РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 20 юли 2010 година
относно схема за държавна помощ C 38/09 (ex NN 58/09), която Испания планира да отпусне на Corporación de Radio y Televisión Española (RTVE)
(нотифицирано под номер C(2010) 4925)
(само текстът на испански език е автенчитен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/1/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид Протокол № 29 за системата на публичното радиоразпръскване в държавите-членки, приложен към Договора за Европейския съюз и към Договора за функционирането на Европейския съюз (1),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с горепосочените разпоредби (2) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
На 22 юни 2009 г. Комисията получи оплакване, което привлече вниманието върху плановете на испанското правителство да измени системата на финансиране на националния радио- и телевизионен разпространител Corporación de Radio y Televisión Española (RTVE). На 5 август 2009 г. Комисията поиска информация от Испания по отношение на това изменение, по-специално за връзката между новите налози и финансирането на RTVE. На 1 септември 2009 г. влезе в сила новият Закон 8/2009 от 28 август 2009 г. за финансирането на Corporación de Radio y Televisión Española (3), с който се изменя Закон 17/2006 от 5 юни 2006 г. за държавното радио и телевизия (4). На 21 септември, на 22 и 26 октомври 2009 г. Испания предаде на Комисията изискваната информация за схемата.
(2)
С писмо от 2 декември 2009 г. Комисията информира Испания, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), по отношение на мярката. Решението на Комисията да открие процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (5). Комисията покани заинтересованите страни да представят своите мнения по отношение на мярката за помощ.
(3)
Испания отговори на решението за откриване на процедура с писмо от 21 декември 2009 г. Комисията получи мненията на заинтересованите страни. Тя ги представи на Испания, която получи възможност за реакция. Мнението на последната беше получено с писмо от 23 март 2010 г.
(4)
Комисията зададе допълнителни въпроси с писма от 19 февруари и 19 май 2010 г., на които испанските власти отговориха с писма от 22 март и 31 май 2010 г.
(5)
На 18 март 2010 г., с писмо за официално уведомление съгласно член 258 от ДФЕС, Комисията откри процедура за нарушения на основание, че данъкът върху електронните комуникации противоречи на член 12 от Директива 2002/20/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно разрешението на електронните съобщителни мрежи и услуги („Директива за разрешение“) (6), в който са установени точни правила по отношение на административните такси, които държавите-членки могат да налагат върху предприятията, които предоставят телекомуникационна услуга или мрежа. Разследването на държавната помощ не засяга процедурата за нарушение.
II. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА
(6)
Настоящата система за финансиране на публичното радио- и телевизионно разпространение в Испания от RTVE, установена със Закон 17/2006, беше одобрена от Комисията с решения от 2005 г. и 2007 г. (7) Закон 17/2006 възлага на RTVE мисия за обществена услуга. В раздел I от този закон (по-специално членове 2 и 3) е определена мисията за обществена услуга на RTVE, като се уточнява, че задачата за предоставяне съответно на телевизионни и радио услуги ще се изпълнява от дружествата RTVE (Radio Televisión Española) и RNE (Radio Nacional de España). В раздел II, глава IV са регламентирани финансовите и икономическите рамкови условия, при които RTVE ще изпълнява своите задачи за обществена услуга. По-специално в член 33 е предвидено, че RTVE ще получава годишни бюджетни плащания като компенсация за изпълнението на своите задачи за обществена услуга. Тази компенсация не надвишава нетните разходи за обществената услуга, предоставена съответно от RTVE и RNE. В раздел II, глава VI е регламентиран външният контрол от страна на Парламента, органа за аудиовизия и Сметната палата.
(7)
Включените в бюджета годишни разходи за дейността на RTVE бяха 1 177 милиона EUR през 2007 г., 1 222 милиона EUR през 2008 г. и 1 146 милиона EUR през 2009 г. През тези последни години RTVE е получавало компенсация за обществена услуга в размер на приблизително 500 милиона EUR годишно (2006 г.: 575 милиона EUR; 2007 г.: 433 милиона EUR; 2008 г.: 500 милиона EUR; 2009 г. обаче с вече намалени приходи от реклама: 726 милиона EUR).
(8)
Закон 8/2009 изменя Закон 17/2006 по отношение на определението на мисията за обществена услуга и възможните търговски дейности на RTVE. В него се добавят допълнителни елементи към мисията за обществена услуга, които са били одобрени от Комисията през 2005 г. По-специално той ограничава придобиването на права за радио- и телевизионно разпространение на спортни мероприятия от общ интерес или от голям интерес за обществото, с изключение на Олимпийски и Параолимпийски игри, до 10 % от общия годишен бюджет за външни доставки, покупки и услуги (член 9, параграф 1, точка i). В него са посочени задължения по отношение на програмите за деца (член 9, параграф 1, буква г) и ограниченията за радио- и телевизионно разпространение на филми, произведени от големите международни производители, за първо излъчване в най-гледаното време, до 52 филма годишно (член 9, параграф 1, буква м).
(9)
Новият закон по-специално предвижда, че използването на рекламиране, телевизионни продажби, спонсорство и услуги „плащане при гледане“ (pay-per-view), като източници на приходи, се прекратяват от края на 2009 г. Тези търговски приходи се заместват със средствата, генерирани от съществуващите и от нови такси върху търговските радио- и телевизионни разпространители и телекомуникационни оператори. Испания очаква, че мярката ще намали натискът от търговските оператори, ще увеличи техните приходи от рекламиране и ще отстрани евентуалния източник на изкривяване на пазара. RTVE ще запази като източник на търговски доходи предоставянето на услуги на трети страни и продажбата на свои собствени продукции (общо около 25 милиона EUR).
(10)
Досега годишните приходи от рекламиране възлизаха на около 600 милиона EUR (2007 г.: 667 милиона EUR; 2008 г.: 565 милиона EUR). С отпадането на този търговски доход нетните разходи, свързани с мисията за обществена услуга по радио- и телевизионно разпространение, на RTVE ще бъдат почти същите като включените в бюджета годишни разходи за дейността на радио- и телевизионния разпространител. Следователно Испания възнамерява да компенсира премахването на тези приходи, като увеличи своя собствен принос от обществени средства до размера на включените в бюджета годишни разходи за дейността на RTVE, намалени единствено с незначителната сума на останалите търговски приходи в размер на 25 милиона EUR, посочени в предходния параграф.
(11)
Що се отнася до общия годишен доход на RTVE, в член 3, параграф 2 от новия закон е предвидена, за 2010 г. и 2011 г., максимална сума от 1 200 милиона EUR, за 2012-2014 година максимално увеличение на тази сума от 1 % и за следващите години увеличение, базирано на годишния индекс на потребителските цени. При определяне на тези суми Испания е определила, в сравнение с включените в бюджета годишни разходи на RTVE за предходните години, допълнителни годишни разходи в размер на 104 милиона EUR, за да се запълни с други аудиовизуални продукции ефирното време, което преди това е използвано за рекламиране.
(12)
В съответствие с испанското бюджетно планиране тази обща сума на годишните доходи ще се състои от отчисления от общия държавен бюджет в съответствие със схемата, предвидена в Закон 17/2006, от около 500 милиона EUR, което съответства на сумата, която е предоставяна през предходните години, и от нов доход, генериран от три данъчни мерки, които се въвеждат или изменят с членове 4, 5 и 6 от новия закон:
а)
данък в размер на 3 % от приходите на свободно излъчващите телевизионни разпространители и 1,5 % от приходите на платените телевизионни разпространители. Този принос не трябва да надвишава 15 % (за безплатна телевизия) и 20 % (за платена телевизия) от общото годишно подпомагане на RTVE. Всеки излишък на данъчните приходи над тези проценти отива в общия държавен бюджет. Данъкът се прилага единствено за образувания, установени в Испания. Услугите, които се внасят от друга държава-членка, не подлежат на този данък;
б)
данък в размер на 0,9 % от брутните приходи от дейността (с изключение на получените на референтния пазар на едро) на операторите на телекомуникационни услуги, регистрирани в регистъра на операторите на испанския телекомуникационен регулатор - Comisión del Mercado de las Telecomunicaciones - за всяка една от следните услуги: стационарна телефония, мобилна телефония и предоставяне на достъп до интернет. Операторите, които подлежат на облагане с данъка, трябва да функционират в цялата страна или в повече от една автономна общност и трябва да предоставя аудиовизуални услуги или друга услуга, която включва рекламиране. Този принос не трябва да надвишава 25 % от общото годишно подпомагане на RTVE. Всеки излишък на данъчните приходи над този процент отива в общия държавен бюджет. Данъкът се прилага единствено за образуванията, установени в Испания. Услугите, които се внасят от друга държава-членка, не подлежат на този данък;
в)
дял в размер на 80 % от вече съществуващия налог върху използването на радиочестотния спектър до максимален размер от 330 милиона EUR, както е предвидено в Закон 32/2003 от 3 ноември 2003 г. Остатъкът ще бъде отнесен към общия бюджет. Този процент може да бъде изменен в съответствие със законите за общия държавен бюджет.
(13)
В членове 5 и 6 от Закон 17/2006 изрично се посочва, че данъците върху търговски телевизионни и телекомуникационни оператори се събират „за целта да се допринесе за финансирането на RTVE“. Освен това в преамбюла изрично се установява тази връзка между новите данъци и финансовата компенсация за изтеглянето на RTVE от рекламния пазар.
(14)
Ако приходите от тези три данъчни източника не са достатъчни за покриване на разликата от 700 милиона EUR между традиционната компенсация за обществена услуга (500 милиона EUR) и общите разходи за дейността на RTVE, която до момента е покривана от приходи от търговска дейност, член 2, параграф 2 от Закон 8/2009 предвижда, че липсващите средства ще бъдат дадени от общия държавен бюджет в съответствие с член 33 от Закон 17/2006, който задължава правителството да покрива нетните разходи, свързани със задълженията на RTVE за обществена услуга. Това означава, че финансирането на нетните разходи за обществените услуги, предоставени от RTVE, до максимален размер от 1 200 милиона EUR, ще бъдат осигурени независимо от приходите, генерирани от данъци.
(15)
Испания потвърди, че приносът от данъци върху телевизионните разпространители и телекомуникационните оператори не е задължително да се използва единствено за финансиране на RTVE. Испания е определила максималните суми, които могат да бъдат предоставени чрез данъците. Всеки принос в излишък ще се внася в общия държавен бюджет и може оттам да се използва за покриване на други разходи. Освен това Испания може да реши каква сума от данъка, в рамките на тези максимални суми, действително възнамерява да отдели за RTVE. В бюджетното планиране за 2010 година например се предвижда по-малко от половината от възможния максимален принос да бъде отреден за RTVE.
(16)
С цел да се избегне свръхкомпенсиране в член 8 от новия закон е предвиден резервен фонд, в който се плаща частта от разпределените от правителството приходи, която надвишава действителните нетни разходи на задължението за обществена услуга. Този резервен фонд е ограничен до 10 % от включените в бюджета годишни разходи на RTVE. Всички приходи, които надвишават тези 10 %, отиват обратно в държавната хазна. Резервът ще се използва за покриване на евентуални загуби, претърпени през предходни години. Ако той не е похарчен в рамките на 4 години, той ще бъде усвоен чрез съответно намаляване на компенсацията за обществена услуга за следващата година.
(17)
Освен това, в съответствие с членове 37 и 39-41 от Закон 17/2006, външният контрол от одитори, Държавната служба за одит, Парламента, органа за аудиовизия и Сметната палата ще гарантират, че RTVE не получава компенсация, надвишаваща действителните нетни разходи плюс резерва в размер на 10 %. Всеки приход от малкото останали търговски дейности ще намали компенсацията за обществена услуга (член 7, параграф 1 от Закон 8/2009).
(18)
Анализираните в настоящото решение въпроси са онези елементи на промените в съществуващата система на финансиране на RTVE, по отношение на които Комисията изрази съмнения в решението за откриване на официалната процедура по разследване.
(19)
Както беше посочено от Комисията, основната характеристика на промените във финансирането на RTVE и почти пълното преустановяване на всички търговски дейности на RTVE е, че част от приходите на RTVE, които до момента са генерирани от тези търговски дейности, ще бъдат променени с приходи, произтичащи от данъци, които изрично са въведени или изменени точно за тази цел. Ясните препратки в Закон 8/2009 посочват, че размерът на данъците е бил определен с цел дадена предварително определена част от него да се предоставя за финансиране на RTVE. Тази връзка между финансирането и постъпленията от новите данъци предполага, че данъците са обвързани с помощта, предоставяна на RTVE, в смисъл че приходите от данъците задължително се разпределят за финансирането на тази помощ за RTVE и се отразява пряко върху размера на помощта.
(20)
Съдът многократно е потвърждавал, че, когато начинът на финансиране представлява неразделна част от мярката, Комисията задължително трябва да вземе предвид също така този метод при нейното разглеждане на мярката за помощ (8). Когато една такса, която изрично е предназначена да финансира дадена помощ, се окаже, че противоречи на други разпоредби на Договора, Комисията не може да обяви схемата за помощ, част от която е таксата, за съвместима с вътрешния пазар. Следователно методът, по който се финансира една мярка за помощ, може да направи цялата схема за помощ несъвместима с вътрешния пазар.
(21)
Комисията съответно изрази съмнения по отношение на това дали новите данъци са неразделна част от мярката. Ако е така, тяхната съвместимост с Договора ще трябва да бъде оценена от Комисията и ще окаже въздействие върху общата законност на схемата за помощ. Това опасение изглеждаше основателно, по-специално с оглед на факта, че Комисията има съмнения относно съвместимостта на новите данъци, наложени върху предприятията, които предоставят услуги, свързани със стационарна телефония, мобилна телефония и достъп до интернет, с Директива 2002/20/ЕО (9).
(22)
Друг въпрос, по който Комисията има съмнения, беше дали след реформата на финансовата система Испания е въвела достатъчни предпазни мерки срещу възможно свръхкомпенсиране. Премахването на рекламирането може да окаже въздействие върху разходите на радио- и телевизионния разпространител, като направи неговата програма зависима в по-малка степен от търговските съображения.
(23)
Освен това системата на финансиране на RTVE следва да предвижда подходяща процедура за предварителна оценка дали новите услуги на публичния радио- и телевизионен разпространител RTVE съответстват на съществените условия на Амстердамския протокол (10). Предоставената от Испания информация не даде възможност на Комисията да прецени дали Испания вече има такъв механизъм.
III. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(24)
Получени бяха мненията на 15 заинтересовани страни. Мнения бяха изпратени от търговски радио- и телевизионни разпространители (TF1 и ACT - Асоциация на търговските телевизии в Европа), платени телевизионни оператори (DTS, Canal Satélite), доставчици на телефонни и интернет услуги (redtel, ONO, AETIC), кабелни оператори (Cable Europe) и рекламодатели. Някои от тях пожелаха самоличността им да бъде запазена в тайна.
(25)
В повечето оплаквания се твърдеше, че новите данъци са незаконни и по тяхно мнение ще нарушат конкуренцията между обществените и частните телевизии, между безплатните телевизии и платените телевизии или между операторите, които предлагат единствено телекомуникационни услуги, и други оператори на телекомуникационни услуги, които предлагат също така и аудиовизуални услуги. В тях се изразяваха така също съмнения по отношение на съвместимостта на данъка върху електронните комуникации с член 12 от Директивата за разрешение 2002/20/ЕО (11).
