РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 5 април 2011 година
относно мерки C 11/09 (ex NN 53b/08, NN 2/10 и N 19/10), приведени в действие от нидерландската държава в полза на ABN AMRO Group NV (създадено в резултат на сливане между Fortis Bank Nederland и ABN AMRO N)
(нотифицирано под номер C(2011) 2114)
(само текстът на английски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/823/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си (1) в съответствие с член 108, параграф 2 от Договора и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
На 3 октомври 2008 г. нидерландската държава придоби Fortis Bank Nederland („FBN“) (а именно нидерландското банково дъщерно дружество на финансовото холдингово дружество Fortis SA/NV (2)), включително активите на ABN AMRO Holding, които са собственост на FBN („ABN AMRO N“) за сумата от 12,8 млрд. EUR. В рамките на същата сделка нидерландската държава също така замени Fortis Bank SA/NV, белгийското банково дъщерно дружество на Fortis SA/NV, в качеството си на кредитор по заеми, отпуснати на FBN с номинална стойност 16,1 млрд. EUR (3). Нидерландската държава също така предостави на FBN механизъм за краткосрочна ликвидност в размер на 45 млрд. EUR и се споразумя да обезщети Fortis SA/NV за разходи и задължения, които произтичат от споразумението между акционерите в консорциума („САК“). В САК се описват правата и задълженията на трите финансови институции (Fortis SA/NV, Banco Santander и Royal Bank of Scotland („RBS“) или трите „участника в консорциума“), които съвместно са участвали в търг за ABN AMRO Holding посредством новосъздаденото правно образувание „RFS Holdings“. На 7 октомври 2008 г. нидерландската държава уведоми Комисията за своите мерки от 3 октомври 2008 г. (а именно придобиването на FBN за сумата от 12,8 млрд. EUR, новацията на дългосрочните заеми с номинална стойност 16,1 млрд. EUR и механизма за краткосрочна ликвидност в размер на 45 млрд. EUR, наричани по-долу „интегрираните сделки от 3 октомври 2008 г.“) като мерки, които не представляват държавна помощ, за да получи правна сигурност по отношение на тези мерки. Тъй като мерките вече са били приведени в действие, Комисията регистрира делото като NN-дело (тоест NN53b/08).
(2)
По време на преговорите, довели до придобиването на FBN на 3 октомври 2008 г., нидерландската държава се позова на външния доклад за оценка, изготвен от […] (4), копие от който беше изпратено на Комисията на 15 октомври 2008 г.
(3)
С писмо от 30 октомври 2008 г. Комисията уведоми нидерландското министерство на финансите за своето предварително становище, че мерките от 3 октомври 2008 г. изглежда представляват държавна помощ, предоставена на FBN. На 20 ноември 2008 г. беше проведена среща между службите на Комисията и нидерландската държава.
(4)
На 21 ноември 2008 г. нидерландската държава взе официално решение да не отделя FBN от ABN AMRO N, а вместо това да се стреми към сливане на двете дружества („сливането“) съгласно по-ранните планове на Fortis SA/NV.
(5)
На 3 декември 2008 г. Комисията взе решение (5) („решението от 3 декември 2008 г.“), в което мерките, взети от нидерландската държава на 3 октомври 2008 г. в полза на Fortis Bank SA/NV, се обявяват за съвместима с общия пазар държавна помощ. При все това в съображение 4 от това решение изрично се посочва, че Комисията ще прецени в рамките на отделна процедура дали приложените мерки от 3 октомври 2008 г. също са включвали помощ, предоставена на FBN.
(6)
На 17 декември 2008 г. нидерландската държава уведоми Комисията за намерението си да придобие ABN AMRO N от FBN за 6,5 млрд. EUR. Придобиването се извърши на 24 декември 2008 г. На 2 февруари 2008 г. нидерландските власти уведомиха Комисията, че придобиването е мярка, която не представлява държавна помощ, с цел получаване на правна сигурност.
(7)
На 24 декември 2008 г. RBS, Banco Santander и нидерландската държава подписаха изменение към САК, с което нидерландската държава замени Fortis SA/NV в САК.
(8)
На 6 март 2009 г. нидерландската държава изпрати на Комисията доклад от комплексната проверка (6) за придобитото предприятие, който бе изготвен от […] по искане на нидерландската държава.
(9)
С решение от 8 април 2009 г. („решението от 8 април 2009 г.“) Комисията стартира процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от договора под дело номер C11/09 (ex-NN53b/08) по отношение на предполагаема помощ, предоставена на FBN и ABN AMRO N.
(10)
На 6 май 2009 г. Комисията получи писмена жалба от Van Lanschot Bank („жалбоподателят“), нидерландски конкурент на FBN и ABN AMRO N. Тази жалба бе препратена от Комисията на нидерландската държава на 22 юли 2009 г., като с нея бе поискано представянето на мнения. Нидерландската държава поиска удължаване на крайния срок до 20 август 2009 г. и изпрати подробен отговор на жалбоподателя на 22 септември 2009 г. Жалбоподателят предостави допълнителна информация с писма от 21 август 2009 г. и 28 август 2009 г. Тези писма бяха препратени на нидерландската държава на 23 септември 2009 г., а нидерландската държава отговори на 29 октомври 2009 г.
(11)
На 15 май 2009 г. нидерландската държава изпрати писмо на Комисията, с което отговори на редица въпроси, повдигнати в решението от 8 април 2009 г. Подробен отговор по същество - за който нидерландската държава поиска повече време - беше изпратен на Комисията на 11 август 2009 г.
(12)
В неофициален документ, изпратен на 15 юни 2009 г., и по време на последваща среща с Комисията на 16 юни 2009 г. нидерландската държава уведоми Комисията за намерението си да приведе в действие план за рекапитализация на стойност 2,5 млрд. EUR, който дава възможност на ABN AMRO N да се отдели от дружеството-майка ABN AMRO Bank (7). По време на тази среща нидерландската държава подчерта, че след първото вливане на капитал в размер на 2,5 млрд. EUR ще бъдат необходими допълнителни мерки, които засега не могат да бъдат количествено изразени.
(13)
В решението от 8 април 2009 г. Комисията прикани нидерландския финансов надзорен орган („DNB“) да изрази мнението си относно надеждността на FBN и съответно на ABN AMRO N. Комисията получи изисканата информация относно FBN чрез писмо от 18 юни 2009 г. и актуализация на тази информация на 5 януари 2010 г. Освен това нидерландската държава препрати писмо от DNB относно ABN AMRO N на 20 януари 2010 г.
(14)
На 6 юли 2009 г. ABN AMRO Bank - дружеството-майка на ABN AMRO N - изпрати писмо до Комисията, в което изрази мнение относно решението от 8 април 2009 г. Това писмо беше препратено на нидерландската държава на 22 юли 2009 г., а нидерландската държава отговори на 22 септември 2009 г.
(15)
На 9 юли 2009 г. нидерландската държава уведоми Комисията, че FBN е възстановило всички краткосрочни финансови средства, които е получило от нидерландската държава в рамките на механизма за ликвидност в размер на 45 млрд. EUR от 3 октомври 2008 г.
(16)
На 15 юли 2009 г. нидерландската държава уведоми Комисията за плановете на FBN за придобиване на Fortis Clearing Americas („FCA“) от Fortis Bank SA/NV.
(17)
На 17 юли 2009 г. нидерландската държава направи официално уведомление за план с мерки за рекапитализация на стойност 2,5 млрд. EUR (8), които представляват суап за кредитно неизпълнение („CDS“) с ефект на освобождаване на капитал в размер на 1,7 млрд. EUR („инструментът за освобождаване на капитал“ или „CRI“) и задължителна конвертируема облигация с фиксиран падеж („MCS“) в размер на 800 млн. EUR. Първоначално мерките бяха регистрирани под дело номер N429/09, но тъй като те бяха приведени в действие преди Комисията да е взела решение относно тях, делото беше преместено от регистъра на помощите, за които е постъпило уведомление, в регистъра на помощите, за които не е постъпило уведомление (под номер NN 2/10).
(18)
На 10 септември 2009 г. нидерландската държава изпрати неофициален документ на Комисията с актуална информация за процеса на разделяне и сведения, че допълнителните мерки за държавна помощ (които не са количествено изразени) ще бъдат неизбежни.
(19)
По време на среща с Комисията, проведена на 9 ноември 2009 г., нидерландската държава посочи, че FBN и ABN AMRO N ще се нуждаят от допълнителни мерки на стойност 4,39 млрд. EUR, като по този начин общият размер на мерките (включително мерките, за които е постъпило уведомление на 17 юли 2009 г.) ще стане 6,89 млрд. EUR. По-подробна информация за мерките беше представена в допълнение от 10 ноември 2009 г. към неофициалния документ от 10 септември 2009 г., както и в допълнителна обяснителна бележка от 13 ноември 2009 г.
(20)
На 26 ноември 2009 г. нидерландската държава предостави на Комисията доклад на […], в който се изразява мнение относно сделката от 24 декември 2008 г. Мнението също така съдържа материал с контекстуална информация, разясняващ […].
(21)
На 4 декември 2009 г. нидерландската държава предостави на Комисията първа версия (9) на план за преструктуриране на група ABN AMRO („планът за преструктуриране от декември 2009 г.“), новото образувание, което се получи в резултат от сливането на FBN и ABN AMRO N. В този план се описва стратегията на новото образувание и също така се посочват финансови прогнози за базов сценарий.
(22)
На 14 януари 2010 г. нидерландската държава направи официално уведомление за новите мерки за държавна помощ в размер на 4,39 млрд. EUR в допълнение към мерките, за които вече е било направено уведомление през юли 2009 г. Комисията регистрира новите мерки под номер N19/10.
(23)
С решение от 5 февруари 2010 г. („решението от 5 февруари 2010 г.“) Комисията реши да удължи процедурата по разследване C11/09, така че да включи мерките, регистрирани под номера NN2/10 и N19/10. В това решение Комисията временно одобри тези мерки като мерки за помощ за оздравяване до 31 юли 2010 г. Нидерландската държава изпрати на Комисията писмо, съдържащо ангажимент за забрана за заемане на лидерска позиция по отношение на цените, приложим до края на 2010 г.
(24)
На 23 март 2010 г. Комисията получи отговор от нидерландската държава - която поиска удължаване на крайния срок - във връзка с решението от 5 февруари 2010 г. Освен това нидерландската държава предостави допълнителна информация относно плана за преструктуриране от декември 2009 г. на новата група ABN AMRO, inter alia с финансови прогнози за най-лош възможен сценарий.
(25)
Комисията зададе допълнителни въпроси на 8 април 2010 г., на които беше даден отговор на 7 май 2010 г. Нидерландската държава също така предостави на Комисията допълнителна информация относно кръстосаните задължения, които са резултат от прилагането на компенсация за сливането (10) на 26 май 2010 г. На същия ден Комисията изпрати писмо по електронна поща с последващи въпроси, на които беше даден отговор на 9 юни 2010 г.
(26)
На 20 юли 2010 г. нидерландската държава поиска от Комисията да удължи срока на временното одобрение на мерките за помощ за оздравяване, регистрирани под номера NN2/2010 и N19/2010. Нидерландската държава също така изпрати писмо за удължаване на срока на ангажимента за забрана за заемане на лидерска позиция по отношение на цените до по-ранната от датите 30 юни 2011 г. или датата на приемането на окончателното решение на Комисията.
(27)
На 30 юли 2010 г. Комисията реши да удължи срока на временното одобрение на мерките за помощ за оздравяване, регистрирани под номера NN2/10 и N19/10 до датата на приключване на разследване C11/09 на Комисията.
(28)
На 20 август 2010 г. нидерландската държава изпрати на Комисията документ, в който тя разяснява подробно своята стратегия за излизане.
(29)
На 5 октомври 2010 г. нидерландската държава предостави бизнес план за отдела за частен собствен капитал на група ABN AMRO. Подобен план за отдел „Електроенергия, стоки и транспорт“ на група ABN AMRO беше изпратен на Комисията на 10 януари 2010 г.
(30)
На 15 октомври 2010 г. група ABN AMRO обяви, че ще се възползва от своята кол опция с цел прекратяване на инструмента за освобождаване на капитал, считано от 31 октомври 2010 г.
(31)
На 8 ноември 2010 г. нидерландската държава изпрати актуална версия („планът за преструктуриране от ноември 2010 г.“) - от 29 октомври 2010 г. - на плана за преструктуриране на група ABN AMRO от 4 декември 2009 г. На 10 януари 2011 г. нидерландската държава изпрати документ, в който се разяснява как групата ABN AMRO е актуализирала прогнозите от 8 ноември 2010 г. в сравнение с първоначалните прогнози от 4 декември 2009 г.
(32)
По време на процедурата многократно бяха осъществени обмен на информация, телеконференции и срещи между представителите на нидерландската държава, ABN AMRO N и FBN и Европейската комисия.
2. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА ПОЛУЧАТЕЛИТЕ И МЕРКИТЕ
2.1. Създаване на група ABN AMRO
(33)
През пролетта на 2007 г. участниците в консорциума създадоха ново правно образувание „RFS Holdings“ с цел придобиване на ABN AMRO Holding.
(34)
Участниците в консорциума възнамеряваха да разделят ABN AMRO Holding на три части, като договореностите за осъществяване на процеса на разделяне бяха изложени в „САК“.
(35)
С оглед да улеснят разделянето участниците в консорциума създадоха т.нар. „проследяващи дялови участия“, представляващи икономическата собственост върху предприятията, която се приписва на всеки участник в консорциума. В резултат на това RBS, Banco Santander и Fortis SA/NV станаха икономическите (11) собственици съответно на т.нар. дялово участие R, дялово участие S и дялово участие N („ABN AMRO R“, „ABN AMRO S“ и „ABN AMRO N“).
(36)
В състава на ABN AMRO R се включваха inter alia бизнес единицата („БЕ“) „Глобален бизнес и пазари“, БЕ „Азия“, БЕ „Глобални транзакционни услуги“ и международната мрежа, докато в състава на ABN AMRO S се включваха inter alia БЕ „Латинска Америка“ и БЕ „Antonveneta“ (Италия).
(37)
ABN AMRO N включваше в състава си БЕ „Нидерландия“ и БЕ „Частно банкиране“, както и International Diamond и Jewelry Group.
(38)
Елементите, които не бяха разпределени между отделните участници в консорциума, бяха обединени в т.нар. дялово участие ABN AMRO Z („ABN AMRO Z“), което остана отговорно например за функциите на централен офис. Всеки участник в консорциума притежаваше пропорционален дял (12) в ABN AMRO Z.
(39)
На 3 октомври 2008 г. нидерландската държава придоби FBN от Fortis Bank SA/NV срещу сумата от 12,8 млрд. EUR. В резултат от това придобиване нидерландската държава също така стана непряк собственик на ABN AMRO N, тъй като FBN беше законният собственик на ABN AMRO N в рамките на Fortis Bank SA/NV. На 3 октомври 2008 г. нидерландската държава също така се ангажира да обезщети Fortis SA/NV за всички разноски, които Fortis SA/NV ще понесе като последица от своето продължаващо участие като страна по САК. На 24 декември 2008 г. RBS, Banco Santander и нидерландската държава подписаха изменение към САК, с което нидерландската държава замени Fortis SA/NV в САК.
(40)
На 24 декември 2008 г. нидерландската държава придоби ABN AMRO N от FBN за сумата от 6,5 млрд. EUR, като по този начин стана пряк собственик на ABN AMRO N. Преди това придобиване нидерландската държава контролираше непряко ABN AMRO N чрез FBN.
(41)
Схема 1:
Разделяне на ABN AMRO N
(42)
На 21 ноември 2008 г. нидерландската държава взе решение да слее ABN AMRO N и FBN (което беше неизпълненото намерение на Fortis SA/NV). Сливането можеше да бъде извършено веднага след отделянето на ABN AMRO N от ABN AMRO Bank, неговото дружество-майка. Като първа стъпка дейностите на ABN AMRO N бяха прехвърлени към ново правно образувание в рамките на ABN AMRO Bank, което беше именувано ABN AMRO II.
(43)
На 6 февруари 2010 г. дружество ABN AMRO II беше отделено, както е описано в съображение 41, и преименувано на ABN AMRO Bank. Същевременно правното образувание, известно преди като ABN AMRO Bank, беше преименувано на „The Royal Bank of Scotland NV“ („RBS NV“) (виж схемата по-горе).
(44)
Преди новото образувание ABN AMRO Bank да може да се слее с FBN, то първо трябваше да приложи компенсация за сливането. Когато през 2007 г. Fortis SA/NV придоби ABN AMRO N, Комисията заключи (13) („решението за сливане“), че сливането между ABN AMRO N и FBN ще доведе до проблеми с концентрацията на нидерландския банков пазар, по-специално в сегментите на търговското банкиране и факторинга.
(45)
За да отстрани тези проблеми с концентрацията, Fortis SA/NV се ангажира да продаде редица свои дейности (тоест подразделението за факторинг IFN и дейностите по търговско банкиране на „New HBU“) на Deutsche Bank. Когато на 3 октомври 2008 г. нидерландската държава придоби FBN и ABN AMRO N, Fortis SA/NV все още не беше приключило планираната продажба на New HBU и IFN на Deutsche Bank. Веднага след като нидерландската държава реши да продължи с осъществяването на сливането между FBN и ABN AMRO N, тя поднови преговорите с Deutsche Bank (14). Продажбата на New HBU и IFN на Deutsche Bank приключи на 1 април 2010 г.
(46)
New HBU притежаваше активи на обща стойност от [10 - 20] млрд. EUR и в него работеха около [1 000 - 1 500] наети лица, изразени в еквивалент на пълно работно време („ЕПРВ“). New HBU включваше в състава си Hollandsche Bank Unie („HBU“) (търговска банка, собственост на ABN AMRO N), някои отдели за продажби на ABN AMRO (13 от общо 78) и някои звена за корпоративни клиенти на ABN AMRO (2 от общо 5).
(47)
ABN AMRO Bank и FBN се сляха официално, за да образуват група ABN AMRO на 1 юли 2010 г., както е описано в схема 2, която е част от съображение 49.
(48)
Нидерландската държава прехвърли управлението на своя дял в ABN AMRO Z на новото дружество ABN AMRO Bank, тъй като не искаше да отделя ресурси за ежедневното управление на това дялово участие. Независимо от това нидерландската държава остана законният собственик на ABN AMRO Z и има право да се възползва от всички потенциални печалби и също така носи отговорност за всички потенциални загуби на ABN AMRO Z (15).
(49)
Схема 2:
Създаване на група ABN AMRO
2.2. Бенефициери
2.2.1. Икономически дейности на ABN AMRO N и ABN AMRO Z
(50)
ABN AMRO N - самостоятелно третата най-голяма банка в Нидерландия след Rabobank и ING - се състои от БЕ „Нидерландия“ и БЕ „Частно банкиране“.
(51)
Първата бизнес единица, БЕ „Нидерландия“, предлага услуги за банкиране на дребно и търговско банкиране чрез клонова мрежа от 510 банкови учреждения и 78 консултантски клонове, както и чрез алтернативни канали като интернет, ATM (16) и телефонни центрове. БЕ „Нидерландия“ е наела на работа приблизително 19 000 лица, изразени в ЕПРВ.
(52)
В областта на банкирането на дребно БЕ „Нидерландия“ има силни специални привилегии сред клиентите в сегмента на „масовите продажби на дребно“ (повече от [3,5 - 5] млн. клиенти) и „банкирането за преференциални клиенти“ (повече от [250 000 - 420 000] клиенти) (17), на които тя предлага широка гама от продукти (каквито са спестовните продукти, инвестиционните продукти, ипотеките, застраховките, заемите по кредитни карти и плащанията).
(53)
В областта на търговското банкиране ABN AMRO N обслужва [300 000 - 400 000] клиенти, които са МСП (18), и [9 000 - 21 000] по-големи корпоративни клиенти (макар че съгласно условията на САК по-големите клиенти на ABN AMRO Bank бяха приписани на RBS) с широка гама от продукти (например кредити, управление на плащания и парични операции, спестовни продукти, управление на касови операции, управление на риск и застраховки, комплексни финансови решения и продукти, лизинг и факторинг).
(54)
Втората бизнес единица, БЕ „Частно банкиране“, е насочена към лица с нетни инвестиционни активи в размер на повече от 1 млн. EUR с различни продукти за управление на активите и планиране на имуществото. БЕ „Частно банкиране“ е изградила добре развита мрежа чрез органичен растеж в Нидерландия и Франция, както и чрез придобивания в Германия (Delbrück Bethmann Maffei) и Белгия (Bank Corluy). БЕ „Частно банкиране“ също така включва френското застрахователно предприятие Neuflize Vie.
(55)
Сред предприятията, придобити от нидерландската държава на 3 октомври 2008 г., се включва и International Diamond and Jewelry Group, подразделение, насочено към дружества, участващи в производството на бижута и търговията с диаманти.
(56)
ABN AMRO Z не съдържа оперативни активи, но включва inter alia данъчни активи, редица дялови участия (наред с другите в Saudi Hollandi Bank) и останалия портфейл за частен капитал. Що се отнася до задълженията, имаше разпоредба за уреждане на задълженията по отношение на Министерството на правосъдието на САЩ, други разпоредби (частично свързани с персонала) и междуфирмено финансиране на активите на дружеството. Както беше посочено в бележка под линия 11, делът, притежаван от нидерландската държава, представлява 33,81 % от ABN AMRO Z.
(57)
В таблица 1 по-долу са обобщени редица проформа ключови финансови данни за ABN AMRO N:
Таблица 1
Ключови финансови данни ABN AMRO N (в млн. EUR)
2008 г.
2009 г.
Общо приходи от дейността (19)
5 189
4 899
Нетна печалба
471
(117)
Възвращаемост на собствения капитал
6,7 %
-2,7 %
Съотношение разход-приход
73 %
77,5 %
Общо активи
183 539
202 084
Общо собствен капитал
7 044
4 278 (20)
RWA (21)
91 700
74 973 (22)
Съотношение от първи ред
9,4 %
10,2 % (23)
Съотношение на общия капитал или съотношение на Банката за международни разплащания (БМР)
12,6 %
14,8 %
Стабилност на финансирането/неликвидни активи
107 %
110 %
Източник: ABN AMRO Bank NV, Годишен преглед 2009 г., консолидиране на предишно ABN AMRO Z и частен собствен капитал, включително New HBU.
(58)
За 2009 финансова година ABN AMRO N отчете загуба от 117 млн. EUR. Загубата се дължеше на по-високите обезценки на заемите, натиска върху лихвените маржове, по-високите такси, свързани с нидерландската схема за гарантиране на депозити и разходите за разделяне и за интегриране (24). Ако се изключат разходите за разделяне и за интегриране, ABN AMRO N би отчела малка нетна печалба за 2009 г. в размер на 52 млн. EUR.
2.2.2. Fortis Bank Nederland (FBN)
(59)
Самостоятелно FBN беше четвъртата най-голяма банка на нидерландския пазар (след Rabobank, ING и ABN AMRO N, но преди SNS REAAL).
(60)
Нидерландската държава (и преди това Fortis SA/NV) пряко притежава 92,6 % от FBN, като структурата за инвестиции Fortis FBN(H) Preferred Investments BV притежава оставащия дял от 7,4 % под формата на преференциални акции. Нидерландската държава притежава 70 % от акциите в тази структура за инвестиции, като оставащите 30 % се притежават от няколко на брой частни инвеститори (25). Притежаваните от частни инвеститори преференциални акции са с номинална стойност 210 млн. EUR и (некумулативен) дивидент в размер на 5,85 % (26).
(61)
Дейностите на FBN са подразделени на три сегмента - банкиране на дребно, частно банкиране и банкиране за стопански субекти.
(62)
Дейностите в областта на банкирането на дребно включват традиционните дейности по банкиране на дребно (с мрежа от 157 клона, [2 - 3] млн. индивидуални клиенти и [20 000 - 60 000] клиенти, които са МСП) и също така Directbank (която предлага ипотечни решения чрез посредници) и продуктите в областта на потребителското кредитиране и разплащателните карти, предлагани съответно от Alfam и ICS.
(63)
Частното банкиране е развито най-вече под търговското наименование Fortis Mees Pierson и предлага услуги по управление на благосъстоянието (планиране на имуществото, инвестиране, предоставяне на заеми и застраховане) на сегментирана основа на [15 000 - 40 000] клиенти в цяла Нидерландия.
(64)
В рамките на бизнес единицата „Банкиране за стопански субекти“ на FBN има седем различни подразделения. В подразделението „Търговско банкиране“ (1) FBN има 23 бизнес центъра, предлагащи множество продукти на дружества с оборот до 250 млн. EUR. Дружества с оборот над 250 млн. EUR и публичният сектор се обслужват от друго подразделение - „Корпоративно и публично банкиране“ (2). Съществуват и подразделения „Инвестиционно банкиране“ (3) (27), „Специализирани финансови услуги“ (4) (28), „Електроенергия, стоки и транспорт“ (5), „Глобални пазари и институционално банкиране“ (6) (29) и „Клирингови средства и попечителство“ (7) (30).
(65)
В таблица 2 по-долу са обобщени редица ключови финансови данни за FBN:
Таблица 2
Основни финансови данни за FBN
(в млн. EUR)
2006 г.
2007 г.
2008 г. (31)
2009 г.
Общо приходи от дейността
3 473
3 553
3 096
2 171
Нетна печалба
1 157
1 296
-18 486
406
Възвращаемост на капитала (обичайна) (32)
20,1 %
8,9 %
4,9 %
0,7 %
Съотношение разход-приход
50,5 %
54,2 %
64,9 %
84,2 %
Общо активи
209 749
272 378
184 203
189 785
Общо собствен капитал
5 910
21 763
2 944
4 716
RWA
66 995
75 850
70 932
53 730 (33)
Съотношение от първи ред
8,6 %
11,2 %
7,4 %
12,5 %
Съотношение на общия капитал
10,5 %
11,2 %
11,2 %
16,7 %
Съотношение заем-депозит
167 %
237 %
208 %
Източник: Годишни доклади на FBN 2008/2009 г.
(66)
През 2008 г. FBN понесе загуба в размер на 18,5 млрд. EUR, но тази загуба беше до голяма степен свързана с извънредни елементи. Дружеството беше задължено да отчете нетна загуба в размер на 16,8 млрд. EUR по отношение на дела си в RFS Holdings и продажбата му и също така претърпя обезценка в размер на 922 млн. EUR (след данъчно облагане) в подразделението си Prime Fund Solutions поради измамата на Мадоф (34). Нетната базова печалба, с изключение на тези елементи, беше в размер на 604 млн. EUR, като беше почти изцяло реализирана през първата половина на 2008 г.
(67)
През 2009 г. FBN реализира нетна печалба в размер на 406 млн. EUR, подпомогната от две извънредни печалби (паричен сетълмент в размер на 362,5 млн. EUR с Fortis Capital Company) и възстановяване на провизии във връзка с Мадоф в размер на 16 млн. EUR. Нетната базова печалба намаля на 27 млн. EUR (35) (от 604 млн. EUR през 2008 г.).
2.2.3. Група ABN AMRO
(68)
На 1 юли 2010 г. група ABN AMRO, която беше създадена след сливането на FBN и ABN AMRO Bank (т.е. дейностите на ABN AMRO N), групира всички дейности на FBN и ABN AMRO N в две отделни бизнес единици: „Банкиране на дребно и частно банкиране“ и „Търговско банкиране и банкиране за стопански субекти“. През 2008 г. групата реализира проформа приходи от дейността в размер на 7,15 млрд. EUR и проформа активи на обща стойност 360 млрд. EUR. В съответствие с последните данни (36) група ABN AMRO има общ капитал в размер на 11,7 млрд. EUR съгласно МСФО (37).
(69)
Група ABN AMRO е добре диверсифицирана с приходи от дейността в размер на 4,2 млрд. EUR в „Банкиране на дребно и частно банкиране“ и приходи от дейността в размер на 2,8 млрд. EUR в „Търговско банкиране и банкиране за стопански субекти“. От географска гледна точка по-голямата част от приходите на група ABN AMRO (а именно [65 - 95] % от общата стойност на приходите) са с произход от Нидерландия.
(70)
В „Банкиране на дребно и частно банкиране“ интегрираната група ABN AMRO има пазарни дялове в размер на [15 - 20] % и [15 - 20] % (38) съответно в сегмента на „масовите продажби на дребно“ и сегмента на „банкирането за преференциални клиенти“ (39), което я прави трета по размер на нидерландския банков пазар по отношение на пазарния дял. В частното банкиране (с търговското наименование ABN AMRO Mees Pierson) група ABN AMRO безспорно е най-голямата на нидерландския пазар с пазарен дял от приблизително [30 - 40] % (40). В „Търговско банкиране и банкиране за стопански субекти“ пазарният дял на група ABN AMRO е около [15 - 25] % (41).
(71)
Група ABN AMRO вече не включва New HBU и факторинг дейностите на IFN, които бяха продадени в рамките на компенсацията за сливането на 1 април 2010 г.
(72)
Като част от процеса на преструктуриране, две малки подразделения на FBN (а именно Intertrust и Prime Fund Solutions („PFS“)) също бяха продадени и вече не са част от група ABN AMRO.
(73)
През септември 2009 г. FBN (и неговия партньор Banque Générale du Luxembourg („BGL“) (42) продаде Intertrust на Waterland - дружество, специализирано в областта на частния собствен капитал. Intertrust е една от най-големите компании в областта на доверителното и корпоративното управление в световен мащаб. В нея са наети 1 000 експерта в 19 държави, а приходите от дейността и RWA са съответно в размер на […] млн. EUR и […] млн. EUR.
(74)
През май 2010 г. FBN също така обяви продажбата на PFS на Credit Suisse. PFS предоставя услуги по финансиране на алтернативния отрасъл за управление на активи, включително например услуги по управление, банкиране, попечителство и финансиране. Неговите клиенти варират от малки специализирани дружества за управление на активи до големи институции в световен мащаб като пенсионни фондове и държавни инвестиционни фондове. PFS беше отговорно за провизията от 922 млн. EUR след данъчно облагане във връзка с измамата на Мадоф, която FBN регистрира през 2008 г. PFS има приходи в размер на […] млн. EUR и RWA в размер на […] млн. EUR.
(75)
На 4 март 2011 г. група ABN AMRO публикува резултатите си за 2010 данъчна година, които показаха нетна загуба от 414 млн. EUR. Като се изключат разходите за разделяне и за интегриране, група ABN AMRO отчете базова печалба в размер на 1 077 млн. EUR. Към 31 декември 2010 г. основното съотношение от първи ред, съотношението от първи ред и съотношението на общия капитал на група ABN AMRO бяха съответно 10,4 %, 12,8 % и 16,6 %. В консултация с нидерландската държава група ABN AMRO създаде дивидентна политика, насочена към изплащането на дивиденти в размер на 40 % от отчетената годишна печалба.
2.3. Описание на плана за преструктуриране от декември 2009 г. и на актуализирания план за преструктуриране от ноември 2010 г.
(76)
На 4 декември 2009 г. нидерландската държава предостави на Комисията плана за преструктуриране от декември 2009 г. През март 2010 г. беше предоставена допълнителна информация (43). Сливането на FBN и ABN AMRO N е в центъра на бизнес концепцията, разработена в плана за преструктуриране от декември 2009 г. Група ABN AMRO, новата банка, възникваща в резултат на плана за преструктуриране от декември 2009 г., ще бъде насочена към средния пазарен сегмент в Нидерландия (44) и ще бъде активна в „Банкиране на дребно и частно банкиране“ и „Търговско банкиране и банкиране за стопански субекти“.
(77)
Планът за преструктуриране от декември 2009 г. се основава на констатацията, че капиталовите нужди не са били свързани с базовите резултати на FBN и ABN AMRO N, а по-скоро с необходимостта от финансиране на съответното им разделяне от техните дружества-майки и предварителните разходи за интегриране при сливането.
(78)
В един съпоставителен сценарий без наличието на държавна помощ в плана за преструктуриране от декември 2009 г. се отчита, че без координираните усилия на правителствата от Бенелюкс Fortis SA/NV би претърпяло срив, което също би повлякло надолу FBN и ABN AMRO N.
(79)
Планът за преструктуриране от декември 2009 г. съдържа финансови прогнози за периода 2009-2012 г. с разбивка в следните подразделения: „Банкиране на дребно“, „Частно банкиране (Нидерландия)“, „Частно банкиране (Международно)“ и „Търговско банкиране и банкиране за стопански субекти“. Конкретно за 2012 г. група ABN AMRO също така изчисли потенциални данни за печалба, в които се изключват разходите за преход и се приема, че синергиите между разходите вече са отчетени за цялата година. Тези прогнози бяха предоставени за базов сценарий и за най-лош възможен сценарий.
(80)
На 8 ноември 2010 г. нидерландската държава актуализира финансовите прогнози за периода до 2012 г., съдържащи се в плана за преструктуриране от декември 2009 г., като включи допълнителни прогнози за 2013 г. в плана за преструктуриране от ноември 2010 г.
(81)
При базовия сценарий нидерландската държава изхожда от предположението, че обемът на дейността ще нарасне в съответствие с инфлацията. Предполага се, че разходите за персонала ще се увеличат с [1 - 6] % годишно, а другите разходи с по-умерен процент от [1 - 5] % годишно. Нидерландската държава също така предвижда, че провизиите за загуби по заеми на групата ABN AMRO ще започнат да намаляват в сравнение с високото ниво, отчетено през 2009 г.
(82)
При базовия сценарий в плана за преструктуриране от ноември 2010 г. група ABN AMRO реализира отрицателен нетен резултат в размер на […] млн. EUR през 2010 г. преди да се върне към реализирането на печалби от 2011 г. нататък (т.е. печалба в размер на […] млн. EUR през 2011 г.).
(83)
През 2012 г. и 2013 г. се очаква, че нетните печалби на група ABN AMRO ще се увеличат съответно на […] млн. EUR и […] млн. EUR, като ще се трансформират във възвръщаемост на собствения капитал (Return on Equity - ROE) (45) в размер на около […] %. Подобряването на рентабилността на група ABN AMRO ще бъде резултат от по-добри приходи от дейността (които би трябвало да се възстановят на предишното равнище след отчетената през 2009 г. слаба стойност), програмата за намаляване на разходите, която бавно следва да доведе до понижаване на разходите с 1,1 млрд. EUR преди данъчно облагане годишно и до нормализиране на провизиите за загуби по заеми след отбелязаната през 2009 г. висока стойност. През 2013 г. съотношението разход-приход на група ABN AMRO се очаква да бъде […] %.
