РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 12 август 2010 година
за определяне на излишъците от запаси на селскостопански продукти, различни от захар, и финансовите последствия от изтеглянето им от пазара във връзка с присъединяването на България и Румъния
(нотифицирано под номер C(2010) 5524)
(само текстът на румънски език е автентичен)
(2010/454/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за присъединяване на България и Румъния,
като взе предвид Акта за присъединяване на България и Румъния, и по-специално глава 3, параграф 4 от приложение V към него,
като има предвид, че:
(1)
В глава 3, параграф 2 от приложение V към Акта за присъединяване на България и Румъния се предвижда всички запаси, както частни, така и публични, от селскостопански продукти, които към датата на присъединяване са в свободно обращение на територията на България и Румъния (наричани по-долу „новите държави-членки“) и надхвърлят количеството, което може да се счита, че представлява нормален прехвърляем запас, да бъдат отстранени за сметка на новите държави-членки. Понятието за нормален прехвърляем запас се определя за всеки отделен продукт въз основа на критериите и специфичните цели на съответната обща организация на пазара.
(2)
Критериите и целите, характерни за всяка организация на пазара, както и съотношението на цените в новите държави-членки преди присъединяването им и цените в Общността предполагат, че нормалният прехвърляем резерв следва да бъде оценяван според фактори, различни за отделните сектори.
(3)
Като база за изчисление на излишъците от запаси следва да служи изменението във вътрешното производство плюс вноса минус износа за 2006 г., сравнено със средната стойност на изменението във вътрешното производство плюс вноса минус износа за предходните три години.
(4)
Резултатите от изчисленията следва да се коригират, за да се вземе предвид фактът, че някои категории продукти, като масло и течно масло, различни сортове ориз, хмел, семена, винен алкохол, тютюн и зърнени храни, са фактически взаимозаменяеми и могат да бъдат разглеждани като една група, така че увеличаването на запасите от определени продукти в групата може да се компенсира с намаляване на запасите от други продукти в същата група.
(5)
С цел да се отчете икономическият растеж през периода, за който се оценяват излишъците от запаси, и евентуалното нарастване на потреблението на храни беше въведена линейна функция за моделиране на тенденците на развитие, като данните за производството и търговията през периода 2003-2005 година се използват като базисна година. В случаите, в които линейната функция щеше да доведе до по-високи излишъци, беше използвано средното изменение във вътрешното производство плюс вноса минус износа за предходните три години.
(6)
С цел отстраняване на незначителни по обем излишъци бяха използвани пределни стойности: ако излишъците от запаси от конкретен продукт бяха не повече от 10 % от количеството, което може да се смята за „нормален прехвърляем резерв“ за този продукт, беше прието, че държавата-членка не следва да покрива разходите за отстраняване на излишъка. Тези 10 % обхващат допустимата грешка при статистическата информация, събрана при конкретните обстоятелства на предприсъединителния период, както и сложността и обхвата на оценяването.
(7)
Освен това Комисията прикани новите държави-членки да представят аргументи относно наличието на извънредни обстоятелства, които биха оправдали по-високи от нормалните запаси, и оцени тези аргументи. Оценката не доведе до промяна в данните, определени съгласно описаната в съображения 1-6 методика.
(8)
Изчисленията следва да се основават на официалната информация на Евростат, подадена от държавите-членки, където такава съществува. В случай че подобна информация не съществува поради поверителност на статистическите данни, следва да се използва информацията, изпратена официално на Комисията от новите държави-членки.
(9)
По отношение на България в резултат от математическото прилагане на описаната в съображения 1-6 методика по отношение на посочената в съображение 8 статистическа информация се установява, че не съществуват излишъци от запаси, без да е необходимо да се вземат под внимание аргументите относно извънредни обстоятелства, както е посочено в съображение 7.
(10)
За да се изчислят финансовите последствия от излишъците от запаси, следва да се изчислят разходите за тяхното отстраняване. При липсата на възстановявания при износ на консервирани гъби, за които е установено, че съществуват съществени излишъци от запаси, като еквивалентен подход е уместно като база за изчисленията да се използва ценовата разлика между средните вътрешни и външни цени. Поради временния характер на финансовите последствия, произтичащи от създаването на излишъци от запаси, съответните суми следва да бъдат внесени от държавите-членки в бюджета на Съюза. Необходимо е да се посочи датата, на която тези плащания следва да се извършат. Като се вземат предвид съществуващите икономически затруднения, изтъкнати от Румъния, се смята, че е целесъобразно изплащането на тези суми да се извърши за период от четири години.
(11)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Управителния комитет за общата организация на селскостопанските пазари,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
В приложението са установени количествата селскостопански продукти в свободно обращение в България и Румъния към датата на присъединяването им, които надхвърлят количеството, за което може да се счита, че представлява нормален прехвърляем резерв към 1 януари 2007 г., както и сумите, които дължат новите държави-членки за разходите за отстраняване на тези количества.