(26)
Радио- и телевизионните разпространители и доставчиците на интернет услуги оспориха също така съвместимостта на определението на задачата за обществена услуга на RTVE. То не е достатъчно точно и би било твърде щедро по отношение на придобиването на права за радио- и телевизионно излъчване на специални спортни мероприятия или филми, произведени от големите международни производители. TF1, по-специално, заяви, че не е правено изпитване ex ante за въвеждането на значими нови обществени услуги на RTVE.
(27)
По отношение на възможното обвързване на данъка с помощта, телевизионните разпространители и доставчиците на интернет услуги заявиха, че приходите от новите данъци ще окажат пряко въздействие върху помощта. По-специално те са загрижени, че увеличаването на приходите от данъци може да доведе до компенсация за RTVE, която надвишава равнището на нетните разходи за предоставяне на обществената услуга.
(28)
Що се отнася до пропорционалността на помощта, различни телевизионни и интернет оператори считат, че има риск от свръхкомпенсиране. Бюджетното планиране за RTVE в размер на 1 200 милиона EUR, както е определено в Закон 8/2009, няма да се основава на надлежно изчисление на нетните разходи за обществената услуга. Текущите годишни разходи, включени в бюджета на RTVE, ще бъдат на произволна база. Няма да се прави разграничение между търговски дейности и дейности за обществена услуга. По-специално при планирането няма да бъдат взети предвид спестяванията на разходи, които могат да бъдат реализирани чрез премахване на рекламирането, тъй като програмите вече няма да е необходимо да привличат голям брой зрители. Следователно производството, като в случая на програми в областта на изкуствата например, би било по-евтино. Други обаче изразиха опасения, че RTVE биха харчили повече за програми с висока стойност.
(29)
Имаше също така опасения за евентуално свръхкомпенсиране поради факта, че загубите на RTVE на дохода от рекламиране биха били напълно покрити от държавни средства. Това компенсиране ще се изчислява въз основа на предходни години, докато икономическата криза би довела до по-ниски търговски приходи през 2010 г. и следователно до по-ниски общи приходи за RTVE. Не би било справедливо, ако, с премахването на финансирането от два източника, RTVE получи гарантиран доход, който не зависи от променливия търговски доход.
(30)
Радио- и телевизионните разпространители поставиха под въпрос също така съществуването на ефективна система на бюджетен контрол, която да гарантира, че с обществени средства се покриват само нетните разходи за предоставяне на обществената услуга.
IV. МНЕНИЕ НА ИСПАНИЯ
(31)
Като предварителна точка, Испания възразява на факта, че в настоящата процедура Комисията оценява въпросите, свързани с пропорционалността и с изпитването ex ante за значими нови услуги. Те ще бъдат част от съществуващата схема на финансиране на RTVE, която е одобрена от Комисията през 2005 г. и 2007 г. Решението за откриване на настоящата процедура обаче се основава на определянето на реформата на системата на финансиране като нова помощ по смисъла на член 1, буква в) от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (12). Елементът на „нова помощ“ ще бъде ограничен до реформата на финансирането чрез въвеждане на нови данъци и няма да промени или засегне останалите елементи на съществуващата схема. Следователно тези останали елементи ще продължат да бъдат съществуваща помощ и не следва да се оценяват от Комисията в рамките на настоящата процедура.
(32)
Що се отнася до въпроса с обвързването на данъка, Испания твърди, че новите данъци няма да представляват неразделна част от помощта и няма да окажат пряко въздействие върху сумата на помощта. Испания подчерта, че според член 2, параграф 2 от Закон 8/2009, четен във връзка с член 33 от Закон 17/2006, единственият фактор за определяне на сумата на общественото финансиране на RTVE са нетните разходи на обществената услуга, без значение колко приходи са генерирани от данъците. В планираните разходи за обществената услуга не са взети предвид приходите, генерирани от данъците, а са основани на разходите за тази услуга през предходни години.
(33)
Испания потвърди, че приносът от данъците върху телевизионните разпространители и телекомуникационните оператори не просто се насочва към RTVE. Вместо това приходите от данъци ще се превеждат на общия държавен бюджет (държавна хазна), откъдето ще се извършват всички плащания към RTVE. Испания е определила максимални суми на вноските от данъци. Всеки приход в излишък ще се отнася към общия държавен бюджет и следователно може да бъде отреден за други цели. Освен това под тези максимални суми Испания може да реши какъв процент от данъка действително възнамерява да разпредели на RTVE. В бюджетното планиране за 2010 г. се предвижда например на RTVE да бъде разпределен по-малко от половината от възможния максимален принос.
(34)
Испания твърди, че по-високите или по-ниските от очакваните приходи от нови данъци няма да доведат до промени в планираните суми за компенсация за обществени услуги. Ако приходите от новите данъчни източници не са достатъчни, за да се покрие недостига на финансиране в резултат на премахване на рекламирането, липсващите средства ще бъдат осигурени от общия държавен бюджет в съответствие с член 33 от Закон 17/2006. Всеки приход в излишък ще се отнася към общия бюджет. Накрая, всеки излишък в дохода, надвишаващ тавана от 1 200 милиона EUR, определен в член 3, параграф 2 от Закон 8/2009, ще се превежда в държавната хазна. Следователно планираното общо финансиране на мисията за обществена услуга на RTVE няма да зависи от сумата на конкретните данъчни приходи, а във всеки случай ще бъде осигурено от общия държавен бюджет.
(35)
Що се отнася до пропорционалността на помощта, Испания твърди, че принципа на покриване на нетните разходи ще бъде гарантиран. Според член 33, параграф 1 от Закон 17/2006, изменен от Закон 8/2009, нетните разходи са единственият параметър, който определя действителната сума на помощта. В съответствие с член 2, параграф 2 и член 8, параграф 2 от Закон 8/2009, общият държавен бюджет компенсира всички недостигащи данъчни приходи, а всеки приход в излишък ще се отнася към него, с изключение на евентуалното свръхкомпенсиране от 10 % от годишните бюджетни разходи, предвидени в член 8, параграф 1 и 2.
(36)
По отношение на целесъобразността на годишното бюджетно планиране на 1 200 милиона EUR за следващите години, Испания не счита, че е действала произволно. Тази сума се базира на годишните бюджетни разходи, направени от RTVE при изпълнение на задължението за обществена услуга. Тези задължения не са променяни по начин, че да очакваме по-ниски разходи. Напротив, подалите оплакване са пренебрегнали факта, че RTVE трябва да инвестира 104 милиона EUR в допълнителни продукции, за да запълни ефирното време, освободено поради премахването на рекламите.
(37)
Също така не би било правилно да се приеме, че след премахване на рекламирането RTVE вече няма да има нужда да привлича голям брой зрители и следователно може да намали производствените разходи и да предлага по-малко привлекателни предавания. В съответствие с неговата мисия за обществена услуга RTVE ще бъде задължено да поддържа забележително и значително присъствие и обхват на зрители сред телевизионните канали, за да изпълни ефективно своята мисия.
(38)
Накрая, в съответствие с член 37 от Закон 17/2006, ефективен бюджетен контрол ex post ще бъде гарантиран чрез вътрешен одит, преглед от Държавната служба за одит и външен одит от частно одиторско предприятие (KPMG). Освен това съгласно членове 39 и 40 от споменатия закон Парламентът и органът за аудиовизия упражняват надзор върху изпълнението на мисията за обществена услуга от RTVE и неговите годишни отчети. Накрая, RTVE подлежи на проверка от Сметната палата.
(39)
Що се отнася до съществуването на контрол ex ante за въвеждането на значими нови услуги, Испания поясни, че такава процедура е установена в член 41, параграф 3 от Общ закон 7/2010 от 31 март 2010 г. относно аудиовизуалните комуникации (13). Независимият испански надзорен и регулаторен орган за публичното радио- и телевизионно разпространение - the Consejo Estatal de Medios Audiovisuales - е натоварен с този контрол ex ante, който се състои от обществено обсъждане със заинтересованите лица, публикуване на резултатите от обсъждането и оценяване на общото въздействие на всяка нова услуга върху пазара. Освен това Испания отбеляза, че възнамерява да подпише програмен договор (contrato-programa) с RTVE до 1 ноември 2010 г., който ще съдържа определение на това какво представлява значима нова услуга. В съответствие с проекта на този програмен договор значима нова услуга ще се счита, че означава ново предложение за услуга, което е ясно разграничено от вече съществуващите услуги и може да бъде класифицирано като референтен продуктов пазар, способно да окаже въздействие върху пазара, по-специално от гледна точка на въздействие върху търсенето.
V. ОЦЕНКА НА МЯРКАТА ЗА ПОМОЩ
(40)
В съответствие с член 107, параграф 1 от ДФЕС, по отношение на помощта, предоставяна от държавите-членки, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(41)
Финансовите ресурси, които са включени в испанската система на финансиране на RTVE, постъпват във и в последствие се отпускат от общия държавен бюджет. Те представляват пряк трансфер на държавни ресурси към определено предприятие, които не са на разположение на неговите конкуренти. По този начин RTVE се радва на селективно предимство.
(42)
Въпреки това в своето мнение, представено преди откриването на процедуратаq Испания твърди, че реформата не е засегнала търговията между държавите-членки, тъй като RTVE не функционира извън Испания. Когато обаче държавната финансова помощ засилва позицията на едно предприятие спрямо други предприятия, които се конкурират в търговията в рамките на Съюза, тази търговия трябва да се разглежда като засегната от въпросната помощ, дори ако самото предприятие бенефициер не се занимава с износ (14). Подобно, когато една държава-членка предоставя помощ на предприятия, които функционират в стопанските отрасли на услугите и разпространението, не е необходимо самите получаващи предприятия да извършват своята дейност извън държавата-членка, за да оказва помощта въздействие върху търговията в Съюза (15).
(43)
В светлината на този принцип в Съобщенията на Комисията относно прилагане на правилата за държавните помощи по отношение на обществената услуга радио- и телевизионно разпространение от 2001 г. и от 2009 г. е обяснено, че „По принцип може да се счита, че държавното финансиране на обществените радио- и телевизионни оператори засяга търговията между държавите-членки… Очевидно е, че такъв е случаят при придобиването и продажбата на програмни права, които често се извършват на международно равнище… Освен това структурата на собственост на търговските радио- и телевизионни оператори може да се разпростира в повече от една държава-членка.“ (16).
(44)
Самото RTVE функционира на международните пазари (продажба на програми и придобиване на права за радио- и телевизионно излъчване). RTVE разменя телевизионни програми и участва в системата Евровизия (17) чрез Европейския съюз за радио- и телевизионно разпространение. Освен това при придобиването и продажбата на права за радио- и телевизионно разпространение RTVE пряко се конкурира с търговските радио- и телевизионни разпространители, които работят на националния и международния пазар на радио- и телевизионно разпространение и които имат международна структура на собствеността. Следователно дори без търговските дейности, които RTVE е извършвало до август 2009 г., конкуренцията на испанския пазар е изложена на риск да бъде нарушена от предоставената на RVTE помощ по начин, който може да засегне търговията между държавите-членки. Комисията вече е посочила това в Решения E 8/2005 и NN 8/07.
(45)
Комисията разгледа също така вероятността мерките за финансиране да бъдат счетени само за компенсиране на задълженията за обществена услуга, което не би дало финансово преимущество на RTVE, по смисъла на решението на Съда по делото Altmark (18). RTVE е предприятие, което е натоварено с предоставянето на услуга от общ икономически интерес (УОИИ) - публична услуга по радио- и телевизионно разпространение. Държавните мерки за компенсиране на нетните допълнителни разходи за УОИИ не представляват държавна помощ, ако са изпълнени всички условия, определени в споменатото решение. Първо, получаващото предприятие трябва действително да изпълнява задължения за обществена услуга и тези задължения трябва да бъдат ясно определени; второ, параметрите, въз основа на които се изчислява компенсацията, трябва да са определени предварително по обективен и прозрачен начин; трето, компенсацията не трябва да надвишава необходимото за покриване на всички или на част от разходите, които са направени при изпълнение на задълженията за обществена услуга, като се вземат предвид съответните приходи и разумна печалба за изпълнение на тези задължения; четвърто, когато предприятието, което изпълнява задълженията за обществена услуга, не е избрано чрез процедура за възлагане на обществена поръчка, даваща възможност да се избере офертата, чрез която се осигурява предоставянето на тези услуги на най-ниска цена за общността, равнището на компенсацията трябва да се определи въз основа на анализ на разходите, което едно обикновено предприятие, което е добре управлявано и надлежно снабдено с необходимите средства, за да може да изпълни изискванията за обществена услуга, би направило при изпълнение на тези задължения.
(46)
Когато предоставените на предприятия обществени субсидии, които изрично се изискват за изпълнение на задължения за обществена услуга, за да компенсират разходите, направени при изпълнение на тези задължения, не отговарят на всички тези условия, въпросните субсидии попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от ДФЕС и трябва да се разглеждат като държавна помощ по смисъла на тази разпоредба (19).
(47)
На общественото образувание RTVE беше възложено предоставянето на обществена услуга по радио- и телевизионно разпространение, определено в Закони 17/2006 и 8/2009. То обаче беше определено за радио- и телевизионен разпространител, изпълняващ обществена услуга, чрез закон, а не чрез тръжна процедура. Освен това испанските власти не са определили равнището на необходимата компенсация въз основа на анализ на разходите, които едно обикновено предприятие, добре управлявано и оборудвано, би направило при изпълнение на тези задължения. Равнището се определя обикновено въз основа на текущите нетни разходи, без да се използва за еталон добре управлявано предприятие. Параметрите, въз основа на които ще се изчислява компенсацията, не са определени предварително по обективен и прозрачен начин. Следователно не са изпълнени всички условия, определени от съда, и оценяваните мерки представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС (20).
(48)
Испания не е представила уведомление за новите мерки. Тя счита, че мярката не е съществено изменение на съществуващата схема за помощ, изменена съгласно решение на Комисията по дело E 8/2005 по смисъла на член 108, параграф 3 от ДФЕС, и следователно не представлява нова помощ, за която е необходимо уведомяване.
(49)
В съответствие с член 1, буква в) от Регламент (ЕО) № 659/1999, „нова помощ“ означава всяка помощ, която не е съществуваща помощ, включително измененията на съществуващата помощ. Съгласно член 4 от Регламента за прилагането (ЕО) № 794/2004 за промяна на съществуваща помощ не се считат нито изменения на съществуваща помощ от чисто формален или административен характер, които не оказват влияние върху оценката на съвместимостта на мярката за помощ с общия пазар, нито увеличения на първоначалния бюджет на дадена съществуваща схема за помощ до 20 %.
(50)
С цел една промяна на съществуваща схема да представлява „нова помощ“, изменението на системата трябва да е значително, т.е. основните характеристики на системата трябва да са изменени, какъвто би бил случаят например, ако има промени по отношение на поставената цел, основата, върху която се начислява налогът, засегнатите лица и органи или, по-принцип, в източника на нейното финансиране (21). В настоящия случай източниците на финансиране на RTVE са значително променени. Новите източници на финансиране означават също така, че финансирането, свързано с рекламиране (което не е било помощ), сега се предоставя от държавата (и е помощ). Това рязко увеличение на сумата на помощта и преминаването от финансиране от два източника към система на финансиране от един източник е ясен белег, че има нова помощ.