(84)
Базов сценарий
Таблица 3
2009 г. (действителни данни)
2010 г. (П (46))
2011 г. (П)
2012 г. (П)
2012 г. потенциални данни (П)
2013 г. (П)
Приход от дейността
7 039
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Нетни приходи от лихви
4 528
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Нетни приходи от такси и комисиони
1 933
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Други приходи
849
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Разходи за дейността
-5 568
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Разходи за дейността - обичайна стопанска дейност
-5 258
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Разходи за дейността - разходи за преход
- 310
[…]
[…]
[…]
Оперативен резултат
1 471
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Обезценки на заемите
-1 585
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Печалба преди данъчно облагане
- 114
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Данъци и малцинствени участия
45
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Нетна печалба
-68
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Базова нетна печалба
(ex разходи за преход)
163
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(85)
При най-лошия възможен сценарий в плана за преструктуриране от ноември 2010 г. нидерландската държава изхожда от по-консервативни предположения, отколкото при базовия сценарий. Използвани са лихвени маржове, които са със 7,5 % по-ниски, отколкото при базовия сценарий, по-предпазливи прогнози за комисионите и таксите (растеж в размер на 4 % годишно за разлика от 7 % при базовия сценарий), по-ограничени синергии (въздействието на - […] млн. EUR върху печалбата за 2013 г.) и 15 % по-бавен темп на възстановяване на провизиите за загуби по заеми (въздействието на - […] млн. EUR върху печалбата за 2013 г.).
(86)
Въпреки че тези по-консервативни стойности биха довели до по-ниски резултати, група ABN AMRO все още би била в състояние да отчете печалба. При най-лошия възможен сценарий се предвижда базова нетна печалба в размер на […] млн. EUR и […] млн. EUR съответно за 2012 г. и 2013 г. (в сравнение със съответно […] млн. EUR и […] млн. EUR при базовия сценарий).
(87)
В плана си за преструктуриране от декември 2009 г. нидерландската държава също така засяга своята стратегия за излизане, като подчертава, че тя не възнамерява да остане дългосрочен инвеститор в група ABN AMRO.
(88)
С писмо от 20 август 2010 г. нидерландската държава предостави на Комисията по-подробна информация относно своята стратегия за излизане. Нидерландската държава обясни, че обмисля предлагане под формата на първично публично предлагане (IPO) (47), но си запазва отворени и други възможности, като например частна продажба на инвеститор или участник на пазара. В писмото си от 20 август 2010 г. нидерландската държава посочва, че първи дял в размер на между [0 - 50] - [10 - 60] % би могъл да бъде предложен за IPO най-рано през […], последван от вторично предлагане на други [0 - 50] - [10 - 60] % през 2015 г. Нидерландската държава иска да си възвърне обратно първоначалната инвестиция, увеличена с разходите за финансирането ѝ в размер на [2 - 5] %. Намерението на нидерландската държава е да намали дела си в група ABN AMRO на максимум [25 - 65] %, за предпочитане преди края на [2014 - 2018 г.]. Нидерландската държава изцяло се ангажира с пълно излизане от групата в крайна сметка. Окончателното решение относно IPO е оставено на нидерландския министър на финансите и ще зависи от пазарните обстоятелства, „готовността за IPO“ на група ABN AMRO и очакваните постъпления. На 24 януари 2011 г. нидерландското правителство също така представи публично своята стратегия за излизане (48).
(89)
Планът за преструктуриране от декември 2009 г. (както и актуализираният план за преструктуриране от ноември 2010 г.) показват, че - след прилагането на всички мерки за държавна помощ - група ABN AMRO е достатъчно капитализирана. През периода на преструктуриране предвижданите съотношения от първи ред следва стабилно да се задържат над […] % между 2009 г. и 2012 г. и да се увеличат допълнително на […] % през 2013 г.
(90)
В плана си за преструктуриране от декември 2009 г. нидерландската държава обяснява, че група ABN AMRO вече е продала редица предприятия. Освен продажбата на New HBU и IFN по време на процеса на компенсация за сливането, ABN AMRO N и FBN също така са продали Intertrust и PFS.
(91)
В сравнение с група ABN AMRO, Intertrust и PFS съвместно представляват [0 - 5] %, [0 - 5] % и [0 - 5] % съответно по отношение на предвижданите общи приходи от дейността, разходи и RWA.
(92)
По време на процеса на преструктуриране FBN също така осъществи придобиване, за да коригира несъответствие, произтичащо от разделянето на Fortis SA/NV. FBN беше законният собственик на БЕ „Брокерски услуги и услуги по клиринг и попечителство“ и на всички офиси, свързани с тази дейност, с изключение на офиса в Чикаго, който остана част от Fortis Bank SA/NV. С оглед да се коригира това несъответствие, свързано с разделянето, FBN придоби клона в Чикаго на Fortis Clearing Americas от Fortis Bank SA/NV на 31 юли 2009 г. на цена от приблизително […] млн. USD.
2.4. Описание на мерките
(93)
За идентифициране на отделните мерки за държавна помощ Комисията използва в настоящото решение същите буквени кодове както в решението си от 5 февруари 2010 г.
2.4.1. Мерки, обхванати от решението от 8 април 2009 г.
(94)
На 3 октомври 2008 г. нидерландската държава придоби FBN (включително и ABN AMRO N) от Fortis SA/NV срещу сумата от 12,8 млрд. EUR („мярка X“). Комисията не откри процедура по отношение на тази мярка, която като такава не е осигурила държавна помощ на FBN, дори и да е била част от сделка, с която на FBN да е била предоставена държавна помощ (виж съображение 32 от решението от 8 април 2009 г.).
(95)
По време на придобиването на FBN от нидерландската държава FBN в голяма степен е зависило от Fortis Bank SA/NV по отношение на своето финансиране. С оглед да се гарантира пълното разделяне на FBN от Fortis Bank SA/NV беше необходимо нидерландската държава да прекрати взаимоотношенията на финансиране между FBN и Fortis Bank SA/NV. За да прекрати съществуващите отношения, на 3 октомври 2008 г. нидерландската държава предостави на FBN механизъм за краткосрочна ликвидност в размер на 45 млрд. EUR („мярка Y1“). Този механизъм за ликвидност позволи на FBN да изплати на Fortis Bank SA/NV краткосрочните заеми в размер на 34 млрд. EUR. Освен това нидерландската държава замени Fortis Bank SA/NV като кредитор по дългосрочни заеми, отпуснати на FBN с номинална стойност в размер на 16,1 млрд. EUR при така наречената „новация“ („мярка Y2“) (49).
(96)
Механизмът за краткосрочна ликвидност, обхванат от мярка Y1, продължи да бъде в сила до края на юни 2009 г., Възнаграждението беше променяно няколко пъти докато тази мярка беше в сила. В периода между 6 октомври 2008 г. и 23 октомври 2008 г. нидерландската държава предостави на FBN краткосрочно финансиране при EONIA (50) (за овърнайт кредитиране с максимален размер от 5 млрд. EUR) или EURIBOR (51) (за по-дългосрочна ликвидност с максимален размер от 40 млрд. EUR) без никакъв допълнителен спред. След 23 октомври 2008 г. имаше кратък период (до 5 ноември 2008 г.), през който нидерландската държава прилагаше EONIA + 50 базисни пункта и EURIBOR + 50 базисни пункта. През този втори период този механизъм все още се прилагаше за суми с максимален размер от 5 млрд. EUR за овърнайт ликвидност и 40 млрд. EUR за по-дългосрочна ликвидност. В периода между 5 ноември 2008 г. и 1 март 2009 г. нидерландската държава промени възнаграждението на EONIA + 25 базисни пункта за овърнайт заеми, EURIBOR + 25 базисни пункта за заеми с падеж (52), по-малък от 3 месеца, и EURIBOR + 50 базисни пункта за заеми с падеж, по-голям от три месеца (53). След 1 март 2009 г. нидерландската държава разработи система от два етапа, с който да насърчи FBN да намали зависимостта си от държавата. Първият транш на финансиране (независимо от падежа) беше предоставен при EURIBOR + 25 базисни пункта, но след достигане на този праг FBN можеше да получи допълнителна ликвидност само при EURIBOR + 50 базисни пункта (54). Размерът на механизма за обща ликвидност и граничната сума на първия праг бяха постепенно намалени. На 9 юли 2009 г. нидерландската държава уведоми Комисията, че FBN е изплатила всичките си краткосрочни заеми на държавата.
(97)
Дългосрочните заеми, поети чрез новация от нидерландската държава (мярка Y2), възлизаха на 16,1 млрд. EUR, включително 8,15 млрд. EUR капитал от втори ред (от които 3 млрд. EUR капитал от „горен“ втори ред) и 7,95 млрд. EUR заеми с първостепенен ранг.
(98)
На 24 декември 2008 г. нидерландската държава придоби ABN AMRO N от FBN срещу сумата от 6,5 млрд. EUR („мярка Z“). Нидерландската държава не извърши плащане с парични средства в брой, а плати за закупуването чрез анулиране на дългосрочен дълг в размер на 6,5 млрд. EUR, който беше получен при интегрираните сделки от 3 октомври 2008 г. като част от мярка Y2. С други думи нидерландската държава се отказа от вземания в размер на 6,5 млрд. EUR от FBN като заплащане за ABN AMRO N (55).
2.4.2. Мерки, обхванати от решението от 5 февруари 2010 г.
(99)
Комисията беше уведомена през юли 2009 г. за някои от мерките, обхванати от решението от 5 февруари 2010 г. (56), а за останалите мерки беше уведомена през януари 2010 г. През юли 2009 г. нидерландската държава уведоми за инструмента за освобождаване на капитал или „CRI“ („мярка А“ с ефект на освобождаване на капитал в размер на 1,7 млрд. EUR), задължителна конвертируема облигация с фиксиран падеж („MCS“) в размер на 500 млн. EUR („мярка Б1“) и втори транш на MCS в размер на 300 млн. EUR („мярка Б2“).
(100)
През януари 2010 г. нидерландската държава уведоми за допълнителни капиталови мерки на стойност 4,39 млрд. EUR. Нидерландската държава закупи допълнителни MCS инструменти в размер на 2,28 млрд. EUR, за да покрие допълнителните разходи за разделяне (780 млн. EUR, „мярка Б3“), недостига на капитал, породен от продажбата на New HBU (300 млн. EUR, „мярка Б4“), както и разходите за интегриране (1,2 млрд. EUR, „мярка Б5“). С оглед да приведе капитала от първи ред на FBN в съответствие с регулаторните изисквания, нидерландската държава също така конвертира 1,35 млрд. EUR от капитала от втори ред на FBN, който вече притежаваше, в капитал от първи ред („мярка В“). Нидерландската държава също така изплати на другите участници в консорциума 740 млн. EUR в брой („мярка Г“), както беше предвидено в САК, за да уреди задължения, произтичащи единствено в хода на процеса на разделяне. На последно място нидерландската държава също така предостави гаранция за кръстосаните задължения, породени от продажбата на New HBU („мярка Д“).
(101)
Нидерландското правителство продаде чрез CDS кредитна защита на нидерландски ипотечен портфейл на ABN AMRO N, представляващ около [30 - 80] % от общия портфейл жилищни кредити на ABN AMRO N. Тази мярка имаше ефекта на намаляване на претеглените спрямо риска активи на ABN AMRO N.
(102)
Като заплащане за кредитната защита нидерландската държава получаваше годишна такса от 51,5 базисни пункта (изчислена като процент от стойността на портфейла в началото на всеки референтен период).
(103)
Тази такса беше изчислена чрез използването на методиката за определяне на разходите в капиталово изражение. Нидерландската държава определи колко капитал може да освободи ABN AMRO N посредством инструмента за освобождаване на капитал (а именно 1,7 млрд. EUR въз основа на изискванията на Базел I, които все още се прилагаха по време на прилагането на споразумението за CRI), и след това изчисли възвръщаемост от 10 % върху това освобождаване на капитал (а именно 10 % от 1,7 млрд. EUR), което се равняваше на 51,5 базисни пункта от първоначалната стойност на портфейла в размер на 34,5 млрд. EUR.
(104)
Всяка година ABN AMRO N запазваше транш „първа загуба“ от 20 базисни пункта (изчислени като процент от първоначалната стойност на портфейла).
(105)
ABN AMRO N запазваше вертикална част в размер на 5 % от оставащия риск.
(106)
Ценообразуването на инструмента за кредитна защита не се коригира след като ABN AMRO N напълно прие капиталовите изисквания на Базел II, въпреки че ефектът на освобождаване на капитал, породен от CRI, щеше да бъде значително по-малък.
(107)
По принцип договорът за CDS имаше падеж от седем години, но ABN AMRO N имаше кол опции, позволяващи му да прекрати договора на редица предварително определени референтни дати (например октомври 2010 г., януари 2011 г. и януари 2012 г.) (57).
(108)
Съгласно САК тримата партньори в консорциума трябваше да гарантират, че ABN AMRO Z ще остане достатъчно капитализирано. В този контекст нидерландската държава трябваше да участва с 2,2 млрд. EUR по отношение на недостига на капитал на ABN AMRO Z. Целта на CRI беше да позволи на ABN AMRO N да участва в това участие от 2,2 млрд. EUR в ABN AMRO Z.
(109)
Нидерландската държава предпочете неконвенционалното решение за CRI пред традиционното увеличаване на капитала, тъй като преди разделянето то не би могло да обособи капиталовите вноски в ABN AMRO Bank. С други думи, тъй като ABN AMRO N не беше отделно юридическо лице, от евентуална капиталова инжекция в ABN AMRO Bank биха могли да се възползват и другите двама участници в консорциума. Този ход на действие би могъл да има сериозни последици, особено при сценариите с увеличени затруднения.
(110)
След разделянето ABN AMRO N стана отделно юридическо лице (новата ABN AMRO Bank). Нидерландската държава продължи да носи отговорност съгласно САК за запълването на капиталовия недостиг от 2,2 млрд. EUR на ABN AMRO Z. Нидерландската държава взе решение, че ABN AMRO N следва да използва парични средства в брой от MCS инструментите (а именно мярка Б3, доколкото тя се отнасяше до разумния марж от 500 млн. EUR и 1,2 млрд. EUR на мярка Б5), за да инжектира 1,7 млрд. EUR в ABN AMRO Z, като същевременно продължава да прилага CRI в новата ABN AMRO Bank за покриване на разумния марж от 500 млн. EUR и разходите за интегриране в размер на 1,2 млрд. EUR.
(111)
На 15 октомври 2010 г. ABN AMRO Bank и нидерландската държава съобщиха, че прилагането на CRI ще бъде прекратено, считано от 30 октомври 2010 г. Действително, тъй като ABN AMRO Bank междувременно беше приложила изискванията на Базел II, привлекателността на и необходимостта от CRI намаля (58).
(112)
Тъй като CRI не беше достатъчен, за да се покрие целият капиталов недостиг в ABN AMRO Z в размер на 2,2 млрд. EUR, нидерландската държава предостави допълнителен капитал на ABN AMRO Bank чрез MCS.
(113)
Тази MCS беше категоризирана като хибриден капитал от първи ред с купон от 10 % и автоматично се конвертира в акции на ABN AMRO II по време на разделянето на ABN AMRO N от ABN AMRO Bank. От този момент нататък тя беше квалифицирана като основен капитал от първи ред. Конвертирането бе извършено по номинална стойност (59). Мярката позволи на ABN AMRO II (преименувано на ABN AMRO Bank) да участва с 500 млн. EUR в ABN AMRO Z.
(114)
С цел да се покрият разходите, свързани с разделянето на ABN AMRO N от ABN AMRO Bank, нидерландската държава закупи допълнителни MCS. През юли 2009 г. беше отправено уведомление за първия транш от около 300 млн. EUR (мярка Б2), а за останалите (а именно 780 млн. EUR) бе уведомено през януари 2010 г. (мярка Б3).
(115)
Цялата сума в размер на 1,08 млрд. EUR (а именно мерки Б2 и Б3 заедно) беше необходима за покриване на следните разходи:
-
480 млн. EUR за ясно определени разходи за разделяне;
-
90 млн. EUR за създаване на отдел „Парични пазари“; и
-
500 млн. EUR за осигуряване на разумен марж.
(116)
Нидерландската държава предостави допълнителна разбивка на разходите за разделяне, възлизащи на 480 млн. EUR. Те се отнасяха до излагането на кръстосани задължения ([0 - 200] млн. EUR), отмяната на договореностите за разпределение на риска ([0 - 200] млн. EUR), обратното изкупуване на секюритизирани облигации ([0 - 200] млн. EUR), прехвърлянето от ABN AMRO R на търговския пазарен риск на клиентите на ABN AMRO N ([0 - 200] млн. EUR), прекратяването на инструментите за освобождаване на капитал ([0 - 200] млн. EUR) и други разходи, свързани с разделянето и отмяната ([0 - 300] млн. EUR).
(117)
След разделянето от дружеството-майка ABN AMRO Bank, ABN AMRO II трябваше самостоятелно да създаде отдел „Парични пазари“, който струва 90 млн. EUR.
(118)
На последно място нидерландската държава инжектира още капитал в размер на 500 млн. EUR, за да се гарантира, че ABN AMRO N би могло да работи с известен марж над минималните регулаторни изисквания.
(119)
FBN и ABN AMRO N биха могли да се слеят само след решаването на проблемите с концентрацията, установени в решението за сливане. Поради това нидерландската държава реши да продаде New HBU и IFN на Deutsche Bank. Тази сделка обаче доведе до необходимост от допълнителен капитал в размер на 470 млн. EUR, с която ABN AMRO N не би могло да се справи самостоятелно. Нидерландската държава реши да помогне и инжектира 300 млн. EUR. под формата на MCS (60).
(120)
С оглед да се осъществи сливането ABN AMRO N и FBN (и след сливането - група ABN AMRO) трябваше да заплатят първоначалните разходи за интегриране в размер на 1,2 млрд. EUR (след данъчно облагане), свързани с разходите за съкращения, интегрирането на ИКТ платформи и преструктурирането на клоновата мрежа. Тъй като ABN AMRO N и FBN не бяха в състояние сами да финансират тези разходи, нидерландската държава реши да инжектира капитал под формата на MCS (61).
(121)
FBN бе задължено да увеличи капитала си от първи ред, след като DNB (62) беше посочил, че съществува капиталов недостиг от първи ред в размер на приблизително 1,26 млрд. EUR. След отделянето от неговото дружество-майка Fortis SA/NV, FBN също така трябваше да похарчи 90 млн. EUR за покриване на разходите за създаването на отдел „Ликвидност“, модели, свързани с Базел, лицензии и консултантски услуги.
(122)
Нидерландската държава предостави този допълнителен капитал чрез конвертирането на дълг от втори ред с номинална стойност 1,35 млрд. EUR в капитал от първи ред. Следователно сделката не включваше никакви нови парични средства в брой (63).
(123)
Когато участниците в консорциума договориха придобиването на ABN Amro Holding през 2007 г., те разбраха, че по онова време не всички факти са били известни. Поради това САК съдържаше редица общи принципи за уреждането на някои задължения за плащане, които биха станали ясни само по време на процес на разделяне. Конкретните суми произтичат от процес на договаряне, в който участваше нидерландската държава (а преди нея - Fortis SA/NV).
(124)
Общият размер от 740 млн. EUR се отнася до:
[…]
Тези изходящи парични потоци в известна степен се компенсират от факта, че нидерландското правителство получи […] от другите участници в консорциума, свързани с трудно възстановимите разходи.
(125)
Балансът на задълженията за плащане по отношение на другите участници в консорциума (а именно 740 млн. EUR) беше платен в брой, отчасти директно на другите участници в консорциума и отчасти на ABN AMRO Bank (сега RBS NV).
(126)
Дори и след продажбата на New HBU, ABN AMRO Bank (сега RBS NV) и ABN AMRO II (или неговите правоприемници) ще продължат да носят отговорност към кредиторите на New HBU, ако New HBU не е в състояние да изпълни задълженията си към своите кредитори. По същия начин New HBU ще трябва да поеме кръстосани задължения към кредиторите на ABN AMRO Bank и ABN AMRO II. Тъй като кръстосаните задължения произтичат от продажбата на New HBU, която беше резултат от решение на ABN AMRO II и неговите акционери, те носят отговорност и за намирането на решение. Предлаганото решение предполагаше, че нидерландската държава и Deutsche Bank (а именно купувачът на New HBU) са се договорили, че New HBU и ABN AMRO II взаимно ще се обезщетят за тези кръстосани задължения, като взаимно си предоставят обезпечение, така че да се намалят предизвиканите регулаторни капиталови изисквания до желаните 20 %. В резултат на това споразумение ABN AMRO II трябваше да предостави обезпечение на New HBU в размер до 950 млн. EUR (намаляващo с течение на времето с настъпването на падежа на базисните задължения) за задълженията на New HBU към ABN AMRO II и към ABN AMRO Bank (сега RBS NV). Тъй като ABN AMRO II не разполагаше със средствата за предоставяне на обезпечението, необходимо по отношение на задължението към ABN AMRO Bank (сега RBS NV), държавата предостави компенсация за изплатено обезщетение под формата на гаранция по дълга на ABN AMRO Bank (сега RBS NV).
(127)
Нидерландската държава оцени този риск, все едно е държавна гаранция върху подчинения дълг на ABN AMRO Bank (сега RBS NV). Ценообразуването - основано на препоръката на Европейската централна банка („ЕЦБ“) за рекапитализация (64) - беше определено на 200 базисни пункта плюс средния спред CDS (65).
(128)
В таблица 4 са обобщени мерките, оценени в настоящото решение. Колоната „Основание“ е същата като тази в таблица 1 в съображение (57) от решението от 5 февруари 2010 г. Както беше посочено в съображение 110, след разделянето на ABN AMRO N и ABN AMRO Bank на 6 февруари 2010 г. мерките и целите на мерките бяха променени. По-специално мярка А беше използвана от тази дата нататък за целите на мярка Б3 (доколкото се отнася до разумния марж) и мярка Б5 и обратното.
Таблица 4
Мерки за държавна подкрепа
Описание
Размер
(в млрд. EUR)
Основание
Правен субект, на който се предоставя мярката
Мерки, обхванати от решението от 8 април 2009 г.
Y1
Краткосрочно финансиране
45
FBN
Y2
Дългосрочно финансиране
16,1
FBN (за да се даде възможност за връщане на дълга към Fortis Bank SA/NV)
Z
Придобиване на ABN AMRO N
6,5
FBN (покупна цена, платена чрез опрощаване на задължение)
Капиталови мерки, за които е постъпило уведомление през юли 2009 г. и които са приведени в действие през юли/август 2009 г.
Мярка A
Инструмент за освобождаване на капитал
Защита чрез CDS върху портфейл от 34,5 млрд. EUR (с ефект на освобождаване на капитал в размер на 1,7 млрд. EUR)
За попълване на капиталовия недостиг на ABN AMRO Z
ABN AMRO Bank (понастоящем RBS NV) и прехвърлена на ABN AMRO II (понастоящем ABN AMRO Bank) на датата на разделяне
Мярка Б1
MCS
0,5
Мярка Б2
MCS
0,3
Първи транш разходи за разделяне
ABN AMRO Bank (понастоящем RBS NV) и прехвърлена на ABN AMRO II (понастоящем ABN AMRO Bank) при разделянето
Допълнителни капиталови мерки, за които е постъпило уведомление през януари 2010 г.
Мярка Б3
MCS
0,78
Втори транш разходи за разделяне и разумен марж в размер на 0,5 млрд. EUR
967 млн. EUR платени на ABN AMRO Bank (понастоящем RBS NV) и прехвърлена на ABN AMRO II (понастоящем ABN AMRO Bank) при разделянето, като остатъкът е изплатен директно на ABN AMRO II
Мярка Б4
MCS
0,3
Въздействие върху капитала, произтичащо от продажбата на New HBU
Мярка Б5
MCS
1,2
Разходи за интегриране
Мярка В
Замяна на капитал от втори ред с базов собствен капитал
1,35
Недостиг на капитал от първи ред на равнище FBN
FBN
Мярка Г
Плащане в брой на партньорите в консорциума
0,74
Задължения за плащане, произтичащи от САК
Други партньори в консорциума/ABN AMRO Bank (понастоящем RBS NV)
Мярка Д
Гаранция за задължения в размер на 950 млн. EUR
0,95
Кръстосани задължения, произтичащи от продажбата на New HBU
ABN AMRO II (понастоящем ABN AMRO Bank)
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ЗАПОЧВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
3.1. Основания за започване на процедурата, изложени в решението от 8 април 2009 г.
(129)
В решението от 8 април 2009 г. Комисията започна процедура, тъй като имаше основания да счита, че мерки Y1, Y2 и Z (66) представляват държавна помощ в полза на FBN и ABN AMRO N. Комисията счете, че тези мерки са дали възможност на FBN и ABN AMRO N да останат на пазара и да извършват своята стопанска дейност. Тя имаше основания да счита, че тези мерки предоставят селективно предимство на FBN и ABN AMRO N.
(130)
В съображения 29 и 30 от решението от 8 април 2009 г. Комисията отбеляза, че мерки X, Y1 и Y2 са част от един и същи договор за продажба, който има за цел да отдели FBN от Fortis SA/NV. В решението от 3 декември 2008 г. вече беше направено заключение, че при сключването на този договор на 3 октомври 2008 г. нидерландската държава не е действала като нормален инвеститор в условията на пазарна икономика.
(131)
В съображение 33 от решението от 8 април 2009 г. Комисията заяви, че мярка Y1 изглежда предоставя предимство на FBN, тъй като то е получило финансиране в размер, какъвто не е могло да открие на пазарите, на които по това време е царял пълен безпорядък. Като отчита тези извънредни пазарни обстоятелства, Комисията също така изрази съмнение дали лихвените проценти, изисквани от нидерландската държава, биха били приемливи за частен инвеститор. Освен това Комисията отбеляза, че изглежда устойчивостта на новия доставчик на финансиране на FBN предоставя предимство на дружеството. FBN вече не е зависимо от дружество, изпитващо финансови затруднения и ограничения, свързани с ликвидността, каквото е Fortis SA/NV, а получава своето финансиране от нидерландската държава.
(132)
Комисията изрази съмнения дали мярка Y1 е съвместима със съобщението на Комисията „Прилагане на правила за държавна помощ към мерки, взети във връзка с финансовите институции в контекста на настоящата световна финансова криза“ („съобщението относно банковия сектор“) (67), тъй като тя не е нито пропорционална, нито ограничена до необходимия минимум. По-конкретни опасения бяха изразени в съображение 52 от решението от 8 април 2009 г. във връзка със съвместимостта на следните елементи: (1) възнаграждението, платено от FBN, (2) максималният период, през който FBN може да се възползва от финансирането, (3) максималният матуритет на въпросните инструменти и (4) размерът на механизма за ликвидност.
(133)
Освен това Комисията посочи, че мярка Y2 би могла да съдържа елементи на държавна помощ, ако към момента на придобиването Fortis Bank SA/NV се е намирало в положение, в което да изиска незабавно изплащане на дългосрочните заеми, в случай че собствеността на FBN се промени. Ако в действителност е била налице клауза за изплащане, свързана със собствеността, мярка Y2 е дала възможност на FBN да се възползва от дългосрочни заеми при предкризисни лихвени проценти. Мярка Y2 предполага, че FBN не е било задължено да намери алтернативен източник на финансиране при преобладаващите пазарни условия към този момент. Освен това, тъй като Fortis Bank SA/NV е имало право да поиска изплащане, изборът на нидерландската държава да предоставя по-скоро дългосрочни заеми, отколкото краткосрочни заеми, може да бъде поставен под въпрос. По тази причина в решението от 8 април 2009 г. Комисията изрази опасения, че мярка Y2 съдържа държавна помощ за по-дълъг период от този, който е строго необходим. С оглед да е в състояние да оцени елементите на държавна помощ, съдържащи се в мярка Y2, Комисията поиска от нидерландската държава да предостави повече информация относно договорните условия за предсрочно изплащане, предвидени в договорите за дългосрочни заеми.
(134)
В съображение 54 от решението от 8 април 2009 г. Комисията също така изрази съмнение дали нидерландската държава е предприела адекватни мерки за ограничаване на излишното нарушаване на конкуренцията в съответствие с точка (27) от съобщението относно банковия сектор.
(135)
Комисията изрази опасения и за това дали ABN AMRO N - евентуално непряко - се е възползвало от осигурените на FBN мерки за ликвидност. Поради това тя поиска от нидерландската държава да предостави повече информация относно ситуацията и стратегията на ABN AMRO N, свързани с финансирането.
(136)
По отношение на мярка Z Комисията изрази съмнение дали нидерландската държава е заплатила на FBN пазарната цена за придобиването на ABN AMRO N. Комисията подчерта, че нидерландската държава е заплатила по-висока стойност от стойността, посочена в оценката на „настоящите пазарни условия“ от 3 октомври 2008 г., извършена от назначения от нидерландската държава експерт по остойностяването […] в неговия доклад, посочен в съображение 2. Освен това Комисията подчерта, че нидерландската държава не е приложила коригиращ фактор, отразяващ спада на фондовия пазар, който се прояви в периода между октомври и декември 2008 г. и който беше особено ясно изразен при банковите акции. Ако нидерландската държава е заплатила по-висока стойност при закупуването на ABN AMRO N, мярка Z е била равнозначна на държавна помощ, подпомагаща рекапитализацията на FBN.
(137)
В общ смисъл Комисията също така подчерта в решението от 8 април 2009 г., че нидерландската държава все още не е предала оценка на FBN и ABN AMRO N, извършена от DNB. Освен това нидерландската държава не е предоставила план за жизнеспособност или план за преструктуриране с подробни финансови прогнози. Понеже не бяха налични нито план за жизнеспособност, нито план за преструктуриране, Комисията не беше в състояние да прецени дали ABN AMRO N и FBN са разполагали с достатъчно капитал и са били в състояние да реализират приемливо равнище на рентабилност в резултат от мерки X, Y1, Y2 и Z.
3.2. Основания за удължаване на процедурите в решението от 5 февруари 2010 г.
(138)
Когато на 17 юли 2009 г. и на 15 януари 2010 г. нидерландската държава отправи уведомление за предприемането на допълнителни мерки в полза на FBN и ABN AMRO N като мерки, които не представляват държавна помощ, Комисията изрази съмнение дали някои от тези допълнителни мерки не представляват допълнителна държавна помощ за FBN и ABN AMRO N.
(139)
В решението от 5 февруари 2010 г. Комисията подчерта, че съгласно САК нидерландската държава има редица задължения, които не са задължения на ABN AMRO N. Мерките, предприети от нидерландската държава за изпълнение на нейните задължения съгласно САК (и по-специално задължението за поемане на разходите на ABN AMRO Z и задължението за отделянето на ABN AMRO N от ABN AMRO Bank), на пръв поглед не изглеждат държавна помощ, предоставена на ABN AMRO N.
(140)
Комисията посочи, че основното предназначение на мерки A и Б1 изглежда е покриване на капиталовия недостиг на ABN AMRO Z, но същевременно Комисията не беше наясно дали не е била налице и непряка полза за икономическите дейности на ABN AMRO N. Във връзка с това Комисията пожела да разбере дали ABN AMRO N и ABN AMRO Z - които нямат отделен правен статут - са били отделени едно от друго в достатъчна степен. Комисията също така пожела да получи повече информация относно причините за капиталовия недостиг на ABN AMRO Z, както и например във връзка с прехвърлянето на акции на Unicredito от ABN AMRO Z към ABN AMRO N. Комисията също така повдигна въпроси относно възнаграждението, което ABN AMRO N е заплатило на ABN AMRO Z за изпълнение на функциите на централен офис. Комисията изрази съмнение дали - поне отчасти - недостатъчната капитализация на ABN AMRO Z не е била свързана с факта, че ABN AMRO N не е заплатило пазарна цена за услугите, изпълнявани в централния офис на ABN AMRO Z.
(141)
Въпреки че съгласно САК отделянето на ABN AMRO N от ABN AMRO Bank е задължение на нидерландската държава, Комисията не може да изключи варианта, че рекапитализацията от страната на държавата, която финансира разходите за отделянето, би могла да представлява държавна помощ. Комисията подчерта, че не всички разходи, категоризирани като разходи за отделянето, са свързани strictu senso със задълженията, свързани с отделянето, описани в САК. Комисията отчете, че категорията „разходи за отделянето“ включва сумата от 500 млн. EUR, необходими за снабдяването на група ABN AMRO с разумен марж, надвишаващ минималните пруденциални изисквания.
(142)
Комисията подчерта, че нидерландската държава е помогнала на FBN и на ABN AMRO N да платят разходите, свързани със сливането. За да разреши проблемите с концентрацията, възникнали в резултат от сливането, ABN AMRO N взе решение да продаде IFN и New HBU, което доведе до нов капиталов недостиг. Комисията констатира, че FBN и ABN AMRO N са били в състояние да се облагодетелстват от ползите, произтичащи от сливането (например синергии, свързани със сливането, предимството, което има една по-силна компания с по-голям брой пазарни дялове на нидерландския пазар, …), докато нидерландската държава е финансирала първоначалните разходи. Във връзка с това Комисията констатира, че нидерландската държава не е имала каквото и да било законно задължение за плащане на тези разходи, тъй като те са произтичали от решението на нидерландската държава от 21 ноември 2008 г. за сливането на FBN и ABN AMRO N, а не от САК.
(143)
Комисията отчете факта, че сливането и конкретните обстоятелства, свързани с разделянето, са довели до кръстосани задължения (мярка Д). В нидерландското корпоративно законодателство се предвижда, че ABN AMRO Bank (понастоящем RBS NV) и ABN AMRO II продължават да носят отговорност за притежателите на дългови ценни книжа на New HBU, в случай че New HBU (или неговият нов собственик Deutsche Bank) не успеят да изпълнят своите задължения за плащане. New HBU е имало подобни задължения към притежателите на дългови ценни книжа на ABN AMRO Bank (понастоящем RBS NV) и ABN AMRO II). Комисията не може да изключи варианта, че решението за обезщетение, което предполага, че нидерландската държава е предоставила гаранция на притежателите на дългови ценни книжа на ABN Amro Bank (сега RBS NV) чрез предоставяне на премия от 200 базисни пункта плюс осреднената стойност на спреда CDS, включва държавна помощ.
(144)
Комисията също така изрази опасения относно целта на инструмента за освобождаване на капитал (мярка A). Комисията потвърди, че мярка A се различава съществено от други мерки за обезценени активи, тъй като тя не е била въведена с цел защитаване на ABN AMRO N от допълнителен спад, свързани с несъбираеми активи с изключително несигурна стойност. Въпреки това Комисията счете, че за да бъде съвместима с вътрешния пазар, мярка А трябва да спазва общите принципи на съобщението на Комисията относно обработването на обезценените активи в банковия сектор (68) („съобщението относно обезценените активи“). По-конкретно трябва да бъдат налице достатъчно доказателства за подходящо ценообразуване, което означава, че банката не трябва да прехвърля очаквани загуби на държавата. В тази връзка Комисията пожела да разбере също така какво въздействие ще окажат редица конкретни договорни условия (например механизмът за възстановяване на изплатени суми и вертикалният дял) върху действителните парични потоци и ценообразуването. На последно място Комисията също така изрази съмнения, че не са налице достатъчно стимули, които да гарантират, че ABN AMRO N ще прекрати инструмента веднага, когато той вече не е крайно необходим.
(145)
Комисията изрази съмнение дали планът за преструктуриране от декември 2009 г. отговаря на критериите, изложени в съобщението на Комисията относно връщане на жизнеспособността и оценка на мерките за преструктуриране във финансовия сектор според правилата за държавна помощ в настоящата криза (69) („съобщението относно преструктурирането“) по отношение на жизнеспособността, споделянето на тежестта и излишното нарушаване на конкуренцията.