Член 2
1. Сумите, определени в приложението, се смятат за приход за бюджета на Съюза.
2. Румъния може да изплати определените в приложението суми в бюджета на Съюза на четири равни вноски. Първата вноска се изплаща преди последно число на втория месец след месеца, през който новата държава-членка е уведомена за настоящото решение. Следващите вноски се изплащат съответно до 31 октомври 2011 г., 31 октомври 2012 г. и 31 октомври 2013 г.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Румъния.
Съставено в Брюксел на 12 август 2010 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-12 ta’ Awwissu 2010
dwar id-determinazzjoni ta’ ħażniet żejda ta’ prodotti agrikoli ħlief iz-zokkor u dwar il-konsegwenzi finanzjarji tal-eliminazzjoni tagħhom fir-rigward tal-adeżjoni tal-Bulgarija u tar-Rumanija
(notifikata bid-dokument numru C(2010) 5524)
(It-test bir-Rumen biss huwa awtentiku)
(2010/454/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat tal-Adeżjoni tal-Bulgarija u r-Rumanija,
Wara li kkunsidrat l-Att tal-Adeżjoni tal-Bulgarija u r-Rumanija, u b’mod partikolari l-paragrafu 4 tal-Kapitolu 3 tal-Anness V tiegħu,
Billi:
(1)
Il-Paragrafu 2 tal-Kapitolu 3 tal-Anness V tal-Att tal-Adeżjoni tal-Bulgarija u r-Rumanija jistipula li kwalunkwe ħażna ta’ prodott agrikolu, kemm privata kif ukoll pubblika, li fid-data tal-adeżjoni kienet f’ċirkulazzjoni ħielsa fit-territorju tal-Bulgarija u tar-Rumanija (“l-Istati Membri l-ġodda”), u li taqbeż il-kwantità li tista’ tkun ikkunsidrata bħala riport tal-ħażniet normali trid tiġi eliminata bi spejjeż għall-Istati Membri l-ġodda. Il-kunċett ta’ riport tal-ħażniet normali għandu jiġi definit għal kull prodott abbażi ta’ kriterji u għanijiet speċifiċi għal kull organizzazzjoni komuni tas-suq.
(2)
Kemm il-kriterji kif ukoll l-għanijiet partikolari ta’ kull organizzazzjoni tas-suq u r-relazzjoni bejn il-prezzijiet fl-Istati Membri l-ġodda qabel l-adeżjoni u l-prezzijiet Komunitarji jfissru li r-riport tal-ħażniet normali għandu jiġi vvalutat fid-dawl ta’ fatturi li jvarjaw minn settur għal ieħor.
(3)
Il-bażi li fuqha jsir il-kalkolu tal-livelli tal-ħażniet żejda għandha tkun is-somma tal-varjazzjoni fil-produzzjoni domestika u l-importazzjonijiet imnaqqsa bl-esportazzjonijiet fl-2006, imqabbla mas-somma tal-medja tal-varjazzjoni fil-produzzjoni domestika u l-importazzjonijiet imnaqqsa bl-esportazzjonijiet għat-tliet snin ta’ qabel.
(4)
Għandu jsir aġġustament fir-riżultati tal-kalkoli biex jikkunsidraw il-fatt li xi kategoriji ta’ prodotti, bħal butir u żejt tal-butir, kwalitajiet differenti ta’ ross, ħops, żrieragħ, alkoħol tal-inbid, tabakk, u ċereali, jistgħu effettivament jinbidlu wieħed mal-ieħor u jistgħu jiġu kkunsidrati bħala grupp, sabiex żieda fil-livelli tal-ħażniet ta’ ċerti prodotti fi grupp tista’ tiġi bbilanċjata bi tnaqqis fil-livelli tal-ħażniet ta’ prodotti oħra fil-grupp.
(5)
Sabiex jitqies it-tkabbir ekonomiku matul il-perjodu evalwat għall-eżerċizzju ta’ ħażniet żejda u ż-żieda possibbli li tirriżulta fil-konsum tal-ikel, ġiet introdotta funzjoni tax-xejra lineari, billi jintużaw bħala linja ta’ bażi ċ-ċifri tal-produzzjoni u tal-kummerċ tal-2003-2005. F’każijiet fejn li kieku l-funzjoni tax-xejra lineari kienet tirriżulta f’ħażniet żejda ogħla, intużat is-somma tal-medja tal-varjazzjoni fil-produzzjoni domestika u l-importazzjonijiet imnaqqsa bl-esportazzjonijiet għat-tliet snin ta’ qabel.