(51)
Освен това, след като член 1, буква в) от Процедурния регламент гласи, че промените в съществуващата помощ следва да се считат за нова помощ, тази разпоредба означава, че „не изменената съществуваща помощ трябва да се разглежда като нова помощ, а само изменението като такова, което следва да бъде класифицирано като нова помощ“, както Първоинстанционният съд подчертава в по делото Gibraltar (22). Той продължава, че „единствено, когато изменението засяга фактическата същност на оригиналната схема, последната е преобразувана в нова схема за помощ. Не може да става дума за такова същественост изменение, когато новият елемент е ясно отделим от първоначалната схема“ (23).
(52)
От тази съдебна практика и законодателство следва, че корекции, които не засягат оценката на съвместимостта на мярката за помощ, не могат да засегнат така също същността на помощта и следователно не променят същността на класификацията на мярката като съществуваща помощ. От друга страна, ако някакво изменение засяга същността на схемата, но не в степен, която да изисква нова оценка на останалите ѝ елементи, това изменение може да бъде оценено самостоятелно, без позоваване на останалите елементи на схемата. В този случай единствено изменението подлежи на задължението за уведомяване и разглеждане от Комисията.
(53)
Трите данъчни мерки, които са въведени или изменени с членове 4, 5 и 6 от Закон 8/2009, са отделими от съществуващата схема за финансиране на RTVE. Въпреки че новите източници на финансиране могат да засегнат законността на схемата като такава, те не засягат оценката на другите елементи на помощта за RTVE или въздействието, което помощта може да окаже върху пазара.
(54)
Новите елементи на помощта, именно новите данъци, могат да създадат нова помощ по това, че те не попадат в никоя от ситуациите, предвидени в член 1, буква б) от Регламент (ЕО) № 659/1999. Всъщност те са създадени със закони, които са приети след влизането в сила на Договора, те не са индивидуална мярка за помощ, предоставена в контекста на разрешена схема за помощ, те не са разрешени въз основа на член 4, параграф 6 от Регламент (ЕО) № 659/1999, те не са предоставени десет години преди първото действие на Комисията и, накрая, те се прилагат за сектори, в които е имало конкуренция, когато те са влезли в сила. Второ, дори ако приемем, като хипотеза, аргумента на Испания, че те трябва да се разглеждат като изменение на съществуващата схема за финансиране, изглежда, че начинът, по който се финансират допълнителните средства за RTVE, представлява съществено изменение на съществуващата схема за финансиране, що се отнася до източника на нейното финансиране. Съществуващата схема не съдържа специфични налози, които да се събират в полза на RTVE, чиято законност може да окаже въздействие върху съвместимостта на цялата помощ.
(55)
Както беше посочено в решението за откриване на процедурата, промените във финансирането на RTVE породиха съмнения от страна на Комисията по отношение на тяхното въздействие върху общата съвместимост на финансирането на RTVE с Договора и изискваха допълнителна оценка от Комисията. Следователно за тези промени трябваше да бъде изпратено официално уведомление до Комисията. Както е посочено по-горе, класифициране като нова помощ се прилага само към изменението като такова. По тази причина процедурата е открита от Комисията единствено с цел оценка на качеството на тези промени и техните последици за съвместимостта на помощта.
(56)
Комисията оценява помощта за обществените радио- и телевизионни разпространители под формата на компенсация за изпълнението на мандата за обществена услуга съгласно член 106, параграф 2 от ДФЕС, въз основа на критериите, посочени в Съобщението относно прилагане на правилата за държавните помощи по отношение на обществената услуга радио- и телевизионно разпространение от 2001 г. (Съобщението за радио- и телевизионно разпространение от 2001 г.) (24). В съответствие с известието на Комисията за определянето на приложимите правила за оценка на незаконна държавна помощ и с параграф 100 от Съобщението за радио- и телевизионно разпространение от 2009 г., последното се прилага в случай на нова помощ, за която не е подадено уведомление, единствено ако новата помощ е предоставена след неговото публикуване на 27 октомври 2009 г. В настоящия случай обаче новата система за помощ е въведена с влизането в сила на закона на 1 септември 2009 г. Следователно новата схема за финансиране ще се оценява въз основа на Съобщението от 2001 г. и последващата практика на Комисията. (25)
(57)
С цел една мярка да може да се ползва от дерогацията, предвидена в член 106, параграф 2, е необходимо всички следващи условия да бъдат изпълнени:
а)
въпросната услуга трябва да бъде услуга от общ икономически интерес и ясно определена като такава от държавата-членка (определение);
б)
въпросното предприятие трябва да бъде изрично натоварено от държавата-членка с предоставянето на тази услуга (възлагане);
в)
прилагането на правилата за конкуренцията от Договора (в този случай забраната за държавна помощ) трябва да възпира изпълнението на конкретни задачи, възложени на предприятието, като освобождаването от тези правила не трябва да засяга развитието на търговията до степен, която би била в противоречие с интересите на Съюза (пропорционалност) (26).
(58)
В конкретния случай на публично радио- и телевизионно разпространение горният подход трябва да бъде приспособен в светлината на тълкувателните разпоредби на Амстердамския протокол, който се позовава на „задачата на публичната услуга, както е възложена, дефинирана и организирана от всяка държава-членка“ (определение и възлагане) и предвижда дерогация от правилата на Договора в случая на финансиране на обществена услуга по радио- и телевизионно разпространение „доколкото е предоставено на организации на радио- и телевизионни разпространители за изпълнението на задачата на обществената услуга (…) и (…) не засяга условията на търговия и конкуренция в Общността до степен, която би противоречала на общия интерес, като осъществяването на задачата на тази публична услуга, трябва да се вземе предвид“ (пропорционалност) (27).
(59)
Определението на задачата за обществена услуга в Закон 17/2006 е счетено за съвместимо с член 106, параграф 2 от ДФЕС от Комисията в нейното решение относно финансирането на RVTE по дела E 8/2005 и NN 8/07. Член 9 от Закон 8/2009 засяга това определение, доколкото той добавя допълнителни задължения и ограничения за съдържанието на радио- и телевизионното разпространение на RTVE. Критерият за подходящо определение на мандата за обществена услуга следователно е изпълнен. Освен това изтеглянето на RTVE от пазара на телевизионни реклами може да подпомогне засилването на мисията за обществена услуга, като направи програмите в по-малка степен зависими от търговските съображения и колебанията на търговските доходи.
(60)
По тази причина Комисията не изрази съмнения в решението за откриване на процедурата по отношение на тези аспекти от финансирането на RTVE.
(61)
Основна характеристика на промените във финансирането на RTVE е почти пълното прекъсване на неговите търговски дейности, промяната от система „на финансиране от два източника“, комбиниращо подпомагане с обществени средства и приходи от търговски дейности, към „финансиране от един източник“, при което радио- и телевизионното разпространение се финансира изключително, или почти изключително, с обществени средства, в съответствие с разграничението, направено в параграф 45 от Съобщението за радио- и телевизионно разпространение от 2001 г. Държавите-членки са свободни да избират дали и как да комбинират различните източници на финансиране. Въпреки това частта от дохода на RTVE, която до момента произхождаше от търговски дейности, няма да бъде просто заменена с финансиране от общия държавен бюджет на Испания, в съответствие с член 33 от Закон 17/2006. Тази подмяна ще бъде придружена също така с въвеждане или изменение на определени данъци, единствено с цел да се генерират необходимите приходи.
(62)
Установената връзка между финансирането и приходите от нови данъци предполага, че приходите от данъци се явяват като да бъдат разпределени за финансирането на помощта за RTVE и, че оказват пряко въздействие върху размера на помощта. Когато една такса, която изрично е предназначена да финансира помощ, се окаже, че противоречи на други разпоредби на Договора, Комисията не може да обяви схемата за помощ, от която е част въпросната такса, за съвместима с вътрешния пазар. Следователно методът, по който една мярка за помощ се финансира, може да направи цялата схема за помощ несъвместима с вътрешния пазар. По тази причина, както е посочено в съображения 21, 22 и 23 по-горе, трябва да се прецени дали новата система на финансиране действително обвързва помощта с данъците и дали е необходимо поради това Комисията да включи въздействието на новите данъци в анализа на държавната помощ.
(63)
Въпреки това, за да бъде счетен един данък за неразделна част от мярка за помощ, той трябва да бъде обвързан с финансирането на помощта, в смисъл че приходите от данъка задължително се разпределят за финансиране на помощта и оказват пряко въздействие върху размера на помощта (28).
(64)
В настоящия случай тези условия не са изпълнени. Както беше потвърдено от Испания, размерът на помощта за RTVE е определен единствено по отношение на нуждите от финансиране на RTVE и оценените нетни разходи за предоставяне на обществената услуга по радио- и телевизионно разпространение. Полученото финансиране от RTVE, фактически и по закон, е независимо от генерираните приходи от данъци, тъй като това финансиране ще зависи само от нетните разходи за задължението за обществена услуга. От една страна, приходите, генерирани от данъците, които ще бъдат разпределени за финансиране на RTVE, не могат да надвишават нетните разходи за задължението за обществена услуга (всяко превишение на нетните разходи за обществена услуга ще бъде възстановено на общия държавен бюджет). От друга страна, когато нетните разходи на задължението за обществена услуга надвишават приходите, генерирани от въпросните данъци, разликата ще бъде запълнена с принос от общия държавен бюджет. Приходите от нови данъци, по-високи или по-ниски от очакваното, няма да доведат до промени в планираните суми. Ако приходите от новите данъчни източници не са достатъчни за покриване на финансовия дефицит, който е резултат от премахването на рекламирането, липсващите средства ще бъдат предоставени от държавния бюджет в съответствие с член 33 от Закон 17/2006. Всеки приход в излишък ще се отнася към общия държавен бюджет. Следователно планираното общо финансиране за мисията за обществена услуга на RTVE няма да зависи от размера на конкретните данъчни приходи, а във всеки случай ще бъде гарантиран от общия държавен бюджет.
(65)
Фактът, че връзката между данъците и целта, за която са въведени, е посочена в обяснителния меморандум и в самия закон, не променя това заключение. Формулировката в закона („за целите на подпомагане финансирането на RTVE“) не определя качеството на връзката между данъците и помощта.
(66)
Следователно Комисията стига до заключението, че трите данъчни мерки, описани в съображение 14, не са неразделна част от помощта. Тяхната законност няма отношение към съвместимостта на помощта за RTVE. Нито пък наблюденията на заинтересованите страни относно тяхната законност са от значение за оценката на държавната помощ. Следователно процедурата за нарушение, която понастоящем е открита по отношение на данъка върху електронните комуникации, поради обвинения за нарушение на член 12 от Директивата за разрешение 2002/20/ЕО, не засяга настоящото решение.
(67)
Що се отнася до пропорционалността на компенсацията така, че да не покрива повече от нетните разходи за изпълнение на задълженията за обществена услуга на RTVE, новият закон предвижда, че всички приходи на RTVE, които надвишават нетните разходи за обществена услуга, плюс допълнителен резерв в размер на 10 %, ще се връщат в общия държавен бюджет. Излишък от 10 % може да се държи в резервен фонд, за да покрива възможен недостиг на компенсиране през предходни години или извънредни разходи, за период до 4 години. Този механизъм, предвиден, за да се избегне недължимото свръхкомпенсиране, отговаря на практиката на Комисията. (29)
(68)
С цел да се осигури, че помощта е пропорционална, държавите-членки трябва да въведат също така подходящ механизъм, който да гарантира редовен и ефективен контрол на използването на общественото финансиране за задачата за обществена услуга (30), и гаранция, че годишното държавно финансиране е ограничено да нетните разходи за задължението за обществена услуга (31). Испания запазва системата на външен контрол, въведена със Закон 17/2006, както е описана по-горе и одобрена от Комисията с решение E 8/2005, която позволява нетните разходи за обществената услуга по радио- и телевизионно разпространение да бъдат определени.
(69)
Като се има предвид обаче, че премахването на рекламирането може да окаже въздействие върху разходите на радио- и телевизионния разпространител, като направи неговата програма зависима в по-малка степен от търговските съображения, за да изключи възможността за свръхкомпенсиране, в решението за откриване на процедурата Комисията покани Испания и други заинтересовани страни да представят своите мнения за финансовия механизъм.
(70)
Заинтересованите страни изразиха опасения, че ще е вероятно да има свръхкомпенсиране на RTVE. Бюджетното планиране за RTVE в размер на 1 200 милиона EUR годишно няма да се базира на точно изчисление на нетните разходи за обществената услуга. При него няма да се разграничават търговски дейности и дейности за обществена услуга и няма да бъдат отчетени спестените разходи чрез премахването на рекламирането, защото програмите вече няма да е необходимо да привличат голям брой зрители и могат да бъдат произвеждани по-евтино. Освен това пълното компенсиране на загубата на дохода от рекламиране ще се изчислява въз основа на предходни години, докато икономическата криза би довела до по-ниски търговски приходи през 2010 г. и следователно до по-ниски общи приходи за RTVE. Не би било честно, ако с премахването на финансирането от два източника RTVE получи гарантиран доход, който не зависи от променливия търговски доход. Те изразиха също така загриженост по отношение на бюджетния контрол.
(71)
Испания обаче демонстрира, че бюджетното планиране остава в съответствие с годишните бюджетни разходи на RTVE през предходни години и че няма причина да се приеме, че сега или в близко бъдеще могат да бъдат направени някакви значителни спестявания на разходи единствено чрез премахването на рекламирането. RTVE и занапред ще е необходимо да привлича голям брой зрители и премахването на рекламира ще създаде нужда от допълнителни продукции, които ще трябва да бъдат финансирани. В сравнение с данните от предходни години (1 177 милиона EUR през 2007 г., 1 222 милиона EUR през 2008 г. и 1 146 милиона EUR през 2009 г.) и като се вземат предвид допълнителните разходи за продукции (104 милиона EUR), необходими, за да се замести рекламното ефирно време, и оставащият търговски доход (оценен на едва 25 милиона EUR), таванът от 1 200 милиона EUR за бюджетното планиране на разходите изглежда предпазлива и разумна сума за годишните бюджетни разходи за компенсирането за обществена услуга. Освен това принципът на компенсиране на действителните нетни разходи на публичния радио- и телевизионен разпространител задължително водят до неговата защита от колебанията на приходите на рекламния пазар.
(72)
По отношение на бюджетния контрол Испания отбеляза съществуващите механизми за контрол, които вече са установени със Закон 17/2006, както е посочено в съображение 38 по-горе. С цел да се гарантира, че държавната помощ не надвишава нетните разходи за мисията за обществена услуга, в съответствие с член 37 от Закон 17/2006 е гарантиран ефективен бюджетен контрол ex post чрез вътрешен одит, обществена проверка от Държавната служба за одит и външен одит от частно одиторско предприятие. Освен това, съгласно членове 39 и 40 от споменатия закон, Парламентът и органът за аудиовизия упражняват надзор върху изпълнението на мисията за обществена услуга на RTVE и неговите годишния отчети. Накрая, RTVE е предмет на проверка от Сметната палата. Получените мнения от заинтересованите страни не дават никакво основание да се предположи, че тази система не се прилага надлежно.