(146)
Комисията потвърди че на пръв поглед група ABN AMRO ще реализира достатъчно приходи, за да покрие всичките си оперативни разходи (включително разходите за обезценка) и ще осигури приемлива възвращаемост на собствения капитал. При все това Комисията също така отбеляза, че възвращаемостта на собствения капитал на група ABN AMRO зависи до голяма степен от реализирането на редица ключови предположения. На първо място, ако група ABN AMRO иска да бъде икономически ефективна и да има приемливо съотношение разход-приход, за група ABN AMRO е от решаващо значение да осъществи прогнозираните синергии (а именно стойността от 1,1 млрд. EUR преди данъчно облагане, която е съпоставима с нетната печалба през 2013 г. в размер на […] млрд. EUR). На второ място, както е посочено в съображение 118 от решението от 5 февруари 2010 г., от решаващо значение за жизнеспособността на група ABN AMRO е също така тя да може да подобри своите нетни лихвени маржове от ниските равнища на FBN и ABN AMRO N през втората половина на 2008 г. и първата половина на 2009 г. В своето решение от 5 февруари 2010 г. Комисията посочи, че се нуждае от повече информация по тези въпроси, за да прецени дали дългосрочната жизнеспособност е била действително възстановена.
(147)
Освен това Комисията отбеляза, че планът за преструктуриране от декември 2009 г. все още не включва финансови прогнози за най-лош възможен сценарий, както се изисква по силата на точка (13) от съобщението относно преструктурирането. Поради това Комисията поиска такива финансови прогнози за най-лош възможен сценарий, които да ѝ позволят да провери как би се представила група ABN AMRO при по-стресови пазарни условия.
(148)
Освен това Комисията подчерта, че планът за преструктуриране от декември 2009 г. съдържа твърде малко информация относно по-малките подразделения, поради което Комисията не може да прецени дали всички въпроси, свързани със жизнеспособността на това равнище, са били адекватно разгледани. По-специално Комисията изрази съмнения дали жизнеспособността на PFS, подразделение на FBN, което през 2008 г. отчете значителни загуби, свързани с измамата на Мадоф, е гарантирана в достатъчна степен.
(149)
Комисията изрази съмнение дали държавната помощ е била ограничена до необходимия минимум за възстановяване на жизнеспособността на група ABN AMRO. Във връзка с това тя отбеляза, че група ABN AMRO е посочила, че желае да извърши малки придобивания посредством сливане, които е счела за необходими с цел възстановяване на компетенциите за продукти, изгубени по време на процеса на разделяне от страна на Fortis SA/NV и ABN AMRO Holding. В решението от 5 февруари 2010 г. Комисията заяви, че държавната помощ не трябва да бъде използвана за финансиране на придобивания или нови инвестиции, освен когато това е от съществено значение за възстановяването на жизнеспособността на дадено предприятие. Комисията поиска от нидерландската държава да предостави повече информация относно политиката на придобиване на група ABN AMRO и inter alia да ѝ предостави подробен списък на дейностите, които група ABN AMRO трябва да възстанови, за да се запази жизнеспособността на предприятието.
(150)
Освен това Комисията изрази съмнения дали всички лица, които осигуряват хибриден капитал на FBN и ABN AMRO N, са направили своя принос за преструктурирането. Комисията изрази опасения, че например държателите на преференциални акции на FBN (70) не са допринесли в достатъчна степен да се гарантира, че намесата на нидерландската държава е била ограничена до необходимия минимум.
(151)
Освен това що се отнася до срока държавната помощ следва да бъде ограничена до необходимия минимум. Във връзка с това Комисията констатира, че са необходими редица мерки за справяне с временните проблеми, но изрази съмнение дали нидерландската държава е предприела достатъчни действия, за да гарантира, че мерките ще бъдат отменени от момента, в който вече не са необходими.
(152)
По отношение на мярка А Комисията подчерта, че CRI ще стане непривлекателен инструмент веднага щом на ABN AMRO N бъде разрешено да приложи изискванията на Базел II. Въпреки че CRI съдържа кол опции, което дава възможност за предсрочно прекратяване на договора, Комисията подчерта, че липсва какъвто и да било ясен график за излизането на нидерландската държава.
(153)
Освен това що се отнася до разумния марж в размер на 500 млн. EUR Комисията отбеляза, че намерението е било група ABN AMRO да замени тази сума със капитал, натрупан чрез самофинансиране. Комисията констатира още веднъж, че липсва какъвто и да било показател за времевия график.
(154)
По отношение на разходите за интегриране в размер на 1,2 млрд. EUR (а именно мярка Б5) Комисията констатира, че нидерландската държава е заявила, че те ще доведат до важни синергии в размер на 1,1 млрд. EUR (преди данъчно облагане) годишно, които по принцип могат да се използват за изплащане на държавната помощ. При все това Комисията констатира, че нидерландската държава не е въвела механизъм, с който да се гарантира такова изплащане. По въпроса за капиталовите нужди, свързани с продажбата на New HBU, Комисията заключи, че капиталовите изисквания, свързани с кредитния чадър, ще намалеят бързо, тъй като постепенно ще настъпи падежът на заемите. Комисията още веднъж подчерта, че държавната помощ следва да бъде изплатена веднага след като престане да бъде необходима.
(155)
По отношение на нарушаването на конкуренцията Комисията отбеляза, че капиталовите нужди на FBN и ABN AMRO N до известна степен произтичат от отделянето им от техните предишни дружества-майки, както и от първоначалните разходи за интегриране, а не от прекомерното поемане на риск или нарушения в управлението в рамките на самите FBN и ABN AMRO N. При тези обстоятелства Комисията заключи, че е малко вероятно да са необходими допълнителни продажби.
(156)
Същевременно обаче Комисията изрази съмнения дали планът за преструктуриране от декември 2009 г. съдържа достатъчно поведенчески мерки, с които да се гарантира, че FBN и ABN AMRO N няма да използват държавната помощ, за да се разраснат за сметка на своите конкуренти, например чрез прилагане на неустойчива ценова политика или придобиване на други финансови институции, което би могло да отслаби стимулите за дружествата, които не получават помощ, да се конкурират, да инвестират и да осъществяват иновации и би могло да обезсърчи навлизането на нидерландския банков пазар.
(157)
По отношение на излизането Комисията заяви, че би било от полза, ако нидерландската държава разработи и ясно съобщи стратегия за излизане. В действителност системните и мащабни интервенции на нидерландската държава биха могли да се възприемат от вложителите като знак за постоянна подкрепа от нея.
4. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
4.1. Първи набор от мнения на Van Lanschot (писмо от 6 май 2009 г.)
(158)
Жалбоподателят заяви, че благодарение на държавната помощ и държавната собственост FBN и ABN AMRO N (включително техни дъщерни дружества като MoneYou и Mees Pierson) са предложили високи и неустойчиви лихвени проценти за индивидуални спестявания и депозитни сметки, което е дестабилизирало нидерландския банков пазар.
(159)
Жалбоподателят счита, че лихвените проценти, предложени от FBN и ABN AMRO N, са довели до загуби. В това отношение той се позова на факта, че ставките на EURIBOR са спаднали от 5 % през септември 2008 г. до по-малко от 2 % през януари/февруари 2009 г., докато лихвените проценти, предложени от FBN и ABN AMRO N, по спестовни сметки, всъщност са нараснали.
(160)
Жалбоподателят също така изтъква специфичните характеристики на нидерландския пазар за частно банкиране в сравнение с пазара за банкиране на дребно, които увеличават нарушаващото въздействие от предприетите мерки. Средният размер на сумите на спестяванията в частното банкиране е по-голям от този в банкирането на дребно. При малки суми на спестяванията клиентите не са толкова загрижени за рисковия профил на банката, тъй като са защитени от нидерландската схема за гарантиране на депозитите (в размер до 100 000 EUR). Информираността за риска нараства с надвишаването на този праг, което е доста обичайно при частното банкиране.
(161)
Жалбоподателят също така заяви, че FBN и ABN AMRO N са получили изгода от имплицитната държавна гаранция. Той заяви, че клиентите на FBN и ABN AMRO N са убедени, че нидерландската държава няма да позволи държавни банки да изпаднат в несъстоятелност.
(162)
Жалбоподателят - който се е справил по време на кризата без държавна помощ - подчерта, че е бил силно засегнат от водещото до нарушаване на конкуренцията поведение на FBN и ABN AMRO N, тъй като традиционно е разчитал до голяма степен на нидерландския пазар на спестяванията за финансирането на своите активи (71). В абсолютно изражение жалбоподателят е имал спестявания и депозити в размер на 15 млрд. EUR, което предполага, че увеличение на лихвените проценти с 1 % би могло да струва на дружеството приблизително 150 млн. EUR на година (72). В допълнение към това увеличение на разходите е било налице и въздействие върху обема, тъй като Van Lanschot е загубил клиенти.
4.2. Последващо мнение на Van Lanschot (писма от 21 и 28 август 2009 г.)
(163)
Според жалбоподателя необичайното поведение на FBN anиd ABN AMRO N е продължило през летните месеци на 2009 г.
(164)
Като допълнителен аргумент жалбоподателят посочи необичайно големия обем и промените в пазарния дял на традиционно стабилния нидерландски пазар на спестяванията. В това отношение жалбоподателят посочи съобщенията за пресата на FBN и ABN AMRO N, в които е отчетен приток на депозити съответно в размер на 9 млрд. EUR и 21 млрд. EUR през първата половина на 2009 г. (73). Жалбоподателят е счел тези стойности за значителни предвид факта, че общата стойност на нидерландския пазар на спестяванията е приблизително 287 млрд. EUR.
(165)
Като друг пример за необичайното ценообразуване жалбоподателят посочи факта, че лихвените проценти по спестовните сметки в съседни държави като Белгия, Франция и Германия са последвали спада на ставките на EURIBOR, докато лихвените проценти по нидерландските спестовни сметки са останали високи по неясни причини.
4.3. Мнение на ABN AMRO Bank (писмо от 6 юли 2009 г.)
(166)
В отговор на решението от 8 април 2009 г. за откриване на официална процедура по разследване ABN AMRO Bank (т.е. дружеството-майка на ABN AMRO N) предостави повече информация относно своето положение и стратегия за финансиране. ABN AMRO Bank отрече да е получило изгода - пряко или непряко - от финансовата помощ, отпусната на FBN (мерки Y1 и Y2). ABN AMRO Bank отбеляза, че не се е нуждаело от помощ, за да се финансира по време на кризата, благодарение на своята диферсифицирана стратегия за финансиране. То също така подчерта, че статистическите данни за неговата ликвидност са останали както в рамките на регулаторните граници, така и в неговите собствени вътрешни рамки.
5. МНЕНИЕ НА НИДЕРЛАНДСКАТА ДЪРЖАВА
5.1. Мнение на нидерландската държава относно решението от 8 април 2009 г.
(167)
Нидерландската държава призна, че FBN е било в състояние да осъществява своите дейности поради придобиването му от държавата (74), но заяви, че придобиването е било в съответствие с т. нар. „принцип на инвеститора в условията на пазарна икономика“ (ПИУПИ). В резултат на това според нидерландската държава не е съществувало селективно предимство и следователно не е имало държавна помощ. Нидерландската държава заяви, че -макар основната цел на интегрираните сделки от 3 октомври 2008 г. да е била предотвратяване на дестабилизирането на FBN и ABN AMRO N и на нидерландската банкова система като цяло - чрез купуването на участие в FBN и ABN AMRO N тя се е стремила да постигне положителна дългосрочна възвращаемост. Нидерландската държава подчерта, че цената за FBN (включително ABN AMRO N) е била в рамките на оценката, направена от нейния външен експерт по оценяването.
(168)
Нидерландската държава заяви, че е платила справедлива пазарна цена за FBN, но отбеляза, че дори ако беше платила повече, това плащане щеше да представлява държавна помощ за Fortis SA/NV (което е дружеството продавач), а не за FBN.
(169)
По отношение на мярка Y1 нидерландската държава заяви, че е предоставила краткосрочно финансиране на FBN при пазарни условия. Тя заяви, че преди кризата FBN е получило финансиране от своето дружество-майка по ставки на EONIA или EURIBOR без допълнителен спред. Нидерландската държава заяви, че ценообразуването, което е приложила (както е описано в съображение 96), е било в съответствие с пазарната практика. Освен това тя по-специално заяви, че нейната система за ценообразуване, използвана за периода след 5 ноември 2008 г. (със спред от 50 базисни пункта за заеми за повече от три месеца), е съгласувана с нидерландската гаранционна схема (75).
(170)
По отношение на периода, през който механизмът за ликвидност е станал достъпен за FBN, нидерландската държава обясни, че е започнала преговори за прекратяване на този механизъм през януари 2009 г. с цел пълното му прекратяване във възможно най-кратък срок. С тази цел през март 2009 г. нидерландската държава е въвела нова двуетапна система за ценообразуване, която е оскъпявала финансирането в случай на надвишаване на предварително определен праг. Нидерландската държава е допускала, че FBN е имало възможност да изплати механизма за ликвидност чрез вноски от 4 до 5 млрд. EUR на месец и е възнамерявала да прекрати този механизъм до края на 2009 г. В действителност FBN е изплатило механизма за ликвидност по-бързо от очакваното. Механизмът за ликвидност вече беше прекратен на 1 юли 2009 г.
(171)
Нидерландската държава заяви, че максималният матуритет на ликвидността, предоставена в рамките на механизма за ликвидност, е бил пропорционален. В това отношение нидерландската държава обясни, че през първия период (т.е. от 6 до 23 октомври 2008 г.) тя е осигурила ликвидност с матуритет от не повече от няколко седмици. Когато впоследствие механизмът за ликвидност бе коригиран, максималният матуритет беше удължен на девет месеца, за да се избегне пиково откупуване.
(172)
Нидерландската държава обясни, че общият размер на механизма за ликвидност (а именно 5 млрд. EUR овърнайт финансиране и 40 млрд. EUR по-дългосрочно финансиране) е базиран на реалните нужди от финансиране на FBN и следователно е бил с минималния необходим размер. При краткосрочния механизъм за ликвидност в размер на 45 млрд. EUR е взета предвид нормалната волатилност на паричната наличност на FBN и с него на FBN е била дадена възможност незабавно да изплати на Fortis SA/NV приблизително 34 млрд. EUR.
(173)
По отношение на дългосрочните заеми (а именно мярка Y2) нидерландската държава призна, че Fortis Bank SA/NV би могло да изиска изплащането на заемите с фиксиран лихвен процент (но не и на заемите с променлив процент) (76). Нидерландската държава заяви обаче, че тя само е заменила Fortis Bank SA/NV, като е оставила непроменени всички условия на съществуващите договори. Според нидерландската държава договорът между Fortis Bank SA/NV и FBN е представлявал обичаен пазарен договор между частни пазарни оператори. Нидерландската държава заяви, че - тъй като е заменила инвеститор в условията на пазарна икономика - нейното поведение е съгласувано автоматично с ПИУПИ. При тези обстоятелства нидерландската държава счита, че не е било необходимо да обосновава защо лихвените проценти са можели да бъдат по-високи или защо е следвало да замени тези дългосрочни заеми с краткосрочни заеми (77).
(174)
Нидерландската държава също така заяви, че при придобиване на нови дъщерни дружества е обичайна практика дружествата да осигурят едновременно с това ликвидност на новопридобитите дъщерни дружества.
(175)
Що се отнася до това дали е предоставена пряка или непряка държавна помощ на ABN AMRO N, нидерландската държава отрече ABN AMRO N да е получавало финансиране от нидерландската държава или FBN. Нидерландската държава обясни, че ABN AMRO N е разполагало с достатъчно собствено финансиране със своя мащабен франчайз за банкиране на дребно и за частно банкиране.
(176)
По отношение на мярка Z нидерландската държава заяви, че цената на сделката в размер на 6,5 млрд. EUR е била справедлива пазарна цена. Тя подчерта, че цената е била между оценката на „текущите пазарни условия“ в размер на [4 - 6,5] млрд. EUR и оценката „за обхващане на целия цикъл“ в размер на [6,5 - 9] млрд. EUR, както е изчислена от нейния външен експерт по оценяването в началото на октомври 2008 г. (преди сделката от 3 октомври 2008 г.). Що се отнася до факта, че придобиването (мярка Z) е осъществено два и половина месеца след извършването на оценката, нидерландската държава счете, че не са били необходими корекции, тъй като несигурността вече е била отразена в оценката от началото на октомври 2008 г. (78) Нидерландската държава също така заяви, че обикновено инвестиционното банкиране и несъбираемите активи са били в основата на проблемите с доверието в другите банки и са водели до съществен за тези банки спад на цените на акциите. За разлика от тях ABN AMRO N, със своя стабилен профил на банкиране на дребно и търговско банкиране, се е различавало напълно от останалите банки. Предвид този контекст нидерландската държава заяви, че коригиране на цените по аналогия с другите банки е било безсмислено.
(177)
Нидерландската държава също така подчерта, че останалите участници в консорциума, и по-конкретно RBS, е трябвало да одобрят сделката и че […]. Освен това нидерландската държава се позовава на точки (166) и (177) от предварителния доклад на експертите пред Общото събрание на акционерите на Fortis SA/NV, проведено на 11 февруари 2009 г. в Брюксел (79), като заявява, че тези точки подкрепят довода на нидерландската държава, че е платила справедлива цена за FBN, ABN AMRO N, Fortis Insurance и Fortis Corporate Insurance на 3 октомври 2008 г., която следователно представлява валидна референтна цена за продажбата от декември 2008 г.
(178)
Нидерландската държава е изпълнила мярка Z, като се е отказала от исковете, които е имала по отношение на FBN. Освен това нидерландската държава заяви, че ако Комисията стигне до заключението, че мярка Z включва държавна помощ, тя следва да приложи корекция. Тъй като подобни инструменти на други банки са търгувани при съществена отстъпка спрямо номиналната стойност (80), логично е, че пазарната стойност на дълговите инструменти, от която нидерландската държава се е отказала, също да бъде под номиналната стойност. С други думи, преобладаващите пазарни обстоятелства предполагат, че нидерландската държава не е имала право на номинална стойност, а на по-ниска пазарна стойност. Нидерландската държава заяви, че като се вземат предвид преобладаващите тогава пазарни обстоятелства, тя е имала право единствено на пазарна стойност в размер на [4,55 - 5,85] млрд. EUR (така номиналната стойност на заемите в размер на 6,5 млрд. EUR е коригирана с пазарна отстъпка от [0,65 - 1,95] млрд. EUR).
(179)
На 18 юни 2009 г. нидерландското министерство на финансите изпрати на Комисията оценката на FBN, направена от DNB, както бе изискано в решението от 8 април 2009 г. […] (81), (82), (83)
(180)
DNB също така информира Комисията относно […] ABN AMRO N с писмо от 20 януари 2010 г. […]
5.2. Мнение на нидерландската държава относно решението от 5 февруари 2010 г.
(181)
Като цяло нидерландската държава заяви, че предприетите мерки не представляват държавна помощ, тъй като:
i)
не предоставят ползи на ABN AMRO N или на FBN,
ii)
са били необходими за разделяне на ABN AMRO N и FBN от съответните им предишни дружества-майки и са произтичали от договорните задължения на нидерландската държава като наследник на Fortis SA/NV по силата на САК, или
iii)
са били икономически обосновани от гледната точка на частен инвеститор.
(182)
Нидерландската държава заяви, че Комисията следва да приложи ПИУПИ към всяка индивидуална мярка, предприета от нидерландската държава. По-конкретно по отношение на мерките, свързани със сливането (а именно мерки Б4 и Б5), нидерландската държава подчерта, че сливането е представлявало инвестиция с положителна настояща нетна стойност („ННС“) и следователно е съвместимо с ПИУПИ.
(183)
С други думи нидерландската държава не прие предварителната позиция на Комисията, изложена в съображение 96 от решението от 5 февруари 2010 г., че ПИУПИ не се прилага по отношение на мерките след интегрираните сделки от 3 октомври 2008 г., тъй като тези мерки са били част от по-голяма операция за оздравяване и преструктуриране.
(184)
Нидерландската държава призна, че правилата за държавната помощ предполагат, че ПИУПИ не се прилага, когато в кратък период от време са направени няколко взаимосвързани капиталови инжекции. Независимо от това тя заяви, че този анализ не е правилен по отношение на FBN и ABN AMRO N, тъй като интегрираните сделки от 3 октомври 2008 г. - според нея - не са съдържали мерки за държавна помощ и в допълнение към това последващите мерки не са били свързани с първоначалната сделка.
(185)
Нидерландската държава заяви, че Комисията следва да вземе предвид много специфичните обстоятелства, при които нидерландската държава е била задължена да купи FBN. Нидерландската държава отбеляза също така, че продажбата на New HBU е била много обременяваща за нидерландската държава и за ABN AMRO N с отрицателно въздействие върху капитала в размер на 470 млн. EUR.
(186)
Нидерландската държава заяви, че е основала всички свои мерки на принципите, определени в съобщението относно банковия сектор (84) и съобщението на Комисията - Рекапитализация на финансовите институции в условията на настоящата финансова криза: ограничаване на помощта до необходимите минимални равнища и предпазни мерки срещу излишното нарушаване на конкуренцията (85) („съобщението относно рекапитализацията“). Като цяло нидерландската държава заяви, че нейните мерки са били правилно насочени, пропорционални на срещнатите предизвикателства и изготвени така, че да сведат до минимум отрицателното въздействие върху конкурентите.
(187)
Нидерландската държава заяви, че мярка A и мярка Б1 не представляват държавна помощ, тъй като държавата е била задължена по договор да реши капиталовите проблеми, пред които е било изправено ABN AMRO Z. Нидерландската държава е била задължена по договор съгласно САК да извърши разделянето на ABN AMRO Holding. DNB е позволил да започне отделянето на ABN AMRO II единствено при условие че всички участници в консорциума са внесли своя дял за отстраняване на капиталовия недостиг на ABN AMRO Z. Нидерландската държава призна, че е предоставила капитал на ABN AMRO Z чрез ABN AMRO N, но подчерта, че ABN AMRO N е имало единствено междинна роля. В крайна сметка ABN AMRO N единствено е прехвърлило капитала на ABN AMRO Z и мярка A не е предоставила селективно предимство на ABN AMRO N.
(188)
По въпроса дали капиталовият недостиг на ABN AMRO Z е резултат от селективните предимства, предоставени на ABN AMRO N, нидерландската държава заяви, че участниците в консорциума вече са гарантирали, че към момента на придобиването на ABN AMRO Holdings от консорциума (виж съображение 33) дейностите на различните проследяващи дялови участия (както е определено в съображение 35) са били отделени една от други в достатъчна степен. Тази договореност означава, че е налице ясно разграничение между дейностите на ABN AMRO N и ABN AMRO Z. Това означава, че ABN AMRO N има своя собствена структура на корпоративно управление и своя собствена отчетност. Освен това нидерландската държава насочи вниманието на Комисията към факта, че ABN AMRO N е имало отделен правен статут, считано от 6 февруари 2010 г. (86).
(189)
Освен това нидерландската държава предостави доказателства, че капиталовият недостиг на ABN AMRO Z вече е съществувал към момента на придобиването на 3 октомври 2008 г. На 3 октомври 2008 г. началното салдо на ABN AMRO Z вече е било с отрицателна стойност в размер на 7,4 млрд. EUR, а дяловото участие на Fortis SA/NV в него е било в размер на приблизително 2,5 млрд. EUR. По отношение на източниците на капиталовия недостиг нидерландската държава призна, че е било осъществено прехвърляне на стойност 1 млрд. EUR на акции на Unicredito от ABN AMRO Z към оперативните проследяващи дялови участия (включително приблизително 300 млн. EUR към ABN AMRO N), но предостави информация, която показва, че прехвърлянето на акциите на Unicredito е било извършено през февруари 2008 г., много преди нидерландската държава да се намеси. Поради това прехвърлянето на акциите на Unicredito не може да бъде счетено за държавна помощ.
(190)
По отношение на разходите, поети от ABN AMRO Z, свързани с изпълнението на функциите на централен офис, нидерландската държава подчерта, че тези разходи са намалели значително след придобиването на ABN AMRO Holding от участниците в консорциума, както е описано в съображение 33. Тъй като участниците в консорциума не са имали какъвто и да било интерес да се поддържа голям и интегриран централен офис, било е логично разходите да бъдат във възможно най-нисък размер. Данните, предоставени от нидерландската държава, показват, че разходите за функциониране на групата, поети от ABN AMRO Z, са в размер на [0 - 0,5] млрд. EUR през 2008 г. и [0 - 0,2] млрд. EUR през 2009 г., които по мнение на нидерландската държава са незначителни. Освен това нидерландската държава подчерта, че е поела задължението за покриване на тези разходи, когато е заменила Fortis SA/NV като страна по САК след придобиването на FBN (включително и ABN AMRO N) на 3 октомври 2008 г.
(191)
Нидерландската държава заяви, че съобщението относно обезценените активи (87) не би трябвало да се прилага, в случай че Комисията счете, че мярка A е държавна помощ. По мнение на нидерландската държава няма несигурност, свързана със защитените активи, които следователно не могат да бъде счетени за „обезценени“ в смисъла, използван в съобщението. Нидерландското правителство поддържа становището, че CDS на ABN AMRO N независимо от всичко все пак спазват общите принципи на това съобщение, в случай че Комисията не споделя нейната гледна точка. Освен това нидерландската държава заяви, че инструментът за кредитна защита е необходимо и пропорционално средство, което същевременно свежда до минимум нарушенията на конкуренцията,
(192)
Нидерландската държава настоя, че възвращаемостта върху CRI - 10 % възвращаемост на освободения капитал - е достатъчно висока. Освен това тя предостави доказателства, че траншът „първа загуба“ от 20 базисни пункта е бил значително по-висок от очакваната загуба. Нидерландската държава заяви, че загубите от предишни периоди (а именно [0 - 15] базисни пункта) и загубите, прогнозирани за 2010 г. (а именно [0 - 30] базисни пункта) по ипотечния портфейл на ABN AMRO N, са осигурили добра прогноза за редица бъдещи очаквани загуби. Освен това информацията за пазара, която се съдържа в рейтингови доклади (88), потвърди, че траншът „първа загуба“ надвишава очакваните загуби. Освен това нидерландската държава се позова на документ на инвестиционната банка […], в който се симулира какво развитие могат да претърпят паричните потоци на нидерландската държава при различни стресови сценарии.
(193)
Освен това нидерландската държава счете, че CRI съдържа достатъчно стимули за излизане. Нидерландската държава насочи вниманието на Комисията към коловете, включени в CRI, както и към факта, че CRI ще стане доста непривлекателен инструмент веднага щом на ABN AMRO N бъде разрешено да работи съгласно изискванията на Базел II. При тези обстоятелства нидерландската държава вярва, че ABN AMRO N вероятно ще използва кол опцията по отношение на CRI през януари 2011 г., когато се очаква преходът към изискванията на Базел II да доведе до намаляване на освободения капитал.
(194)
Нидерландската държава поясни, че разходите за разделянето (а именно мерки Б2 и Б3) са резултат от САК, по което нидерландската държава de facto е страна от 3 октомври 2008 г. Съгласно условията на САК държавата - за разлика от ABN AMRO N - е задължена да раздели ABN AMRO Holding на три части. Нидерландската държава отрече, че тези разходи са осигурили полза за ABN AMRO N и освен това разясни, че е платила разходите за разделянето, тъй като извършването на разделянето е било нейно договорно задължение.
(195)
По отношение на разумния марж в размер на 500 млн. EUR - който също е поместен в статията „разходи за разделяне“ - нидерландската държава заяви, че това е обичайна практика в банковия сектор. Банките не могат да осъществяват дейността си само с минималния изискван капитал, а се нуждаят от допълнителен поддържащ марж. В противен случай, ако банките бъдат изправени дори и пред малка пречка, те незабавно ще изпаднат във финансово затруднение. Нидерландската държава обаче посочи, че нейният принос към разумния марж ще бъде временен, както и че в по-дългосрочен план ABN AMRO N следва да генерира разумния марж самостоятелно без каквато и да било помощ от страна на нидерландската държава.
(196)
По отношение на мярка Б4 нидерландската държава заяви, че мярката не представлява държавна помощ. Нидерландската държава заяви, че когато е придобила FBN решението за сливане на двете банки вече е било взето и частично осъществено. Нидерландската държава подкрепи своето твърдение, като се позова на факта, че ABN AMRO Asset Management вече е било отделено и интегрирано във Fortis SA/NV към датата на интегрираните сделки от 3 октомври 2008 г. Освен това нидерландската държава подчерта, че Комисията я е задължила да приложи компенсация за сливането с цел решаване на неуредени проблеми с концентрацията, както и че тя е наследила от Fortis SA/NV компенсацията за сливането, предоставена от New HBU. Освен това нидерландската държава посочи, че в крайна сметка финансовите средства на ABN AMRO N няма да се увеличат и поради това защити позицията, че мярка Б4 не представлява държавна помощ.
(197)
Нидерландската държава посочи, че държавните средства, предоставени за финансиране на разходите за интегриране (мярка Б5), следва да бъдат разглеждани като разумна инвестиция, която води до възвращаемост в съществен размер под формата на синергии. Нидерландското правителство изчисли, че размерът на тези синергии е приблизително 1,1 млрд. EUR (преди данъчно облагане) годишно, докато първоначалните разходи за интегриране възлизат на 1,2 млрд. EUR (след данъчно облагане). По мнение на нидерландската държава общата ННС на сливането (при отчитане на синергиите, разходите за интегриране и разходите за компенсацията за сливането) следва да възлиза на положителната стойност от 2,88 млрд. EUR (89).
(198)
По мнение на нидерландската държава, конвертирането на хибриден капитал от втори ред в капитал от първи ред (мярка В) не е предоставило селективно предимство на FBN. Нидерландската държава заяви, че конвертирането е било в интерес на нидерландската държава, тъй като тя е била в състояние да конвертира заеми с купон на средна стойност от 2,976 % в собствен капитал, който по нейно мнение има привлекателна възвращаемост. Във връзка с това нидерландската държава се позова на прогнозираната нормализирана стойност на възвръщаемостта на собствения капитал на група ABN AMRO, която е приблизително […] %, както е посочено в плана за преструктуриране от декември 2009 г.
(199)
Нидерландската държава заяви, че Комисията не би трябвало да отчете всички заеми с отменено плащане за държавна помощ, в случай че Комисията счете, че мярка В е държавна помощ. Тя разясни, че конвертирането може да бъде разбито на възстановяване на капитал от втори ред по номинална стойност в съчетание с капиталова инжекция с основен капитал от първи ред (без елементи на нетни парични средства в брой). По мнение на нидерландската държава по това време тя не е можела основателно да очаква възстановяване на капитал от втори ред по номинална стойност, тъй като сравнимите инструменти на други банки са били търгувани при съществени отстъпки спрямо номиналната стойност, което е отразявало нестабилните пазарни обстоятелства. Нидерландската държава посочи, че отстъпка от [135 - 405] млн. EUR е била основателна на базата на съпоставими данни.
(200)
Нидерландската държава посочи, че плащането на 740 млн. EUR (мярка Г) е било едно от нейните задължения, произтичащи от САК. Освен това нидерландската държава подчерта, че са били извършени плащания само към другите участници в консорциума, а не към ABN AMRO N, поради което не е налице предоставяне на държавна помощ към ABN AMRO N.
(201)
По отношение на мярка Д нидерландската държава заяви, че ABN AMRO II не се е възползвало от компенсацията за изплатено обезщетение (описана в съображение 126), а че мярка Д просто е поставила ABN AMRO II в позиция, в която то е било в състояние да предостави компенсация за изплатено обезщетение на Deutsche Bank. Тя заяви, че компенсацията за изплатено обезщетение не може да бъде използвана от банката за развитие на нов бизнес и поради това тя няма да доведе до каквото и да било нарушаване на конкуренцията.
(202)
Нидерландската държава счете, че компенсацията за изплатено обезщетение съответства на съобщението на Комисията относно рекапитализацията. Нидерландската държава подчерта, че е базирала своето ценообразуване на препоръката на ЕЦБ за рекапитализацията.
(203)
Освен това нидерландската държава изрази мнението си относно съмнението на Комисията, че държателите на преференциални акции на FBN (90) не са допринесли за споделянето на тежестта в достатъчна степен. Нидерландската държава разясни, че инвеститорите в преференциални акции не са получили дивиденти през 2008 г. (нито в брой, нито с натрупване), както и че преференциалните акции са били търгувани под номинална стойност. Нидерландската държава добави, че възможността на FBN да плаща или запазва фиксирани дивиденти за бъдещи периоди зависи от това дали FBN има достатъчно печалби съгласно МСФО. Нидерландската държава отбеляза, че клаузата за дивидентите, която регулира преференциалните акции на FBN, включва текст за т.нар. механизъм за задействане/стопиране на дивидентите (dividend stopper/pusher) (91), както и че несигурността, свързана с дивидентната политика на група ABN AMRO, намалява спокойствието, което може да даде текста за механизма за задействане/стопиране на дивидентите на инвеститорите в преференциални акции.
(204)
По въпроса дали капиталът ще бъде изплатен веднага след като изчезнат (временните) капиталови нужди, нидерландската държава заяви, че възнамерява да използва дивидентната политика на група ABN AMRO по такъв начин, че група ABN AMRO няма да разполага с никакъв свръхкапитал, който би могъл да доведе до нарушаване на конкуренцията (92).
(205)
По въпроса за нарушаването на конкуренцията нидерландската държава посочи, че не е съгласна с позицията на Комисията, че положението на ABN AMRO N и FBN е било укрепено в Нидерландия в резултат на сливането, нито с позицията, че това развитие заплашва да създаде излишно нарушаване на конкуренцията. Тя беше по-скоро на противоположното мнение и в тази връзка изтъкна факта, че отделянето на FBN и ABN AMRO N от техните съответни дружества-майки и последващото сливане са били много трудоемки и предположи, че ръководството на FBN и ABN AMRO N е трябвало да отдели по-малко време на ежедневната търговска дейност, поради което според нидерландската държава отделянето и последващото сливане са оказали отрицателно въздействие върху конкурентната позиция на FBN и ABN AMRO N (или позицията на група ABN AMRO след сливането).
5.3. Мнение на нидерландската държава относно мненията на заинтересованите страни
5.3.1. Мнение на нидерландската държава относно писмото на жалбоподателя от 6 май 2009 г.
(206)
Като цяло нидерландската държава подчерта, че по нейно мнение мерките в полза на FBN и ABN AMRO N не отговарят на определението на ЕС за държавна помощ и следователно не оказват нарушаващо въздействие. Тя счете, че пазарното поведение на FBN и ABN AMRO N на пазара на спестяванията и депозитите съответства на поведението на разумен участник на пазара, който защитава своите търговски интереси. Нидерландската държава счита, че лихвените проценти, предложени от FBN и ABN AMRO N, не са имали нарушаващо въздействие. В резултат на това тя заяви, че не е налице каквото и да било нарушаване на конкурентното право на Европейския съюз.
