoni fil-prezz taż-żejt jistgħu jitnaqqsu mid-dħul tal-kumpaniji skont l-Artikolu 39 tal-Kodiċi Fiskali Ġenerali ta’ Franza. F’dawn iċ-ċirkustanzi, din hija l-implimentazzjoni ta’ miżura ġenerali. Dan id-dritt għat-tnaqqis għalhekk ma jikkostitwixxix għajnuna mill-Istat.
5.2. Miżura fiskali favur l-FPAP
(42)
Il-Kummissjoni tinnota li l-FPAP ġie xolt fis-27 ta’ Frar 2008. Id-dispożizzjonijiet fiskali favur l-FPAP intemmu fl-istess data.
(43)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li wara l-proċedura ta’ likwidazzjoni, l-FPAP waqqaf b’mod definittiv kwalunkwe attività ekonomika. L-attivitajiet u l-assi tal-FPAP ma ġewx trasferiti lil xi kumpanija oħra. Barra minn hekk, il-fondi li seta’ kellu l-FPAP fid-data tax-xoljiment tiegħu tħallsu lura lill-Istat, permezz tal-OFIMER, organizzazzjoni pubblika ffinanzjata mill-Istat.
(44)
Għal dawn ir-raġunijiet, il-Kummissjoni tqis li, anki jekk wieħed jassumi li l-miżuri fiskali favur l-FPAP kienu jikkostitwixxu vantaġġ għall-FPAP u tfixkil għall-kompetizzjoni, tali tfixkil intemm meta l-FPAP waqqaf l-attivitajiet tiegħu u meta ntemmu l-miżuri favurih. F’dawn iċ-ċirkostanzi, id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni dwar l-eżistenza ta’ tali għajnuniet fiskali u dwar il-kompatibbiltà potenzjali tagħhom mas-suq intern m’għandha ebda effett prattiku.
(45)
Għaldaqstant, il-proċedura formali ta’ investigazzjoni mibdija skont l-Artikolu 108 (2), tat-TFUE saret irrilevanti fir-rigward tal-FPAP.
6. Konklużjoni
(46)
Fuq il-bażi tal-analiżi żviluppata fis-sezzjoni 5.1, il-Kummissjoni tinnota li l-vantaġġi fiskali mogħtija lill-membri tal-FPAP ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107 (1) tat-TFUE.
(47)
Fuq il-bażi tal-konsiderazzjonijiet deskritti fis-sezzjoni 5.2, il-Kummissjoni tinnota li l-proċedura kontra l-FPAP hija irrilevanti,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-miżuri fiskali mogħtija minn Franza favur l-impriżi tas-sajd ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107 (1) tat-TFUE.
Artikolu 2
Il-proċedura ta’ investigazzjoni formali mibdija skont l-Artikolu 108(2) tat-TFUE fir-rigward tal-miżuri fiskali favur l-FPAP għandha tingħalaq.
Artikolu 3
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lil Franza.
Magħmul fi Brussell, it-23 ta’ Ġunju 2010.