(73)
Комисията счита, че няма признаци, че оценената годишна компенсация за задължението за обществена услуга наr RTVE ще надвиши сумата, на която, разумно може да се очаква, че ще възлязат разходите за тази услуга, или че компенсацията евентуално ще надхвърли нетните разходи за обществената услуга.
(74)
Освен това в решението за откриване Комисията запита Испания дали разполага с подходяща процедурна рамка за оценка ex ante дали новите аудиовизуални услуги на публичния радио- и телевизионен разпространител RTVE отговарят на съществените изисквания на Амстердамския протокол (така наречения контрол ex ante) (32). Предоставената от Испания информация до момента не позволи на Комисията да провери дали Испания вече разполага с такъв механизъм. Комисията е съгласна с твърдението на Испания, че по принцип този елемент от финансирането на RTVE е бил предмет на решенията от 2005 г. и от 2007 г., които се отнасят до цялата система на финансиране на RTVE. Комисията освен това е съгласна, че системата не е засегната от въвеждането на новите налози, които предизвикаха настоящата процедура.
(75)
Въпреки това, в съответствие с информацията, предоставена от Испания, такава процедура е установена с член 41, параграф 3 от Закон 7/2010 (33), а независим надзорен и регулаторен орган за публично радио- и телевизионно разпространение - Consejo Estatal de Medios Audiovisuales - е натоварен с упражняването на този контрол, който се състои от обществено допитване със заинтересованите лица, публикуване на резултатите от допитването и оценка на общото въздействие на всяка нова услуга върху пазара. Този закон обаче не съдържа определение на това какво представлява значима нова услуга. Държавите-членки следва да установят съответните критерии (34). Испания обаче посочи, че възнамерява да подпише програмен договор (contrato-programa) с RTVE най-късно до 1 ноември 2010 г., който ще съдържа такова определение. В съответствие с проекта на този програмен договор значима нова услуга ще означава предлагането на нова услуга, която е ясно разграничена от вече съществуващите услуги, която може да бъде класифицирана като съответния продуктов пазар, способна е да окаже въздействие върху пазара, по-специално от гледна точка на въздействие върху търсенето.
(76)
Следователно Испания е изпълнила своето задължение да включи контрол ex ante и Комисията отбелязва, че до ноември 2010 г. тя възнамерява също така да въведе обвързващо определение на това какво представлява значима нова услуга. Комисията отбелязва също така, че този механизъм не е бил установен преди 2010 г.
VI. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(77)
Комисията констатира, че Испания неправомерно е осъществила реформа на финансирането на публичния радио- и телевизионен разпространител RVTE в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Комисията обаче стигна до заключението, че събираните данъци не са обвързани с финансирането на помощта за RTVE и не оказват въздействие върху съвместимостта на помощта с Договора. Освен това Испания разполага с предпазни мерки, чрез които се избягва свръхкомпенсиране на RTVE. Накрая Комисията отбелязва, че Испания е въвела процедура за контрол ex ante на въвеждането на значими нови услуги в рамките на задачата за обществена услуга. Следователно помощта за предоставящия обществена услуга радио- и телевизионен разпространител RTVE остава съвместима с Договора,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Финансирането на предоставящия обществена услуга радио- и телевизионен разпространител Corporación de Radio y Televisión Española (RVTE), изменено от Испания чрез Закон 8/2009 за финансирането на RTVE, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 106, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Кралство Испания.
Съставено в Брюксел на 20 юли 2010 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-20 ta’ Lulju 2010
dwar l-iskema ta’ għajnuna mill-Istat C 38/09 (ex NN 58/09) li Spanja qiegħda tippjana li timplimenta għall-Corporación de Radio y Televisión Española (RTVE)
(notifikata bid-dokument numru C(2010) 4925)
(It-test Spanjol biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/1/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Protokoll Nru 29 dwar is-sistema tax-xandir pubbliku fl-Istati Membri annessa mat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea u mat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (1),
Wara li stiednet lill-partijiet interessati sabiex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet ikkwotati hawn fuq (2) u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
I. IL-PROĊEDURA
(1)
Fit-22 ta’ Ġunju 2009, il-Kummissjoni rċeviet ilment li jiġbed l-attenzjoni lejn il-pjanijiet tal-gvern Spanjol li jemenda s-sistema ta’ finanzjament tal-Corporación de Radio y Televisión Española (RTVE), ix-xandar nazzjonali tar-radju u t-televiżjoni. Fil-5 ta’ Awwissu 2009, il-Kummissjoni talbet informazzjoni mingħand Spanja rigward din l-emenda, b’mod partikolari rigward ir-relazzjoni bejn l-imposti l-ġodda u l-finanzjament ta’ RTVE. Fl-1 ta’ Settembru 2009, daħlet fis-seħħ il-Liġi l-ġdida 8/2009 tat-28 ta’ Awwissu 2009 dwar il-finanzjament tal-Corporación de Radio y Televisión Española (3), li temenda l-Liġi 17/2006 tal-5 ta’ Ġunju 2006 dwar ir-radju u t-televiżjoni tal-Istat (4). Fil-21 ta’ Settembru, fit-22 u fis-26 ta’ Ottubru 2009, Spanja ssottomettiet l-informazzjoni mitluba dwar l-iskema lill-Kummissjoni.
(2)
Permezz ta’ ittra li ġġib id-data tat-2 ta’ Diċembru 2009, il-Kummissjoni informat lil Spanja li kienet iddeċidiet li tibda l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) rigward il-miżura. Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tibda l-proċedura ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (5). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom dwar il-miżura ta’ għajnuna.
(3)
Spanja wieġbet għad-deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura b’ittra tal-21 ta’ Diċembru 2009. Il-Kummissjoni rċeviet kummenti minn partijiet interessati. Hija bagħtithom lil Spanja, li ngħatat l-opportunità li tirreaġixxi; il-kummenti tagħha waslu permezz ta’ ittra li ġġib id-data tat-23 ta’ Marzu 2010.
(4)
Il-Kummissjoni staqsiet mistoqsijiet addizzjonali permezz tal-ittri tad-19 ta’ Frar u tad-19 ta’ Mejju 2010, li l-awtoritajiet Spanjoli wieġbu għalihom permezz tal-ittri tat-22 ta’ Marzu u tal-31 ta’ Mejju 2010.
(5)
Fit-18 ta’ Marzu 2010, permezz ta’ ittra ta’ avviż formali skont l-Artikolu 258 tat-TFUE, il-Kummissjoni fetħet proċeduri ta’ ksur fuq il-bażi li t-taxxa dwar il-komunikazzjonijiet elettroniċi tmur kontra l-Artikolu 12 tad-Direttiva 2002/20/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-7 ta’ Marzu 2002 dwar l-awtorizzazzjoni ta’ netwerks u servizzi ta’ komunikazzjonijiet elettroniċi (Direttiva ta’ Awtorizzazzjoni) (6), li tistabbilixxi regoli preċiżi rigward l-imposti amministrattivi li l-Istati Membri jistgħu jimponu fuq il-kumpaniji li jipprovdu servizz jew netwerk tat-telekomunikazzjonijiet. L-investigazzjoni rigward l-għajnuna mill-Istat hija mingħajr preġudizzju għall-proċedura ta’ ksur.
II. DESKRIZZJONI DETTALJATA TAL-MIŻURA
Is-sistema attwali tal-finanzjament tax-xandir pubbliku fi Spanja
(6)
Is-sistema attwali tal-finanzjament tax-xandir pubbliku fi Spanja minn RTVE, kif stabbilita mil-Liġi 17/2006, kienet approvata mill-Kummissjoni b’deċiżjonijiet fl-2005 u fl-2007. (7) Il-Liġi 17/2006 tinkariga lil RTVE b’missjoni ta’ servizz pubbliku. It-Taqsima I ta’ dik il-liġi (b’mod partikolari l-Artikoli 2 u 3) tiddefinixxi l-missjoni ta’ servizz pubbliku ta’ RTVE u tispeċifika li l-missjoni għas-servizzi tat-televiżjoni u tar-radju rispettivament sejrin jitwettqu mill-kumpaniji RTVE (Radio Televisión Española) u RNE (Radio Nacional de España). It-Taqsima II, Kapitolu IV, tirregola l-kundizzjonijiet tal-qafas finanzjarju u ekonomiku skont liema RTVE sejra twettaq il-kompiti tagħha ta’ servizz pubbliku. B’mod partikolari, l-Artikolu 33 jistipula li RTVE sejra tirċievi pagamenti baġitarji kull sena bħala kumpens għat-twettiq tal-kompiti tagħha ta’ servizz pubbliku. Dan il-kumpens m’għandux jaqbeż l-ispiża netta tas-servizz pubbliku pprovdut minn RTVE u RNE rispettivament. It-Taqsima II, Kapitolu VI, tirregola l-kontroll estern mill-Parlament, l-awtorità awdjoviżiva u l-Qorti tal-Awdituri.
(7)
L-ispejjeż annwali ibbaġitjati għat-tmexxija ta’ RTVE kienu EUR 1 177 miljun fl-2007, EUR 1 222 miljun fl-2008 u EUR 1 146 miljun fl-2009. Matul dawn l-aħħar snin, RTVE rċeviet kumpens ta’ servizz pubbliku ta’ madwar EUR 500 miljun kull sena (2006: EUR 575 miljun; 2007: EUR 433 miljun; 2008: EUR 500 miljun; 2009, madankollu, bi dħul diġà mnaqqas mir-reklamar: EUR 726 miljun).
Ir-riforma tal-finanzjament ta’ RTVE
(8)
Il-Liġi 8/2009 temenda l-Liġi 17/2006 fir-rigward tad-definizzjoni tal-missjoni ta’ servizz pubbliku u l-attivitajiet kummerċjali potenzjali ta’ RTVE. Hija żżid aktar elementi fil-missjoni ta’ servizz pubbliku li kienu approvati mill-Kummissjoni fl-2005. B’mod partikolari, hija tillimita l-akkwist tad-drittijiet tax-xandir ta’ avvenimenti sportivi ta’ interess ġenerali jew ta’ interess kbir għas-soċjetà, ħlief għall-Olimpijadi u għall-Paralimpijadi, għal 10 % tal-baġit totali ta’ kull sena għall-fornimenti, xiri u servizzi esterni (l-Artikolu 9(1)(i)). Hija tiddikjara l-obbligi fir-rigward tal-programmi tat-tfal (l-Artikolu 9(1)(d)) u tillimita x-xandir tal-films prodotti mill-produtturi internazzjonali ewlenin għall-ewwel ħruġ fil-ħin tal-ogħla domanda għal 52 film kull sena (l-Artikolu 9(1)(m)).
(9)
Il-liġi l-ġdida tistipula b’mod partikolari li l-użu tas-servizzi tar-reklamar, it-telebejgħ, l-isponsorships u l-pay-per-view bħala sorsi ta’ dħul sejjer jintemm sa tmiem l-2009. Dan id-dħul kummerċjali sejjer jiġi sostitwit bil-fondi ġġenerati mill-ħlasijiet eżistenti jew ġodda fuq ix-xandara kummerċjali u l-operaturi tat-telekomunikazzjonijiet. Spanja tistenna li l-miżura sejra tnaqqas il-pressjoni minn fuq l-operaturi kummerċjali, iżżid id-dħul tagħhom mir-reklamar u telimina sors potenzjali ta’ tgħawwiġ tas-suq. Bħala sorsi ta’ dħul kummerċjali, RTVE sejra żżomm l-għoti ta’ servizzi lil partijiet terzi u l-bejgħ tal-produzzjonijiet tagħha stess (b’kollox madwar EUR 25 miljun).
(10)
S’issa, id-dħul annwali mir-reklamar kien ta’ madwar EUR 600 miljun (2007: EUR 667 miljun; 2008: EUR 565 miljun). Bl-għajbien ta’ dan id-dħul kummerċjali, l-ispejjeż netti tal-missjoni tax-xandir ta’ servizz pubbliku ta’ RTVE sejrin ikunu kważi identiċi għall-ispejjeż ibbaġitjati kull sena għat-tħaddim tax-xandar. Għaldaqstant, Spanja biħsiebha tagħti kumpens għat-tneħħija ta’ dan id-dħul billi żżid il-kontribuzzjoni tagħha mill-fondi pubbliċi sal-livell tal-ispejjeż ibbaġitjati kull sena għat-tħaddim ta’ RTVE, imnaqqsa biss bid-dħul kummerċjali żgħir li baqa’ ta’ EUR 25 miljun imsemmi fil-paragrafu preċedenti.
(11)
Bħala d-dħul annwali ġenerali ta’ RTVE, l-Artikolu 3(2) tal-liġi l-ġdida jipprevedi, għas-snin 2010 u 2011, ammont massimu ta’ EUR 1 200 miljun, għas-snin 2012-2014 żieda massima ta’ 1 % f’dan l-ammont u għas-snin sussegwenti żieda bbażata fuq l-indiċi annwali tal-prezzijiet għall-konsumatur. Meta kienet qiegħda tiddetermina dawn l-ammonti, Spanja stmat, meta mqabbel mal-ispejjeż ibbaġitjati kull sena ta’ RTVE fis-snin preċedenti, spiża annwali addizzjonali ta’ EUR 104 miljun biex jimtela l-ħin tax-xandir li qabel kien irriżervat għar-reklamar bi produzzjonijiet awdjoviżivi oħrajn.
Miżuri fiskali marbuta mar-riforma
(12)
Skont l-ippjanar baġitarju ta’ Spanja, dan l-ammont ġenerali ta’ dħul annwali sejjer ikun magħmul minn allokazzjonijiet mill-baġit ġenerali tal-Istat, skont l-iskema prevista fil-Liġi 17/2006, ta’ madwar EUR 500 miljun, li huma konformi mal-ammont ikkontribwit fis-snin preċedenti, u permezz ta’ dħul ġdid iġġenerat minn tliet miżuri fiskali introdotti jew immodifikati mill-Artikoli 4, 5 u 6 tal-liġi l-ġdida:
(a)
Taxxa ta’ 3 % tad-dħul tax-xandara tat-televiżjoni free-to-air u ta’ 1,5 % tad-dħul tax-xandara ta’ pay-TV. Dawn il-kontribuzzjonijiet ma jridux jaqbżu 15 % (għat-televiżjoni bla ħlas) u 20 % (għat-televiżjoni bi ħlas) tal-appoġġ totali ta’ kull sena għal RTVE. Kwalunkwe dħul mit-taxxa li jibqa’ ’l hinn minn dawn il-perċentwali sejjer imur fil-baġit ġenerali tal-Istat. It-taxxa tapplika biss għal entitajiet stabbiliti fi Spanja. Is-servizzi importati minn Stat Membru ieħor mhumiex soġġetti għal din it-taxxa.