(207)
Нидерландската държава представи редица сравнителни таблици с лихвени проценти, предложени за конкретни депозитни и спестовни продукти. Нидерландската държава отрече FBN и ABN AMRO N да са предлагали съгласувано най-високите лихвени проценти, особено ако се направи сравнение с по-малките нидерландски банки като SNS, NIBC и DSB. Освен това нидерландската държава подчерта, че лихвените проценти по спестовните сметки вече са били високи в Нидерландия преди финансовата криза, отчасти в резултат от поведението на по-малките банки с агресивна ценова политика. Нидерландската държава счита, че по време на финансовата криза банките са се опитвали да защитят своите франчайзи за спестявания чрез предлагане на относително високи лихвени проценти по спестовните продукти за клиенти.
(208)
Освен това нидерландската държава изрази мнение относно ценовата стратегия на MoneYou, интернет марката на ABN AMRO N, която беше въведена на пазара през септември 2008 г. Нидерландската държава заяви, че MoneYou представлява специален интернет продукт, който се различава значително от повечето традиционни продукти по отношение на основата на разходите и нивото на обслужване. Нидерландската държава посочи, че MoneYou е трябвало да се повиши информираността за марката през първите шест месеца от пускането ѝ на пазара и поради това е трябвало да определи лихвени проценти, които да са малко по-ниски или равни на вече определените от подобни участници на пазара, занимаващи се с интернет банкиране (93). От второто тримесечие на 2009 г. нататък лихвените проценти, предложени от MoneYou, са отбелязали спад и MoneYou е заело позиция в т.нар. сегмент на средните дружества (94). По отношение на MoneYou нидерландската държава добави, че компанията е привлякла само ограничен размер средства (а именно [0 - 5] млрд. EUR), които представляват приблизително [0 - 5] % от общия обем на средствата на нидерландския пазар на спестяванията. Нидерландската държава добави, че предишните клиенти на Van Lanschot са представлявали само малка част от клиентелата на MoneYou (а именно [0 - 5 000] сметки или [0 - 5] % от сметките, открити в MoneYou).
(209)
Освен това нидерландската държава отрече, че ABN AMRO N и FBN са разчитали единствено на нидерландския пазар на спестяванията, за да финансират собствения си бизнес. Нидерландската държава предостави нова информация, която показва, че на 6 юли 2009 г. ABN AMRO N е емитирала облигация с покритие на стойност 2 млн. EUR и че FBN е емитирала дългови инструменти, гарантирани от държавата на стойност 15,5 млрд. EUR. По мнение на нидерландската държава, твърденията на жалбоподателя са неправилни и прибързани. Тя посочи, че на FBN просто е било необходимо известно време, за да започне да осъществява касови операции и да емитира дългови инструменти, гарантирани от държавата. Освен това нидерландската държава уточни, че депозитните и спестовните продукти също така са важни за създаването на отношения с клиентите и имат различна и по-широкообхватна цел в сравнение с целта на други финансови инструменти. Във връзка с това нидерландската държава отбеляза, че загуба в пазарния дял на спестяванията и депозитите на банката може да доведе до загуби в пазарния дял на други банкови продукти.
(210)
Освен това нидерландската държава отрече, че потребителите и участниците на пазара са възприели ABN AMRO N и FBN като по-надеждни банки от конкурентите. Тя се позова на рейтингите на FBN и ABN AMRO N, отчетени от рейтинговите агенции, които са били по-ниски например от тези на Rabobank с рейтинг ААА. Техните относителни спредове CDS показаха подобни резултати. Нидерландската държава също така счете, че наличието на държавна собственост не е направило ABN AMRO N или FBN по-надеждни в очите на потребителите и участниците на пазара. Във връзка с това нидерландската държава отбеляза, че много ad-hoc държавни намеси са показали, че при възможност нидерландската държава ще се намеси по отношение на която и да е частна банка. По тази причина тя счете, че de facto не е съществувала осезаема разлика между надеждността, предлагана от частните банки в Нидерландия, в сравнение с надеждността на държавните банки в Нидерландия.
(211)
За да изчисли дали предложените лихвени проценти по отношение на спестовните продукти са довели до загуба, нидерландската държава заяви, че те не трябва да бъдат сравнявани със ставките на EURIBOR, а по-скоро със ставките, които са резултат от т.нар. „методология на съответстващия портфейл“ (95). Като използва тази методология, нидерландската държава призна, че за някой продукти е налице временен отрицателен марж. При все това тя заяви, че точно в този момент пазарното поведение е било разумно и е съответствало на пазарното поведение на конкурентите (които са частна собственост).
5.3.2. Мнение на нидерландската държава относно аргументите на жалбоподателя от 21 и 28 август 2009 г.
(212)
Нидерландската държава заяви, че изразеното от нея по-рано мнение, обобщено в съображения 206-211, във връзка с жалбоподателя, продължава да е валидно.
(213)
Освен това нидерландската държава отбеляза, че искът, предявен от жалбоподателя за това, че пазарният дял на ABN AMRO N и FBN се е увеличил, е бил базиран на грешни статистически данни. По отношение на предполагаемото увеличение на депозитите, събрани от ABN AMRO N, с 21 млрд. EUR нидерландската държава заяви, че само 5,1 млрд. EUR от тях могат да бъдат приписани на спестявания на нидерландския пазар на дребно, а останалите произтичат главно от спестявания на корпоративни клиенти и чуждестранни депозити. Нидерландската държава също така предостави данни, които показаха, че голяма част от увеличението на обема на депозитите и спестяванията в FBN е резултат от корпоративно банкиране, а не на банкиране на дребно и на частно банкиране.
(214)
Нидерландската държава подчерта, че причината клиентите в Нидерландия да инвестират повече в спестяванията си е продиктувана от несигурната макроикономическа среда. Тя се позова на данни, предоставени от Централното статистическо бюро („CBS“), които показват, че през първата половина на 2009 г. спестяванията са се повишили със 7,7 % в сравнение със същия период през предходната година. Спестяванията на клиентите на ABN AMRO N са се повишили с 7,5 % в сравнение със същия период през предходната година, което показва, че пазарният дял на ABN AMRO N по-скоро е отбелязал спад. Освен това FBN представи доказателства, които показват, че спестяванията на клиентите му са претърпели развитие в съответствие с пазарната обстановка.
5.3.3. Мнение на нидерландската държава относно мнението на ABN AMRO Bank
(215)
Нидерландската държава потвърди, че не е осигурила механизъм за ликвидност на ABN AMRO N, като по този начин потвърди в широк смисъл аргументите на ABN AMRO Bank.
6. ОЦЕНКА
6.1. Наличие на помощ
(216)
В член 107, параграф 1 от ДФЕС се предвижда, че всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар. От това следва, че една държавна мярка се определя като държавна помощ, ако изпълнява следните четири (кумулативни) критерия:
-
държавни средства;
-
селективно предимство;
-
нарушаващо въздействие върху конкуренцията; и
-
въздействие върху търговията между държавите-членки.
(217)
Първият критерий е изпълнен за мерки (Y1)-(Д), посочени в таблица 4 в съображение 128, тъй като всички тези мерки са пряко финансирани със средства на нидерландската държава.
(218)
В съображения 220-278 се анализира дали дадена мярка представлява селективно предимство за FBN, ABN AMRO N или група ABN AMRO след сливането (вторият критерий), като всяка мярка се разглежда поотделно.
(219)
Ако в този случай е налице селективно предимство, третият и четвъртият критерий също ще бъдат изпълнени. Всички мерки нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията, тъй като поставят FBN, ABN AMRO N или група ABN AMRO след сливането в по-изгодна позиция спрямо другите конкурентни банки (трети критерий). Освен това мерките оказват и въздействие върху търговията между държавите-членки. След сливането FBN, ABN AMRO N и група ABN AMRO са банки, ориентирани към международните пазари, които осъществяват своите дейности извън Нидерландия, като същевременно се конкурират на вътрешния пазар с дъщерни дружества на чуждестранни банки (четвърти критерий).
6.1.1. Мерки Y1 и Y2 от 3 октомври 2008 г.
(220)
Уместно е да се припомни, че в настоящото решение се оценява единствено наличието на потенциална помощ за FBN, ABN AMRO N или група ABN AMRO Group след сливането. Наличието на потенциална помощ за Fortis Bank SA/NV, която произтича от мерки Y1 и Y2, е било оценено в решението от 3 декември 2008 г.
(221)
Както е посочено в съображение 52 от решението от 3 декември 2008 г. (96) и в първоначалната оценка на помощ по отношение на тези мерки, която се съдържа в решението от 8 април 2009 г., мерките, предприети на 3 октомври 2008 г. (а именно мерки X, Y1 и Y2), са неразривно свързани. Нидерландската държава е отделила FBN и ABN AMRO N от тяхното дружество-майка, което изпитва финансови затруднения, посредством придобиването на FBN, но с оглед да може напълно да изолира FBN от проблемите с ликвидността на неговото дружество-майка нидерландската държава е трябвало освен това да поеме и ролята на доставчик на финансиране на FBN. Тази цел е била изпълнена под формата на мерки Y1 и Y2. Освен това на 3 октомври 2008 г. нидерландската държава е поела задълженията по САК на Fortis Bank SA/NV.
(222)
Както е посочено в съображение 50 от решението от 3 декември 2008 г., Комисията не може да приеме, че ПИУПИ е спазен за интегрираните сделки от 3 октомври 2008 г., посредством които нидерландската държава е придобила FBN (включително ABN AMRO N) срещу сумата от 12,8 млрд. EUR и освен това е предоставила на FBN финансиране с много голям размер. Като се вземат предвид преобладаващите тогава пазарни обстоятелства, нито един купувач е нямало да бъде в състояние и е нямало да желае да предложи такава висока сума за запазването на FBN (97). Освен това допълнителната информация, предоставена от нидерландската държава, показа, че на 3 октомври 2008 г. нидерландската държава също така се е съгласила да компенсира Fortis SA/NV за неговите задължения по САК. Това САК е щяло да направи интегрираните сделки от 3 октомври 2008 г. дори още по-малко приемливи за инвеститор в условията на пазарна икономика. Без подходяща комплексна проверка нито един инвеститор е нямало да поеме задълженията на Fortis SA/NV съгласно САК, което е довело до задължения със значителен размер на по-късен етап (за които нидерландската държава вече е била осведомена отчасти на 3 октомври 2008 г.).
(223)
За нидерландската държава интегрираните сделки от 3 октомври 2008 г. са били необходими с цел избягване на големи отрицателни верижни реакции в нидерландската банкова система и икономика (98). Обикновено инвеститорите в условията на пазарна икономика не взимат под внимание тези верижни реакции.
(224)
Желанието за избягване на сериозни смущения в нидерландската банкова система и икономика също така изяснява причината, поради която нидерландската държава е взела своето решение толкова бързо. На един инвеститор в условията на пазарна икономика би му отнело много повече време да оцени потенциалната необходимост от допълнителни капиталови инжекции и освен това той би проучил финансовите показатели на дружествата много по-подробно. В резултат на това един инвеститор в условията на пазарна икономика - който разполага с достатъчно време за извършване на надлежна комплексна проверка - би получил по-добра представа за последващите инвестиции и би взел тази информация предвид в своята оценка. Нидерландската държава, която е трябвало да действа бързо, за да запази финансовата стабилност в Нидерландия, не е могла да има поведение на инвеститор в условията на пазарна икономика и да отдели повече време за по-задълбочено разглеждане на интегрираните сделки от 3 октомври 2008 г. и свързаните със САК задължения.
(225)
Поради това Комисията потвърждава своята оценка, че интегрираните сделки от 3 октомври 2008 г. не са в съответствие с ПИУПИ (това заключение вече беше направено в решението от 3 декември 2008 г., в което се посочва, че тези сделки представляват държавна помощ, предоставена на Fortis Bank SA/NV).
(226)
По отношение наличието на предимство мерките от 3 октомври 2008 г., взети заедно, са позволили отделянето на FBN и ABN AMRO N от Fortis SA/NV и следователно са предоставили важно селективно предимство на FBN, като това дружество е било интегрирано в голяма степен във Fortis Bank SA/NV и по-специално силно е разчитало на последното дружество за финансиране. В плана за преструктуриране от декември 2009 г. (виж също така съображение 78), нидерландската държава призна, че ако тя не се е била намесила, FBN е щяло да претърпи срив, причинен от Fortis SA/NV. Без мерките за държавна помощ FBN е щяло да остане отговорно за задълженията на Fortis SA/NV, което е било много близо до изпадане в несъстоятелност, като това излагане е щяло да възпрепятства дейностите на FBN в съществена степен. Чрез отделяне на своите дейности от Fortis SA/NV, FBN е било в състояние да избегне до голяма степен проблемите и разходите, типични за (финансово) дружество, изпитващо финансови затруднения (например по-високи разходи за финансиране, по-лоши условия на плащане от страна на доставчиците и контрагентите, по-високи разходи за персонала с цел запазване на персонала, намаляване на дейностите и претеглените спрямо риска активи с цел запазване на капитала) (99). Въпреки че на оперативно равнище ABN AMRO N е останало отделно дружество, нидерландската държава се е страхувала от предаване на проблемите, произтичащо от факта, че е възможно клиентите на пазара да свързват ABN AMRO N с бъдещия му собственик Fortis SA/NV.
(227)
Мярка Y1 - важен компонент на интегрираните сделки от 3 октомври 2008 г. - също е предоставила значително предимство на FBN, особено като се има предвид размерът на сделката и преобладаващите тогава пазарни обстоятелства.
(228)
Големият механизъм за ликвидност в размер на 45 млрд. EUR (100) е бил предоставен, когато пазарите на едро фактически са били затворени, по-специално за големи суми и за дружества с относително високо съотношение заем-депозит, каквото е FBN. Фактът, че тази висока ликвидност не е била леснодостъпна на пазара, се потвърждава от факта, че на FBN са били нужни няколко тримесечия като период от време, за да замени краткосрочния механизъм за ликвидност с други източници на финансиране. В крайна сметка FBN е изплатило целия размер на краткосрочното финансиране от нидерландската държава през юни 2009 г., девет месеца след предоставяне на помощта за осигуряване на ликвидност. Рефинансирането е било извършено отчасти чрез емитирани дългови инструменти, гарантирани от държавата (101).
(229)
Поради това следва да бъде направено заключение, че мярка Y1 представлява държавна помощ, тъй като тя е предоставила на FBN предимство под формата на финансиране, което то не е могло да намери на пазара при преобладаващите тогава пазарни обстоятелства.
(230)
По отношение на мярка Y2, новацията на дългосрочни заеми, извършена от Fortis Bank SA/NV, Комисията счита, че тази мярка предоставя селективно предимство на FBN. Информацията, предоставена от нидерландската държава, показва, че Fortis Bank SA/NV е имало право на незабавно изплащане на дългосрочните заеми с фиксиран лихвен процент (с номинална стойност от 7,9 млрд. EUR) поради промяната на собствеността на равнище FBN. Благодарение на мярка Y2 FBN не е трябвало да намери нов източник на финансиране на пазара, за да изплати тези дългосрочни заеми. То е можело да продължи да извлича полза от съществуващите заеми при предкризисни лихвени проценти.
(231)
Като прие новацията, нидерландската държава предостави на FBN дългосрочен дълг при предкризисни лихвени проценти. Инвеститор в условията на пазарна икономика е нямало да предостави тези заеми при предкризисни лихвени проценти, а е щял да договори лихвени проценти, които по-добре биха отразили преобладаващите тогава пазарни обстоятелства, особено що се отнася до заеми със значителен размер.
(232)
Поради това следва да бъде направено заключение, че мярка Y2 представлява държавна помощ за FBN, тъй като тя е предоставила на FBN селективно предимство под формата на заем при предкризисни лихвени проценти. Нидерландската държава не се е опитала да приведе лихвените проценти на заемите, подлежащи на погасяване, в съответствие със следкризисните лихвени проценти като по този начин не се е държала като инвеститор в условията на пазарна икономика.
(233)
Комисията е получила достатъчно информация, въз основа на която да заключи, че ABN AMRO N не е получило финансиране посредством мерки Y1 и Y2. Поради това то не е извлякло предимство от тези мерки.
(234)
Следователно интегрираните сделки от 3 октомври 2008 г. не съответстват на ПИУПИ и предоставят на FBN селективно предимство. Тези мерки са дали възможност на FBN да остане на пазара и да осъществява своята стопанска дейност без допълнително предаване на проблеми от страна на неговото дружество-майка. Освен това FBN е получило финансова помощ с много голям размер, която не е била налична на пазара в рамките с толкова кратко предизвестие. Следователно мерки Y1 и Y2 представляват държавна помощ, докато, както е изложено в съображение 32 от решението от 8 април 2009 г., мярка X като такава не представлява държавна помощ, предоставена на FBN, а е част от сделка с по-широк мащаб - отделянето на FBN от Fortis Bank SA/NV - която включва държавна помощ, предоставена на FBN.
6.1.2. Приложимост на ПИУПИ за мерките, приложени след първоначалната помощ от 3 октомври 2008 г.
(235)
Нидерландската държава е предприела голям брой мерки в полза на FBN и ABN AMRO N, разпределени в рамките на период на приблизително 18 месеца. Нидерландската държава твърди, че тестът за ПИУПИ следва да бъде приложен спрямо всяка от тези мерки поотделно (и по-специално спрямо мерки Б4 и Б5, които са свързани със сливането). При все това, въз основа на хронологията на мерките (I), общата цел на мерките (II) и положението, в което се намират дружествата към момента на въвеждането на всяка мярка (III), Комисията прави заключение, че те не са достатъчно обособени, за да бъдат оценени поотделно по отношение на ПИУПИ. Комисията счита, че всички мерки са част от един продължителен процес на преструктуриране (102), (103).
(236)
Хронологията на мерките (I), описани по-рано в раздел 2.1 и раздел 2.4 от настоящото решение, показва, че всички мерки са взаимно свързани и са предприети в рамките на кратък период от време.
(237)
Освен това мерките, свързани със сливането, са ясно свързани с предходните намеси. Когато на 21 ноември 2008 г. - малко повече от шест седмици след намесата за оздравяване от 3 октомври 2008 г. - нидерландската държава е решила да слее FBN и ABN AMRO N, тя е можела да направи това, само защото току що е била спасила две дружества от обявяване в несъстоятелност. С други думи, в един съпоставителен сценарий без намесата от 3 октомври 2008 г. осъществяването на сливането е нямало да бъде възможен вариант, тъй като или двете дружества вече е нямало да съществуват, или те са щели да съществуват в съществено намален състав, което е щяло да доведе до много по-малко и по-малко привлекателно слято образувание, както нидерландската държава също допуска в своя план за преструктуриране от декември 2009 г. (виж съображение 78).
(238)
Всички мерки са имали общата цел да (II) възстановят в пълна степен жизнеспособността на FBN и ABN AMRO N. Непосредствено след интегрираните сделки от 3 октомври 2008 г. беше ясно, че нидерландската държава просто е стабилизирала ситуацията, като все пак са останали важни оперативни проблеми, очакващи решение, особено поради отделянето на всяко предприятие от неговото предишно дружество-майка.
(239)
Освен това сливането е било мярка, необходима за постигане на тази обща цел, а именно възстановяване на жизнеспособността в пълна степен. Самостоятелно позицията за финансиране на FBN е била слаба, тъй като то е имало относително малък франчайз за банкиране на дребно и е зависело до голяма степен от финансирането на едро (104). ABN AMRO N е изгубило важни компетенции за продукти и голяма част от своята международна мрежа. И двете дружества са били изправени пред оперативни проблеми, свързани например с ИТ, управление на данъците и риска, като освен това не е било сигурно дали дружествата са разполагали с достатъчно голям мащаб във всички стопански дейности, попадащи в техния предмет на дейност. Нидерландската държава е разгледала редица алтернативи и бързо е решила, че сливането в съчетание с допълнителни увеличения на капитала е най-добрият начин за възстановяване на жизнеспособността в пълна степен. При сценарий на сливане свързаните с множество депозити дейности на дребно на ABN AMRO N са компенсирали слабата позиция за финансиране на FBN, докато FBN е могло да допринесе за разрастването на ABN AMRO N и създаването на международни клонове към него. Освен това комбинираното образувание е било в по-добра позиция за справяне с практически проблеми и също така е било в състояние да се възползва от допълнителни икономии от мащаба. Чрез сливането е била избегната необходимостта за ново изграждане на всяко предприятие поотделно,
(240)
По отношение на ситуацията, в която са се намирали дружествата към момента на всяка мярка (III), Комисията отбелязва, че жизнеспособността на дружествата е била възстановена напълно само когато са били приложени всички мерки. Те не са били жизнеспособни в междинния етап, например към 21 ноември 2008 г., когато е било взето решението за сливане. Във връзка с това Комисията подчертава, че в края на декември 2008 г. и съответно след датата на решението за сливане FBN е било застрашено да мине под минималните капиталови изисквания на DNB, тъй като то е трябвало да поеме отписване във връзка с ABN AMRO N. ABN AMRO N все още фигурира в счетоводните книги на FBN за оценка, която вече не е реалистична (105) след оценката, използвана по отношение на мярка X, и следователно отписването е станало неизбежно. С оглед да реши капиталовия проблем на FBN нидерландската държава придоби ABN AMRO N от FBN срещу сумата от 6,5 млрд. EUR и в края на 2009 г. предприе допълнително действие за коригиране на капитала, което се изразява в конвертирането на капитал от втори ред в капитал от първи ред (виж съображение 121 и бележка под линия 52 от настоящото решение). Декларациите на нидерландската държава, […] и […] потвърждават, че FBN и ABN AMRO N все още са били изправени пред важни проблеми, свързани с жизнеспособността, след интегрираните сделки от 3 октомври 2008 г. (106)
(241)
Освен това Комисията подчерта, че нидерландската държава е представила изчерпателен план за преструктуриране едва след като е било взето решение за всички мерки, което е показател за това, че жизнеспособността е била напълно възстановена едва в този момент. По време на процедурата Комисията неведнъж е искала подробен план за преструктуриране (виж например съображение 137), който е от първа необходимост, за да може да бъде преценено дали жизнеспособността е била възстановена в пълна степен.
(242)
Нидерландската държава представи плана за преструктуриране от декември 2009 г. на 4 декември 2009 г., но в този първи план все още липсваха важни елементи, споменати в съобщението относно преструктурирането, например финансови прогнози за най-лош възможен сценарий. Необходимите допълнителни елементи пристигнаха на 23 март 2010 г. В отговор на по-ранните искания от Комисията за представяне на план за преструктуриране нидерландската държава отговори, че сливането между FBN и ABN AMRO N е изиграло ключова роля за преструктурирането на тези дружества. По нейно мнение екипът по управление на прехода на група ABN AMRO се е нуждаел от време за изготвяне на план и не е можел да има цялостна представа относно бъдещата форма на групата преди да бъде извършено сливането.
6.1.3. Наличие на предимство и заключение относно наличието на помощ по отношение на мерките, приложени след интегрираните сделки от 3 октомври 2008 г.
(243)
Мярка Z е била необходима, за да се избегне спадът на съотношението на капитала на FBN под нивото на минималните изисквания към регулаторния капитал.
(244)
Проблемът с капитала на FBN се дължи на високата оценка на ABN AMRO N в неговите отчети. Симулациите в докладa от комплексната проверка на […] показват, че ако балансовата стойност на ABN AMRO N спадне на 6,5 млрд. EUR, това ще доведе до съотношение от първи ред и съотношение на общия капитал съответно от 3,8 % и 7,6 % за FBN (107). С други думи, съществувал е риск FBN да падне под минимума на общото регулаторно съотношение, при което се изисква минимално съотношение на общия капитал от 8 % (с максимум половината от него във втори ред). Според доклада на […], продажбата на ABN AMRO N на нидерландската държава на стойност от 6,5 млрд. EUR е повишила съотношението от първи ред и съотношение на общия капитал на FBN съответно до 7,8 % и 15,7 %, като по този е начин разрешила проблема с капитала на FBN и е позволила на дружеството да остане на пазара.
(245)
Мерките са предоставили на FBN предимство във вид на капитал, който то не би могло да намери на пазара. Освен това дружеството не е било в състояние да използва вътрешно генерираните базови печалби, за да разреши (част от) проблема, отчасти понеже е понесло загуби на стойност от 922 млн. EUR през 2008 г., свързани с измамата на Мадоф. Тъй като е съществувал риск FBN да падне под минималните капиталови изисквания, мерките са позволили на дружеството да спази регулаторните изисквания и да осъществява своята стопанска дейност.
(246)
Комисията стигна до заключението, че покупката на ABN AMRO N от нидерландската държава не е била извършена при пазарни условия, поради причините изброени по-долу.
(247)
Инвеститор в условия на пазарна икономика (108), който е имал интерес към придобиването на ABN AMRO N през декември 2008 г., би се съобразил с пазарната цена, като вземе предвид пазарните условия в този момент. В доклада на […] нидерландската държава е направила две оценки: „обхващаща цикъла“ оценка на стойност [5 - 9] млрд. EUR, при която се допуска нормализиране на пазарите, и оценка на „настоящите пазарни условия“ на стойност от [4 - 6,5] млрд. EUR, които е основана на пазарните условия през първите дни на октомври 2008 г. (109). Инвеститор в условията на пазарна икономика е щял да използва „настоящите пазарни условия“ като отправна точка.
(248)
Корекция на пазарната оценка на „настоящите условия“ би била необходима във всеки случай, за да се вземе под внимание влошаването на пазарните условия в периода между 3 октомври 2008 г. (а именно от датата, на която е издаден докладът за оценката от […]), и действителната дата, на която е взето решение за придобиването на ABN AMRO N от нидерландската държава. През този период индексът Euro Stoxx 50 се е понижил с 22,2 %, а индексът Euro Stoxx Banks се е понижил с 45,3 %.
(249)
Аргументът на нидерландската държава, че не е необходима каквато и да е корекция предвид консервативния рисков профил на ABN AMRO N (а именно липса на несъбираеми активи, добра позиция за финансиране и т.н.), не може да бъде приет. Спадът на пазара беше широко разпространен, по-специално сред банковите акции, което сочи, че спадът не е бил свързано толкова със специфичните характеристики на акциите, колкото с влошените икономически и финансови условия на пазара и свързаното с това увеличение на изисканите рискови премии. Предвид този контекст е необходимо оценката на „настоящите пазарни условия“ от 3 октомври 2008 г. да бъде коригирана надолу, за да се получи разумна оценка за стойността на ABN AMRO N на 14 декември 2008 г. Прилагането на наблюдаваните процентни спадове на индекса Euro Stoxx 50 и индекса Euro Stoxx Banks (22,2 % и 45,3 %) води до установяване на диапазон на пазарните цени за декември 2008 г. между [2,2 - 3,6] млрд. EUR и [3,1 - 5,1] млрд. EUR (а именно [4 - 6,5] млрд. EUR, понижени с 22,2 % и с 45,3 %) (110).
(250)
Комисията може да приеме, че, както е заявено от нидерландските власти, трябва да бъде направена корекция, за да се вземе под внимание фактът, че нидерландската държава не е извършила плащане по сделката в брой. В резултат от мярка Y2 нидерландската държава е притежавала дълг, емитиран от FBN, и след това е заплатила на FBN за ABN AMRO N, като е опростила част от този дълг с номинална стойност от 6,5 млрд. EUR. Тъй като дълговете, емитирани от други банки в този момент са се търгували с отстъпка от номиналната стойност, Комисията може да приеме, че стойността на дълговите инструменти е била по-ниска от номиналната стойност. Въз основа на наличната пазарна информация Комисията може да приеме корекция от [10 - 30] % или [0,65 - 1,95] млрд. EUR.Това предполага действителна стойност на транзакцията от [4,55 - 5,85] млрд. EUR (6,5 млрд. EUR минус [0,65 - 1,95] млрд. EUR), а не 6,5 млрд. EUR (111).
(251)
В такъв случай размерът на помощта в мярка Z ще представлява разликата между заплатената цена и пазарната стойност на ABN AMRO N. В този случай тя ще бъде между [0 - 2,75] млрд. EUR ([4,55 - 5,85] млрд. EUR минус [3,1 - 5,1] млрд. EUR) и [0,95 - 3,65] млрд. EUR ([4,55 - 5,85] млрд. EUR минус [2,2 - 3,6] млрд. EUR).
(252)
Комисията не вижда никакво основание за твърденията на нидерландската държава, че нейната оценка от 6,5 млрд. EUR е била убедително потвърдена с одобрението на другите участници в консорциума и от доклад на […]. Заплащането на завишена цена за ABN AMRO N не е повлияло на другите участници в консорциума, което означава, че тяхното одобрение на продажбата не е представлявало одобрение на самата стойност. Освен това липсват признаци, че самите участници в консорциума са извършили нова оценка. Освен това писмото на […] не подкрепя твърдението на нидерландска държава. […] просто е потвърдило, че методологията и процесът и краткият доклад за тях не могат да бъдат приети като надеждно средство за определяне на стойността. Освен това в доклада на […] като основа се използва цената, заплатена от нидерландската държава за FBN и ABN AMRO N на 3 октомври 2008 г. Както е изложено по-горе, сделката, извършена на 3 октомври 2008 г., не е сделка, основана на пазара. Сделка, която съдържа помощ, не може да бъде използвана за установяване на пазарна цена.
(253)
Докладът на експертите, които работят за акционерите на Fortis SA/NV, също не поддържа хипотезата, че нидерландската държава не е заплатила завишена цена. Докладът представлява единствено вторичен анализ на оценките и методите на оценяване, които са били използвани по време на процеса, а не нова оценка. Освен това докладът трябва да бъде тълкуван в собствения си контекст. Акционерите на Fortis SA/NV са изразили опасения, че са получили прекалено ниска цена за придобитите от нидерландската държава акции и основният предмет на доклада е това твърдение, т.е. че нидерландската държава е заплатила прекалено ниска цена. На последно място трябва да бъде посочено също така, че параграфите, на които се позовава нидерландската държава, не съдържат нищо за самото дружество ABN AMRO N поотделно, а в тях се споменава единствено пълният пакет от активи, придобити от нидерландската държава.
(254)
Поради това трябва да бъде заключено, че мярка Z представлява мярка за държавна помощ в полза на FBN, тъй като тя предоставя на FBN капитал, който му дава възможност да остане на пазара. Определеният размер на помощта попада в диапазона между [0 - 2,75] млрд. EUR и [0,95 - 3,65] млрд. EUR.
(255)
Комисията достигна до заключението, че покриването на капиталовия недостиг на ABN AMRO Z е отговорност на нидерландската държава, а не на ABN AMRO N. От 3 октомври 2008 г. насам нидерландската държава е обвързана от условията на САК. В съответствие с това тя е била задължена да извърши разделянето на ABN AMRO Holding, като се придържа към условията, описани в САК. Тъй като финансовият надзорен орган е разрешил процесът на разделянето да започне едва щом бъде решен проблемът с капитала на ABN AMRO Z, нидерландската държава и другите участници в консорциума не са имали друг избор, освен да запълнят капиталовия недостиг на ABN AMRO Z.
(256)
ABN AMRO N просто е действало като посредник в структура, като е осигурило необходимия капитал на ABN AMRO Z, което не е имало никакви оперативни дейности.
(257)
Комисията не е открила никакво доказателство за наличието на непряка помощ, предоставена на ABN AMRO N. Предоставените от нидерландската държава пояснения са потвърдили, че всички значими финансови сделки между ABN AMRO Z и ABN AMRO N са се провели при пазарни условия или преди държавната намеса от 3 октомври 2008 г.
(258)
Както е споменато в съображение 110, CRI е бил запазен след отделянето на ABN AMRO II от ABN AMRO Bank с цел покриване на разумния марж на стойност 500 млн. EUR и разходите за интегриране в размер на 1,2 млрд. EUR, докато парични потоци от инструменти MCS са били инжектирани в ABN AMRO Z. По този начин от датата на отделянето на ABN AMRO II от ABN AMRO Bank (а именно 6 февруари 2010 г.) (до края на CRI през октомври 2010 г.) CRI е представлявало държавна помощ за ABN AMRO II, докато стойността в размер на 1,7 млрд. EUR от MCS, приходите от която са били прехвърлени на ABN AMRO Z, е престанала да бъде помощ за ABN AMRO N/ABN AMRO II на същата дата. Следователно тези промени не са променили количеството на помощта, а само инструментите, чрез които е била предоставена помощта, както и нейната продължителност. Тази промяна на формата не поражда никакви въпроси, които е необходимо да бъдат разгледани в останалата част от настоящото решение.
(259)
Поради това трябва да се заключи, че мярка А не представлява държавна помощ. Съгласно САК, разрешаването на проблемите с недостига на капитал на ABN AMRO Z е договорно задължение на нидерландската държава като правоприемник на Fortis SA/NV. Ето защо мерките не представляват селективно предимство за ABN AMRO N и не го освобождават от разходите, които то е щяло да поеме в обичайния случай.
(260)
Тъй като CRI не е бил достатъчен, за да покрие недостига на капитал на ABN AMRO Z, нидерландската държава е трябвало да инжектира допълнителен капитал посредством MCS. Обосновката, разработена по отношение на мярка A, важи и за мярка Б1.
(261)
Поради това се стига до заключението, че мярка Б1 не представлява държавна помощ, тъй като финансирането на капиталовия недостиг на ABN AMRO Z е било задължение на нидерландската държава според САК и не предоставя селективно предимство на ABN AMRO N.
(262)
Цялата сума от 1,08 млрд. EUR (а именно мерки Б2 и Б3, взети заедно) включва общи разходи за разделянето в размер на 480 млн. EUR, разходи в размер на 90 млн. EUR, свързани със създаването на отдел „Парични пазари“, и разумен буфер в размер на 500 млн EUR. Важно е да бъде направено разграничение между разумния буфер в размер на 500 млн. EUR и останалите разходи за разделянето в размер на 580 млн. EUR.
(263)
По отношение на останалите разходи за разделянето Комисията приема, че САК е задължило нидерландската държава да извърши разделянето на ABN AMRO Holding на три отделни части, като се придържа към насоките за САК. С други думи, разходите за разделянето са следствие от договорните задължения, които нидерландската държава е поела съгласно САК като правоприемник на Fortis SA/NV. В нетно изражение ABN AMRO N няма да има по-добра капиталова позиция заради настоящата мярка, тъй като нидерландската държава инжектира капитал, който незабавно се изразходва за разходите за разделянето.
(264)
Тази обосновка обаче не е валидна по отношение на разумния марж в размер на 500 млн. EUR, тъй като липсва каквато и да било договорно задължение на държавата да го осигури. Ако нидерландската държава не бе предоставила тази помощ, ABN AMRO N щеше да бъде в по-неблагоприятна финансова позиция и щеше да бъде задължено например да намали своите RWA, за да освободи капитал. С други думи, разумният марж представлява селективно предимство, което е подобрило конкурентната позиция на ABN AMRO N в сравнение със сценарий, в който мярката не е била осъществена.
(265)
Ето защо се стига до заключението, че макар общите разходи за разделянето да не представляват държавна помощ, разумният марж в размер на 500 млн. EUR (а именно част от мярка Б3) представлява такава помощ. Той предоставя на ABN AMRO N допълнителен капитал и представлява селективно предимство.