(6)
Intuża limitu massimu biex jiġu eliminati ammonti żgħar ta’ ħażniet żejda: fil-każ fejn l-ammont ta’ ħażniet żejda ta’ prodott partikolari ma kienx aktar minn 10 % tal-ammont li seta’ jitqies bħala “riport tal-ħażniet normali” għal dak il-prodott, ġie kkunsidrat li l-Istati Membri ma għandhomx iġarrbu l-ħlas tiegħu. Dan l-10 % jagħmel tajjeb għall-marġini ta’ żbalji tat-tagħrif statistiku miġbur f’ċirkustanzi partikolari tal-perjodu ta’ qabel l-adeżjoni u l-kumplessità u l-ambitu ta’ dan l-eżerċizzju.
(7)
Il-Kummissjoni stiednet lill-Istati Membri l-ġodda biex jippreżentaw kwalunkwe diskussjoni dwar sitwazzjonijiet speċifiċi li jiġġustifikaw ħażniet ogħla min-normal u mbagħad evalwathom. Dawn ma rriżultawx f’tibdiliet fiċ-ċifri stabbiliti skont il-metodoloġija deskritta fil-premessi 1 sa 6.
(8)
Il-kalkolu għandu jkun ibbażat fuq id-dejta uffiċjali tal-Eurostat mibgħuta mill-Istati Membri, fejn hija disponibbli. F’każijiet fejn it-tali dejta ma tkunx disponibbli minħabba kunfidenzjalità dwar l-istatistika, għandha tintuża d-dejta mibgħuta uffiċjalment lill-Kummissjoni mill-Istati Membri l-ġodda.
(9)
Fir-rigward tal-Bulgarija, l-applikazzjoni matematika tal-metodoloġija deskritta fil-premessi 1 sa 6 t-tagħrif tal-istatistika msemmi fil-premessa 8 jirriżulta f’ebda ħażniet żejda, mingħajr il-ħtieġa li titqies kwalunkwe diskussjoni dwar sitwazzjonijiet speċifiċi kif deskritt fil-premessa 7.
(10)
Għall-kalkolu tal-konsegwenzi finanzjarji tal-ħażniet żejda, għandu jiġi kkalkolat il-kost tar-rimi tagħhom. Fin-nuqqas ta’ rifużjonijiet fuq l-esportazzjoni għall-faqqiegħ ippreservat li għalih ġew stabbiliti livelli sinifikanti ta’ ħażniet żejda, għall-benefiċċju ta’ approċċ ekwivalenti, huwa xieraq li jittieħdu bħala bażi d-differenzi fil-prezz bejn il-prezzijiet medji interni u dawk esterni. Minħabba n-natura temporanja tal-konsegwenzi finanzjarji ġejjin mill-istipulazzjoni ta’ ħażniet żejda, l-ammonti li jikkorispondu għandhom jitħallsu mill-Istati Membri kkonċernati lill-baġit tal-Unjoni. Jeħtieġ li tkun stabbilita d-data ta’ meta jridu jitħallsu dawn il-pagamenti. Meta wieħed iqis iċ-ċirkostanzi ekonomiċi diffiċli tal-preżent kif indikat ir-Rumanija, ġie kkunsidrat bħala xieraq li l-perjodu għall-ħlas ta’ dawn l-ammonti jkun estiż għal tul ta’ żmien ta’ erba’ snin.
(11)
Il-miżuri stipulati b’din id-Deċiżjoni huma konformi mal-opinjoni tal-Kumitat ta’ Ġestjoni tal-Organizzazzjoni Komuni tas-Swieq Agrikoli,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-kwantitajiet ta’ prodotti agrikoli fiċ-ċirkulazzjoni ħielsa fil-Bulgarija u fir-Rumanija fid-data tal-adeżjoni li jaqbżu l-kwantitajiet li jistgħu jkunu kkunsidrati bħala riport tal-ħażniet normali fl-1 ta’ Jannar 2007, u l-ammonti li għandhom jitħallsu minn dawk l-Istati Membri l-ġodda bħala konsegwenza tal-ispiża tal-eliminazzjoni ta’ dawk il-kwantitajiet huma deskritti fl-Anness.
Artikolu 2
1. L-ammonti deskritti fl-Anness għandhom jitqiesu bħala introjtu għall-baġit tal-Unjoni.
2. Ir-Rumanija tista’ tħallas dawn l-ammonti deskritti fl-Anness lill-baġit tal-Unjoni f’erba’ pagamenti ndaqs. L-ewwel pagament irid jitħallas sal-aħħar jum tat-tieni xahar wara x-xahar li fih din id-Deċiżjoni tiġi nnotifikata lill-Istat Membru l-ġdid konċernat. Il-ħlasijiet sussegwenti għandhom jitħallsu sal-31 ta’ Ottubru 2011, il-31 ta’ Ottubru 2012 u l-31 ta’ Ottubru 2013 rispettivament.
Artikolu 3
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Rumanija.
Magħmul fi Brussell, it-12 ta’ Awwissu 2010.