(b)
Taxxa ta’ 0,9 % fuq id-dħul operattiv qabel it-taxxa (eskluż dak miksub fis-suq ta’ referenza bl-ingrossa) tal-operaturi tas-servizzi tat-telekomunikazzjonijiet irreġistrati mar-reġistru tal-operaturi tar-regolatur tat-telekomunikazzjoni Spanjol, il-Comisión del Mercado de las Telecomunicaciones, fi kwalunkwe wieħed minn dawn is-servizzi: telefonija fissa, telefonija mobbli u forniment ta’ aċċess għall-Internet. L-operaturi soġġetti għat-taxxa jridu jkunu qegħdin joperaw fuq livell nazzjonali jew f’aktar minn Komunità Awtonoma waħda u jridu jipprovdu servizzi awdjoviżivi jew xi servizz ieħor li jinkludi r-reklamar. Din il-kontribuzzjoni ma tridx taqbeż il-25 % tal-appoġġ totali ta’ kull sena għal RTVE. Kwalunkwe dħul mit-taxxa ’l hinn minn dan il-perċentwal imur fil-baġit ġenerali tal-Istat. It-taxxa tapplika biss għal entitajiet stabbiliti fi Spanja. Is-servizzi importati minn Stat Membru ieħor mhumiex soġġetti għal din it-taxxa.
(c)
Sehem ta’ 80 %, sa ammont massimu ta’ EUR 330 miljun, tat-taxxa li diġà teżisti fuq l-użu tal-ispettru tar-radju kif stabbilit mil-Liġi 32/2003 tat-3 ta’ Novembru 2003. Dak li jibqa’ sejjer jiġi attribwit għall-baġit ġenerali. Dan il-perċentwal jista’ jkun immodifikat skont il-liġijiet tal-Baġit Ġenerali tal-Istat.
(13)
L-Artikoli 5 u 6 tal-Liġi 17/2006 jiddikjaraw espressament li t-taxxi fuq l-operaturi tat-televiżjoni u tat-telekomunikazzjonijiet kummerċjali jinġabru “bil-għan li jikkontribwixxu għall-finanzjament ta’ RTVE”. Barra minn hekk, il-preambolu jistabbilixxi espressament din ir-rabta bejn it-taxxi l-ġodda u l-kumpens finanzjarju għall-irtirar ta’ RTVE mis-suq tar-reklamar.
(14)
Jekk id-dħul minn dawn it-tliet sorsi ta’ taxxi ma jkunx biżżejjed biex ikopri d-differenza ta’ EUR 700 miljun bejn il-kumpens tradizzjonali ta’ servizz pubbliku (EUR 500 miljun) u l-ispejjeż ġenerali tat-tmexxija ta’ RTVE, li sa issa kienu koperti mid-dħul kummerċjali, l-Artikolu 2(2) tal-Liġi 8/2009 jistabbilixxi li l-fondi nieqsa għandhom jiġu kkontribwiti mill-baġit ġenerali tal-Istat, skont l-Artikolu 33 tal-Liġi 17/2006 li jobbliga lill-gvern sabiex ikopri l-ispejjeż netti tal-obbligi ta’ servizz pubbliku ta’ RTVE. Dan ifisser li l-finanzjament tal-ispejjeż netti pubbliċi pprovduti minn RTVE, sa ammont massimu ta’ EUR 1 200 miljun, sejjer ikun żgurat, indipendentament mid-dħul iġġenerat mit-taxxi.
(15)
Spanja kkonfermat li l-kontribuzzjoni mit-taxxi fuq ix-xandara tat-televiżjoni u l-operaturi tat-telekomunikazzjonijiet m’għandhiex neċessarjament tintuża biss għall-finanzjament ta’ RTVE. Spanja stabbilixxiet l-ammonti massimi li jistgħu jiġu kkontribwiti mit-taxxi. Kwalunkwe dħul li jibqa’ sejjer ikun attribwit għall-baġit ġenerali tal-Istat u jista’ b’hekk jintuża biex ikunu koperti spejjeż oħrajn. Barra minn hekk, sa dawn l-ammonti massimi, Spanja tista’ tiddeċiedi liema ammont mit-taxxa attwalment għandha l-ħsieb li talloka għal RTVE. L-ippjanar baġitarju għall-2010, pereżempju, jipprevedi inqas minn nofs il-kontribuzzjoni massima possibbli biex tkun allokata għal RTVE.
Dispożizzjonijiet finanzjarji ġodda oħrajn
(16)
Sabiex ikun evitat kumpens żejjed, l-Artikolu 8 tal-liġi l-ġdida jipprevedi fond ta’ riżerva li fih titħallas parti mid-dħul allokat mill-gvern li jaqbeż l-ispejjeż netti attwali tal-obbligu ta’ servizz pubbliku. Din ir-riżerva hija limitata għal 10 % tal-ispejjeż ibbaġitajati ta’ kull sena ta’ RTVE. Kwalunkwe dħul li jaqbeż dawn l-10 % imur lura għand it-Teżor. Ir-riżerva sejra tintuża biex ikun kopert telf potenzjali magħmul fis-snin preċedenti. Jekk ma tintefaqx fi żmien 4 snin, din tiġi rkuprata billi jitnaqqas kif jixraq il-kumpens ta’ servizz pubbliku għas-sena ta’ wara.
(17)
Barra minn hekk, skont l-Artikoli 37 u 39 sa 41 tal-Liġi 17/2006, il-kontroll estern mill-awdituri, l-Uffiċċju tal-Verifika tal-Gvern, il-Parlament, l-awtorità awdjoviżiva u l-Qorti tal-Awdituri sejrin jiżguraw li RTVE ma tirċevix kumpens li jaqbeż l-ispejjeż netti attwali flimkien mar-riżerva ta’ 10 %. Kwalunkwe dħul mill-ftit attivitajiet kummerċjali li jibqa’ sejjer inaqqas il-kumpens ta’ servizz pubbliku (l-Artikolu 7(1) tal-Liġi 8/2009).
Il-bażi għall-bidu tal-proċedura
(18)
Il-kwistjonijiet analizzati f’din id-deċiżjoni huma dawk l-elementi tal-bidliet għas-sistema eżistenti tal-finanzjamant ta’ RTVE li dwarhom il-Kummissjoni esprimiet dubji fid-deċiżjoni biex tinfetaħ il-proċedura ta’ investigazzjoni formali.
(19)
Kif iddikjarat il-Kummissjoni, l-element ewlieni tal-bidliet fil-finanzjament ta’ RTVE u l-waqfien kważi totali tal-attivitajiet kummerċjali ta’ RTVE huwa li dik il-parti tad-dħul ta’ RTVE li sa issa kienet iġġenerata minn dawn l-attivitajiet kummerċjali sejra tinbidel bi dħul li joriġina minn taxxi introdotti jew emendati b’mod speċifiku preċiżament għal dak il-għan. Ir-referenzi ċari fil-Liġi 8/2009 jindikaw li l-ammont tat-taxxi ġie stabbilit bil-għan li jikkontribwixxi ċerta parti ddeterminata minn qabel għall-finanzjament ta’ RTVE. Din il-konnessjoni bejn il-finanzjament u d-dħul mit-taxxi ġodda tissuġġerixxi li t-taxxi huma ipotekati għall-għajnuna mogħtija lil RTVE, fis-sens li d-dħul mit-taxxi huwa neċessarjament allokat għall-finanzjament ta’ din l-għajnuna lil RTVE u għandu impatt dirett fuq l-ammont tal-għajnuna.
(20)
Il-Qorti ripetutament iddikjarat li fejn il-metodu tal-finanzjament jifforma parti integrali mill-miżura, il-Kummissjoni trid bilfors tqis ukoll lil dak il-metodu fil-kunsiderazzjonijiet tagħha rigward il-miżura tal-għajnuna (8). Meta ħlas speċifikament intenzjonat biex jiffinanzja għajnuna jirriżulta kuntrarju għal dispożizzjonijiet oħra tat-Trattat, il-Kummissjoni ma tistax tiddikjara l-iskema ta’ għajnuna li l-imposta tagħmel parti minnha bħala kompatibbli mas-suq intern. Għaldaqstant, il-metodu li bih tiġi ffinanzjata miżura ta’ għajnuna jista’ jagħmel lill-iskema ta’ għajnuna kollha inkompatibbli mas-suq intern.
(21)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni esprimiet dubji rigward jekk it-taxxi l-ġodda jiffurmawx parti integrali mill-miżura. Jekk dan hu minnu, il-kompatibilità tagħhom mat-Trattat tkun trid tiġi evalwata mill-Kummissjoni u din ikollha impatt fuq il-legalità b’mod ġenerali tal-iskema ta’ għajnuna. Dan it-tħassib deher iġġustifikat, b’mod partikolari minħabba l-fatt li l-Kummissjoni għandha dubji rigward il-kompatibilità tat-taxxi l-ġodda imposti fuq intrapriżi li jipprovdu servizzi ta’ telefonija fissa, telefonija mobbli u aċċess għall-Internet mad-Direttiva 2002/20/KE (9).
(22)
Kwistjoni oħra li dwarha l-Kummissjoni kellha dubji kienet rigward jekk, wara r-riforma tas-sistema ta’ finanzjament, Spanja kinitx stabbiliet salvagwardji biżżejjed kontra l-possibilità ta’ kumpens żejjed. It-tneħħija tar-reklamar jista’ jkollu impatt fuq l-ispejjeż tax-xandar billi jagħmel il-programmi tiegħu inqas dipendenti fuq kunsiderazzjonijiet kummerċjali.
(23)
Barra minn hekk, is-sistema tal-finanzjament ta’ RTVE għandha tipprevedi proċedura adegwata għal stima minn qabel rigward jekk is-servizzi l-ġodda ta’ RTVE, ix-xandar pubbliku, jikkonformawx mal-kundizzjonijiet materjali tal-Protokoll ta’ Amsterdam (10). L-informazzjoni sottomessa minn Spanja ma ppermettietx lill-Kummissjoni li teżamina jekk Spanja kellhiex diġà tali mekkaniżmu.
III. KUMMENTI MILL-PARTIJIET INTERESSATI
(24)
Waslu kummenti minn 15-il parti interessata. Dawn ġew minn xandara kummerċjali (TFI u ACT - Assoċjazzjoni tat-Televiżjoni Kummerċjali fl-Ewropa), operaturi tal-pay TV (DTS, Canal Satélite), fornituri ta’ servizzi tat-telefonija u l-Internet (redtel, ONO, AETIC) operaturi tal-kejbil (Cable Europe) u entitajiet tar-reklamar. Uħud minnhom talbu li l-identità tagħhom tinżamm kunfidenzjali.
(25)
Il-maġġoranza tal-kwerelanti kienu qegħdin jargumentaw kontra l-legalità tat-taxxi l-ġodda, li fil-fehma tagħhom sejrin ixekklu l-kompetizzjoni bejn it-televiżjoni pubblika u dik privata, bejn it-televiżjoni bla ħlas u t-televiżjoni bil-ħlas, jew bejn l-operaturi li joffru biss servizzi ta’ telekomunikazzjoni u operaturi oħrajn ta’ servizzi ta’ telekomunikazzjoni li joffru wkoll servizzi awdjoviżivi. Huma ressqu wkoll dubji rigward il-kompatibilità tat-taxxa fuq il-komunikazzjonijiet elettroniċi mal-Artikolu 12 tad-Direttiva ta’ Awtorizzazzjoni 2002/20/KE (11).
(26)
Ix-xandara u l-fornituri tas-servizz tal-Internet ikkontestaw ukoll il-kompatibilità tad-definizzjoni tal-mandat ta’ servizz pubbliku ta’ RTVE. Din mhux sejra tkun preċiża biżżejjed u sejra tkun ġeneruża wisq rigward l-akkwist tad-drittijiet tax-xandir ta’ avvenimenti sportivi speċjali jew films prodotti mill-produtturi internazzjonali ewlenin. It-TFI, argumentat b’mod partikolari, li l-ebda test ex ante ma kien fis-seħħ għall-introduzzjoni ta’ servizzi pubbliċi sinifikanti ġodda ta’ RTVE.
(27)
Rigward l-allokazzjoni potenzjali tat-taxxa għall-għajnuna, ix-xandara tat-televiżjoni u l-fornituri tas-servizz tal-Internet argumentaw li d-dħul mit-taxxi l-ġodda se jkollu impatt dirett fuq l-għajnuna. Huma kienu partikolarment imħassba li ż-żieda tad-dħul mit-taxxi jista’ jwassal għal kumpens lil RTVE li jkun akbar mil-livell tal-ispejjeż netti tal-forniment ta’ servizz pubbliku.
(28)
Rigward il-proporzjonalità tal-għajnuna, diversi operaturi tat-televiżjoni u l-Internet raw riskju ta’ kumpens żejjed. L-ippjanar baġitarju għal RTVE ta’ EUR 1 200 miljun, kif stabbilit mil-Liġi 8/2009, mhux sejjer ikun ibbażat fuq kalkolazzjoni xierqa tal-ispejjeż netti ta’ servizz pubbliku. L-ispejjeż attwali bbaġitjati kull sena ta’ RTVE jkunu bażi arbitrarja. Mhux sejra ssir differenzazzjoni bejn l-attivitajiet kummerċjali u dawk tas-servizz pubbliku. B’mod partikolari, l-ippjanar mhux sejjer iqis it-tfaddil fl-ispejjeż li jinkiseb bit-tneħħija tar-reklamar, minħabba li l-programmi ma jkollhomx aktar bżonn li jiġbdu udjenzi kbar. Il-produzzjoni, bħal fil-każ tal-programmi artistiċi, pereżempju, b’hekk tiġi tiswa inqas. Madankollu, oħrajn esprimew il-biża’ li RTVE tonfoq aktar fuq programmi ta’ valur għoli.
(29)
Il-possibilità ta’ kumpens żejjed kienet osservata wkoll fil-fatt li t-telf ta’ RTVE mid-dħul mir-reklamar sejjer ikun kopert b’mod sħiħ mill-fondi tal-Istat. Dan il-kumpens jiġi kkalkulat fuq il-bażi tas-snin preċedenti meta l-kriżi ekonomika kienet wasslet għal dħul kummerċjali aktar baxx fl-2010 u b’hekk għal dħul ġenerali inqas għal RTVE. Ma jkunx ġust jekk, bit-tneħħija tal-finanzjament doppju, RTVE kellha tikseb dħul iggarantit, indipendenti mid-dħul kummerċjali li jvarja.
(30)
Ix-xandara kkontestaw ukoll l-eżistenza ta’ sistema ta’ kontroll baġitarju effikaċi li tiżgura li l-ispejjeż netti biss tal-provvediment ta’ servizz pubbliku jkunu koperti minn fondi pubbliċi.
IV. KUMMENTI MINN SPANJA
(31)
Bħala punt preliminari, Spanja tikkontesta l-fatt li fil-proċedura attwali, il-Kummissjoni tevalwa l-kwistjonijiet ta’ proporzjonalità u tat-test ex ante għal servizzi sinifikanti ġodda. Huma jkunu parti mill-iskema eżistenti ta’ finanzjament ta’ RTVE kif approvata mill-Kummissjoni fl-2005 u fl-2007. Madankollu, id-deċiżjoni tal-ftuħ fil-proċedura attwali hija bbażata fuq id-definizzjoni tar-riforma tas-sistema ta’ finanzjament bħala għajnuna ġdida fis-sens tal-Artikolu 1(c) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (12). L-element ta’ “għajnuna ġdida” sejjer ikun limitat għar-riforma tal-finanzjament bl-introduzzjoni ta’ taxxi ġodda u ma jbiddilx u ma jaffettwax l-elementi l-oħrajn tal-iskema eżistenti. Għaldaqstant, dawn l-elementi l-oħra xorta jkunu għajnuna eżistenti u m’għandhomx jiġu evalwati mill-Kummissjoni f’din il-proċedura.