(266)
Комисията подчерта, че не е съществувало каквото и да било договорно или икономическо задължение за сливането на FBN и ABN AMRO N, когато нидерландската държава е придобила тези дружества.. Подразделението за управление на активите на ABN AMRO N наистина е било интегрирано в рамките на Fortis Bank SA/NV, но това подразделение не е задължителен отдел за банките, тъй като много други банки имат специализирани външни снабдители, които осигуряват продукти за управление на активите. Самата нидерландска държава реши на 21 ноември 2008 г. да изпълни сливането на ABN AMRO N и FBN, като предпочете този вариант пред другите алтернативи за преструктуриране, например самостоятелна стратегия за двете банки, бърза продажба на едното или и на двете дружества или бърза продажба на основни дъщерни дружества.
(267)
FBN и ABN AMRO N не са могли да заплатят сами първоначалните разходи за интегриране, свързани със сливането. Комисията констатира, че в общественото пространство нидерландската държава е защитила сливането, като е заявила, че „двете банки са по-силни заедно, отколкото самостоятелно“ (112). Сливането в действителност трябва да доведе до големи предимства под формата на синергии (оценени в размер на 1,1 млн. EUR преди данъчно облагане годишно) и по-силна конкурентна позиция (например по-високи пазарни дялове, по-добра база за финансиране и пр.).
(268)
С оглед да усвоят ползите от сливането FBN и ABN AMRO N е трябвало да поемат редица разходи (а именно разходи, свързани с компенсацията за сливането, разходи за интегриране). Нидерландската държава е заплатила тези разходи чрез рекапитализация (в момент, когато все още трудно се е намирал капитал), а FBN и ABN AMRO N са усвоили всички ползи. Поради това нидерландската държава предоставя ясно предимство на FBN и ABN AMRO N.
(269)
По мнение на нидерландската държава сливането е с положителна настояща нетна стойност (113). При все това, както вече обстойно е посочено в съображения 235-242, мерки Б4 и Б5 следват други мерки за държавна помощ и са част от по-голям план за преструктуриране, поради което ПИУПИ не се прилага.
(270)
Поради това се стига до заключението, че мерки Б4 и Б5 представляват държавна помощ съответно в размер на 300 млн. EUR и 1,2 млрд. EUR. Те предоставят на FBN и ABN AMRO N селективно предимство, като им осигуряват капитал.
(271)
Мярка В предоставя на дружество FBN капитал, който му дава възможност да спази минималните регулаторни изисквания на финансовия надзорен орган. Ако нидерландската държава не беше конвертирала капитала от втори ред в капитал от първи ред, на FBN шеще да се наложи да преустанови своите операции или щеше да бъде задължено да търси алтернативни решения, например намаляване на неговите RWA с цел освобождаване на капитал от първи ред. Благодарение на мярката FBN е разполагало с повече капитал и се е намирало по-силна конкурентна позиция, отколкото при сценарий, в който не се предоставя помощ.
(272)
Нидерландската държава е конвертирала дългови инструменти от втори ред с номинална стойност в размер на 1,35 млрд. EUR в капитал от първи ред с еквивалентна стойност. Това конвертиране е довело до същите парични потоци като в сценария, при който FBN изкупува по номинална стойност инструментите от втори ред, притежавани от държавата, последвано от повишаване на капитала на същата стойност. По аналогия на съображение 250 Комисията би могла да приеме, че пазарната стойност на дълговите инструменти, от която нидерландската държава се е отказала, е била под номиналната стойност. Като се имат предвид отстъпките за подобни инструменти на конкурентните банки, е оправдана отстъпка в размер на [135 - 405] млн. EUR (или [10 - 30] %). С други думи, FBN непряко е заплатило на нидерландската държава сума, която е с [135 -- 405] млн. EUR повече от исканата, като косвено е откупило инструментите по номинална стойност. Поради това стойността на помощта е щяла да бъде [0,945 - 1,215] млрд. EUR, а не 1,35 млрд. EUR.
(273)
Твърдението на нидерландската държава, че мярката съответства на ПИУПИ, не може да бъде прието. Мярката следва други мерки, в които е налице държавна помощ, както е пояснено в съображения 235-242, поради което ПИУПИ не се прилага.
(274)
Поради това трябва да бъде направено заключение, че мярка В представлява държавна помощ в размер на [0,945 - 1,215] млрд. EUR, тъй като тя предоставя на FBN предимство под формата на допълнителен капитал.
(275)
По отношение на плащанията към другите участници в консорциума Комисията е заключила, че плащанията наистина са част от свързаните със САК задължения. Участниците в консорциума са очаквали появата на някои непредвидени проблеми по време на процеса на разделянето и САК описва процедурите, които трябва да бъдат използвани за решаване на тези проблеми. Комисията не е открила никакви доказателства, че плащанията от страна на нидерландската държава към другите участници в консорциума са довели до допълнително прехвърляне на нетни активи към ABN AMRO N или до каквито и да било друго предимство за дружеството.
(276)
Поради това се стига до заключението, че мярка Г не представлява държавна помощ, тъй като мярка Г е била задължение по САК на държавата, а не на ABN AMRO N. Мярка Г не включва предоставянето на селективно предимство на ABN AMRO N.
(277)
Комисията стигна до заключението, че до голяма степен кръстосаните задължения са свързани със специфичния контекст на отделянето на ABN AMRO N от неговото дружество-майка ABN AMRO Bank (понастоящем RBS NV). Съгласно нидерландския закон за дружествата Deutsche Bank като купувач на New HBU носи отговорност за дълговете на ABN AMRO Bank, ако последното не изпълни своите задължения. Ето защо Deutsche Bank иска да получи обезщетение за риска, на който е изложено заради ABN AMRO Bank. Ако ABN AMRO N не беше отделено от ABN AMRO Bank, тези кръстосани задължения между New HBU и ABN AMRO Bank нямаше да съществуват. Поради това нидерландската държава предостави гаранция по отношение на кръстосаните задължения, които съществуват единствено заради отделянето на ABN AMRO N. Нидерландската държава не е предоставила гаранция по отношение на кръстосаните задължения между New HBU и ABN AMRO N.
(278)
Поради това се заключава, че може да бъде прието, че мярка Д не представлява държавна помощ, тъй като съгласно САК отделянето на ABN AMRO N от ABN AMRO Bank е задължение на нидерландската държава.
6.1.4. Количествено определяне на държавната помощ
(279)
Група ABN AMRO (или FBN и ABN AMRO N преди сливането) се е облагодетелствала от помощ за рекапитализация, която попада в диапазона между 4,2 млрд. EUR и 5,45 млрд. EUR. Тази стойност преминава в диапазона 2,75 %-3,5 %, когато бъде сравнена с претеглените спрямо риска активи на група ABN AMRO.
(280)
Комисията подчерта, че FBN също така се е облагодетелствало от помощ за осигуряване на ликвидност в доста значителен размер както в относително, така и в абсолютно изражение.
Таблица 5
Държавна помощ: Обобщена таблица за помощта за рекапитализация и помощта за осигуряване на ликвидност
Помощ за рекапитализация
(всички стойности са в млрд. EUR)
Минимален размер на държавната помощ
Максимален размер на държавната помощ
RWA на комбинираното образувание ABN AMRO N
мин. % на RWA
макс. % на RWA
Мярка Z: Нидерландската държава придобива AA от FBN
[0 - 2,75]
[0,95 - 3,65]
162,6 (114)
[0-1,7] %
[0,6 - 2,25] %
Мярка Б3: Разходи за разделяне (разумен марж)
0,5
0,5
149,5 (115)
0,33 %
0,33 %
Мярка Б4: Капиталов недостиг, свързан с продажбата на HBU
0,3
0,3
149,5
0,20 %
0,20 %
Мярка Б5: Разходи за интегриране
1,2
1,2
149,5
0,80 %
0,80 %
Мярка В: Конвертиране на капитал от втори ред == капитал от първи ред
[0,945 - 1,215]
[0,945 - 1,215]
149,5
[0,63 - 0,82] %
[0,63 - 0,82] %
Общ размер на помощта за рекапитализация
4,2
5,45
2,75 %
3,5 %
Финансова помощ/Помощ за осигуряване на ликвидност
Мярка Y1: Механизъм за краткосрочна ликвидност
45
Мярка Y2: Дългосрочни заеми
7,9
Емитиране на нов дългов инструмент, гарантиран съгласно нидерландската гаранционна схема
18,8
Общ размер на финансовата помощ/помощ за осигуряване на ликвидност
71,7 (или 52,9 след коригиране на двойното отчитане) (116)
6.2. Съвместимост на различните мерки за помощ
(281)
Член 107, параграф 3, буква б) от Договора дава право на Комисията да обяви дадена помощ за съвместима с вътрешния пазар, ако тя е предназначена „за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава-членка“. По отношение на нидерландската икономика рискът от сериозни затруднения е бил потвърден в редица одобрения на Комисията относно мерките, предприети от нидерландските власти за борба с финансовата криза, каквато мярка е например гаранционната схема.
(282)
Във връзка с това обаче е важно да се подчертае, че Първоинстанционният съд е изтъкнал, че член 107, параграф 3, буква б) от Договора трябва да се прилага ограничително (117), така че затруднението в икономиката да окаже влияние върху цялата държава-членка, а не само в регионален мащаб. Комисията отбелязва, че ABN AMRO N и FBN са водещи нидерландски банки с клонова мрежа в национален мащаб и челни позиции на пазара в широка гама от сегменти на нидерландския пазар за банкиране на дребно и банкиране за МСП. В контекста на редица колебания, свързани с възстановяването от глобалната финансова и икономическа криза, прекратяването на дейността на тези банки би причинило сериозни затруднения за нидерландската икономика и поради това държавна помощ от нидерландското правителство може да бъде оценена по силата на член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(283)
Комисията изложи повече подробности относно съвместимостта на специфичните мерки в своето съобщение относно банковия сектор, в съобщението относно рекапитализацията и в съобщението относно обезценените активи, както и относно изискваното преструктуриране в своето съобщение относно преструктурирането.
(284)
Индивидуалните мерки трябва да бъдат проучени в контекста на съответните съобщения на Комисията. Инструментът за освобождаване на капитал не обхваща обезценените активи и de facto е заместител на мярка за рекапитализация. При все това съгласно общите принципи, които се съдържат в съобщението относно обезценените активи, инструментът за освобождаване на капитал трябва да бъде в съответствие с вътрешния пазар. С оглед да поддържа равни условия Комисията трябваше да провери дали CRI не е бил използван за пренасочване на очаквани загуби към портфейла на държавата. Мярка A също така следва да съдържа достатъчно стимули за излизане и в случай че икономическата ситуация се влоши, ABN AMRO N все пак трябва да поеме известни загуби чрез вертикална част. Мерките за осигуряване на ликвидност (мерки Y1 и Y2) трябва да бъдат оценени в контекста на съобщението относно банковия сектор, а мерките за рекапитализация (и по-специално мерки Z, Б4 и Б5, както и разумния марж в размер на 500 млн. EUR, който беше част от мерки Б3 и В) - в контекста на съобщението относно рекапитализацията.
6.2.1. Съвместимост на мерки Y1 и Y2 съгласно съобщението относно банковия сектор
(285)
С цел да се спази съобщението относно банковия сектор мерки Y1 и Y2 трябва да бъдат добре насочени, пропорционални и предназначени да избегнат необосновано нарушаване на конкуренцията.
(286)
Комисията повтаря заключението, съдържащо се в съображение 51 от решението от 8 април 2009 г., че предприетите мерки за прекъсване на всички връзки между FBN и неговото дружество-майка Fortis SA/NV са били необходими, за да може FBN да се защити от тогавашните сериозни затруднения на неговото дружество-майка. Поради това мерките могат да бъдат счетени за добре насочени с цел постигане на оздравяване на FBN.
(287)
Мерки Y1 and Y2 също така трябва да бъдат пропорционални и да не нарушават необосновано конкуренцията. Във връзка с това Комисията има благоприятно мнение относно ценовата система, разработена от нидерландската държава, която цели да създаде равни условия с гаранционната схема (вж. съображение 169). По отношение на гаранционните схеми Комисията последователно е искала от държавите-членки да начисляват премия от най-малко 50 базисни пункта за гаранции със срок, по-дълъг от три месеца (и не по-дълъг от 12 месеца). Комисията заключи, че нидерландската държава не е прилагала системно EURIBOR + 50 базисни пункта за заемите, по-дълги от три месеца. Поради това Комисията може да обяви мярка Y1 за съвместима с вътрешния пазар единствено ако бъде извършено корективно плащане в размер на 18,2 млн. EUR, за да се гарантира, че заемите с матуритет от повече от три месеца са ефективно изплатени при стойност от EURIBOR + 50 базисни пункта. Комисията отбелязва, че всички механизми за ликвидност са били изплатени и приключени през юни 2009 г.
(288)
По отношение на мярка Y2 Комисията констатира, че понеже нидерландската държава не е променила лихвения процент и матуритета на заемите, FBN е получило изгода от сравнително евтини заеми, които биха могли да нарушат конкуренцията. Поради това Комисията може да обяви мярката за съвместима със съобщението относно банковия сектор само при правилно прилагане на всички условия, изложени по-нататък в настоящото решение, и по-конкретно мерките за ограничаване на нарушаването на конкуренцията.
6.2.2. Съвместимост на мерки Z, Б3 (а именно 500 млн. EUR), Б4, Б5 и В съгласно съобщението относно рекапитализацията
(289)
Комисията стигна до заключението, че въпросните мерки са били въведени, за да отговорят на реална потребност и представляват необходимия минимум за цялостно възстановяване на жизнеспособността на въпросните дружества.
(290)
По отношение на възнаграждението Комисията констатира, че държавата вече е била собственик на 100 % от обикновените акции на FBN (и непряко на 100 % на акциите на ABN AMRO N). Всички тези мерки са били абсолютно необходими с цел запазване на стойността на това дялово участие.
(291)
Група ABN AMRO ще реализира възвръщаемост на собствения капитал от приблизително […] % през 2013 г., което е признак, че благодарение на всички държавни намеси е било създадено жизнеспособно и рентабилно предприятие.
(292)
Всички налични оценки на група ABN AMRO са много над размера на помощта в мерки Z, Б3, Б4, Б5 и В (а именно между 4,2 млрд. EUR и 5,45 млрд. EUR). По този начин държавата ще получи подходящо възнаграждение по отношение на помощта, предоставена на ABN AMRO N и FBN (118).
(293)
Предвид изложеното по-горе Комисията стигна до заключението, че Мерки Z, Б3, Б4, Б5 и В са съвместими със съобщението относно рекапитализацията, ако бъдат надлежно изпълнени условията, изложени по-долу в решението.
6.2.3. Съвместимост на инструмента за освобождаване на капитал с принципите, изложени в съобщението за обезценени активи
(294)
Комисията потвърждава, че инструментът за освобождаване на капитал, въведен от нидерландската държава, се различава от традиционните мерки за обезценени активи, приложени в други случаи. Докато другите мерки за обезценени активи имат за цел да освободят банките от обезценени активи, портфейлът, защитен от CRI, е традиционен нидерландски ипотечен портфейл, от който нито ABN AMRO N, нито външни експерти са очаквали съществено влошаване на резултатите.
(295)
Комисията отбеляза, че традиционна рекапитализация на равнището на ABN AMRO N не е благоприятна за нидерландската държава, понеже то не е било отделно юридическо лице в съответния момент и нидерландската държава е нямало да бъде в позиция да обособи капиталовите си вноски, което би довело до отрицателни последствия, особено при сценарии, свързани със затруднения. Освен това инструментите за освобождаване на частния капитал не са били осъществими, като се има предвид размерът на сделката и усложненията, свързани с отделянето на ABN AMRO Bank NV, дружеството-майка на ABN AMRO N и ABN AMRO Z.
(296)
Предвид тези особени обстоятелства Комисията може да приеме, че CRI е алтернативно средство на традиционното увеличаване на капитала, а не за защита срещу несъбираеми активи и поради това той е необходима и подходящо насочена мярка, целяща решаване на специфичния проблем с капитала на ABN AMRO Z.
(297)
Въпреки факта, че мярката е основно заместваща мярка за рекапитализация, тя трябва да бъде съвместима с другите схеми за освобождаване на капитал, така че да защитава вътрешния пазар, както е пояснено в съображение 284.
(298)
Комисията заключи, че нидерландската държава е предоставила достатъчно доказателства, за да покаже, че оценката е била такава, че ABN AMRO N или неговите законни правоприемници ще понесат очакваните загуби. Пазарните данни (по-конкретно рейтинговите доклади), данните от предишни периоди и последните доказателства от ABN AMRO N показват, че годишният транш „първа загуба“ от 20 базисни пункта трябва да е достатъчен за покриването на очакваните загуби.
(299)
Възнаграждението, което ABN AMRO N плаща, не е по-ниско от изискването в съобщението относно обезценените активи и съобщението относно рекапитализацията. Възнаграждението предполага, че ABN AMRO N ще заплати 10 % от стойността на капитала, който е освободен от сделката като резултат на намаляването на RWA. Тази ставка е благоприятна в сравнение с минималните ставки, изложени в точка (27) от съобщението относно рекапитализацията. Поради относително високото възнаграждение вертикалният дял от 5 % и механизмът за дължими възстановявания могат да бъдат проучени в съответствие с точка (24) и бележка под линия 15 от съобщението относно обезценените активи.
(300)
Освен това мярка A съдържа достатъчно стимули за излизане. Кол опциите, описани в съображение 107, показват, че за ABN AMRO N (или понастоящем група ABN AMRO) е лесно да прекрати мерките. Освен това ценообразуването е такова, че мерките стават все по-скъпи с течение на времето. В договорните условия се предвижда, че ценообразуването няма да бъде регулирано, когато група ABN AMRO започне да изчислява своите капиталови изисквания въз основа на Базел II. Тази липса на регулиране ще намали ефекта от освобождаването на капитал от мярката, докато гаранционната такса няма да се понижи. Освен това траншът „първа загуба“ е изчислен като процент от началната стойност на портфейла, така че като процент траншът „първа загуба“ от неизплатения портфейл (а именно коригираният начален портфейл inter alia за плащания) постепенно ще се повиши с времето.
(301)
С оглед на характеристиките на CRI и с оглед плана за преструктуриране от декември 2009 г. и актуализирания план за преструктуриране от ноември 2010 г., както е описано в дял 2.3 от решението, Комисията счита, че мярка А е съвместима с основните принципи на мярката относно обезценените активи и с принципите на вътрешния пазар, както е обяснено в съображение 284.
(302)
Фактът, че група ABN AMRO се е възползвала от кол опцията по отношение на CRI скоро след изпълняването на изискванията на Базел II, подтвърждава ex-post анализа, направен в съображения 294-301.
6.3. Оценка на помощта и на плана за преструктуриране от декември 2009 г., както и на актуализирания план за преструктуриране от ноември 2010 г. съгласно съобщението относно преструктурирането
(303)
Поради стойността и обхвата на помощта, както е описано в предходните параграфи, и по-конкретно факта, че помощта за рекапитализация е превишила 2 % от RWA, Комисията счита, че е нужно всеобхватно преструктуриране в съответствие с точка (4) от съобщението относно преструктурирането.
6.3.1. Жизнеспособност
(304)
В плана за преструктуриране трябва да се демонстрира, че стратегията на банката е основана на съгласувана концепция и да се покаже, че банката е възстановила своята жизнеспособност в дългосрочен план без да разчита на държавна подкрепа.
(305)
Както вече бе заключено в решението от 5 февруари 2010 г., в търговските модели на FBN и ABN AMRO N не се разчита на поемането на прекомерен риск и на неустойчиви практики за кредитиране. При все това двете образувания са били оставени уязвими и не са били снабдени в някои основни области като последствие от отделянето им от групите на техните съответни дружества-майки. След разбиването на неговото дружество-майка ABN AMRO N е имало ограничен достъп до по-големи дружества, вече е нямало достъп до международна мрежа и са му липсвали редица продукти и ИТ капацитет. Освен това FBN е било сериозно засегнато от отделянето му от дружеството-майка и неговите финансови средства са били генерирани изключително на пазара за продажби на едро. Планът за преструктуриране на група ABN AMRO от декември 2009 г. (както и актуализираният план за преструктуриране от ноември 2010 г.) показва, че интегрирането на ABN AMRO N и FBN значително е намалило слабостите на всяко от отделните предприятия. Комбинацията между FBN и ABN AMRO N е спомогнала за облекчаването на някои от тези проблеми. Големият франчайз за банкиране на дребно и частно банкиране на ABN AMRO N е включвал множество депозити, което е създало по-добър финансов профил за интегрираната група, FBN е разрешило част от проблемите с международната мрежа на ABN AMRO N и двете групи заедно са били в състояние да разрешат по по-добър начин например проблемите, свързани с информационни технологии (а именно не всяка от тях е трябвало да възстановява поотделно ИТ-платформа и други инструменти за поддръжка).
(306)
Финансовите прогнози показват, че към края на периода за преструктуриране комбинираното образувание следва да бъде в състояние да покрие своите разходи и да реализира подходяща възвръщаемост на собствения капитал в размер на приблизително […] %. Дори и в „стресов“ сценарий дружеството ще продължи да реализира печалби, а съотношението на неговата капиталова адекватност ще се задържи над минималните регулаторни прагове. Следователно капиталовият буфер на дружество изглежда достатъчно висок - след неколкократните държавни намеси - за да издържи на бъдещи неблагоприятни обстоятелства без да се налага отново да се обръща за помощ към държавата.
(307)
Както показват данните от втората половина на 2008 г. и първата половина на 2009 г., изключително важно е да се реализират достатъчно високи нетни лихвени приходи, за да се създаде напълно жизнеспособно дружество. Поради това планът за преструктуриране от декември 2009 г. и актуализираният план за преструктуриране от ноември 2010 г. могат да бъдат обявени за съвместими с изискванията за жизнеспособност, които се съдържат в съобщението относно преструктурирането само при условие че група ABN AMRO ще се стреми да реализира актуализираните нетни лихвени приходи, определени в плана за преструктуриране от ноември 2010 г. Група ABN AMRO трябва редовно да докладва за своя напредък на Комисията- поне веднъж на всяко тримесечие. Ако група ABN AMRO констатира отклонения в сравнение с тези прогнози, тя следва незабавно да предприеме корективни действия.
(308)
Планът за преструктуриране трябва да съдържа прогнозни стойности с нужната разбивка, а преструктурирането изисква също така и оттегляне от дейностите, оттегляне от дейности, които ще генерират структурни загуби в средносрочен план (119). В съображение 120 от решението от 5 февруари 2010 г. Комисията изрази съмнения дали проблемите с жизнеспособността на подразделението Prime Fund Solutions - което докладва значима загуба във връзка с Madoff от 2008 г. - са били решени по адекватен начин. Този проблем е бил решен с продажбата на PFS на Credit Suisse (виж също така съображение 74). Подробните прогнозни стойности на равнището на подразделението показват, че както при базов сценарий, така и при „стресов“ сценарии всички подразделения допринасят за резултатите по положителен начин. Поради това Комисията може да заключи, че няма други подразделения със структурни проблеми във връзка с рентабилността и с оглед на това заключение няма да бъдат необходими допълнителни продажби, за да се подобри жизнеспособността на дружеството.
6.3.2. Споделяне на тежестта/необходим минимум
(309)
Планът за преструктуриране следва ясно да показва, че помощта е останала ограничена до необходимия минимум. Разходите, свързани с преструктурирането, следва да се платят не само от държавата, а и в максимална степен от лицата, които са инвестирали в банката. С други думи, банката и притежателите на нейния капитал следва да направят възможно най-голям принос към преструктурирането със свои собствени ресурси. Помощта за преструктуриране следва да бъде ограничена до покриване на разходи, които са необходими за възстановяване на жизнеспособността. В съответствие с това на предприятията не следва да се отпускат публични ресурси, които биха могли да бъдат използвани за финансиране на дейности, които нарушават пазара и които не са свързани с процеса на преструктуриране, например придобивания (120).
(310)
В съобщението относно преструктурирането се припомня, че забраната за придобиване е необходима, за да се ограничи помощта до необходимия минимум. В точка (23) от съобщението относно преструктурирането се посочва изрично, че „не трябва да се предоставят на предприятието публични средства, които биха могли да бъдат използвани за финансиране на дейности, нарушаващи пазара и несвързани с процеса на преструктуриране. Например придобиване на дялове в други предприятия или нови инвестиции не може да бъде финансирано чрез държавна помощ, освен ако не е от основно значение за жизнеспособността на предприятието“.
(311)
Освен това в съобщението относно преструктурирането забраната за придобиване се свързва с нарушения на конкуренцията. В съображения (39) и (40) от съобщението се обяснява, че „Държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на конкуренти, които не получават подобна подкрепа с публични средства“ и че „банките не следва да използват държавна помощ за придобиване на конкурентни дружества. Това условие следва да се прилага най-малко три години и може да продължи до края на периода на преструктуриране в зависимост от обхвата и размера на продължителността на помощта“.
(312)
В съответствие с точка (40) от съобщението относно преструктурирането, помощта може да бъде обявена за съвместима единствено при условие че групата ABN AMRO стриктно прилага забраната за придобиване (121) през трите години след датата на настоящото решение. Срокът на забраната за придобиване следва да бъде удължен, ако нидерландската държава продължи да притежава повече от 50 % от групата ABN AMRO след три години. При все това срокът на забраната за придобиване не трябва да бъде по-дълъг от пет години. Въпреки че част от помощта вече е била възстановена, някои мерки (по-специално мерки Z и В) не могат да бъдат възстановени от банката поради формата, в която са били предоставени (т.е. не под формата на хибриден дългов инструмент). Преустановяването на държавната собственост е средство за преценка кога изтича преимуществото, получено от помощта.
(313)
Комисията констатира, че планът за преструктуриране от декември 2009 г. (допълнен с финансови прогнози за най-лош възможен сценарий на 23 март 2010 г.) вече е показал, че групата ABN AMRO се е превърнала в жизнеспособно предприятие, което следва да реализира добра възвръщаемост от собствения капитал и дори се очаква да реализира добри печалби при по-лоши икономически условия. Актуализираният план за преструктуриране от ноември 2010 г. потвърди този анализ. Това връщане на жизнеспособността не зависи от придобиванията. Поради това забраната за придобиване не пречи на връщането на жизнеспособността.
(314)
Комисията счита, че съгласно точка (26) от съобщението относно преструктурирането забраната на хибридни купони и забраната на хибридни кол опции са неизбежни (122). В контекста на преструктурирането мерките, които намаляват общия размер на собствените средства, не са съвместими с целта за споделяне на тежестта и изискването за необходимия минимум.
(315)
Както е посочено в точка (26) от съобщението относно преструктурирането, „Банките обаче не следва да използват държавна помощ за възнаграждаване на собствените си средства (собствен капитал и подчинен дълг), когато тези дейности не генерират достатъчни печалби“. Подробната оценка на плана за преструктуриране на групата ABN AMRO от декември 2009 г. (и актуализирания план за преструктуриране от ноември 2010 г.) позволява на Комисията да заключи, че след приблизително две години групата ABN AMRO следва да е възстановила своята жизнеспособност, както е илюстрирано от приемливата възвръщаемост на собствения капитал с приблизителен размер […] % съответно през 2012 г. и 2013 г. При тези обстоятелства срокът на забраната на хибридните купони и хибридните кол опции от 2 години (123) изглежда осигурява подходящо споделяне на тежестта от страна на притежателите на капитала на фирмата (124). По този начин помощта може да бъде обявена за съвместима единствено при условие на двегодишна забрана на хибридните купони и хибридните кол опции, както е описано подробно в член 8 от оперативната част на решението. Тази забрана на купоните и кол опции следва да се прилага и по отношение на притежатели на преференциални акции на FBNH, за да се разсеят съмненията, изразени от Комисията в съображение 130 от решението от 5 февруари 2010 г.
(316)
В други случаи мерките за споделяне на тежестта са необходими и за да се гарантира, че оздравените банки носят адекватна отговорност за последствията от предишното си поведение, така че да се създадат подходящи стимули както за тяхното бъдещо поведение, така и за това на другите. Този фактор е по-малко приложим в настоящия случай, тъй като проблемите на дружеството са били до голяма степен свързани с предишното дружество-майка Fortis SA/NV (виж раздел 6.3.3 „Мерки за ограничаване на нарушаването на конкуренцията“). Поради това от гледна точка на споделянето на тежестта може да бъде прието също така, че не съществуват големи продажби освен продажбите на PFS и Intertrust, които заедно възлизат на […] % от общия приход от дейността и […] % от RWA.
6.3.3. Мерки за ограничаване на нарушаването на конкуренцията
(317)
По отношение на мерките, необходими за ограничаване на нарушаването на конкуренцията, настоящият случай показва някои нетипични особености.
(318)
В точка (28) от съобщението относно преструктурирането се посочва видът на нарушаването на конкуренцията, което може да се прояви, когато се предоставя държавна помощ с цел поддържане на финансовата стабилност в периоди на системна криза: „Ако банките се конкурират въз основа на предимствата на продуктите и услугите си, тези, които натрупват прекомерен риск и/или се основават на неустойчиви бизнес модели, в крайна сметка ще загубят пазарния си дял и вероятно ще напуснат пазара, а същевременно по-ефикасни конкуренти ще разширят дейността си или ще навлязат на съответните пазари. Държавната помощ продължава минали нарушения на конкуренцията, предизвикани от поемане на прекомерен риск и неустойчиви бизнес модели, чрез изкуствена подкрепа за пазарната мощ на бенефициерите. По този начин тя може да създаде морален риск за бенефициерите, като отслабва стимулите за тези, които не получават помощ, да се конкурират, да инвестират и да иновират.“
(319)
Както е обяснено в решението от 3 декември 2008 г., затрудненията на Fortis SA/NV и Fortis Bank SA/NV са следствие на прекомерен риск: i) Fortis Bank SA/NV е инвестирало голяма сума в структуриран кредит, а ii) Fortis SA/NV е решило да купи ABN AMRO N на много висока цена. С цел да разреши отпускането на помощ на такива банки, Комисията изисква значително намаление на пазарното присъствие на бенефициера. В това отношение Комисията отбелязва, че Fortis SA/NV е било разделено на четири части: белгийските и международните застрахователни активи все още представляват част от регистрираното на борсата Fortis SA/NV (което след разпадането на Fortis SA/NV е било преименувано на Ageas); Fortis Bank SA/NV и BGL са били придобити от BNP Paribas; нидерландската държава е придобила FBN (включително ABN AMRO N); и нидерландската държава е придобила също така нидерландските застрахователни дейности (125). С други думи Fortis SA/NV е било разделено на по-малки субекти и самото Fortis Bank SA/NV е било разделено на две части (126).
(320)
Комисията отбелязва, че мерките в полза на FBN и ABN AMRO N, оценени в настоящото решение, имат специфични характеристики, които се различават от другите случаи на преструктуриране, които е трябвало да проучи по време на настоящата криза, включително онези на Fortis Bank SA/NV и Fortis SA/NV. В настоящия случай FBN и ABN AMRO N на първо място не се нуждаят от държавна помощ поради вземане на грешни управленски решения. Необходимостта от държавна помощ не произтича например от натрупването на прекомерни рискове в техните инвестиции, от тяхната политика на отпускане на заеми или от предприемане на неустойчива ценова политика. Освен това затрудненията на Fortis SA/NV и Fortis Bank SA/NV не са произтекли от рисково отпускане на заеми или ценовите политики при банкирането на дребно, частното или търговското банкиране, които всъщност са били печеливши. Ето защо Комисията счита, че помощта за FBN и ABN AMRO N има значително по-малко нарушаващ ефект отколкото помощта, одобрена в полза на финансови институции, които са натрупали прекомерни рискове. Поради това Комисията счита, че не са необходими допълнителни продажби.
(321)
При все това следва да се гарантира, че държавната помощ не се използва от FBN и ABN AMRO N за разрастване за сметка на конкурентите, например чрез прилагане на неустойчива ценова политика или придобиване на други финансови институции. Ако това се случи, помощта ще „отслаби стимулите за тези, които не получават помощ, да се конкурират, да инвестират и да иновират“ и би могла да попречи на „стимулите за трансгранични дейности“, като обезсърчи навлизането на нидерландския пазар.
(322)
Следователно държавната помощ може да бъде обявена за съвместима единствено ако съществуват достатъчни мерки, които да гарантират, че тя не се използва в ущърб на конкуренти, които не са получили подобна подкрепа с публични средства. Трябва да се съхранят равни условия между банките, които са получили подкрепа с публични средства и онези, които не са. Освен това трябва да не се допуска държавната помощ да отслабва стимулите за онези, които не получават помощ, да се конкурират, да инвестират и да иновират, и да не се създават пречки, които биха могли да попречат на трансграничната дейност.
(323)
В съобщението относно преструктурирането се предвижда естеството и формата на такива ограничения да зависят от размера на помощта и от условията и обстоятелствата, при които е предоставена, както и от характеристиките на пазара или пазарите, на които извършва дейност банката. Размерът на помощта е описан в раздел 6.1.3 „Количествено определяне на размера на помощта“. Специфичните условия и обстоятелства, при които е предоставена, бяха обсъдени в началото на настоящия раздел. Както е посочено в точка (32) от съобщението относно преструктурирането, роля играят и размерът и относителното значение на банката на нейния пазар или пазари. Ако преструктурираната банка разполага с ограничено оставащо пазарно присъствие, е по-малко вероятно да са необходими допълнителни мерки. Поради това условията, необходими за обявяване на помощта за съвместима, са свързани основно с банкирането на дребно и частното банкиране, тъй като дружеството вече значително е намалило своето присъствие в сферата на търговското банкиране чрез продажбата на New HBU.
(324)
Помощта може да бъде обявена за съвместима със съобщението относно преструктурирането, при условие че групата ABN AMRO приложи мерките, описани в съображения (325)-(329).
(325)
При банкирането на дребно и частното банкиране помощта може да бъде обявена за съвместима, при условие че групата ABN AMRO няма да бъде ценови лидер по отношение на стандартизираните спестявания и ипотечните продукти. В съответствие с точка (44) от съобщението относно преструктурирането, групата ABN AMRO следва да не предлага ценови условия, каквито не могат да бъдат предложени от конкурентите, които не получават помощ.
(326)
Тъй като забраната за заемане на лидерска позиция по отношение на цените може да е не толкова ефективна в сегменти с много нестандартизирани продукти като частното банкиране в Нидерландия, където е подадена специална жалба, съществува необходимост от допълнително условие в съответствие с точка (44) от съобщението относно преструктурирането, за да бъде обявена помощта за съвместима. Групата ABN AMRO трябва да се стреми да постигне нетните приходи от лихви, както бяха представени на Комисията на 8 ноември 2010 г. Ето защо групата ABN AMRO следва да предприеме подходящи действия веднага щом констатира, че не може да достигне своите прогнози, особено когато последните се дължат на ниски лихвени маржове.