(32)
Rigward il-kwistjoni tal-ipotekazzjoni tat-taxxa, Spanja targumenta li t-taxxi l-ġodda mhumiex sejrin jiffurmaw parti integrali mill-għajnuna u mhumiex sejrin ikollhom impatt dirett fuq l-ammont tal-għajnuna. Spanja enfasizzat li skont l-Artikolu 2(2) tal-Liġi 8/2009, meta jinqara flimkien mal-Artikolu 33 tal-Liġi 17/2006, l-uniku fattur għad-determinazzjoni tal-ammont ta’ finanzjament pubbliku ta’ RTVE huma l-ispejjeż netti tas-servizz pubbliku, ikun x’ikun id-dħul iġġenerat mit-taxxi. L-ispejjeż ippjanati tas-servizz pubbliku ma jqisux id-dħul iġġenerat mit-taxxi, iżda huma bbażati fuq l-ispejjeż ta’ dan is-servizz fis-snin preċedenti.
(33)
Spanja kkonfermat li l-kontribuzzjoni mit-taxxi fuq ix-xandara tat-televiżjoni u l-operaturi tat-telekomunikazzjonijiet mhijiex allokata sempliċiment għal RTVE. Minflok, id-dħul mit-taxxi sejjer jiġi ttrasferit fil-baġit ġenerali tal-Istat (it-Teżor tal-Istat), minn fejn sejrin isiru l-ħlasijiet kollha lil RTVE. Spanja stabbilixxiet ammonti massimi għall-kontribuzzjoni mit-taxxi. Kwalunkwe dħul li jibqa’ sejjer jiġi attribwit lill-baġit ġenerali tal-Istat u b’hekk jista’ jintuża għal skopijiet oħrajn. Barra minn hekk, taħt dawn l-ammonti massimi, Spanja tista’ tiddeċiedi liema perċentwal mit-taxxa attwalment għandha l-ħsieb li talloka għal RTVE. L-ippjanar baġitarju għall-2010, pereżempju, jipprevedi li inqas minn nofs il-kontribuzzjoni massima potenzjali sejra tkun allokata għal RTVE.
(34)
Spanja tinsisti li dħul ogħla jew inqas minn dak mistenni mit-taxxi l-ġodda ma jwassalx għal bidliet fl-ammonti ppjanati għall-kumpens tas-servizz pubbliku. Jekk id-dħul minn dawn is-sorsi ta’ taxxi ġodda ma jkunx biżżejjed biex ikopri n-nuqqas fil-finanzjament ikkawżat mit-tneħħija tar-reklamar, il-fondi nieqsa sejrin jiġu kkontribwiti mill-baġit ġenerali tal-Istat, skont l-Artikolu 33 tal-Liġi 17/2006. Kwalunkwe dħul li jibqa’ sejjer ikun attribwit għall-baġit ġenerali. Finalment, kwalunkwe dħul li jibqa’ ’l fuq mil-livell massimu ta’ EUR 1 200 miljun stabbilit mill-Artikolu 3(2) tal-Liġi 8/2009 sejjer jiġi ittrasferit lit-Teżor Pubbliku. Għaldaqstant, il-finanzjament ġenerali ppjanat tal-missjoni ta’ servizz pubbliku ta’ RTVE ma jiddependix fuq l-ammont tad-dħul speċifiku mit-taxxi iżda fi kwalunkwe każ ikun żgurat mill-baġit ġenerali tal-Istat.
(35)
Fir-rigward tal-proporzjonalità tal-għajnuna, Spanja argumentat li l-prinċipju tal-kopertura tal-ispejjeż netti għandha tkun żgurata. Skont l-Artikolu 33(1) tal-Liġi 17/2006, kif emendata mil-Liġi 8/2009, l-ispejjeż netti huma l-uniku parametru għad-determinazzjoni tal-ammont effettiv tal-għajnuna. Skont l-Artikoli 2(2) u 8(2) tal-Liġi 8/2009, il-baġit ġenerali tal-Istat jikkumpensa kwalunkwe dħul mit-taxxi li ma jkunx biżżejjed u kwalunkwe dħul li jibqa’ huwa allokat lilha, ħlief għal kumpens żejjed potenzjali ta’ 10 % tal-ispejjeż ibbaġitajti kull sena previsti mill-Artikolu 8(1) u (2).
(36)
Fir-rigward tal-adegwatezza tal-ippjanar baġitarju ta’ kull sena ta’ EUR 1 200 miljun għas-snin li ġejjin, Spanja ma tqisx li aġixxiet b’mod arbitrarju. Dan l-ammont huwa bbażat fuq l-ispejjeż ibbaġitjati kull sena magħmula minn RTVE fit-twettiq tal-obbligi tagħha ta’ servizz pubbliku. Dawn l-obbligi ma nbidlux b’mod li jista’ jwassal sabiex wieħed jistenna inqas spejjeż; għall-kuntrarju, l-ilmenti jinsew il-fatt li RTVE kellha tinvesti EUR 104 miljun fi produzzjonijiet addizzjonali biex timla l-ħin tax-xandir li sar vojt minħabba t-tneħħija tar-reklami.
(37)
Barra minn hekk, ma jkunx sewwa li wieħed jassumi li, wara t-tneħħija tar-reklamar, RTVE mhux sejjer ikollha l-ħtieġa tiġbed udjenzi kbar u għaldaqstant tista’ tnaqqas l-ispejjeż tal-produzzjoni u toffri trażmissjonijiet inqas attraenti. Skont il-missjoni tagħha ta’ servizz pubbliku, RTVE sejra tkun obbligata li tilħaq udjenza u żżomm preżenza distinta u sostanzjali fost il-kanali tat-televiżjoni, sabiex twettaq il-missjoni tagħha b’mod effettiv.
(38)
Finalment, skont l-Artikolu 37 tal-Liġi 17/2006, kontroll baġitarju ex post effettiv sejjer ikun assigurat permezz ta’ verifika interna, analiżi mill-Uffiċċju tal-Verifika tal-Gvern u verifika esterna minn ditta privata tal-verifika (KPMG). Barra minn hekk, skont l-Artikoli 39 u 40 ta’ din il-liġi, il-Parlament u l-awtorità awdjoviżiva jikkontrollaw it-twettiq tal-missjoni ta’ servizz pubbliku minn RTVE u l-kontijiet annwali tagħha. Finalment, RTVE hija soġġetta għal analiżi mill-Qorti tal-Awdituri.
(39)
Fir-rigward tal-eżistenza ta’ kontroll ex ante għall-introduzzjoni ta’ servizzi sinifikanti ġodda, Spanja enfasizzat li l-Artikolu 41(3) tal-Liġi Ġenerali 7/2010 tal-31 ta’ Marzu 2010 dwar il-Komunikazzjonijiet Awdjoviżivi (13) stabbilixxa tali proċedura. L-awtorità superviżorja u regolatorja indipendenti Spanjola għax-xandir pubbliku, Consejo Estatal de Medios Audiovisuales, ġiet inkarigata b’dan il-kontroll ex ante, li jikkonsisti f’konsultazzjoni pubblika mal-partijiet interessati, il-pubblikazzjoni tar-riżultati tal-konsultazzjoni, u l-evalwazzjoni tal-impatt ġenerali ta’ kull servizz ġdid fuq is-suq. Barra minn hekk, Spanja indikat li sal-1 ta’ Novembru 2010 għandha l-ħsieb li tiffirma kuntratt dwar il-programmi (contrato-programa) ma’ RTVE li sejjer jiddefinixxi x’jikkostitwixxi servizz ġdid. Skont l-abbozz ta’ dan il-kuntratt dwar il-programmi, servizz sinifikanti ġdid se jkun ifisser offerta ta’ servizz ġdid iddifferenzjat b’mod ċar mis-servizzi diġà fis-seħħ, li jistgħu jkunu kklassifikati bħala s-suq tal-prodotti ta’ referenza, bil-kapaċità li jkollu effett fuq is-suq, b’mod partikolari rigward l-impatt fuq id-domanda.
V. VALUTAZZJONI TAL-MIŻURA TA’ GĦAJNUNA
Il-preżenza tal-għajnuna skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE
(40)
Skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, li jikkonċerna l-għajnuna mogħtija mill-Istati Membri, kwalunkwe għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat fi kwalunkwe forma li tista’ xxekkel jew thedded li xxekkel il-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti intrapriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti oġġetti, sa fejn taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri, hija inkompatibbli mas-suq intern.
(41)
Ir-riżorsi finanzjarji inklużi fis-sistema Spanjola ta’ finanzjament ta’ RTVE immoru ġol-baġit ġenerali tal-Istat, u sussegwentement jinħarġu minnu. Huma jikkostitwixxu trasferiment dirett ta’ riżorsi tal-Istat għal intrapriża speċifika li mhumiex disponibbli għall-kompetituri tagħha. RTVE b’hekk tgawdi vantaġġ selettiv.
(42)
Madankollu, fil-kummenti tagħha sottomessi qabel il-ftuħ tal-proċedura, Spanja indikat li r-riforma ma kinitx taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri, minħabba li RTVE ma toperax barra minn Spanja. Iżda meta l-għajnuna finanzjarja tal-Istat issaħħaħ il-pożizzjoni ta’ intrapriża meta mqabbla ma’ intrapriżi oħrajn li jikkompetu f’kummerċ intra-Komunitarju, dan il-kummerċ għandu jitqies bħala affettwat minn dik l-għajnuna, anki jekk l-intrapriża benefiċjarja nnifisha ma tkunx involuta fl-esportazzjoni (14). Bl-istess mod, meta Stat Membru jagħti għajnuna lill-intrapriżi li joperaw fl-industriji tas-servizzi u d-distribuzzjoni, mhuwiex meħtieġ li l-intrapriżi riċevituri nfushom iwettqu n-negozju tagħhom barra mill-Istat Membru biex l-għajnuna jkollha effett fuq il-kummerċ fl-Unjoni (15).
(43)
Fid-dawl ta’ dan il-prinċipju, il-Komunikazzjonijiet tal-Kummissjoni dwar l-applikazzjoni tar-regoli tal-għajnuna mill-Istat lix-xandara tas-servizz pubbliku tal-2001 u l-2009 jispjegaw li “il-finanzjament tal-Istat għax-xandara ta’ servizz pubbliku jista” wkoll ġeneralment jitqies li jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri … Din, hija b’mod ċar il-pożizzjoni fir-rigward tal-akkwist u l-bejgħ tad-drittijiet tal-programmi, li ta’ spiss iseħħu f’livell internazzjonali … Barra minn hekk, l-istruttura tas-sjieda tax-xandara kummerċjali tista’ testendi għal aktar minn Stat Membru wieħed’ (16).
(44)
RTVE nnifisha hija attiva fis-swieq internazzjonali (bejgħ ta’ programmi u akkwist tad-drittijiet tax-xandir). Permezz tal-Unjoni Ewropea tax-Xandir hija tiskambja l-programmi tat-televiżjoni u tipparteċipa fis-sistema tal-Eurovision (17). Barra minn hekk, meta takkwista u tbigħ id-drittijiet tax-xandir, RTVE tkun f’kompetizzjoni diretta ma’ xandara kummerċjali li huma attivi fis-suq tax-xandir nazzjonali u internazzjonali u li għandhom struttura ta’ sjieda internazzjoanli. Għaldaqstant anki mingħajr l-attivitajiet kummerċjali li RTVE wettqet sa Awwissu 2009, il-kompetizzjoni fis-suq Spanjol tirriskja li tkun imxekkla mill-għajnuna mogħtija lil RTVE b’mod li tista’ taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri. Il-Kummissjoni diġà ddikjarat dan fid-Deċiżjonijiet E 8/2005 u NN 8/07.
(45)
Il-Kummissjoni qieset ukoll il-possibilità li l-miżuri ta’ finanzjament jistgħu sempliċiment jitqiesu bħala kumpens għall-obbligi ta’ servizz pubbliku li ma jagħtux vantaġġ finanzjarju lil RTVE, skont it-tifsira tas-sentenza Altmark tal-Qorti tal-Ġustizzja. (18) RTVE hija intrapriża inkarigata bil-provvediment ta’ servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali (SGEI - service of general economic interest), ix-xandir fis-servizz pubbliku. Il-miżuri tal-Istat li jikkumpensaw l-ispejjeż addizzjonali netti tal-SGEI ma jikkwalifikawx bħala għajnuna mill-Istat jekk il-kundizzjonijiet kollha stipulati f’dik is-sentenza jiġu ssodisfati. L-ewwel nett, l-intrapriża benefiċjarja trid tkun effettivament inkarigata sabiex twettaq obbligi ta’ servizz pubbliku, u tali obbliġi jridu jiġu ddefiniti b’mod ċar; it-tieni nett, il-parametri li fuqhom huwa kkalkolat il-kumpens iridu jkunu stabbiliti minn qabel b’mod oġġettiv u trasparenti; it-tielet nett, il-kumpens ma jistax ikun iktar minn dak li huwa meħtieġ sabiex ikunu koperti l-ispejjeż kollha jew parti minnhom, li jirriżultaw mit-twettiq ta’ obbligi ta’ servizz pubbliku, filwaqt li jkun ikkunsidrat id-dħul rilevanti kollu kif ukoll il-profitt raġonevoli għat-twettiq ta’ tali obbligi; ir-raba’ nett, meta l-impriża li għandha twettaq l-obbligi ta’ servizz pubbliku ma tintgħażilx permezz ta’ proċedura ta’ offerta pubblika li tippermetti li tintgħażel l-offerta li kapaċi tipprovdi tali servizzi bl-inqas spiża għall-komunità, il-livell tal-kumpens għandu jkun stabbilit abbażi ta’ analiżi tal-ispejjeż li intrapriża tipika, immexxija tajjeb u adegwatament mogħnija bil-mezzi meħtieġa sabiex tkun tista’ tissodisfa r-rekwiżiti ta’ servizz pubbliku, kienet tagħmel sabiex twettaq obbligi bħal dawn.
(46)
Meta s-sussidji pubbliċi mogħtija lil intrapriżi espressament meħtieġa li jwettqu l-obbligi ta’ servizz pubbliku sabiex jikkumpensaw għall-ispejjeż li jsiru fit-twettiq ta’ dawn l-obbligi ma jkunux konformi ma’ dawn il-kundizzjonijiet kollha, sussidji bħal dawn jaqgħu taħt l-Artikolu 107(1) tat-TFUE u jridu jitqiesu bħala għajnuna mill-Istat skont it-tifsira ta’ dik id-dispożizzjoni (19).
(47)
Entità pubblika, RTVE, kienet inkarigata bil-forniment tax-xandir fis-servizz pubbliku kif iddefinit mil-Liġijiet 17/2006 u 8/2009. Madankollu, kienet maħtura bħala x-xandar tas-servizz pubbliku bil-liġi u mhux permezz ta’ sejħa għall-offerti. Barra minn hekk, l-awtoritajiet Spanjoli ma ddeterminawx il-livell tal-kumpens meħtieġ fuq il-bażi ta’ analiżi tal-ispejjeż, li intrapriża tipika, immexxija u mgħammra tajjeb, kienet tagħmel sabiex tissodisfa obbligi bħal dawn. Il-livell jiġi stabbilit kull sena fuq il-bażi tal-ispejjeż netti attwali, mingħajr l-użu ta’ intrapriża mmexxija tajjeb bħala punt ta’ referenza. Il-parametri li fuqhom sejjer jiġi kkalkulat il-kumpens ma kinux stabbiliti minn qabel b’mod oġġettiv u trasparenti. Għaldaqstant mhux il-kundizzjonijiet kollha stipulati mill-Qorti ġew issodisfati u l-miżuri li qegħdin jiġu evalwati jikkwalifikaw bħala għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE (20).
Valutazzjoni tan-natura ta’ għajnuna eżistenti tal-miżuri
(48)
Spanja ma nnotifikatx il-miżura ta’ għajnuna ġdida. Hija ssostni li l-miżura ma tikkostitwixxix bidla sostantiva tal-iskema ta’ għajnuna eżistenti kif emendata skont id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni fil-Każ E8/2005 skont it-tifsira tal-Artikolu 108(3) tat-TFUE u għaldaqstant ma tikkostitwixxix għajnuna ġdida li teħtieġ notifika.
(49)
Skont l-Artikolu 1(c) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999, “għajnuna ġdida” titqies li tfisser kull għajnuna li ma tkunx għajnuna eżistenti, inklużi bidliet għall-għajnuna eżistenti. Skont l-Artikolu 4 tar-Regolament Implimentattiv (KE) Nru 794/2004, la modifiki ta’ għajnuna eżistenti ta’ natura purament formali jew amministrattiva li ma jistgħux jaffettwaw l-evalwazzjoni tal-kompatibilità tal-miżura ta’ għajnuna mas-suq intern u lanqas żieda sa 20 % fil-baġit oriġinali ta’ skema ta’ għajnuna eżistenti m’għandhom jitqiesu bħala bidla fl-għajnuna eżistenti.
(50)
Sabiex bidla fi skema eżistenti tikkwalifika bħala “għajnuna ġdida”, il-bidla fis-sistema trid tkun sostantiva, jiġifieri, l-elementi bażiċi tas-sistema jridu jinbidlu bħalma jiġri fil-każ meta, pereżempju, ikun hemm bidliet fl-iskop segwit, fil-bażi li fuqha tkun saret l-imposta, fil-persuni u l-korpi affettwati jew, b’mod ġenerali, fis-sors tal-finanzi tagħha (21). F’dan il-każ, is-sorsi tal-finanzi ta’ RTVE nbidlu b’mod sostanzjali. Is-sorsi l-ġodda ta’ finanzjament ifissru wkoll li l-finanzjament marbut mar-reklamar (li ma kienx għajnuna) issa qiegħed jingħata mill-Istat (u huwa għajnuna). Din iż-żieda qawwija fl-ammont tal-għajnuna u l-bidla minn finanzjament doppju għal sistema ta’ finanzjament uniku jagħtu indikazzjoni ċara li hemm għajnuna ġdida.
(51)
Barra minn hekk, jekk l-Artikolu 1(c) tar-regolament proċedurali jiddikjara li bidliet fl-għajnuna eżistenti għandhom jitqiesu bħala għajnuna ġdida, din id-dispożizzjoni tfisser li “mhux l-għajnuna eżistenti mibdula li għandha titqies bħala għajnuna ġdida, iżda hija biss il-bidla bħala tali li tista’ tkun ikklassifikata bħala għajnuna ġdida”, kif enfasizzat il-Qorti tal-Prim’Istanza fil-każ ta’ Ġibiltà (22). Hija kompliet li “huwa biss fejn il-bidla taffettwa s-sustanza attwali tal-iskema oriġinali li din tal-aħħar hija ttrasformata fi skema ta’ għajnuna ġdida. Ma jistax ikun hemm dubju rigward bidla sostantiva bħal din meta l-element il-ġdid jista’ b’mod ċar jinqata’ mill-iskema inizjali” (23).
(52)
Isegwi minn din il-każistika u minn din il-leġiżlazzjoni li aġġustamenti li ma jaffettwawx l-evalwazzjoni tal-kompatibilità tal-miżura ta’ għajnuna lanqas jistgħu jaffettwaw is-sustanza tal-għajnuna, u għaldaqstant ma jibdlux il-klassifikazzjoni tal-miżura bħala għajnuna eżistenti. Min-naħa l-oħra, jekk bidla taffettwa s-sustanza ta’ skema, iżda mhux sal-punt li tirrikjedi evalwazzjoni ġdida tal-elementi l-oħrajn tagħha, din il-bidla tista’ tkun evalwata fuq bażi indipendenti, mingħajr referenza għall-elementi l-oħrajn tal-iskema. F’dan il-każ tkun biss il-bidla li hija soġġetta għall-obbligu ta’ notifika u analiżi mill-Kummissjoni.
(53)
It-tliet miżuri fiskali li huma introdotti jew emendati mill-Artikoli 4, 5 u 6 tal-Liġi 8/2009 huma diviżibbli mill-iskema eżistenti għall-finanzjament ta’ RTVE. Għalkemm is-sorsi ġodda ta’ finanzjament jistgħu jaffettwaw il-legalità tal-iskema bħala tali, huma ma jaffettwawx l-evalwazzjoni tal-elementi l-oħrajn tal-għajnuna għal RTVE jew l-effett li l-għajnuna jista’ jkollha fuq is-suq.
(54)
L-elementi l-ġodda tal-għajnuna, jiġifieri t-taxxi l-ġodda, jistgħu joħolqu għajnuna ġdida minħabba li ma jaqgħux fi ħdan xi waħda mis-sitwazzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 1(b) tar-Regolament Nru 659/1999. Fil-fatt huma ġew stabbiliti minn liġijiet approvati wara d-dħul fis-seħħ tat-Trattat, mhumiex miżura ta’ għajnuna individwali mogħtija fil-kuntest ta’ skema ta’ għajnuna awtorizzata, mhumiex awtorizzati fuq il-bażi tal-Artikolu 4(6) tar-Regolament 659/1999, ma ngħatawx għaxar snin qabel l-ewwel azzjoni tal-Kummissjoni, u finalment, huma japplikaw għal setturi li kienu miftuħin għall-kompetizzjoni meta daħlu fis-seħħ. It-tieni nett, anki jekk naċċettaw, bħala ipoteżi, l-argument ta’ Spanja li għandhom jitqiesu bħala modifika għal skema ta’ għajnuna eżistenti, jidher li l-mod kif il-finanzjament addizzjonali ta’ RTVE huwa ffinanzjat jikkostitwixxi tibdil sostanzjali fl-iskema ta’ finanzjament eżistenti fir-rigward tas-sors tal-finanzi tagħha. L-iskema eżistenti ma kienx fiha l-imposti speċifiċi li jridu jinġabru għall-benefiċċju ta’ RTVE, li l-legalità ta’ dan jista’ jkollha impatt fuq il-kompatibilità tal-għajnuna kollha.
(55)
Kif ġie stabbilit fid-deċiżjoni tal-ftuħ, it-tibdiliet fil-finanzjament ta’ RTVE qajmu dubji min-naħa tal-Kummissjoni rigward l-effett tagħhom fuq il-kompatibilità ġenerali tal-finanzjament ta’ RTVE mat-Trattat u kienu jirrikjedu evalwazzjoni addizzjonali mill-Kummissjoni. Għaldaqstant, dawn it-tibdiliet kienu jeħtieġu li jiġu nnotifikati formalment lill-Kummissjoni. Kif kien stabbilit hawn fuq, il-klassifikazzjoni bħala għajnuna ġdida tapplika biss għall-bidla bħala tali. Għaldaqstant, il-proċedura nfetħet mill-Kummissjoni sabiex tevalwa biss il-kwalità ta’ dawn il-bidliet u tal-konsegwenzi tagħhom fuq il-kompatibilità tal-għajnuna.
Il-kompatibilità tal-għajnuna
Definizzjoni tal-mandat u l-inkarigu ta’ servizz pubbliku ta’ RTVE
(56)
Il-Kummissjoni tevalwa l-għajnuna lix-xandara pubbliċi f’forma ta’ kumpens għat-twettiq ta’ mandat ta’ servizz pubbliku skont l-Artikolu 106(2) tat-TFUE, fuq il-bażi tal-kriterji stabbiliti fil-Komunikazzjoni tal-2001 rigward l-applikazzjoni tar-regoli tal-għajnuna mill-Istat għax-xandir fis-servizz pubbliku (il-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir tal-2001). (24) Skont l-avviż tal-Kummissjoni dwar id-determinazzjoni tar-regoli applikabbli għall-evalwazzjoni ta’ għajnuna illegali mill-Istat u mal-paragrafu 100 tal-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir tal-2009, din tal-aħħar tapplika fil-każ ta’ għajnuna ġdida mhux innotifikata biss jekk l-għajnuna ġdida tkun ingħatat wara l-pubblikazzjoni tagħha fis-27 ta’ Ottubru 2009. Madankollu, f’dan il-każ, is-sistema ta’ għajnuna ġdida ġiet introdotta mad-dħul fis-seħħ tal-liġi fl-1 ta’ Settembru 2009. B’hekk, l-iskema ta’ finanzjament ġdida sejra tiġi evalwata fuq il-bażi tal-Komunikazzjoni tal-2001 u tal-każistika sussegwenti tal-Kummissjoni. (25)
(57)
Sabiex miżura tibbenefika mid-deroga tal-Artikolu 106(2), huwa meħtieġ li jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
is-servizz imsemmi jrid ikun servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali u ddefinit b’mod ċar bħala tali mill-Istat Membru (definizzjoni);
(b)
l-intrapriża msemmija trid tkun inkarigata b’mod espliċitu mill-Istat Membru bl-għoti ta’ dak is-servizz (mandat);
(c)
l-applikazzjoni tar-regoli tal-kompetizzjoni tat-Trattat (f’dan il-każ, il-projbizzjoni fuq l-għajnuna mill-Istat) trid tevita t-twettiq tal-kompiti partikolari mogħtija lill-intrapriża u l-eżenzjoni minn dawn ir-regoli m’għandhiex taffettwa l-iżvilupp tal-kummerċ sal-punt li jkun kuntrarju għall-interessi tal-Unjoni (proporzjonalità) (26).
(58)
Fil-każ speċifiku tax-xandir pubbliku, il-mudell ta’ hawn fuq ikollu jiġi addattat fid-dawl tad-dispożizzjonijiet interpretattivi tal-Protokoll ta’ Amsterdam, li jirreferi għall-“mandat ta’ servizz pubbliku kif mogħti, iddefinit u organizzat minn kull Stat Membru” (definizzjoni u mandat) u jipprovdi għal deroga mir-regoli tat-Trattat fil-każ tal-finanzjament tax-xandir fis-servizz pubbliku “sakemm tali finanzjament jingħata lil organizzazzjonijiet tax-xandir għat-twettiq tal-mandat tas-servizz pubbliku … u … ma jaffettwax il-kundizzjonijiet tal-kummerċ u l-kompetizzjoni fl-Unjoni sal-punt li jkun kuntrarju għall-interess komuni, waqt li għandu jitqies it-twettiq tal-mandat ta’ dak is-servizz pubbliku” (proporzjonalità) (27).
(59)
Id-definizzjoni tal-mandat ta’ servizz pubbliku mil-Liġi 17/2006 tqieset li hija kompatibbli mal-Artikolu 106(2) tat-TFUE mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni tagħha rigward il-finanzjament ta’ RTVE fil-każijiet E 8/2005 u NN 8/07. L-Artikolu 9 tal-Liġi 8/2009 jaffettwa lil din id-definizzjoni minħabba li jżid aktar obbligi u restrizzjonijiet fuq il-kontenut tax-xandir minn RTVE. Għaldaqstant il-kriterju ta’ definizzjoni xierqa tal-mandat ta’ servizz pubbliku xorta għadu ssodisfatt. Barra minn hekk, l-irtirar ta’ RTVE mis-suq tar-reklamar tat-televiżjoni jista’ jikkontribwixxi għat-tisħiħ tal-missjoni ta’ servizz pubbliku billi jagħmel il-programmi inqas dipendenti fuq kunsiderazzjonijiet kummerċjali u fuq il-varjazzjonijiet tad-dħul kummerċjali.
(60)
Għal din ir-raġuni, il-Kummissjoni ma esprimietx dubji fid-deċiżjoni tal-ftuħ fir-rigward ta’ dawn l-aspetti tal-finanzjament ta’ RTVE.
L-għażla tal-finanzjament ta’ RTVE
(61)
Element ċentrali tat-tibdiliet fil-finanzjament ta’ RTVE huwa l-waqfien kważi totali tal-attivitajiet kummerċjali tagħha, il-bidla minn sistema ta’ “finanzjament doppju”, il-kombinazzjoni ta’ appoġġ minn fondi pubbliċi u dħul minn attivitajiet kummerċjali, għal “finanzjament uniku”, fejn ix-xandir huwa ffinanzjat esklussivament, jew kważi esklussivament, permezz ta’ fondi pubbliċi, f’konformità mad-distinzjoni magħmula fil-paragrafu 45 tal-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir tal-2001. L-Istati Membri huma ħielsa li jagħżlu jekk jikkombinawx, u kif jikkombinaw, sorsi differenti ta’ finanzjament. Madankollu, il-parti tad-dħul ta’ RTVE li sa issa oriġinat minn attivitajiet kummerċjali mhux sejra tiġi sostitwita sempliċiment minn finanzjament mill-baġit ġenerali tal-Istat ta’ Spanja, f’konformità mal-Artikolu 33 tal-Liġi 17/2006. Din is-sostituzzjoni sejra tkun akkumpanjata wkoll mill-introduzzjoni jew mill-emendar ta’ ċerti taxxi għall-iskop preċiż li jiġġeneraw id-dħul meħtieġ.
(62)
Ir-rabta stabbilita bejn il-finanzjament u d-dħul minn taxxi ġodda tissuġġerixxi li d-dħul mit-taxxi jidher li huwa allokat għall-finanzjament tal-għajnuna għal RTVE u li għandu impatt dirett fuq l-ammont tal-għajnuna. Meta ħlas speċifikament intenzjonat biex jiffinanzja għajnuna jirriżulta kuntrarju għal dispożizzjonijiet oħrajn tat-Trattat, il-Kummissjoni ma tistax tiddikjara li l-iskema ta’ għajnuna li minnha l-ħlas jifforma parti hija kompatibbli mas-suq intern. Għaldaqstant, il-metodu li bih miżura ta’ għajnuna hija ffinanzjata jista’ jirrendi l-iskema ta’ għajnuna kollha inkompatibbli mas-suq intern. Għaldaqstant, kif stabbilit fil-paragrafi 21, 22 u 23 ta’ hawn fuq, irid ikun evalwat jekk is-sistema ta’ finanzjament hijiex, fil-fatt, qiegħda tipoteka l-għajnuna għat-taxxi u jekk il-Kummissjoni għandhiex għaldaqstant tinkludi l-effetti tat-taxxi l-ġodda fl-analiżi tal-għajnuna mill-Istat.