(327)
Тъй като в частното банкиране е трудно да бъде изпълнена и контролирана забрана за заемане на лидерска позиция по отношение на цените, необходимо е да бъдат приложени други подходящи компенсации с цел гарантиране на ефективна конкуренция, каквито са мерките за насърчаване на навлизането на пазара, както е описано в точка (44) от съобщението относно преструктурирането. Във връзка с това, необходимо условие за обявяване на помощта за съвместима е група ABN AMRO да приложи мярка, която улеснява прехода. По-конкретно група ABN AMRO следва да покрие своите собствени административни разходи и разходи по прехвърляния и сделки за своите клиенти на „Частно банкиране Нидерландия“, които произтичат пряко от прекратяването на отношението на частно банкиране и прехвърлянето на портфейли (127). Тази мярка следва да бъде прилагана в рамките на период от два последователни месеца, които започват да текат от възможно най-скорошна дата и не по-късно от година след датата на решението. Веднага след започване на двумесечния период банката ще уведоми по ясен начин всички свои клиенти на частно банкиране за възможността, която им се предлага. Група ABN AMRO следва също така да предостави доказателства на Комисията за това, че банковите преводи на клиентите се извършват в съответствие с обичайните процедури, както и че не са налице каквито и да било забавяния в процеса на извършване на банкови преводи на клиенти.
(328)
Ако мерките за ограничаване на необоснованите нарушения на конкуренцията, и по-конкретно специфичните мерки в сектора на банкирането на дребно и частното банкиране са правилно приложени, те също така ще решат адекватно въпросите, повдигнати от жалбоподателя. При проучването на тези въпроси Комисията установи, че ABN AMRO временно е определяло цени на загуба за някои продукти, но че тази ценова политика е била осъществявана в среда със затруднена ликвидност, поради което всички банки са се конкурирали агресивно за спестовни продукти, като същевременно е налице и специфичният контекст на създаването на MoneYou (чието пускане на пазара е било решено преди разпадането на Fortis SA/NV).
(329)
В точка (44) от съобщението относно преструктурирането също така се споменава, че банките не трябва да изтъкват държавната подкрепа като конкурентно предимство, когато предлагат на пазара финансовите си оферти. Поради това за обявяване на помощта за съвместима се поставя условие група ABN AMRO да не използва държавната помощ в своите маркетингови кампании и в комуникацията си с инвеститори за период от три години. Срокът на тези забрани следва да бъде удължен до пет години, ако нидерландската държава все още притежава дялово участие от поне 50 % в група ABN AMRO.
(330)
От гледна точка на необоснованите нарушения на конкуренцията Комисията има положително отношение към продажбите на PFS и Intertrust. Продажбата на PFS намалява привлекателността на дружеството за институционалните клиенти, докато Intertrust inter alia е извършвало услуги, които са могли да направят франчайза за частно банкиране по-силен. В резултат на това неговата продажба е можела да улесни конкурентите да подобрят своите конкурентни позиции в сравнение с тази на ABN AMRO Mees Pierson. Освен това Комисията счита, че фактът, че част от помощта е била възстановена, допринася за ограничаване на нарушаването на конкуренцията. Освен това Комисията изразява положително становище относно дивидентната политика, описана в съображение 75.
6.3.4. Заключение
(331)
Следователно, ако всички условия, описани в раздели 6.2 и 6.3, са правилно изпълнени, планът за преструктуриране от декември 2009 г., актуализиран с плана за преструктуриране от декември 2010 г., предоставя достатъчно доказателства за това, че дългосрочната жизнеспособност на група ABN AMRO е била възстановена. Планът за преструктуриране от декември 2009 г., актуализиран с плана за преструктуриране от ноември 2010 г., осигурява достатъчно споделяне на тежестта и съдържа адекватни мерки за ограничаване на необоснованите нарушения на конкуренцията. Поради това Комисията може условно да обяви, че планът за преструктуриране от декември 2009 г., актуализиран с плана за преструктуриране от ноември 2010 г., е в съответствие със съобщението относно преструктурирането.
7. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
Комисията констатира, че Нидерландия неправомерно е привела в действие държавната помощ, посочена в раздел 6.1.2 „Количествено определяне на държавната помощ“ в противоречие с член 108, параграф 3 от Договора. При все това тази помощ може да се приеме за съвместима, ако се изпълнят условията, изложени в раздели 6.2 и 6.3 и описани по-подробно в постановителната част на настоящото решение.
Комисията отбелязва, че нидерландската държава е приела по изключение да получи текста на това решение само на английски език.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ, предоставена от Нидерландия на ABN AMRO Group, е съвместима с вътрешния пазар при условията, определени в членове 3-9.
Тази държавна помощ е била предоставена по следния начин:
-
помощ за рекапитализация на стойност между 4,2 млрд. EUR и 5,45 млрд. EUR съответно в полза на FBN и ABN AMRO N, и
-
помощ за осигуряване на ликвидност в размер на 71,7 млрд. EUR.
Член 2
За целите на настоящото решение се прилагат следните определения:
а)
„група ABN AMRO“ означава група ABN AMRO и изцяло притежаваните от нея преки или непреки дъщерни дружества, включително образуванията, върху които група ABN AMRO упражнява едноличен контрол по смисъла на Регламент (ЕО) № 139/2004 на Съвета от 20 януари 2004 г. относно контрола върху концентрациите между предприятия („Регламент на ЕО за сливанията“) (128).
б)
„класиране на първо място“ означава предлагане на най-атрактивната цена.
в)
„клиенти на дребно“ означава всички клиенти, които са физически лица (за разлика от корпоративните клиенти).
г)
„стандартизирани спестовни и депозитни продукти на пазара на дребно“ означава всички стандартизирани продукти на пазара на дребно и депозитни продукти, които във всеки един момент обхващат поне 85 % от обема на продуктите на група ABN AMRO на пазара на дребно на спестовни и депозитни продукти.
д)
„стандартизирани ипотечни продукти“ означава всички стандартизирани продукти на пазара на дребно и депозитни продукти, които във всеки един момент обхващат поне 85 % от обема на продуктите на група ABN AMRO на ипотечния пазар.
е)
„Частно банкиране Нидерландия“ означава всички клиенти на БЕ „Частно банкиране“, с изключение на онези от тях, които са част от „Частно банкиране (Международно)“ (129).
Член 3
1. Група ABN AMRO не се класира на първо място без предварително разрешение от страна на Комисията по отношение на стандартизираните спестовни и депозитни продукти на пазара на дребно за клиенти на дребно сред […] финансови институции, които имат най-голям пазарен дял от гледна точка на обем на нидерландския пазар на спестявания на дребно в който и да било от следните сегменти:
-
спестовни сметки;
-
депозити с фиксиран срок за период от 1 година;
-
депозити с фиксиран срок за период от 2 години;
-
депозити с фиксиран срок за период от 3 години;
-
депозити с фиксиран срок за период от 4 години; и
-
депозити с фиксиран срок за период от 5 години.
Независимо от първа алинея, когато три финансови институции съвместно се класират на първо място сред […] финансови институции, които имат най-голям пазарен дял в сегмент от нидерландския пазар на спестявания и депозити на дребно, група ABN AMRO може да съгласува своите лихвените проценти с лихвените проценти на тези три финансови институции по отношение на стандартизираните продукти в съответния сегмент.
2. Група ABN AMRO не следва да се класира на първо място без предварително разрешение от страна на Комисията по отношение на какъвто и да било вид стандартизирана ипотека сред […] финансови институции, които имат най-голям пазарен дял на нидерландския ипотечен пазар на дребно.
Независимо от първа алинея, когато три финансови институции съвместно се класират на първо място сред […] финансови институции, които имат най-голям пазарен дял на нидерландския ипотечен пазар на дребно, група ABN AMRO може да съгласува своите лихвените проценти с лихвените проценти на тези три финансови институции по отношение на съответния стандартизиран вид ипотека.
3. С оглед да гарантира спазване на параграфи 1 и 2 група ABN AMRO постоянно и поне всяка седмица извършва мониторинг на условията, предложени от […] другите финансови институции, които имат най-голям пазарен дял от гледна точка на обем на нидерландския пазар на спестявания, до степента, до която тези условия са обществено достъпни. Ако данните на всяка от тези […] други финансови институции не са обществено достъпни, те ще бъдат заменени с данните на следващите най-големи финансови институции от класацията на пазарните дялове.
Веднага щом група ABN AMRO установи, че тя предлага цена за който и да било от нейните продукти, която е по-благоприятна от цената, която ѝ е позволено да предлага на основание параграф 1 и параграф 2 от настоящия член, група ABN AMRO незабавно уведомява Комисията. Тя незабавно коригира цената на продуктите и извършва корекцията на цената възможно най-скоро.
По отношение на спестовните и депозитни продукти на пазара на дребно, група ABN AMRO извършва корекцията не по-късно от десет работни дни от датата, на която е забелязала промяната в условията. При все това, ако промяната засяга продукти, чиято цена може да бъде променена само в края на даден месец и има по-малко от десет работни дни от датата на забелязване на промяната и края на месеца, група ABN AMRO извършва корекцията при първа възможност от края на следващия месец.
По отношение на ипотеките група ABN AMRO коригира своята ценова политика в срок от десет работни дни от датата, на която е забелязала промяната в условията, а корекцията се извършва не по-късно от петнадесет работни дни от датата, на която е била забелязана промяната в условията.
4. Условието, определено в параграфи 1 и 2, се прилага за срок от три години, считано от датата на настоящото решение. Група ABN AMRO предоставя на Комисията доклад за спазване на това условие на всяко тримесечие и най-късно в срок от две седмици от публикуването на финансовите резултати на група ABN AMRO за тримесечието.
Член 4
1. Група ABN AMRO полага максимални усилия, за да постигне прогнозните стойности (включително нетните приходи от лихви), предоставени на Комисията в плана за преструктуриране от декември 2009 г., актуализиран с плана за преструктуриране от ноември 2010 г. Прогнозните стойности от ноември 2010 г. се постигат на равнище консолидирана група ABN AMRO.
Група ABN AMRO предоставя на Комисията доклад на всяко тримесечие, като посочва разбивка на прогнозните стойности и действителните данни (включително нетните приходи от лихви) на равнището на четирите сегмента, определени в плана за преструктуриране от декември 2009 г. и плана за преструктуриране от ноември 2010 г.: а именно „Банкиране на дребно“, „Частно банкиране (Нидерландия)“, „Частно банкиране (Международно)“ и „Търговско банкиране“.
Група ABN AMRO може да предяви обосновано искане към Комисията за преразглеждане на нейните прогнозни стойности (включително нетните приходи от лихви) с цел отчитане на външни развития.
2. Група ABN AMRO предоставя разбивка на прогнозните стойности за нетните приходи от лихви по обем и маржове на равнище консолидирана група и на равнище частно банкиране.
Група ABN AMRO предоставя на Комисията доклад на всяко тримесечие и най-късно в срок от две седмици след публикуването на нейните финансови резултати за тримесечието, като посочва дали нетните приходи от лихви, постигнати на равнище консолидирана група, съответстват на прогнозните стойности, посочени в параграф 1. В този доклад също така се прави сравнение между прогнозните маржове и действителните маржове на равнище консолидирана група и на равнище частно банкиране.
Ако нетните приходи от лихви, постигнати на равнище консолидирана група, не съответстват на тези прогнозни стойности, група ABN AMRO посочва в този доклад мерките, предприети за постигане на тези прогнозни стойности.
3. Задълженията, определени в параграфи 1 и 2, се прилагат за срок от три години, считано от датата на настоящото решение.
Член 5
1. Група ABN AMRO не придобива контрол върху повече от [0 - 7] % от всяко едно предприятие.
2. Чрез дерогация от разпоредбите на параграф 1 група ABN AMRO може да извършват придобивания, ако общата брутна кумулативна покупна цена (с изключение на поемането или прехвърлянето на дългови инструменти във връзка с тези придобивания), платена от група ABN AMRO за всички тези придобивания за период от три години, считано от датата на настоящото решение, е по-малко от [0 - 600] млн. EUR.
Забраната, изложена в параграф 1, не се прилага по отношение на придобивания на частен собствен капитал от страна на група ABN AMRO, ако те са подходящи за нейния бизнес план и планирания бюджет на нейното подразделение „Частен собствен капитал“, предоставени на Комисията на 5 октомври 2010 г.
Забраната, изложена в параграф 1, не се прилага и по отношение на […] дялове от собствения капитал, взети от подразделението на група ABN AMRO „Електроенергия, стоки и транспорт“ в подкрепа на нейната обичайна дейност по финансиране, ако те са подходящи за нейния бизнес план и планирания бюджет на това подразделение, предоставени на Комисията на 10 януари 2010 г.
Група ABN AMRO предоставя на Комисията доклад на всяко тримесечие и най-късно в срок от две седмици след публикуването на нейните финансовите резултати за тримесечието. В този доклад се изброяват действителните придобивания от страна на подразделенията „Частен собствен капитал“ и „Електроенергия, стоки и транспорт“. Освен това в доклада се посочва подробна информация относно другите придобивания на група ABN AMRO, които ѝ е разрешено да направи на основание на първа алинея.
3. Забраната, изложена в параграф 1, се прилага за срок от поне три години, считано от датата на настоящото решение, или до датата, на която дяловото участие на Нидерландия в група ABN AMRO падне под размер от 50 %, в зависимост кое от тези събития настъпи по-късно. Тази забрана престава да се прилага най-късно пет години от датата на настоящото решение.
В случай че забраната, изложена в параграф 1, се прилага за период, по-дълъг от три години, считано от датата на настоящото решение, общата брутна кумулативна покупна цена, приложима по алинея 1 от параграф 2, се увеличава с [0 - 200] млн. EUR на година.
Член 6
Група ABN AMRO не оповестява факта, че е държавна собственост, и не споменава в своята комуникация със съществуващите или потенциалните клиенти или инвеститори получаването на каквато и да било държавна подкрепа за период от поне три години, считано от датата на настоящото решение, или до датата, на която размерът на дяловото участие на Нидерландия спадне под 50 % от акциите в група ABN AMRO, в зависимост кое от тези събития настъпи по-късно. Тази забрана престава да се прилага най-късно пет години от датата на настоящото решение.
Независимо от тази забрана група ABN AMRO може да изтъква факта, че тя е държавна собственост, както и че е получена някаква друга държавна помощ, когато такова споменаване се изисква съгласно приложимите законодателни или нормативни разпоредби.
Член 7
1. Група ABN AMRO предлага на клиентите на „Частно банкиране Нидерландия“ вариант за прекратяване на тяхното отношение на частно банкиране с група ABN AMRO, както и за прехвърляне на техните инвестиционни портфейли на други банки. Това предложение е в сила за период от два последователни месеца („съответният период“).
Съответният период започва да тече възможно най-скоро след датата на настоящото решение, като се дава (ако това се изисква) разумен срок за подготовка, и най-късно в срок от една година от датата на настоящото решение. Група ABN AMRO предоставя на Комисията за одобрение начална дата за съответния период поне четири седмици преди предполагаемата начална дата на съответния период.
2. Група ABN AMRO предоставя по ясен начин на всички свои клиенти на „Частно банкиране Нидерландия“ условията на предложението, описани в параграф 1, най-късно на първия ден от съответния период. Информацията, която следва да бъде изпратена от група ABN AMRO на нейните клиенти, първо се предоставя на Комисията поне четири седмици преди изпращането на тази информация на клиентите.
3. Група ABN AMRO улеснява прекратяването на отношенията на частно банкиране, когато това бъде поискано от клиентите, като използва обичайните процедури при най-ниско възможно равнище на разходите. Ако клиентът реши да прехвърли своята позиция и/или (свързаните с нея) обезпечителни права, и ако това прехвърляне е възможно от гледна точка на получаващата банка, ABN AMRO улеснява това прехвърляне. Клиентите се уведомяват по-скоро за варианта за прехвърляне на позиции, отколкото за варианта за ликвидирането им, като се информират и за разходите, свързани с двата варианта.
Група ABN AMRO покрива своите собствени административни разходи и разходи по прехвърляния и сделки, които произтичат пряко от прекратяването на отношението на частно банкиране и прехвърлянето на портфейли (130).
Група ABN AMRO не е задължена да покрива други финансови последици за клиента.
Член 8
Група ABN AMRO не изплаща каквито и да било купони върху основния капитал от първи ред, капиталовите инструменти от първи и втори ред (включително хибридните капиталови инструменти и преференциалните акции), емитирани преди датата на настоящото решение, нито пък упражнява каквито и да било права на кол опции по отношение на тези капиталови инструменти до 10 март 2013 г. включително, освен когато е налице правно задължение за извършване на това.
Група ABN AMRO може да емитира нови капиталови инструменти след датата на настоящото решение или да изплаща купони върху тези нови капиталови инструменти, освен когато тези емисии и плащания доведат до задължение за изплащане на купони върху нейните собствени съществуващи капиталови инструменти.
Чрез дерогация от разпоредбите на първа алинея, група ABN AMRO може да използва кол опция по отношение на инструмент FCC (а именно 87,5 млн. EUR, некумулативни постоянни преференциални акции без право на глас с доходност 6,25 % от клас А, серия I, издадени от Fortis Capital Company Ltd).
До 10 март 2013 г. включително група ABN AMRO изплаща дивиденти върху своите обикновени акции единствено ако тези дивиденти надвишават 100 млн. EUR (131).
Член 9
Най-късно до 30 юни 2011 г. група ABN AMRO изплаща на Нидерландия коригиран лихвен процент върху заемите, посочени в писмо по електронната поща от Комисията до нидерландската държава от дата 24 юни 2010 г. Сумите, коригирани чрез начисляването на лихва, възлизат на 18 152 722 EUR.
Член 10
Нидерландия уведомява Комисията в срок от два месеца от уведомлението на настоящото решение за мерките, предприети за неговото спазване.
Член 11
Адресат на настоящото решение е Кралство Нидерландия.
Съставено в Брюксел на 5 април 2011 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-5 ta’ April 2011
dwar il-miżuri C 11/09 (ex NN 53b/08, NN 2/10 u N 19/10) implimentati mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi għal ABN AMRO Group NV (maħluqa wara l-fużjoni bejn Fortis Bank Nederland u ABN AMRO N)
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 2114)
(Il-verżjoni bl-Ingliż biss hija awtentika)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/823/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li sejħet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom (1) skont l-Artikolu 108(2) tat-Trattat u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Fit-3 ta’ Ottubru 2008, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi akkwista lil Fortis Bank Nederland (“FBN”) (jiġifieri s-sussidjarja Bankarja Olandiża tal-kumpanija holding finanzjarja Fortis SA/NV (2)) inklużi l-assi ta’ ABN AMRO Holding li huma l-proprjetà ta’ FBN (“ABN AMRO N”) għal ammont ta’ EUR 12,8 biljun. Fl-istess tranżazzjoni, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ssostitwixxa wkoll lil Fortis Bank SA/NV, is-sussidjarja bankarja Belġjana ta’ Fortis SA/NV, bħala kreditur fis-self lil FBN b’valur nominali ta’ EUR 16,1 biljun (3). L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ta wkoll lil FBN faċilità ta’ likwidità fuq perjodu qasir ta’ EUR 45 biljun u qabel li jikkumpensa lil Fortis SA/NV għall-ispejjeż u l-obbligi li rriżultaw mill-ftehim tal-azzjonisti tal-konsorzju (“FAK”). Il-FAK iddeskriva d-drittijiet u l-obbligi tat-tliet istituzzjonijiet finanzjarji (Fortis SA/NV, Banco Santander u Royal Bank of Scotland (“RBS”) jew it-tliet “membri tal-konsorzju”) li kienu ssottomettew offerta konġunta għal ABN AMRO Holding permezz tal-entità legali maħluqa ġdida “RFS Holdings”. Fis-7 ta’ Ottubru 2008, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi nnotifika lill-Kummissjoni dwar il-miżuri tiegħu tat-3 ta’ Ottubru 2008 (jiġifieri l-akkwiżizzjoni ta’ FBN għal EUR 12,8 biljun, in-novazzjoni tas-self fuq perjodu ta’ żmien twil b’valur nominali ta’ EUR 16,1 biljun u l-faċilità tal-likwidità fuq perjodu qasir ta’ EUR 45 biljun, minn hawn ‘il quddiem “it-tranżazzjonijiet integrati tat-3 ta’ Ottubru 2008”) bħala miżuri li ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat sabiex tinkiseb ċertezza legali fuq dawk il-miżuri. Minħabba li l-miżuri kienu diġà ġew implimentati, il-Kummissjoni rreġistrat il-każ bħala każ NN (jiġifieri, NN53b/08).
(2)
Matul in-negozjati li wasslu għall-akwiżizzjoni ta’ FBN fit-3 ta’ Ottubru 2008, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi bbaża fuq rapport ta’ valutazzjoni esterna minn […] (*), liema kopja ntbagħtet lill-Kummissjoni fil-15 ta’ Ottubru 2008.
(3)
Permezz ta’ ittra datata t-30 ta’ Ottubru 2008, il-Kummissjoni informat lill-Ministeru tal-Finanzi tal-Pajjiżi l-Baxxi dwar l-opinjoni preliminari tagħha li l-miżuri tat-3 ta’ Ottubru 2008 jidhru li jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat lil FBN. Fl-20 ta’ Novembru 2008, saret laqgħa bejn is-servizzi tal-Kummissjoni u l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi.
(4)
Fil-21 ta’ Novembru 2008, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ddeċieda uffiċjalment li ma jżommx lil FBN u ABN AMRO N separati, iżda li joħloq fużjoni taż-żewġ kumpaniji (“il-fużjoni”), b’konformità mal-pjanijiet aktar bikrin ta’ Fortis SA/NV.
(5)
Fit-3 ta’ Diċembru 2008, il-Kummissjoni ħadet Deċiżjoni (4) (“id-Deċiżjoni tat-3 ta’ Diċembru 2008”) fejn iddikjarat li l-miżuri mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi tat-3 ta’ Ottubru 2008 favur Fortis Bank SA/NV kienu għajnuna mill-Istat kumpatibbli mas-suq komuni. Madankollu, il-premessa 4 ta’ dik id-Deċiżjoni ddikjarat espliċitament li l-Kummissjoni kienet ser tiġġudika fi proċedura separata jekk il-miżuri implimentati fit-3 ta’ Ottubru 2008 kinux jinkludu wkoll għajnuna lil FBN.
(6)
Fis-17 ta’ Diċembru 2008, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi informa lill-Kummissjoni dwar l-intenzjoni tiegħu li jakkwista lil ABN AMRO N minn FBN għal EUR 6,5 biljun. L-akkwiżizzjoni seħħet fl-24 ta’ Diċembru 2008. Fit-2 ta’ Frar 2009, l-awtoritajiet Olandiżi nnotifikaw dik l-akkwiżizzjoni lill-Kummissjoni bħala miżura li ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat għal raġunijiet ta’ ċertezza legali.
(7)
Fl-24 ta’ Diċembru 2008, RBS, Banco Santander u l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ffirmaw emenda għall-FAK li permezz tagħha l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ssostitwixxa lil Fortis SA/NV fil-FAK.
(8)
Fis-6 ta’ Marzu 2009, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi bagħat lill-Kummissjoni rapport tad-diliġenza (5) fir-rigward tan-negozji akkwistati li kien tħejja minn […] fuq it-talba tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi.
(9)
Permezz tad-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009 (“id-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009”), il-Kummissjoni bdiet il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat taħt il-każ numru C11/09 (ex-NN53b/08), fir-rigward tal-għajnuna allegata mogħtija lil FBN u ABN AMRO N.
(10)
Fis-6 ta’ Mejju 2009, il-Kummissjoni rċeviet ittra ta’ lment minn Van Lanschot Bank (“il-kwerelant”), kompetitur Olandiż ta’ FBN u ABN AMRO N. Dik l-ittra ntbagħtet mill-Kummissjoni lill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi fit-22 ta’ Lulju 2009, fejn staqsiet għall-kummenti. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi talab estensjoni tad-data tal-iskadenza fl-20 ta’ Awwissu 2009 u bagħat risposta dettaljata lill-kwerelant fit-22 ta’ Settembru 2009. Il-kwerelant ipprovda aktar informazzjoni permezz tal-ittri tal-21 ta’ Awwissu 2009 u tat-28 ta’ Awwissu 2009. Dawn l-ittri ntbagħtu lill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi fit-23 ta’ Settembru 2009 u l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi wieġeb fid-29 ta’ Ottubru 2009.
(11)
Fil-15 ta’ Mejju 2009, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi bagħat ittra lill-Kummissjoni fejn wieġeb numru ta’ mistoqsijiet li tqajmu fid-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009. Risposta dettaljata dwar is-sustanza - li għaliha l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kien talab aktar żmien - intbagħtet lill-Kummissjoni fil-11 ta’ Awwissu 2009.
(12)
F’dokument informali mibgħut fil-15 ta’ Ġunju 2009 u matul laqgħa ta’ segwitu mal-Kummissjoni fis-16 ta’ Ġunju 2009, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi informa lill-Kummissjoni dwar l-intenzjoni tiegħu li jimplimenta pjan ta’ rikapitalizzazzjoni ta’ EUR 2,5 biljun li jippermetti lil ABN AMRO N li tissepara mill-kumpanija holding tagħha ABN AMRO Bank (6). Matul dik il-laqgħa, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi indika li, wara l-ewwel injezzjoni ta’ EUR 2,5 biljun, huma meħtieġa miżuri addizzjonali li għadhom mhux kwantifikabbli.
(13)
Fid-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009, il-Kummissjoni kienet stiednet lill-kontrollur finanzjarju Olandiż (“DNB”) biex jikkummenta dwar is-sodezza ta’ FBN u ABN AMRO N rispettivament. Il-Kummissjoni rċeviet l-informazzjoni mitluba dwar FBN permezz ta’ ittra tat-18 ta’ Ġunju 2009 u aġġornament fil-5 ta’ Jannar 2010. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi bagħat ukoll ittra minn DNB dwar ABN AMRO N fl-20 ta’ Jannar 2010.
(14)
Fis-6 ta’ Lulju 2009, ABN AMRO Bank - il-kumpanija holding ta’ ABN AMRO N - bagħtet ittra lill-Kummissjoni fejn ikkummentat dwar id-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009. Dik l-ittra ntbagħtet lill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi fit-22 ta’ Lulju 2009 u l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi wieġeb fit-22 ta’ Settembru 2009.
(15)
Fid-9 ta’ Lulju 2009, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi informa lill-Kummissjoni li FBN kienet fdiet fuq perjodu qasir il-finanzjament kollu li kienet irċeviet mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi taħt il-faċilità ta’ likwidità tat-3 ta’ Ottubru 2008 ta’ EUR 45 biljun.
(16)
Fil-15 ta’ Lulju 2009, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi informa lill-Kummissjoni dwar il-pjanijiet ta’ FBN li takkwista Fortis Clearing Americas (“FCA”) minn Fortis Bank SA/NV.
(17)
Fis-17 ta’ Lulju 2009, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi nnotifika formalment pjan b’miżuri ta’ rikapitalizzazzjoni li jiswew EUR 2,5 biljun (7) li jikkonsistu minn swap tal-inadempjenza tal-kreditu (credit default swap - “CDS”) b’effett ta’ serħan tal-kapital ta’ EUR 1,7 biljun (“l-istrument ta’ serħan tal-kapital” jew “CRI” - credit relief instrument) u Titolu Konvertibbli Mandatorju (Mandatory Convertible Security - “MCS”) ta’ EUR 800 miljun. Il-miżuri ġew irreġistrati fil-bidu taħt il-każ numru N429/09, iżda minħabba li l-miżuri ġew implimentati qabel ma l-Kummissjoni ħadet deċiżjoni dwarhom, il-każ ġie ttrasferit mir-reġistru ta’ għajnuna nnotifikata għar-reġistru ta’ għajnuna mhux notifikata (taħt in-numru NN 2/10).
(18)
Fl-10 ta’ Settembru 2009, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi bagħat dokument informali lill-Kummissjoni b’aġġornament tal-proċess ta’ separazzjoni u indikazzjonijiet li miżuri addizzjonali (mhux kwantifikati) ta’ għajnuna mill-Istat ma jistgħux jiġu evitati.
(19)
Matul laqgħa mal-Kummissjoni fid-9 ta’ Novembru 2009, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi indika li FBN u ABN AMRO N ikunu jeħtieġu miżuri addizzjonali li jiswew EUR 4,39 biljun, li jġib l-ammont totali tal-miżuri (inklużi l-miżuri notifikati fis-17 ta’ Lulju 2009) għal EUR 6,89 biljun. Il-miżuri ġew dettaljati ulterjorment f’addendum tal-10 ta’ Novembru 2009 għad-dokument informali tal-10 ta’ Settembru 2009, u f’nota spjegattiva addizzjonali tat-13 ta’ Novembru 2009.
(20)
Fis-26 ta’ Novembru 2009, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi pprovda lill-Kummissjoni b’rapport ta’ […] li jikkumenta dwar it-tranżazzjoni tal-24 ta’ Diċembru 2008. Is-sottomissjoni kien fiha wkoll ċertu materjal ta’ sfond li jispjega […].
(21)
Fl-4 ta’ Diċembru 2009, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ssottometta lill-Kummissjoni l-ewwel verżjoni (8) ta’ pjan ta’ ristrutturar għal ABN AMRO Group (il-“Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009”), l-entità l-ġdida li rriżultat mill-fużjoni bejn FBN u ABN AMRO N. Dak il-pjan iddeskriva l-istrateġija tal-entità l-ġdida u kien fih ukoll projezzjonijiet finanzjarji għal xenarju bażi.
(22)
Fl-14 ta’ Jannar 2010, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi nnotifika formalment il-miżuri ġodda ta’ għajnuna mill-Istat ta’ EUR 4,39 biljun flimkien mal-miżuri diġà notifikati f’Lulju 2009. Il-Kummissjoni rreġistrat il-miżuri l-ġodda taħt in-numru N19/10.
(23)
Permezz tad-Deċiżjoni tal-5 ta’ Frar 2010 (“id-Deċiżjoni tal-5 ta’ Frar 2010”), il-Kummissjoni ddeċidiet li testendi l-proċedura tal-investigazzjoni C11/09 sabiex tinkludi l-miżuri rreġistrati taħt NN2/10 u N19/10. F’dik id-Deċiżjoni, il-Kummissjoni approvat temporanjament dawk il-miżuri bħala miżuri ta’ għajnuna għas-salvataġġ sal-31 ta’ Lulju 2010. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi bagħat lill-Kummissjoni ittra b’impenn ta’ projbizzjoni ta’ tmexxija ta’ prezzijiet applikabbli sal-aħħar tal-2010.
(24)
Fit-23 ta’ Marzu 2010, il-Kummissjoni rċeviet risposta mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi - li kien talab għal estensjoni tad-data tal-iskadenza - għad-Deċiżjoni tal-5 ta’ Frar 2010. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kien ipprovda wkoll informazzjoni addizzjonali dwar il-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 ta’ABN AMRO Group il-ġdid b’fost affarijiet oħra projezzjonijiet finanzjarji għall-agħar sitwazzjoni possibbli.
(25)
Il-Kummissjoni staqsiet mistoqsijiet addizzjonali fit-8 ta’ April 2010, li ġew imwieġba fis-7 ta’ Mejju 2010. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi pprovda wkoll lill-Kummissjoni b’informazzjoni addizzjonali dwar ir-responsabbiltajiet reċiproċi li rriżultaw mill-implimentazzjoni tar-Rimedju ta’ Fużjoni (9) fis-26 ta’ Mejju 2010. Fl-istess ġurnata, il-Kummissjoni bagħtet ittra elettronika b’mistoqsijiet ta’ segwitu, li ġew imwieġba fid-9 ta’ Ġunju 2010.
(26)
Fl-20 ta’ Lulju 2010, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi staqsa lill-Kummissjoni sabiex tesdendi l-approvazzjoni temporanja tal-miżuri ta’ għajnuna għas-salvataġġ irreġistrata taħt NN2/10 u N19/10. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi bagħat ukoll ittra li testendi l-impenn ta’ projbizzjoni ta’ tmexxija ta’ prezzijiet sal-iktar data bikrija tat-30 ta’ Ġunju 2011 jew sad-data tal-adozzjoni tad-Deċiżjoni finali tal-Kummissjoni.
(27)
Fit-30 ta’ Lulju 2010, il-Kummissjoni ddeċidiet li testendi l-approvazzjoni temporanja tal-miżuri ta’ għajnuna għas-salvataġġ irreġistrata taħt il-każijiet numru NN2/10 u N19/10 sakemm il-Kummissjoni tkun iffinalizzat l-investigazzjoni tagħha C11/09.
(28)
Fl-20 ta’ Awwissu 2010, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi bagħat lill-Kummissjoni dokument li jispjega fid-dettall l-istrateġija ta’ ħruġ tiegħu.
(29)
Fil-5 ta’ Ottubru 2010, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi pprovda pjan ta’ negozju għad-diviżjoni tal-ekwità privata ta’ ABN AMRO Group. Pjan simili għad-diviżjoni “Energy, Commodities and Transportation” (“Enerġija, Prodotti Bażiċi u Trasport”) ta’ ABN AMRO Group intbagħat lill-Kummissjoni fl-10 ta’ Jannar 2010.
(30)
Fil-15 ta’ Ottubru 2010, ABN AMRO Group ħabbar li kien se jeżerċita d-dritt ta’ xiri li jtemm l-istrument ta’ serħan tal-kapital mill-31 ta’ Ottubru 2010.
(31)
Fit-8 ta’ Novembru 2010, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi bagħat aġġornament (“il-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Novembru 2010”) - datat id-29 ta’ Ottubru 2010 - tal-pjan ta’ ristrutturar ta’ ABN AMRO Group tal-4 ta’ Diċembru 2009. Fl-10 ta’ Jannar 2011, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi bagħat dokument li jispjega kif ABN AMRO Group aġġorna l-previżjonijiet tat-8 ta’ Novembru 2010 meta mqabbla mal-previżjonijiet oriġinali tal-4 ta’ Diċembru 2009.
(32)
Matul il-proċedura, seħħu ħafna skambji ta’ informazzjoni, telekonferenzi u laqgħat bejn ir-rappreżentanti tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi, ABN AMRO N u FBN u l-Kummissjoni Ewropea.
2. DESKRIZZJONI DETTALJATA TAL-BENEFIĊJARJI U L-MIŻURI
2.1. Il-ħolqien ta’ ABN AMRO Group
(33)
Fir-rebbiegħa tal-2007, il-membri tal-konsorzju ħolqu entità legali ġdida “RFS Holdings” sabiex jakkwistaw lil ABN AMRO Holding.
(34)
Il-membri tal-konsorzju kellhom l-intenzjoni li jisseparaw lil ABN AMRO Holding fi tliet partijiet u l-arranġamenti għal dak il-proċess ta’ separazzjoni ġew stabbiliti fil-“FAK”.
(35)
Sabiex jiffaċilitaw is-separazzjoni, il-membri tal-konsorzju ħolqu l-hekk imsejħa “ishma ta’ rintraċċar” li jirrapreżentaw is-sjieda ekonomika tan-negozji attribwiti lil kull membru tal-konsorzju. Bħala riżultat ta’ dan, RBS, Banco Santander u Fortis SA/NV saru s-sidien ekonomiċi (10) ta’ rispettivament l-hekk imsejħa R-share, S-share u N-share (“ABN AMRO R”, “ABN AMRO S” u “ABN AMRO N”).
(36)
ABN AMRO R jinkludi fost affarijiet oħra l-unità tan-negozju (“BU” - Business Unit) Global Business & Markets, BU Asia, BU Global Transaction Services u n-netwerk internazzjonali, filwaqt li ABN AMRO S jinkludi fost affarijiet oħra BU Latin America u BU Antonveneta (Italy).
(37)
ABN AMRO N jinkludi l-BUs Netherlands u Private Banking kif ukoll International Diamond and Jewelry Group.
(38)
L-elementi li ma setgħux jiġu allokati lill-membri individwali tal-konsorzju nġabu flimkien fl-hekk imsejjħa ABN AMRO Z-share (“ABN AMRO Z”), li baqgħet responsabbli għall-funzjonijiet tal-uffiċċju prinċipali, pereżempju. Kull membru tal-konsorzju kellu sehem pro rata (11) f’ABN AMRO Z.
(39)
Fit-3 ta’ Ottubru 2008, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi xtara lil FBN minn Fortis Bank SA/NV għal EUR 12,8 biljun. Bħala riżultat tal-akkwiżizzjoni, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi sar ukoll is-sid indirett ta’ ABN AMRO N, minħabba li FBN kien - fi ħdan Fortis Bank SA/NV - is-sid legali ta’ ABN AMRO N. Fit-3 ta’ Ottubru 2008, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ntrabat ukoll li jikkumpensa lil Fortis SA/NV għal kwalunkwe imposta li tiffaċċja Fortis SA/NV bħala konsegwenza tal-preżenza kontinwa tagħha fil-FAK. Fl-24 ta’ Diċembru 2008, RBS, Banco Santander u l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ffirmaw emenda għall-FAK, li permezz tagħha l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ssostitwixxa lil Fortis SA/NV fil-FAK.
(40)
Fl-24 ta’ Diċembru 2008, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi akkwista lil ABN AMRO N minn FBN għal EUR 6,5 biljun, fejn sar is-sid dirett ta’ ABN AMRO N. Qabel dik l-akkwiżizzjoni, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kien jikkontrolla lil ABN AMRO N indirettament permezz ta’ FBN.
(41)
Ċart 1:
Separazzjoni ta’ ABN AMRO N
(42)
Fil-21 ta’ Novembru 2008, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ddeċieda li jamalgama ABN AMRO N ma’ FBN (li kienet l-intenzjoni mhux implimentata ta’ Fortis SA/NV). Il-fużjoni setgħet tiġi implimentata biss malli ABN AMRO N ġiet isseparata minn ABN AMRO Bank, il-kumpanija holding tagħha. Bħala l-ewwel pass, l-attivitajiet ta’ ABN AMRO N ġew ittrasferiti f’entità legali ġdida fi ħdan ABN AMRO Bank li ġiet imsejħa ABN AMRO II.
(43)
Fis-6 ta’ Frar 2010, ABN AMRO II ġiet isseparata kif deskritt fil-premessa 41 u mogħtija l-isem ġdid ta’ ABN AMRO Bank. Fl-istess ħin, l-entità legali magħrufa preċedentement bħala ABN AMRO Bank ingħatat l-isem il-ġdid “The Royal Bank of Scotland NV” (“RBS NV”) (ara ċ-ċart ta’ hawn fuq).
(44)
Qabel l-entità l-ġdida, ABN AMRO Bank, setgħet tamalgama ma’ FBN, l-ewwel kellha timplimenta rimedju ta’ fużjoni. Meta Fortis SA/NV akkwistat lil ABN AMRO N fl-2007, il-Kummissjoni kienet ikkonkludiet (12) (id-“Deċiżjoni dwar il-Fużjoni”) li fużjoni bejn ABN AMRO N u FBN twassal għal problemi ta’ konċentrazzjoni fis-suq bankarju Olandiż, speċjalment fis-segmenti tas-servizzi bankarji kummerċjali u tal-fatturament.
(45)
Sabiex tirrimedja dawk il-problemi ta’ konċentrazzjoni, Fortis SA/NV ikkommettiet li tbiegħ numru ta’ attivitajiet (jiġifieri, id-diviżjoni tal-fatturament IFN u s-servizzi bankarji kummerċjali ta’ “New HBU”) lil Deutsche Bank. Meta l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi akkwista lil FBN u ABN AMRO N fit-3 ta’ Ottubru 2008, Fortis SA/NV kienet għadha ma lestietx il-bejgħ maħsub ta’ New HBU u IFN lil Deutsche Bank. Malli l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ddeċieda li jipproċedi bil-fużjoni bejn FBN u ABN AMRO N, reġa’ beda n-negozjati ma’ Deutsche Bank (13). Il-bejgħ ta’ New HBU u IFN lil Deutsche Bank ġie konkluż fl-1 ta’ April 2010.
(46)
New HBU kellha assi totali ta’ EUR [10 - 20] biljun u kienet timpjega madwar [1 000 - 1 500] ekwivalenti għall-full-time (full time equivalents - “FTEs”). New HBU kienet tinkludi lil Hollandsche Bank Unie (“HBU”) (bank kummerċjali possedut minn ABN AMRO N), ċerti uffiċċji tal-bejgħ ta’ ABN AMRO (13 minn total ta’ 78) u ċerti Unitajiet għall-Klijenti Korporattivi ta’ ABN AMRO (2 minn total ta’ 5).
(47)
ABN AMRO Bank u FBN uffiċjalment amalgamaw sabiex jifformaw ABN AMRO Group fl-1 ta’ Lulju 2010, kif deskritt fiċ-Ċart 2 fil-premessa 49.
(48)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ttrasferixxa l-ġestjoni tas-sehem tiegħu f’ABN AMRO Z lil ABN AMRO Bank il-ġdid għaliex ma riedx jiddedika riżorsi għall-ġestjoni ta’ kuljum ta’ dik il-parteċipazzjoni. Madankollu, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi baqa’ s-sid legali ta’ ABN AMRO Z u huwa intitolat għall-qligħ kollu potenzjali u responsabbli għat-telf kollu potenzjali ta’ ABN AMRO Z. (14)
(49)
Ċart 2:
Il-Ħolqien ta’ ABN AMRO Group
2.2. Benefiċjarji
2.2.1. L-attivitajiet ekonomiċi ta’ ABN AMRO N u ABN AMRO Z
(50)
ABN AMRO N - fuq bażi independenti t-tielet l-akbar bank fil-Pajjiżi l-Baxxi wara Rabobank u ING - kien jikkonsisti minn BU Netherlands u BU Private Banking.
(51)
L-ewwel unità tan-negozju, BU Netherlands kienet toffri servizzi bankarji għall-konsumaturi u kummerċjali permezz ta’ netwerk ta’ fergħat ta’ 510 ħanut bankarju u 78 fergħa konsultattiva kif ukoll permezz ta’ mezzi alternattivi bħall-Internet, ATMs (15) u ċentri telefoniċi. BU Netherlands kienet timpjega madwar 19 000 FTEs.
(52)
Fis-servizzi bankarji għall-konsumatur, BU Netherlands kellha franchise għall-konsumatur b’saħħitha maqsuma f’“servizzi għall-konsumatur tal-massa” (aktar minn [3,5 - 5] miljun klijent) u “servizzi bankarji ta’ preferenza” (aktar minn [250 000 - 420 000] klijent) (16), fejn offriet firxa wiesgħa ta’ prodotti (bħal kontijiet ta’ tfaddil, investimenti, ipoteki, assigurazzjoni, self u pagamenti tal-karti tal-kreditu).
(53)
Fis-servizzi bankarji kummerċjali, ABN AMRO N kienet toffri servizzi lil [300 000 - 400 000] klijent SME (17) u [9 000 - 21 000] klijent korporattiv kbir (għalkemm skont it-termini tal-FAK, l-akbar klijenti ta’ ABN AMRO Bank kienu attribwiti lil RBS) b’firxa wiesgħa ta’ prodotti (bħal krediti, ġestjoni ta’ pagamenti u flus, kontijiet tat-tfaddil, teżor, ġestjoni tar-riskju u tal-assigurazzjoni, soluzzjonijiet u prodotti finanzjarji kumplessi, kiri u fatturament).
(54)
It-tieni unità tan-negozju, BU Private Banking kienet timmira lejn individwi b’assi investibbli netti ta’ aktar minn EUR 1 miljun bi prodotti differenti ta’ ġestjoni ta’ assi u ta’ ppjanar tal-patrimonju. BU Private Banking kienet bniet netwerk żviluppat sew, permezz ta’ tkabbir organiku fil-Pajjiżi l-Baxxi u Franza u permezz ta’ akkwiżizzjonijiet fil-Ġermanja (Delbrück Bethmann Maffei) u l-Belġju (Bank Corluy). BU Private Banking kienet tinkludi wkoll l-impriża konġunta tal-assigurazzjoni Franċiża Neuflize Vie.
(55)
In-negozji akkwistati fit-3 ta’ Ottubru 2008 mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kienu jinkludu wkoll International Diamond and Jewelry Group, li hija diviżjoni ddedikata għall-kumpaniji involuti fil-manifattura tal-ġojjelli u l-kummerċ tad-djamanti.
(56)
ABN AMRO Z ma kienx fiha assi operazzjonali iżda kienet tinkludi fost affarijiet oħra assi tat-taxxa, numru ta’ parteċipazzjonijiet (fost oħrajn fis-Saudi Hollandi Bank) u l-bqija tal-portafoll tal-ekwità privata. F’termini ta’ responsabbiltajiet, kien hemm provvediment għas-saldu tal-obbligi fir-rigward tal-Ministeru tal-Ġustizzja Amerikan, provvedimenti oħra (parzjalment relatati mal-personal) u finanzjament bejn kumpaniji ta’ assi tal-kumpaniji. Kif iddikjarat fin-nota f’qiegħ il-paġna (11), is-sehem tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jirrapreżenta 33,81 % ta’ ABN AMRO Z.
(57)
Numru ta’ dejta finanzjarja prinċipali pro forma ta’ ABN AMRO N huma mogħtija fil-qosor fit-Tabella 1 hawn taħt:
Tabella 1
Dejta finanzjarja prinċipali ta’ ABN AMRO N (f’miljun EUR)
2008
2009
Dħul operattiv totali (18)
5 189
4 899
Profitt nett
471
(117)
Redditu fuq l-ekwità
6,7 %
-2,7 %
Proporzjon tad-dħul relatat mal-ispejjeż
73 %
77,5 %
Assi totali
183 539
202 084
Ekwità totali
7 044
4 278 (19)
RWA (20)
91 700
74 973 (21)
Proporzjon tal-Livell 1
9,4 %
10,2 % (22)
Proporzjon tal-kapital totali jew proporzjon BIS
12,6 %
14,8 %
Finanzjament stabbli/assi mhux likwidi
107 %
110 %
Sors: ABN AMRO Bank NV, Annual Review 2009,teskludi lil ABN AMRO Z u l-konsolidazzjoni tal-ekwità privata, iżda tinkldi lil New HBU.
(58)
Għas-sena finanzjarja 2009, ABN AMRO N irrappurtat telf ta’ EUR 117 -il miljun. It-telf kien minħabba indeboliment tas-self ogħla, pressjoni fuq il-marġini tal-imgħax, imposti ogħla relatati mal-iskema ta’ garanzija fuq id-depożiti Olandiża u l-ispejjeż tas-separazzjoni u l-integrazzjoni (23). Esklużi l-ispejjeż tas-separazzjoni u tal-integrazzjoni, ABN AMRO N kieku kienet tirreġistra profit nett żgħir għall-2009 ta’ EUR 52 miljun.
2.2.2. Fortis Bank Nederland (FBN)
(59)
Fuq bażi indipendenti, FBN kienet ir-raba’ l-akbar bank fis-suq Olandiż (wara Rabobank, ING u ABN AMRO N, iżda qabel SNS REAAL).
(60)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi (u preċedentement Fortis SA/NV) kellu direttament 92,6 % ta’ FBN, bl-istrument ta’ investiment Fortis FBN(H) Preferred Investments BV fil-pussess tal-bqija tas-sehem ta’ 7,4 % fil-forma ta’ ishma ta’ preferenza. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kellu 70 % tal-ishma f’dak l-istrument ta’ investiment, bit-30 % li baqa’ f’idejn numru ta’ investituri privati (24). L-ishma ta’ preferenza f’pussess privat kellhom valur nominali ta’ EUR 210 miljun u dividend (mhux kumulattiv) ta’ 5,85 % (25).
(61)
L-attivitajiet ta’ FBN kienu suddiviżi fi tliet segmenti - servizzi bankarji għall-konsumatur, servizzi bankarji privati u servizzi bankarji merkantili.
(62)
Is-servizzi bankarji għall-Konsumatur kienu jinkludu s-servizzi bankarji għall-konsumatur tradizzjonali (b’netwerk ta’ 157 fergħa, [2 - 3] miljun klijent individwali u [20 000 - 60 000] klijent SME) iżda wkoll Directbank (li kien joffri soluzzjonijiet ipotekarji permezz ta’ intermedjarji) u l-prodotti finanzjari u tal-karti tal-ħlas għall-konsumatur ta’ Alfam u ICS rispettivament.
(63)
Is-servizzi bankarji Privati ġew żviluppati l-aktar taħt il-marka kummerċjali ta’ Fortis Mees Pierson u kienu joffru servizzi ta’ ġestjoni tal-ġid (ippjanar tal-patrimonju, investiment, self u assigurazzjoni) fuq bażi segmentata lil [15 000 - 40 000] klijent madwar il-Pajjiżi l-Baxxi.
(64)
Fis-Servizzi bankarji Merkantili, FBN iddistingwiet seba’ subdiviżjonijiet differenti. Fid-diviżjoni “Commercial Banking” (“Servizzi Bankarji Kummerċjali”) (1), FBN kellha 23 ċentru tan-negozju li joffru prodotti multipli lil kumpaniji bi dħul li jlaħħaq il- EUR 250 miljun. Il-kumpaniji bi dħul ta’ aktar minn EUR 250 miljun kif ukoll is-settur pubbliku kienu moqdija minn subdiviżjoni oħra, “Corporate & Public Banking” (“Servizzi Bankarji Korporattivi u Pubbliċi”) (2). Kien hemm ukoll is-subdiviżjonijiet “Investment banking” (“Servizzi Bankarji ta’ Investiment”) (3) (26), “Specialised Financial Services” (“Servizzi Finanzjarji Speċjalizzati”) (4) (27), “Energy, Commodities & Transportation” (“Enerġija, Prodotti Bażiċi u Trasport”) (5), “Global Markets & Institutional Banking” (“Swieq Globali u Servizzi Bankarji Istituzzjonali”) (6) (28) u “Clearing Funds & Custody” (“Ikklerjar ta’ Fondi u Kustodja”) (7) (29).
(65)
Għadd ta’ dejta finanzjarja prinċipali ta’ FBN hija sintetizzata fit-Tabella 2 hawn taħt:
Tabella 2
Dejta finanzjarja prinċipali ta’ FBN
(f’miljun EUR)
2006
2007
2008 (30)
2009
Dħul operattiv totali
3 473
3 553
3 096
2 171
Profitt nett
1 157
1 296
-18 486
406
Redditu fuq l-ekwità (norm.) (31)
20,1 %
8,9 %
4,9 %
0,7 %
Proporzjon tad-dħul relatat mal-ispejjeż
50,5 %
54,2 %
64,9 %
84,2 %
Assi totali
209 749
272 378
184 203
189 785
Ekwità totali
5 910
21 763
2 944
4 716
RWA
66 995
75 850
70 932
53 730 (32)
Proporzjon tal-Livell 1
8,6 %
11,2 %
7,4 %
12,5 %
Proporzjon tal-kapital totali
10,5 %
11,2 %
11,2 %
16,7 %
Proporzjon ta’ self għal depożitu
167 %
237 %
208 %
Sors: Rapporti annwali tal-FBN 2008/2009.
(66)
Fl-2008, FBN għamlet telf ta’ EUR 18,5 biljun, iżda dak it-telf kien sa ċertu punt marbut ma’ elementi eċċezzjonali. Il-kumpanija kienet obbligata tirrapporta telf nett ta’ EUR 16,8 biljun fuq is-sehem tagħha f’RFS Holdings u l-bejgħ tagħha u ġarrbet ukoll indeboliment ta’ EUR 922 miljun (nett tat-taxxi) fid-diviżjoni tagħha Prime Fund Solutions minħabba l-frodi ta’ Madoff (33). Il-profitt nett sottostanti, esklużi dawk l-elementi, kien ta’ EUR 604 miljun, miksub kważi esklussivament fl-ewwel nofs tal-2008.
(67)
Fl-2009, FBN kisbet profit nett ta’ EUR 406 miljun, bl-għajnuna ta’ żewġ gwadanji eċċezzjonali (saldu fi flus ta’ EUR 362,5 miljun ma’ Fortis Capital Company) u l-irkupru tal-provvedimenti relatati ma’ Madoff ta’ EUR 16-il miljun. Il-profitt nett sottostanti naqas għal EUR 27 miljun (34) (minn EUR 604 miljun fl-2008).
2.2.3. ABN AMRO Group
(68)
ABN AMRO Group, li nħoloq wara l-fużjoni bejn FBN u ABN AMRO Bank (jiġifieri l-attivitajiet ta’ ABN AMRO N) fl-1 ta’ Lulju 2010, jiġbor fi ħdanu l-attivitajiet kollha ta’ FBN u ABN AMRO N f’żewġ BU separati, “Retail and Private banking” (“Servizzi Bankarji għall-Konsumaturi u Privati”) u “Commercial and Merchant banking” (“Servizzi Bankarji Kummerċjali u Merkantili”). Il-grupp kellu dħul operattiv pro forma fl-2008 ta’ EUR 7,15 biljun u assi totali pro forma ta’ EUR 360 biljun. Skont l-aħħar figuri (35), ABN AMRO Group għandu ekwità totali IFRS (36) ta’ EUR 11,7 biljun.
(69)
ABN AMRO Group huwa diversifikat sew bi dħul operattiv ta’ EUR 4,2 biljun fir-“Retail and Private banking” u dħul operattiv ta’ EUR 2,8 biljun fil-“Commercial and Merchant banking”. Ġeografikament, il-maġġoranza tad-dħul ta’ ABN AMRO Group (jiġifieri [65 - 95] % tat-total) joriġina fil-Pajjiżi l-Baxxi.
(70)
Fir-“Retail and Private banking”, ABN AMRO Group integrat għandu ishma tas-suq ta’ [15 - 20] % u [15 - 20] % (37) fis-“servizzi għall-konsumatur tal-massa” u “servizzi bankarji ta’ preferenza” (38) rispettivament, li jagħmluh it-tielet l-akbar fis-suq bankarju Olandiż f’termini ta’ sehem mis-suq. Fis-servizzi bankarji privati (bl-isem kummerċjali ABN AMRO Mees Pierson), ABN AMRO Group huwa bla dubju l-akbar fis-suq Olandiż b’sehem mis-suq ta’ madwar [30 - 40] % (39). Fil-“Commercial and Merchant banking”, is-sehem mis-suq ta’ ABN AMRO Group huwa ta’ madwar [15 - 25] % (40).
(71)
ABN AMRO Group ma għadux jinkludi lil New HBU u l-attivitajiet ta’ fatturament ta’ IFN li ġew divestiti fil-qafas tar-Rimedju ta’ Fużjoni fl-1 ta’ April 2010.
(72)
Bħala parti mill-proċess ta’ ristrutturar, żewġ diviżjonijiet żgħar ta’ FBN (jiġifieri Intertrust u Prime Fund Solutions (“PFS”)) ġew divestiti ukoll u ma għadhomx parti minn ABN AMRO Group.
(73)
F’Settembru 2009, FBN (u s-soċju tagħha Banque Générale du Lussemburgu (“BGL”)) (41) biegħu lil Intertrust lill-ispeċjalist tal-ekwità privata Waterland. Intertrust hija waħda mill-akbar atturi fil-fondi fiduzjarji u l-ġestjoni korporattiva. Din timpjega 1 000 espert fi 19-il pajjiż u għandha dħul operattiv u RWA ta’ EUR […] miljun u EUR […] miljun rispettivament.
(74)
F’Mejju 2010, FBN ħabbret ukoll il-bejgħ ta’ PFS lil Credit Suisse. PFS tipprovdi servizzi ta’ fondi lill-industrija tal-ġestjoni tal-assi alternattivi inklużi, pereżempju, amministrazzjoni, servizzi bankarji, kustodja u finanzjament. Il-klijenti tagħha jvarjaw minn maniġers tal-assi speċjalizzati għal istituzzjonijiet globali kbar bħal fondi tal-pensjoni u ta’ investimenti sovrani. PFS kienet responsabbli għall-provvediment ta’ wara t-taxxa ta’ EUR 922 miljun relatat mal-frodi ta’ Madoff li FBN irreġistrat fl-2008. PFS għandha dħul ta’ EUR […] miljun u RWA ta’ EUR […] miljun.
(75)
Fl-4 ta’ Marzu 2011, ABN AMRO Group ippubblika r-riżultati tiegħu għas-sena fiskali 2010, li juru telf nett ta’ EUR 414 miljun. Esklużi l-ispejjeż tas-separazzjoni u l-integrazzjoni, ABN AMRO Group irrapporta profitt sottostanti ta’ EUR 1 077 miljun. Mill-31 ta’ Diċembru 2010, il-Livell 1 Ewlieni, il-Livell 1 u l-proporzjon tal-kapital totali ta’ ABN AMRO Group kienu 10,4 %, 12,8 % u 16,6 % rispettivament. F’konsultazzjoni mal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi, ABN AMRO Group stabbilixxa politika ta’ dividends li timmira lejn ħlas tad-dividends ta’ 40 % tal-profitt annwali rappurtat.
2.3. Deskrizzjoni tal-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 u l-Pjan ta’ Ristrutturar aġġornat ta’ Novembru 2010
(76)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi pprovda lill-Kummissjoni bil-Pjan ta’ Ristrutturar tal-4 ta’ta’ Diċembru 2009 fl-4 ta’ Diċembru 2009. Aktar informazzjoni ngħatat f’Marzu 2010 (42). Fużjoni bejn FBN u ABN AMRO N hija ċentrali għall-kunċett tan-negozju żviluppat fil-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009. ABN AMRO Group, il-bank ġdid li joħroġ mill-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009, se jiffoka fuq is-segment tas-suq medju fil-Pajjiżi l-Baxxi (43) u se jkun attiv fir-“Retail and Private banking” u l-“Commercial and Merchant Banking”.
(77)
Il-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 jibda mid-dijanjożi li l-ħtiġijiet kapitali ma kinux relatati mal-prestazzjoni sottostanti ta’ FBN u ABN AMRO N, iżda mal-ħtieġa li tiġi ffinanzjata s-separazzjoni rispettiva tagħhom mill-kumpaniji holding tagħhom u l-ispejjeż tal-integrazzjoni bil-quddiem tal-fużjoni.
(78)
F’xenarju kontrafattwali mingħajr l-għajnuna mill-Istat, il-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 jirrikonoxxi li, mingħajr l-isforz koordinat tal-gvernijiet ta’ Benelux, Fortis SA/NV kienet tikkollassa, li kien iwassal ukoll għall-falliment ta’ FBN u ABN AMRO N.
(79)
Il-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 jinkludi projezzjonijiet finanzjarji għall-perjodu 2009-2012 b’disagregazzjoni diviżjonali f’Retail Banking, Private Banking NL, Private Banking International u Commercial & Merchant Banking. Speċifikament għall-2012, ABN AMRO Group ikkalkula wkoll profitt “run-rate”, li jeskludi l-ispejjeż tat-tranżizzjoni u jassumi li s-sinerġiji tal-ispejjeż diġà ngħataw kunsiderazzjoni għas-sena sħiħa. Dawk il-projezzjonijiet ingħataw għal xenarju bażi u l-agħar sitwazzjoni possibbli.
(80)
Fit-8 ta’ Novembru 2010, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi aġġorna l-projezzjonijiet finanzjarji tal-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 għall-perjodu sal-2012, inklużi projezzjonijiet addizzjonali għall-2013 fil-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Novembru 2010.
Xenarju bażi
(81)
Fix-xenarju bażi, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jibda bil-preżunzjoni li l-volumi tan-negozju se jikbru skont l-inflazzjoni. L-ispejjeż tal-personal huma preżunti li jiżdiedu b’[1 - 6] % fis-sena u l-ispejjeż l-oħra b’rata aktar moderata ta’ [1 - 5] % fis-sena. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jantiċipa wkoll li l-provvedimenti tat-telf tas-self ta’ ABN AMRO Group jibdew jonqsu mil-livell għoli rappurtat fl-2009.
(82)
Fix-xenarju bażi fil-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Novembru 2010, ABN AMRO Group jikseb riżultat nett negattiv ta’ EUR […] miljun fl-2010 qabel ma jerġa’ lura għall-profitti mill-2011 ‘il quddiem (jiġifieri, profitt ta’ EUR […] miljun fl-2011).
(83)
Fl-2012 u l-2013, huwa mistenni li l-profitti netti ta’ ABN AMRO Group jiżdiedu għal rispettivament EUR […] miljun u EUR […] miljun, li jsarraf f’Redditu fuq l-Ekwità (44) (“RoE” - Return on Equity) ta’ madwar […] %. It-titjib tal-profitabilità ta’ ABN AMRO Group huwa mmexxi minn titjib fid-dħul operattiv (li għandu jirkupra wara ċ-ċifra dgħajfa tal-2009), il-programm ta’ tnaqqis tal-ispejjeż li b’veloċità regolari għandu jnaqqas l-ispejjeż b’EUR 1,1 biljun qabel it-taxxa fis-sena u normalizzazzjoni tal-provvedimenti tat-telf tas-self wara punt massimu fl-2009. Fl-2013, il-proporzjon tad-dħul relatat mal-ispejjeż ta’ ABN AMRO Group huwa mbassar li jkun […] %.
(84)
Xenarju bażi
Tabella 3
2009 (Attwali)
2010 (S (45))
2011 (S)
2012 (S)
2012 run rate (S)
2013 (S)
Dħul operattiv
7 039
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Dħul nett mill-imgħax
4 528
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Dħul nett mill-miżati u l-kummissjonijiet
1 933
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Dħul ieħor
849
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Spejjeż operattivi
-5 568
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Sp. Operattivi - normali
-5 258
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Sp. Operattivi - tranżizzjoni
- 310
(…)
(…)
(…)
Riżultat operattiv
1 471
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Indeboliment tas-self
-1 585
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Profitt qabel it-taxxi
- 114
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Taxxi u spejjeż minuri
45
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Profitt nett
-68
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Profitt nett sottostanti
(esklużi l-i spejjeż tat-tranżizzjoni)
163
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
L-Agħar sitwazzjoni Possibbli
(85)
Fl-agħar sitwazzjoni possibbli fil-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Novembru 2010, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi beda b’suppożizzjonijiet aktar konservattivi milli bix-xenarju bażi. Dan uża l-marġini tal-imgħaxijiet li kienu 7,5 % aktar baxxi milli tax-xenarju bażi, previżjonijiet aktar kawti għall-kummissjonijiet u t-tariffi (tkabbir ta’ 4 % fis-sena għall-kuntrarju ta’ 7 % fix-xenarju bażi), sinerġiji aktar baxxi (impatt ta’ - EUR […] miljun fuq il-profitt tal-2013) u rata ta’ rkupru aktar baxxa bi 15 % tal-provvedimenti kontra t-telf tas-self (impatt ta’ - EUR […] miljun fuq il-profitt tal-2013).
(86)
Filwaqt li dawk iċ-ċifri aktar konservattivi għandhom iwasslu għal riżultati aktar baxxi, ABN AMRO Group xorta jkun jista’ jagħmel profitt. L-agħar sitwazzjoni possibbli tipprevedi profitt nett sottostanti ta’ EUR […] miljun u EUR […] miljun rispettivament fl-2012 u fl-2013 (li jipparaguna ma’ EUR […] miljun u EUR […] miljun rispettivament fix-xenarju bażi).
Ħruġ
(87)
Fil-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 tiegħu, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi tratta wkoll l-istrateġija ta’ ħruġ tiegħu, fejn enfasizza li ma għandux l-intenzjoni li jibqa’ investitur fuq perjodu ta’ żmien twil f’ABN AMRO Group.
(88)
Permezz ta’ ittra tal-20 ta’ Awwissu 2010, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi pprovda lill-Kummissjoni aktar dettalji dwar l-istrateġija ta’ ħruġ tiegħu. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi spjega li qed jikkontempla pjazzament fil-forma ta’ IPO (46), iżda qed iżomm ruħu disponibbli għal opzjonijiet oħra bħal bejgħ privat lil investitur jew parteċipant tas-suq. Fl-ittra tiegħu tal-20 ta’ Awwissu 2010, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jindika li l-ewwel sehem ta’ bejn [0 - 50] - [10 - 60] % jista’ jkun disponibbli għal IPO mhux aktar kmieni minn […], u warajh it-tieni offerta ta’ [0 - 50] - [10 - 60] % oħra fl-2015. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jrid jaqla’ lura l-investiment inizjali tiegħu biż-żieda tal-ispejjeż ta’ finanzjament tiegħu ta’ [2 - 5] %. Hija l-intenzjoni tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi li jnaqqas is-sehem tiegħu f’ABN AMRO Group b’sa massimu ta’ [25 - 65] %, preferibbilment qabel it-tmiem tal-[2014 - 2018]. Fl-aħħarnett, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi huwa impenjat kompletament lejn ħruġ komplet. Id-deċiżjoni finali fuq l-IPO tibqa’ tal-Ministru tal-Finanzi Olandiż u tiddependi fuq iċ-ċirkostanzi tas-suq, il-“prontezza tal-IPO” ta’ ABN AMRO Group u l-introjtu mistenni. Fl-24 ta’ Jannar 2011, il-gvern tal-Pajjiżi l-Baxxi stabbilixxa wkoll pubblikament l-istrateġija ta’ ħruġ tiegħu (47).
Adegwatezza tal-Kapital
(89)
Il-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 (kif ukoll il-Pjan ta’ Ristrutturar aġġornat ta’ Novembru 2010) juri li - wara l-implimentazzjoni tal-miżuri kollha tal-għajnuna mill-Istat - ABN AMRO Group huwa kapitalizzat biżżejjed. Matul il-perjodu ta’ ristrutturar, il-proporzjonijiet imbassra tal-Livell 1 għandhom jibqgħu adegwatament ‘il fuq minn […] % bejn l-2009 u l-2012, u jiżdiedu iktar għal […] % fl-2013.
Divestimenti
(90)
Fil-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jispjega li ABN AMRO Group diġà għamel divestiment ta’ numru ta’ negozji. Minbarra l-bejgħ ta’ New HBU u IFN matul il-proċess tar-Rimedju ta’ Fużjoni, ABN AMRO N u FBN għamlu wkoll divestiment ta’ Intertrust u PFS.
(91)
Paragunat ma’ ABN AMRO Group, Intertrust u PFS flimkien jirrapreżentaw [0 - 5] %, [0 - 5] % u [0 - 5] % f’termini ta’ dħul operattiv, spejjeż u RWA totali mbassra tiegħu rispettivament.
(92)
Matul il-proċess ta’ ristrutturar, FBN għamlet ukoll akkwiżizzjoni sabiex tikkoreġi allinjament żbaljat li rriżulta mis-separazzjoni ta’ Fortis SA/NV. FBN kienet is-sid legali ta’ BU Brokerage, Clearing and Custody u l-uffiċċji kollha relatati ma’ dak in-negozju minbarra l-uffiċċju ta’ Chicago, li baqa’ parti minn Fortis Bank SA/NV. Sabiex tikkoreġi l-allinjament żbaljat marbut mas-separazzjoni, FBN akkwistat il-fergħa ta’ Chicago ta’ Fortis Clearing Americas minn Fortis Bank SA/NV fil-31 ta’ Lulju 2009 għal prezz ta’ madwar USD […] miljun.
2.4. Deskrizzjoni tal-miżuri
(93)
Sabiex tidentifika l-miżuri individwali ta’ għajnuna mill-Istat, il-Kummissjoni tuża f’din id-Deċiżjoni l-istess kodiċi ta’ ittri bħal dawk fid-Deċiżjoni tagħha tal-5 ta’ Frar 2010.
2.4.1. Miżuri koperti mid-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009
(94)
Fit-3 ta’ Ottubru 2008, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi akkwista lil FBN (inkluż ABN AMRO N) minn Fortis SA/NV għal EUR 12,8 biljun (il-“Miżura X”). Il-Kummissjoni ma fetħitx il-proċedura fir-rigward ta’ dik il-miżura, li bħala tali ma pprovdietx għajnuna mill-Istat lil FBN, anki jekk kienet parti minn tranżazzjoni li tipprovdi għajnuna mill-Istat lil FBN (ara l-premessa 32 tad-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009).
(95)
Fi żmien l-akkwiżizzjoni ta’ FBN mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi, FBN kienet tiddependi ħafna fuq Fortis Bank SA/NV għall-fondi tagħha. Sabiex tiġi żgurata separazzjoni sħiħa ta’ FBN minn Fortis Bank SA/NV, kien neċessarju li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jtemm ir-relazzjoni ta’ finanzjament bejn FBN u Fortis Bank SA/NV. Sabiex jaqta’ r-rabtiet eżistenti, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ta lil FBN faċilità ta’ likwidità fuq perjodu qasir ta’ EUR 45 biljun (il-“Miżura Y1”) fit-3 ta’ Ottubru 2008. Dik il-faċilità ta’ likwidità ppermettiet lil FBN tħallas lura lil Fortis Bank SA/NV is-self fuq perjodu qasir ta’ EUR 34 biljun. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ssostitwixxa wkoll lil Fortis Bank SA/NV bħala mutwanti ta’ self fuq perjodu twil lil FBN għal ammont nominali ta’ EUR 16.1 biljun f’hekk imsejħa “novazzjoni” (il-“Miżura Y2”) (48).
(96)
Il-faċilità ta’ likwidità fuq perjodu qasir koperta mill-Miżura Y1 baqgħet fis-seħħ sal-aħħar ta’ Ġunju 2009. Filwaqt li dik il-miżura kienet fis-seħħ ir-remunerazzjoni nbidlet numru ta’ drabi. Fil-perjodu bejn is-6 ta’ Ottubru 2008 u t-23 ta’ Ottubru 2008, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi pprovda lil FBN finanzjament fuq perjodu qasir f’EONIA (49) (għal self immedjat b’ammont massimu ta’ EUR 5 biljun) jew EURIBOR (50) (għal likwidità fuq perjodu itwal b’ammont massimu ta’ EUR 40 biljun) mingħajr firxiet addizzjonali. Wara t-23 ta’ Ottubru 2008, kien hemm perjodu qasir (sal-5 ta’ Novembru 2008) li matulu l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi applika l-EONIA + 50 punt ta’ bażi u EURIBOR + 50 punt ta’ bażi. Matul dak it-tieni perjodu, l-arranġament baqa’ għal ammonti massimi ta’ EUR 5 biljun għal likwidità immedjata u EUR 40 biljun għal likwidità fuq perjodu itwal. Fil-perjodu bejn il-5 ta’ Novembru 2008 u l-1 ta’ Marzu 2009, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi biddel ir-remunerazzjoni għal EONIA + 25 punt ta’ bażi għal self immedjat, EURIBOR + 25 punt ta’ bażi għal self b’maturità (51) ta’ anqas minn 3 xhur u EURIBOR + 50 punt ta’ bażi għal self b’maturità ta’ aktar minn tliet xhur (52). Wara l-1 ta’ Marzu 2009, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi żviluppa sistema b’żewġ passi biex jinkoraġġixxi lil FBN tnaqqas id-dipendenza tagħha fuq l-Istat. L-ewwel ammont ta’ finanzjament (irrispettivament mill-maturità) kien disponibbli għal EURIBOR + 25 punt ta’ bażi iżda malli dak il-limitu nqabeż, FBN setgħet biss tieħu likwidità addizzjonali għal EURIBOR + 50 punt ta’ bażi (53). L-ammont tal-faċilità ta’ likwidità totali u l-ammont tal-ewwel limitu massimu gradwalment tbaxxew. Fid-9 ta’ Lulju 2009, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi informa lill-Kummissjoni li FBN kienet ħallset lura s-self tagħha fuq perjodu qasir lill-Istat.