(63)
Madankollu, biex taxxa titqies li tifforma parti integrali minn miżura ta’ għajnuna, hija trid tkun ipotekata għall-finanzjament tal-għajnuna, fis-sens li d-dħul mit-taxxa huwa neċessarjament allokat għall-finanzjament tal-għajnuna u għandu impatt dirett fuq l-ammont tal-għajnuna. (28)
(64)
Dawn il-kundizzjonijiet mhumiex issodisfati fil-każ imsemmi. Kif ikkonfermat minn Spanja, l-ammont ta’ għajnuna għal RTVE huwa stabbilit billi jitqiesu biss il-ħtiġijiet ta’ finanzjament ta’ RTVE u l-ispejjeż netti stmati tal-għoti tas-servizz ta’ xandir pubbliku. Il-finanzjament li tirċievi RTVE huwa, fil-fatt u skont il-liġi, indipendenti mid-dħul iġġenerat mit-taxxi, minħabba li tali finanzjament jiddependi biss fuq l-ispejjeż netti tal-obbligu tas-servizz pubbliku. Min-naħa l-oħra, id-dħul iġġenerat mit-taxxi li sejjer ikun allokat għall-finanzjament ta’ RTVE ma jistax jaqbeż l-ispejjeż netti tal-obbligu tas-servizz pubbliku (kwalunkwe ammont li jaqbeż l-ispiża netta tas-servizz pubbliku sejjer jitħallas lura lill-baġit ġenerali tal-Istat). Min-naħa l-oħra, meta l-ispejjeż netti tal-obbligu tas-servizz pubbliku jaqbeż id-dħul iġġenerat mit-taxxi msemmija, id-differenza timtela minn kontribuzzjonijiet mill-baġit ġenerali tal-istat. Dħul ogħla jew anqas minn dak mistenni mit-taxxi l-ġodda ma jwassalx għal bidliet fl-ammonti ppjanati. Jekk id-dħul mis-sorsi ta’ taxxi ġodda ma jkunx biżżejjed biex ikopri d-differenza fil-finanzjament ikkawżata mit-tneħħija tar-reklamar, il-fondi nieqsa se jkunu kkontribwiti mill-baġit ġenerali tal-Istat, skont l-Artikolu 33 tal-Liġi 17/2006. Kwalunkwe dħul li jibqa’ sejjer jiġi attribwit lill-baġit ġenerali tal-Istat. Għaldaqstant, il-finanzjament ġenerali ppjanat tal-missjoni ta’ servizz pubbliku ta’ RTVE mhuwiex sejjer jiddependi fuq l-ammont tad-dħul mit-taxxi speċifiċi iżda fi kwalunkwe każ sejjer ikun żgurat mill-baġit ġenerali tal-Istat.
(65)
Il-fatt li r-rabta bejn it-taxxi u l-iskop li għalih kienu introdotti hija msemmija fil-memorandum ta’ spjegazzjoni u fil-liġi nnifisha, ma jibiddilx din il-konklużjoni. Il-formolazzjoni tal-kliem fil-liġi (“bil-għan li jikkontribwixxi għall-finanzjament ta’ RTVE”) ma tiddefinixxix il-kwalità tar-rabta bejn it-taxxi u l-għajnuna.
(66)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonkludi li t-tliet miżuri ta’ taxxi deskritti fil-paragrafu 14 mhumiex parti integrali mill-għajnuna. Il-legalità tagħhom m’għandhiex influwenza fuq il-kompatibilità tal-għajnuna għal RTVE. L-osservazzjazzjonijiet magħmula mill-partijiet interessati rigward il-legalità tagħhom mhumiex ta’ rilevanza għall-valutazzjoni tal-għajnuna mill-Istat. Għaldaqstant il-proċedura ta’ ksur attwalment miftuħa fir-rigward tat-taxxa dwar il-komunikazzjonijiet elettroniċi għal ksur allegat tal-Artikolu 12 tad-Direttiva ta’ Awtorizzazzjoni 2002/20/KE ma taffettwax din id-deċiżjoni.
Il-proporzonalità tal-miżura
(67)
Fir-rigward tal-proporzjonalità tal-kumpens sabiex ikopri mhux aktar mill-ispejjeż netti tat-twettiq tal-obbligi ta’ servizz pubbliku ta’ RTVE, il-liġi l-ġdida tipprevedi li kwalunkwe dħul ta’ RTVE li jkun aktar mill-ispejjeż netti tas-servizz pubbliku flimkien ma’ riżerva addizzjonali ta’ 10 % sejjer imur lura fil-baġit ġenerali tal-Istat. 10 % tad-dħul li jibqa’ jista’ jinżamm f’fond ta’ riżerva, sabiex ikopri kumpens inqas li jista’ jkun hemm minn snin preċedenti jew spejjeż eċċezzjonali, sa 4 snin. Dan il-mekkaniżmu, biex ikun evitat kumpens żejjed mhux dovut, huwa konformi mal-każistika tal-Kummissjoni. (29)
(68)
Biex jiżguraw li l-għajnuna tkun proporzjonata, l-Istati Membri jridu jinstallaw ukoll mekkeniżmu xieraq li jiżgura kontroll regolari u effettiv fuq l-użu tal-finanzjament pubbliku għall-mandat tas-servizz pubbliku (30) u garanzija li l-finanzjament annwali mill-Istat ikun limitat għall-ispiża netta tal-obbligu ta’ servizz pubbliku. (31) Spanja żżomm fis-seħħ is-sistema ta’ kontroll estern tagħha introdotta mil-Liġi 17/2006, kif deskritta hawn fuq u kif approvata mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni E 8/2005, li tippermetti li jiġu stabbiliti l-ispejjeż netti tax-xandir fis-servizz pubbliku.
(69)
Madankollu, minħabba li t-tneħħija tar-reklamar jista’ jkollha impatt fuq l-ispejjeż tax-xandar minħabba li l-progammi tiegħu jsiru inqas dipendenti fuq kunsiderazzjonijiet kummerċjali, sabiex tkun evitata l-possibilità ta’ kumpens żejjed il-Kummissjoni, fid-deċiżjoni tal-ftuħ, stiednet lil Spanja u lil partijiet interessati oħrajn biex jikkummentaw fuq il-mekkaniżmu tal-finanzjament.
(70)
Il-partijiet interessati esprimew tħassib li probabbilment iseħħ kumpens żejjed ta’ RTVE. L-ippjanar baġitarju għal RTVE ta’ EUR 1 200 miljun fis-sena ma jkunx ibbażat fuq kalkolazzjoni xierqa tal-ispejjeż netti tas-servizz pubbliku. Dan ma jiddifferenzjax bejn attivitajiet kummerċjali u dawk ta’ servizz pubbliku u ma jqisx it-tfaddil mill-ispejjeż bit-tneħħija tar-reklamar minħabba li l-programmi ma jkunux aktar jeħtieġu li jiġbdu udjenza kbira u jistgħu jkunu prodotti bi spejjeż aktar baxxi. Barra minn hekk, il-kumpens sħiħ għat-telf tad-dħul mir-reklamar sejjer jiġi ikkalkulat fuq il-bażi tas-snin preċedenti meta l-kriżi ekonomika wasslet għal dħul kummerċjali aktar baxx fl-2010 u b’hekk għal dħul ġenerali inqas għal RTVE. Ma jkunx ġust jekk, bit-tneħħija tal-finanzjament doppju, RTVE kellha tikseb dħul iggarantit, indipendenti mid-dħul kummerċjali li jvarja. Huma esprimew ukoll tħassib rigward il-kontroll baġitarju.
(71)
Madankollu, Spanja uriet li l-ippjanar baġitarju jibqa’ konformi mal-ispejjeż ibbaġitjati kull sena ta’ RTVE fis-snin preċedenti u li mhemmx raġuni biex wieħed jassumi li issa, jew fil-ġejjieni qrib, jista’ jsir xi tfaddil konsiderevoli mill-ispejjeż sempliċiment minħabba t-tneħħija tar-reklamar. RTVE sejra tkompli tkun meħtieġa tattira udjenza kbira, u t-tneħħija tar-reklami sejra toħloq il-ħtieġa ta’ produzzjonijiet addizzjonali li jridu jiġu ffinanzjati. Imqabbla maċ-ċifri tas-snin preċedenti (EUR 1 177 miljun fl-2007, EUR 1 222 miljun fl-2008 u EUR 1 146 miljun fl-2009) u meta titqies l-ispiża addizzjonali tal-produzzjonijiet (EUR 104 miljun) meħtieġa għas-sostituzzjoni għall-ħin għall-wiri tar-reklami, id-dħul kummerċjali li jibqa’ (stmat li huwa EUR 25 miljun biss), il-limitu ta’ EUR 1 200 miljun għall-ippjanar tal-ispejjeż baġitarji jidher ammont kawt u raġonevoli għall-ispejjeż annwali bbaġitjati tal-kumpens ta’ servizz pubbliku. Barra minn hekk, il-prinċipju ta’ kumpens għall-ispejjeż netti effettivi ta’ xandar pubbliku jeħtieġ bilfors li dan ikun protett mill-varjazzjonijiet fid-dħul mis-suq tar-reklamar.
(72)
Fir-rigward tal-kontroll baġitarju, Spanja enfasizzat il-mekkaniżmi ta’ kontroll eżistenti diġà stabbilit bil-Liġi 17/2006, kif deskritt fil-paragrafu 38 ta’ hawn fuq. Biex ikun żgurat li l-għajnuna mill-Istat ma taqbiżx l-ispejjeż netti tal-missjoni ta’ servizz pubbliku, kontroll baġitarju ex post effettiv huwa żgurat, skont l-Artikolu 37 tal-Liġi 17/2006, permezz ta’ verifika interna, analiżi pubblika mill-Uffiċċju tal-Verifika tal-Gvern u verifika esterna minn ditta privata tal-verifika. Barra minn hekk, skont l-Artikoli 39 u 40 ta’ din il-Liġi, il-Parlament u l-awtorità awdjoviżiva jikkontrollaw it-twettiq tal-missjoni ta’ servizz pubbliku minn RTVE u l-kontijiet annwali tagħha. Finalment, RTVE hija soġġetta għal analiżi mill-Qorti tal-Awdituri. Il-kummenti li waslu mingħand il-partijiet interessati ma jagħtu l-ebda raġuni biex wieħed jistenna li din is-sistema mhux qiegħda tkun applikata kif jixraq.
(73)
Il-Kummissjoni tqis li m’hemmx indikazzjoni li l-kumpens annwali stmat għall-obbligu ta’ servizz pubbliku ta’ RTVE sejjer jaqbeż dak li raġonevolment jista’ jkun mistenni li jkunu l-ispejjeż ta’ dan is-servizz jew li l-kumpens eventwalment ikun iżjed mill-ispejjeż netti tas-servizz pubbliku.
Diversifikazzjoni tas-servizzi awdjoviżivi
(74)
Barra minn hekk, fid-deċiżjoni tal-ftuħ, il-Kummissjoni staqsiet lil Spanja jekk kellhiex qafas proċedurali adegwat għal valutazzjoni ex ante rigward jekk is-servizzi awdjoviżivi ġodda ta’ RTVE, ix-xandar pubbliku, kinux konformi mal-kundizzjonijiet materjali tal-Protokoll ta’ Amsterdam (’l hekk imsejjaħ kontroll ex ante). (32) L-informazzjoni sottomessa minn Spanja sa issa ma ppermettietx lill-Kummissjoni li teżamina jekk Spanja kellhiex tali mekkaniżmu. Il-Kummissjoni taqbel mal-asserzjoni ta’ Spanja li fil-prinċipju dan l-element tal-finanzjament ta’ RTVE kien is-suġġett tad-deċiżjonijiet tal-2005 u l-2007, li kienu jikkonċernaw is-sistema kollha tal-finanzjament ta’ RTVE. Barra minn hekk, il-Kummissjoni taqbel li s-sistema ma ġietx affettwata mill-introduzzjoni ta’ taxxi ġodda li kkaġunaw il-proċedura preżenti.
(75)
Madankollu, skont l-informazzjoni sottomessa minn Spanja, l-Artikolu 41(3) tal-Liġi 7/2010 (33) stabbilixxa tali proċedura u nkariga lill-awtorità superviżorja u regolatorja indipendenti Spanjola għax-xandir pubbliku, il-Consejo Estatal de Medios Audiovisuales, bit-twettiq ta’ dan il-kontroll, li jikkonsisti f’konsultazzjoni pubblika mal-partijiet interessati, il-pubblikazzjoni tar-riżulatati tal-konsultazzjoni, u l-evalwazzjoni tal-impatt ġenerali ta’ kull servizz ġdid fuq is-suq. Madankollu, din il-liġi ma fihiex definizzjoni ta’ x’jikkostitwixxi servizz ġdid. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu l-kriterji rilevanti. (34) Iżda Spanja indikat li sa mhux aktar tard mill-1 ta’ Novembru 2010 biħsiebha tiffirma kuntratt dwar il-programmi (contrato-programa) ma’ RTVE li jkun fih tali definizzjoni. Skont l-abbozz ta’ dan il-kuntratt dwar il-programmi, servizz sinifikanti ġdid sejjer jitqies li jfisser offerta ta’ servizz ġdid iddifferenzjat b’mod ċar mis-servizzi diġà fis-seħħ, li jistgħu jkunu kklassifikati bħala s-suq tal-prodotti rilevanti, bil-kapaċità li jkollu effett fuq is-suq, b’mod partikolari rigward l-impatt fuq id-domanda.
(76)
Għaldaqstant, Spanja ssodisfat l-obbligu tagħha li tintroduċi kontroll ex ante, u l-Kummissjoni tieħu nota li sa Novembru 2010 hija għandha wkoll il-ħsieb li tintroduċi definizzjoni vinkolanti rigward dak li jikkostitwixxi servizz sinifikanti ġdid. Il-Kummissjoni tinnota wkoll li dan il-mekkaniżmu ma kienx ġie stabbilit qabel l-2010.
VI. KONKLUŻJONI
(77)
Il-Kummissjoni ssib li Spanja implimentat illegalment ir-riforma tal-finanzjament ta’ RTVE, ix-xandar pubbliku, bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea. Madankollu, il-Kummissjoni tikkonkludi li t-taxxi miġbura mhumiex ipotekati għall-finanzjament tal-għajnuna għal RTVE u m’għandhomx impatt fuq il-kompatibilità tal-għajnuna mat-Trattat. Barra minn hekk, Spanja għandha fis-seħħ salvagwardji biex ikun evitat kumpens żejjed lil RTVE. Finalment, il-Kummissjoni tinnota li Spanja introduċiet proċedura għal kontroll ex ante għall-introduzzjoni ta’ servizzi sinifikanti ġodda fi ħdan il-mandat tas-servizz pubbliku. Għaldaqstant l-għajnuna lil RTVE, ix-xandar fis-servizz pubbliku, tibqa’ kompatibbli mat-Trattat,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-finanzjament ta’ Corporación de Radio y Televisión Española (RVTE), ix-xandar fis-servizz pubbliku, immodifikat minn Spanja bil-Liġi 8/2009 dwar il-finanzjament ta’ RTVE, huwa kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 106(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju ta’ Spanja.
Magħmul fi Brussell, l-20 ta’ Lulju 2010.