(97)
Is-self fuq perjodu twil mogħti lura lill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi (il-Miżura Y2) ammonta għal EUR 16,1 biljun, inkluż EUR 8,15 biljun ta’ kapital tal-Livell 2 (li minnu kien hemm EUR 3 biljun tal-Livell 2 ta’ fuq) u EUR 7,95 biljun ta’ kreditu preferenzjali.
(98)
Fl-24 ta’ Diċembru 2008, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi akkwista lil ABN AMRO N minn FBN għal EUR 6,5 biljun (il-“Miżura Z”). L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ma ħallasx fi flus iżda ħallas għax-xiri billi kkanċella d-debitu fuq perjodu twil ta’ EUR 6,5 biljun li kien kiseb fit-tranżazzjonijiet integrati tat-3 ta’ Ottubru 2008 bħala parti mill-Miżura Y2. Fi kliem ieħor, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi rrinunzja l-EUR 6,5 biljun ta’ pretensjonijiet lejn FBN biex iħallas għal ABN AMRO N (54).
2.4.2. Miżuri koperti mid-Deċiżjoni tal-5 ta’ Frar 2010
(99)
Uħud mill-miżuri koperti bid-Deċiżjoni tal-5 ta’ Frar 2010 (55) ġew notifikati lill-Kummissjoni f’Lulju 2009 u l-bqija f’Jannar 2010. F’Lulju 2009, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi nnotifika strument ta’ serħan tal-kapital (Capital Relief Instrument) jew “CRI” (il-“Miżura A” b’effett ta’ serħan tal-kapital ta’ EUR 1,7 biljun), Titolu Konvertibbli Mandatorju (Mandatory Convertible Security - “MCS”) ta’ EUR 500 miljun (il-“Miżura B1”) u t-tieni ammont MCS ta’ EUR 300 miljun (il-“Miżura B2”).
(100)
F’Jannar 2010, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ta avviż dwar il-miżuri kapitali addizzjonali li jiswew EUR 4,39 biljun. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ssottoskriva għal strumenti MCS addizzjonali ta’ EUR 2,28 biljun biex ikopri l-ispejjeż ta’ separazzjoni addizzjonali (EUR 780 miljun, il-“Miżura B3”), id-defiċit kapitali li rriżulta mill-bejgħ ta’ New HBU (EUR 300 miljun, il-“Miżura B4”) u l-ispejjeż ta’ integrazzjoni (EUR 1,2 biljun, il-“Miżura B5”). Sabiex iġib il-kapital ta’ Livell 1 ta’ FBN konformi mar-rekwiżiti regolatorji, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kkonverta wkoll EUR 1,35 biljun tal-kapital ta’ Livell 2 ta’ FBN li diġà kien fil-pussess tiegħu f’kapital tal-Livell 1 (il-“Miżura C”). L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ħallas ukoll lill-membri l-oħra tal-konsorzju EUR 740 miljun fi flus (il-“Miżura D”) kif kien previst fil-FAK sabiex isolvi l-kwistjonijiet li ħarġu biss matul il-proċess ta’ separazzjoni. Fl-aħħarnett, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi pprovda wkoll garanzija fuq responsabbiltajiet reċiproċi li rriżultaw mill-bejgħ ta’ New HBU (il-“Miżura E”).
L-istrument ta’ serħan tal-kapital (il-Miżura A, ekwivalent ta’ kapital ta’ EUR 1,7 biljun)
(101)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi biegħ il-protezzjoni tal-kreditu permezz ta’ CDS fuq portafoll ipotekarju Olandiż ta’ ABN AMRO N, li jirrapreżenta madwar [30-80] % tal-portafoll totali ta’ self fuq id-djar ta’ ABN AMRO N. Dik il-miżura kellha l-effett li tnaqqas l-assi peżati għar-riskju ta’ ABN AMRO N.
(102)
Bħala ħlas għall-protezzjoni tal-kreditu, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi rċieva tariffa annwali ta’ 51,5 punti ta’ bażi (kkalkulati bħala perċentwal tal-valur tal-portafolli fil-bidu ta’ kull perjodu ta’ referenza).
(103)
It-tariffa ġiet ikkalkulata bl-użu tal-metodoloġija tal-kost ekwivalenti għall-kapital. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ddetermina kemm l-ABN AMRO N setgħet tillibera kapital permezz tal-istrument ta’ serħan tal-kapital (jiġifieri EUR 1,7 biljun, abbażi tar-rekwiżiti ta’ Basel I li kienu għadhom jiġu applikati fiż-żmien meta l-ftehim tas-CRI kien implimentat) u mbagħad ikkalkula redditu ta’ 10 % fuq dak is-serħan tal-kapital (jiġifieri 10 % fuq EUR 1,7 biljun), li kien ekwivalenti għal 51,5 punti ta’ bażi tal-valur tal-portafoll inizjali ta’ EUR 34,5 biljun.
(104)
Kull sena, ABN AMRO N żammet l-ewwel ammont ta’ telf ta’ 20 punt ta’ bażi (ikkalkulat bħala perċentwal tal-valur tal-portafoll inizjali).
(105)
ABN AMRO N żammet segment vertikali ta’ 5 % tal-bqija tar-riskju.
(106)
L-ipprezzar tal-istrument tal-protezzjoni tal-kreditu ma għandux jiġi aġġustat malli ABN AMRO N tadotta bi sħiħ ir-rekwiżiti kapitali ta’ Basel II, anki jekk l-effett ta’ serħan tal-kapital tas-CRI mbagħad ikun sostanzjalment iżgħar.
(107)
Fil-prinċipju, il-kuntratt CDS kellu maturità ta’ seba’ snin, iżda ABN AMRO N kellha drittijiet ta’ xiri li jippermettulha ttemm il-kuntratt f’numru ta’ dati ta’ referenza determinati minn qabel (pereżempju Ottubru 2010, Jannar 2011 u Jannar 2012). (56)
(108)
Taħt il-FAK, it-tliet imsieħba tal-konsorzju kellhom jiżguraw li ABN AMRO Z tibqa’ kapitalizzata biżżejjed. F’dak il-kuntest, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kellu jikkontribwixxi EUR 2,2 biljun għad-defiċit kapitali ta’ ABN AMRO Z. L-għan tas-CRI kien li jippermetti lil ABN AMRO N li jagħmel parti minn dik il-kontribuzzjoni ta’ EUR 2,2 biljun lil ABN AMRO Z.
(109)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi pprefera s-soluzzjoni mhux konvenzjonali tas-CRI minflok iż-żieda tal-kapital tradizzjonali minħabba li, qabel is-separazzjoni, ma setax jagħmel kontribuzzjonijiet ta’ kapital garantiti (ring-fenced) f’ABN AMRO Bank. Fi kliem ieħor, minħabba li ABN AMRO N ma kinitx entità legali separata, injezzjoni ta’ kapital f’ABN AMRO Bank setgħet tibbenefika wkoll liż-żewġ membri l-oħra tal-konsorzju. Dik it-tip ta’ azzjoni seta’ kellha implikazzjonijiet gravi speċjalment f’xenarji ta’ żieda fid-diffikultà finanzjarja.
(110)
Meta s-separazzjoni seħħet, ABN AMRO N saret entità legali separata (l-ABN AMRO Bank il-ġdida). L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kompla jerfa’ r-responsabbiltà taħt il-FAK sabiex ikopri d-defiċit kapitali ta’ EUR 2,2 biljun ta’ ABN AMRO Z. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ddeċieda li ABN AMRO N għandha tuża l-flus mill-istrumenti MCS (jiġifieri l-Miżura B3 safejn hija relatata mal-marġini ta’ prudenza ta’ EUR 500 miljun u EUR 1,2 biljun tal-Miżura B5) sabiex tinjetta EUR 1,7 biljun f’ABN AMRO Z, filwaqt li tkun żammet is-CRI eżistenti f’ABN AMRO Bank il-ġdid sabiex tkopri l-marġini ta’ prudenza ta’ EUR 500 miljun u l-ispejjeż ta’ integrazzjoni ta’ EUR 1,2 biljun.
(111)
Fil-15 ta’ Ottubru 2010, ABN AMRO Bank u l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ħabbru li s-CRI se jiġi terminat mit-30 ta’ Ottubru 2010. Tabilħaqq, minħabba li ABN AMRO Bank sadanittant kienet implimentat ir-rekwiżiti ta’ Basel II, is-CRI sar anqas interessanti u anqas neċessarju (57).
It-Titolu Konvertibbli Mandatorju biex ikopri parti mid-defiċit kapitali ta’ ABN AMRO Z (Il-Miżura B1, EUR 500 miljun)
(112)
Minħabba li s-CRI ma kienx biżżejjed biex ikopri d-defiċit kapitali sħiħ ta’ EUR 2.2 biljun ta’ ABN AMRO Z, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi pprovda kapital żejjed lil ABN AMRO Bank permezz ta’ MCS.
(113)
Dak l-MCS kien kategorizzat bħala kapital ibridu tal-Livell 1, kien iġorr kupun ta’ 10 % u kkonverta awtomatikament f’ishma ta’ ABN AMRO II meta seħħet is-separazzjoni ta’ ABN AMRO N minn ABN AMRO Bank. Minn dak il-mument ‘il quddiem, kien jikkwalifika bħala kapital ewlieni tal-Livell 1. Il-konverżjoni saret b’valur nominali (58). Il-miżura ppermettiet lil ABN AMRO II (mogħtija l-isem ġdid ABN AMRO Bank) li tikkontribwixxi EUR 500 miljun lil ABN AMRO Z.
It-Titolu Konvertibbli Mandatorju biex ikopri l-ispejjeż tas-separazzjoni (Il-Miżuri B2 u B3, total ta’ EUR 1.08 biljun)
(114)
Sabiex ikopri l-ispejjeż relatati mas-separazzjoni ta’ ABN AMRO N minn ABN AMRO Bank, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ssottoskriva MCS addizzjonali. L-ewwel ammont ta’ madwar EUR 300 miljun (il-Miżura B2) ġie notifikat f’Lulju 2009, bil-bqija (jiġifieri EUR 780 miljun) notifikat f’Jannar 2010 (il-Miżura B3).
(115)
L-ammont sħiħ ta’ EUR 1,08 biljun (jiġifieri l-Miżuri B2 u B3 flimkien) kien meħtieġ biex ikopri l-ispejjeż li ġejjin:
-
EUR 480 miljun ta’ spejjeż tas-separazzjoni definiti sew;
-
EUR 90 miljun biex jiġi stabbilit uffiċċju tas-suq monetarju; u
-
EUR 500 miljun sabiex tiġi pprovduta marġini ta’ prudenza.
(116)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi pprovda diżaggregazzjoni ulterjuri tal-ispejjeż tas-separazzjoni ta’ EUR 480 miljun. Dawn kienu relatati mal-espożizzjoni għal responsabbiltajiet reċiproċi (EUR [0 - 200] miljun), it-tħollija ta’ ittri ta’ allokazzjoni tar-riskju (EUR [0 - 200] miljun), ix-xiri mill-ġdid ta’ noti ta’ sigurtà (EUR [0 - 200] miljun), it-trasferiment minn ABN AMRO R tar-riskju tas-suq relatat mal-kummerċ tal-klijenti ta’ ABN AMRO N (EUR [0 - 200] miljun), it-twaqqif ta’ strumenti ta’ serħan tal-kapital (EUR [0 - 200] miljun) u l-ispejjeż varji tas-separazzjoni u tat-tħollija (EUR [0 - 300] miljun).
(117)
Wara s-separazzjoni mill-kumpanija holding tagħha ABN AMRO Bank, ABN AMRO II kellha bżonn tistabbilixxi uffiċċju tas-suq monetarju indipendentement, li sewa EUR 90 miljun.
(118)
Fl-aħħarnett, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi injetta EUR 500 miljun oħra f’kapital sabiex jiżgura li ABN AMRO N setgħet topera b’ċertu marġini ‘l fuq mir-rekwiżiti regolatorji minimi.
It-Titolu Konvertibbli Mandatorju biex ikopri d-defiċit kapitali minħabba l-bejgħ ta’ New HBU (Il-Miżura B4, EUR 300 miljun)
(119)
FBN u ABN AMRO N setgħu jamalgamaw biss malli jiġu solvuti l-kwistjonijiet ta’ konċentrazzjoni identifikati fid-Deċiżjoni dwar il-Fużjoni. Għalhekk, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ddeċieda li jbiegħ lil New HBU u IFN lil Deutsche Bank. Dik it-tranżazzjoni madankollu rriżultat fi ħtieġa ta’ kapital addizzjonali ta’ EUR 470 miljun, li ABN AMRO N ma setgħetx tittratta waħedha. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ddeċieda li jgħin u jinjetta EUR 300 miljun fil-forma ta’ MCS (59).
It-Titolu Konvertibbli Mandatorju biex ikopri l-ispejjeż tal-integrazzjoni (Il-Miżura B5, EUR 1,2 biljun)
(120)
Sabiex jimplimentaw il-fużjoni, ABN AMRO N u FBN (u wara l-fużjoni ABN AMRO Group) kellhom iħallsu bil-quddiem spejjeż tal-integrazzjoni ta’ EUR 1,2 biljun (wara t-taxxa), relatati mal-ispejjeż tas-sensji, l-integrazzjoni ta’ pjattaformi tal-ICT u r-ristrutturar tan-netwerk ta’ fergħat. Minħabba li ABN AMRO N u FBN ma kinux kapaċi jiffinanzjaw dawk l-ispejjeż huma stess, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ddeċieda li jinjetta kapital fil-forma ta’ MCS (60).
Konverżjoni tal-kapital ibridu tal-Livell 2 ta’ FBN f’kapital ewlieni tal-Livell 1 (il-Miżura C, EUR 1,35 biljun)
(121)
FBN kienet obbligata żżid il-kapital tal-Livell 1 tagħha wara li d-DNB (61) kien indika li kien hemm defiċit kapitali tal-Livell 1 ta’ madwar EUR 1,26 biljun. Wara s-separazzjoni mill-kumpanija holding tagħha Fortis SA/NV, FBN kellha tonfoq ukoll EUR 90 miljun sabiex tkopri l-ispejjeż relatati mal-istabbiliment ta’ uffiċċju tat-Teżor, mudelli relatati ma’ Basel, liċenzji u servizzi ta’ konsulenza.
(122)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi pprovda l-kapital żejjed billi kkonverta d-debitu tal-Livell 2 b’valur nominali ta’ EUR 1,35 biljun f’kapital tal-Livell 1. Bħala konsegwenza, it-tranżazzjoni ma involviet l-ebda flus ġodda (62).
Obbligi ta’ ħlas lejn membri oħra tal-konsorzju (il-Miżura D, EUR 740 miljun)
(123)
Meta l-membri tal-konsorzju nnegozjaw l-akkwiżizzjoni ta’ ABN AMRO Holding fl-2007, dawn irrealizzaw li mhux il-fatti kollha kienu magħrufin dak iż-żmien. Għalhekk, il-FAK kien fih numru ta’ prinċipji ġenerali sabiex jitħallsu ċerti obbligi ta’ ħlas, li kienu se jsiru apparenti biss matul il-proċessi ta’ separazzjoni. L-ammonti preċiżi jirriżultaw minn proċess ta’ negozjati li fih ipparteċipa l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi (u qablu Fortis SA/NV).
(124)
L-ammont totali ta’ EUR 740 miljun huwa relatat ma’:
(…)
Dawn il-movimenti ta’ flus ‘il barra huma parzjalment ikkumpensati bil-fatt li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi rċieva […] mill-membri l-oħra tal-konsorzju relatati mal-ispejjeż mitlufa.
(125)
Il-bilanċ tal-obbligi ta’ ħlas fir-rigward tal-membri l-oħra tal-konsorzju (jiġifieri EUR 740 miljun) tħallas fi flus, parzjalment direttament lill-membri l-oħra tal-konsorzju u parzjalment lil ABN AMRO (issa RBS NV).
Responsabbiltajiet reċiproċi (Il-Miżura E, EUR 950 miljun)
(126)
Anki wara d-divestiment ta’ New HBU, ABN AMRO Bank (issa RBS NV) u ABN AMRO II (jew is-suċċessuri legali tagħha) se jibqgħu obbligati lejn il-kredituri ta’ New HBU jekk New HBU ma tkunx kapaċi tissodisfa l-obbligi tagħha lejn il-kredituri proprja. Bl-istess mod New HBU se tiffaċċja responsabbiltajiet reċiproċi lejn il-kredituri ta’ ABN AMRO Bank u ABN AMRO II. Minħabba li r-responsabbiltajiet reċiproċi huma minħabba l-bejgħ ta’ New HBU li rriżulta minn deċiżjoni ta’ ABN AMRO II u l-azzjonisti tagħha, kienet ukoll ir-responsabbiltà tagħhom li jsibu soluzzjoni. Is-soluzzjoni proposta kienet timplika li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi u Deutsche Bank (jiġifieri x-xerrej ta’ New HBU) qablu li New HBU u ABN AMRO II jikkumpensaw lil xulxin għal dawn ir-responsabbiltajiet reċiproċi billi jipprovdu kollateral lil xulxin, sabiex inaqqsu r-rekwiżiti kapitali regolatorji indotti għall-20 % mixtieq. Bħala riżultat ta’ dak il-ftehim, ABN AMRO II kellha tipprovdi kollateral lil New HBU għal ammont li jlaħħaq EUR 950 miljun (li jonqos maż-żmien malli jimmaturaw ir-responsabbiltajiet sottostanti) għar-responsabbiltajiet ta’ New HBU lejn ABN AMRO II u lejn ABN AMRO Bank (issa RBS NV). Minħabba li ABN AMRO II ma kellhiex il-mezzi biex tipprovdi l-kollateral meħtieġ fir-rigward tar-responsabbiltà lejn ABN AMRO Bank (issa RBS NV), l-Istat ipprovda l-kontrokumpens fil-forma ta’ garanzija fuq id-debitu ta’ ABN AMRO Bank (issa RBS NV).
(127)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi pprezza dak ir-riskju daqs li kieku kien garanzija tal-Istat fuq debitu subordinarju ta’ ABN AMRO Bank (issa RBS NV). L-ipprezzar - ibbażat fuq ir-Rakkomandazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni tal-Bank Ċentrali Ewropew (“BĊE”) (63)- ġie stabbilit għal 200 punt ta’ bażi flimkien mal-firxa tas-CDS medjana (64).
(128)
It-Tabella 4 tiddeskrivi fil-qosor il-miżuri valutati f’din id-Deċiżjoni. Il-kolonna “Raġuni” hija l-istess bħal dik fit-Tabella 1 fil-punt (57) tad-Deċiżjoni tal-5 ta’ Frar 2010. Kif indikat fil-premessa 110, wara s-separazzjoni ta’ ABN AMRO N minn ma’ ABN AMRO Bank fis-6 ta’ Frar 2010, il-miżuri u l-għanijiet tal-miżuri ġew mibdula. Aktar speċifikament, il-Miżura A ntużat minn dik id-data ‘l quddiem għall-għanijiet tal-Miżura B3 (safejn tikkonċerna l-marġini ta’ prudenza) u l-Miżura B5 u vice versa.
Tabella 4
Miżuri ta’ appoġġ mill-Istat
Deskrizzjoni
Daqs
(f’EUR biljun)
Raġuni
Entità legali li lilha tingħata l-miżura
Miżuri koperti bid-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009
Y1
Finanzjament ST
45
FBN
Y2
Finanzjament LT
16,1
FBN (biex ikun permess il-ħlas mill-ġdid lil Fortis Bank SA/NV)
Z
Akkwiżizzjoni ta’ ABN AMRO N
6,5
FBN (il-prezz tax-xiri mħallas bir-rinunzja tad-debitu)
Miżuri kapitali notifikati f’Lulju 2009 u implimentati f’Lulju/Awwissu 2009
Miżura A
Strument ta’ serħan tal-kapital
Protezzjoni tas-CDS fuq portafoll ta’ EUR 34,5 biljun (li għandu effett ta’ serħan tal-kapital ta’ EUR 1,7 biljun)
Kumpens għad-defiċit kapitali ta’ ABN AMRO Z
ABN AMRO Bank (issa RBS NV) u mmexxija għal ABN AMRO II (issa ABN AMRO Bank) fid-data tas-separazzjoni
Miżura B1
MCS
0,5
Miżura B2
MCS
0,3
L-ewwel ammont tal-ispejjeż tas-separazzjoni
ABN AMRO Bank NV (issa RBS NV) u mmexxija għal ABN AMRO II (issa ABN AMRO Bank) mas-separazzjoni
Miżuri kapitali addizzjonali notifikati f’Jannar 2010
Miżura B3
MCS
0,78
It-tieni ammont tal-ispejjeż tas-separazzjoni u l-marġini ta’ prudenza ta’ EUR 0,5 biljun
EUR 967 miljun imħallsa lil ABN AMRO Bank (issa RBS NV) u mbagħad immexxija għal ABN AMRO II (issa ABN AMRO Bank) mas-separazzjoni, il-bqija mħallsa direttament lil ABN AMRO II
Miżura B4
MCS
0,3
Impatt fuq il-kapital mill-bejgħ ta’ New HBU
Miżura B5
MCS
1,2
Spejjeż tal-integrazzjoni
Miżura C
Skambju tal-Livell 2 f’ekwità komuni
1,35
Defiċit tal-Livell 1 fil-livell ta’ FBN
FBN
Miżura D
Ħlas fi flus lill-imsieħba tal-konsorzju
0,74
Obbligi tal-ħlas li rriżultaw mill-FAK
Imsieħba oħra tal-konsorzju/ABN AMRO Bank (issa RBS NV)
Miżura E
Garanzija fuq ir-responsabbiltajiet ta’ EUR 950 miljun
0,95
Responsabbiltajiet reċiproċi li rriżultaw mill-bejgħ ta’ New HBU
ABN AMRO II (issa ABN AMRO Bank)
3. RAĠUNIJIET GĦALL-FTUĦ
3.1. Raġunijiet għall-ftuħ fid-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009
(129)
Fid-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009, il-Kummissjoni fetħet proċeduri minħabba li kellha raġunijiet biex temmen li l-Miżuri Y1, Y2 u Z (65) kienu jirrappreżentaw għajnuna mill-Istat favur FBN u ABN AMRO N. Il-Kummissjoni kienet temmen li dawk il-miżuri ppermettew lil FBN u ABN AMRO N li jibqgħu fis-suq u jsegwu l-attivitajiet tagħhom. Din kellha raġunijiet biex temmen li dawk il-miżuri kienu selettivament vantaġġużi għal FBN u ABN AMRO N.
(130)
Fil-premessi 29 u 30 tad-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009, il-Kummissjoni nnotat li l-Miżuri X, Y1 u Y2 kienu parti mill-istess kuntratt ta’ bejgħ, li kellu l-għan li jissepara lil FBN mill-bqija ta’ Fortis SA/NV. Id-Deċiżjoni tat-3 ta’ Diċembru 2008 kienet diġà kkonkludiet li meta daħal f’dak il-kuntratt fit-3 ta’ Ottubru 2008, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ma kienx aġixxa bħala investitur normali f’ekonomija tas-suq.
(131)
Fil-premessa 33 tad-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009, il-Kummissjoni argumentat li l-Miżura Y1 kienet tidher vantaġġuża għal FBN għaliex din kienet rċeviet ammont ta’ finanzjament, li ma kinitx issib fuq is-swieq, minħabba li s-swieq dak iż-żmien kienu diżordinati. B’kunsiderazzjoni ta’ dawk iċ-ċirkostanzi estremi fis-suq, il-Kummissjoni ddubitat ukoll li r-rati tal-imgħax meħtieġa mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kienu jkunu aċċettabbli għal investitur privat. Il-Kummissjoni nnotat ukoll li s-solidità tal-fornitur tal-finanzjament ġdid tagħha kien jidher vantaġġuż għal FBN. FBN ma baqgħetx tiddependi fuq kumpaniji b’likwidità limitata f’diffikultà finanzjarja bħal Fortis SA/NV iżda rċeviet il-finanzjament tagħha mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi.
(132)
Il-Kummissjoni kellha dubji dwar jekk il-Miżura Y1 kinitx kumpatibbli mal-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni - L-applikazzjoni ta’ regoli dwar l-għajnuna mill-Istat għal miżuri meħuda fejn jidħlu istituzzjonijiet finanzjarji fil-kuntest tal-kriżi finanzjarja preżenti (il-“Komunikazzjoni Bankarja”) (66) għaliex din la kienet proporzjonata u lanqas limitata għall-minimu neċessarju. Tħassib aktar speċifiku tqajjem fil-premessa 52 tad-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009 dwar il-kumpatibbiltà tal-elementi li ġejjin: (1) ir-remunerazzjoni mħallsa minn FBN, (2) il-perjodu massimu li matulu FBN ma setgħetx tibbenefika minn finanzjament, (3) il-maturità massima tal-istrumenti konċernati u (4) l-volum tal-faċilità ta’ likwidità.
(133)
Il-Kummissjoni indikat ukoll li l-Miżura Y2 jista’ jkun fiha elementi ta’ għajnuna mill-Istat jekk Fortis Bank SA/NV kienet fiż-żmien tal-akkwiżizzjoni f’pożizzjoni li titlob tifdija immedjata tas-self fit-tul kieku kellha tinbidel is-sjieda ta’ FBN. Jekk kien hemm tabilħaqq klawsola ta’ tifdija relatata mas-sjieda, il-Miżura Y2 ippermettiet lil FBN li tibbenefika minn self fit-tul b’rati ta’ imgħax ta’ qabel il-kriżi. Il-Miżura Y2 implikat li FBN ma kinitx obbligata ssib finanzjament alternattiv għall-kundizzjonijiet tas-suq prevalenti dak iż-żmien. Barra minn hekk, minħabba li Fortis Bank SA/NV kellha d-dritt titlob tifdija, l-għażla tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi li jipprovdi self fit-tul minflok self fuq perjodu qasir setgħet tqajjem dubji. Għalhekk, fid-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009, il-Kummissjoni esprimiet tħassib li l-Miżura Y2 kien fiha għajnuna mill-Istat għal perjodu ta’ żmien itwal minn dak strettament neċessarju. Sabiex tkun tista’ tevalwa l-implikazzjonijiet ta’ għajnuna mill-Istat tal-Miżura Y2, il-Kummissjoni talbet lill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi biex jipprovdi aktar informazjzoni dwar it-termini kuntrattwali ta’ tifdija bikrija tal-kuntratti tas-self fit-tul.
(134)
Fil-premessa 54 tad-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009, il-Kummissjoni esprimiet dubju wkoll dwar jekk l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kienx ħa miżuri biżżejjed sabiex jillimita d-distorsjoni bla bżonn tal-kompetizzjoni, b’konformità mal-punt (27) tal-Komunikazzjoni Bankarja.
(135)
Il-Kummissjoni kienet ikkonċernata wkoll li ABN AMRO N kienet - potenzjalment indirettament - ibbenefikat mill-miżuri ta’ likwidità pprovduti lil FBN. Għalhekk, din talbet lill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi biex jipprovdi aktar informazzjoni dwar il-pożizzjoni ta’ finanzjament u l-istrateġija ta’ finanzjament ta’ ABN AMRO N.
(136)
Fir-rigward tal-Miżura Z, il-Kummissjoni kellha dubju li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ħallas lil FBN il-prezz tas-suq għall-akkwiżizzjoni ta’ ABN AMRO N. Il-Kummissjoni osservat li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ħallas aktar mill-valutazzjoni tal-“kundizzjoni tas-suq kurrenti” tat-3 ta’ Ottubru 2008 tal-espert tal-valutazzjoni tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi stess […] fir-rapport tiegħu li ġie msemmi fil-premessa 2. Barra minn hekk, il-Kummissjoni osservat li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ma kienx applika fattur ta’ korrezzjoni biex jirrifletti id-deklin tas-suq tal-borża li seħħ bejn Ottubru u Diċembru 2008 u li kien evidenti speċjalment għall-istokks tal-bank. Jekk l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ħallas iżżejjed meta xtara lil ABN AMRO N, il-Miżura Z kienet ekwivalenti għal għajnuna mill-Istat li għenet fir-rikapitalizzazzjoni ta’ FBN.
(137)
B’mod ġenerali, il-Kummissjoni osservat ukoll fid-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009 li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kien għadu ma ssottomettiex evalwazzjoni ta’ FBN u ABN AMRO N mid-DNB. Lanqas ma pprovda pjan ta’ vijabbiltà jew pjan ta’ ristrutturar bi projezzjonijiet finanzjarji dettaljati. Minħabba li la pjan ta’ vijabbiltà u lanqas pjan ta’ ristrutturar ma kienu disponibbli, il-Kummissjoni ma setgħetx tiddetermina jekk, bħala riżultat tal-Miżuri X, Y1, Y2 u Z, ABN AMRO N u FBN kellhomx biżżejjed kapital u kinux kapaċi jiksbu livell aċċettabbli ta’ profitabilità.
3.2. Raġunijiet għall-estensjoni tal-proċeduri fid-Deċiżjoni tal-5 ta’ Frar 2010
L-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat
(138)
Meta fis-17 ta’ Lulju 2009 u fil-15 ta’ Jannar 2010, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi nnotifika l-miżuri żejda favur FBN u ABN AMRO N bħala miżuri li ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat, il-Kummissjoni kienet ikkonċernata li wħud minn dawn il-miżuri addizzjonali kienu jirrapreżentaw għajnuna mill-Istat żejda lil FBN u ABN AMRO N.
(139)
Fid-Deċiżjoni tal-5 ta’ Frar 2010, il-Kummissjoni osservat li taħt il-FAK l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kellu numru ta’ obbligi, li ma kinux obbligi ta’ ABN AMRO N. Il-miżuri meħudin mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi biex jikkonforma mal-obbligi tal-FAK (u b’mod partikolari l-obbligi li jħallas l-ispejjeż ta’ ABN AMRO Z u l-obbligu li jissepara lil ABN AMRO N minn ABN AMRO Bank) jidhru għall-ewwel li ma jikkwalifikawx bħala għajnuna mill-Istat lil ABN AMRO N.
(140)
Il-Kummissjoni indikat li l-Miżuri A u B1 dehru primarjament imfassla biex ikopru d-defiċit kapitali ta’ ABN AMRO Z, iżda fl-istess ħin ma kienx ċar għall-Kummissjoni jekk kienx hemm ukoll benefiċċju indirett għall-attivitajiet ekonomiċi ta’ ABN AMRO N. F’dak ir-rigward, il-Kummissjoni riedet tkun taf jekk ABN AMRO N u ABN AMRO Z - mingħajr l-istatus legali separat - kinux delimitati biżżejjed (ring-fencing) fil-konfront ta’ xulxin. Il-Kummissjoni riedet ukoll tirċievi aktar informazzjoni dwar ir-raġunijiet wara d-defiċit kapitali ta’ ABN AMRO Z u pereżempju dwar it-trasferiment ta’ ishma ta’ Unicredito minn ABN AMRO Z għal ABN AMRO N. Il-Kummissjoni kellha wkoll mistoqsijiet dwar ir-remunerazzjoni minn ABN AMRO N lil ABN AMRO Z għat-twettiq tal-funzjonijiet tal-uffiċċju prinċipali. Il-Kummissjoni kellha suspett li - mill-anqas parti ta’ - is-sottokapitalizzazzjoni ta’ ABN AMRO Z kienet marbuta mal-fatt li ABN AMRO N ma ħallsitx prezz tas-suq għas-servizzi tal-uffiċċju prinċipali ta’ ABN AMRO Z.
(141)
Anki jekk is-separazzjoni ta’ ABN AMRO N minn ABN AMRO Bank hija obbligu tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi taħt il-FAK, il-Kummissjoni ma setgħetx teskludi li r-rikapitalizzazzjoni mill-Istat li ffinanzjat l-ispejjeż tas-separazzjoni setgħet kienet għajnuna mill-Istat. Il-Kummissjoni osservat li mhux l-ispejjeż kollha kategorizzati bħala spejjeż tas-separazzjoni kien strictu senso marbuta mal-obbligi tas-separazzjoni kif deskritt fil-FAK. Il-Kummissjoni nnotat li l-kategorija “spejjeż tas-separazzjoni” inkludiet ammont ta’ EUR 500 miljun li kien meħtieġ biex jipprovdi lil ABN AMRO Group b’marġini ta’ prudenza fuq ir-rekwiżiti minimi ta’ prudenza.
(142)
Il-Kummissjoni osservat li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kien għen lil FBN u ABN AMRO N iħallsu l-ispejjeż relatati mal-fużjoni. Sabiex issolvi l-problemi ta’ konċentrazzjoni maħluqa bil-fużjoni, ABN AMRO N iddeċidiet li tbiegħ lil IFN u New HBU, li wassal għal defiċit kapitali ġdid. Il-Kummissjoni osservat li FBN u ABN AMRO N kienu kapaċi jagħmlu profitt mill-benefiċċji tal-fużjoni (pereżempju sinerġiji tal-fużjoni, il-vantaġġi ta’ kumpanija aktar b’saħħitha b’ishma tas-suq ogħla fis-suq Olandiż, …), filwaqt li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ffinanzja l-ispejjeż bil-quddiem. F’dak ir-rigward, il-Kummissjoni osservat li ma kienx hemm obbligu legali għall-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi li jħallas dawk l-ispejjeż minħabba li dawn kienu oriġinaw mid-deċiżjoni tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi tal-21 ta’ Novembru 2008 biex issir fużjoni bejn FBN u ABN AMRO N u mhux mill-FAK.
(143)
Il-Kummissjoni nnotat il-fatt li l-fużjoni u l-kundizzjonijiet speċifiċi marbuta mas-separazzjoni rriżultaw f’responsabbiltajiet reċiproċi (il-Miżura E). Il-liġi korporattiva Olandiża kienet timplika li ABN AMRO Bank (issa RBS NV) u ABN AMRO II jibqgħu obbligati lejn id-detenturi tad-debiti ta’ New HBU jekk New HBU (jew is-sid ġdid tagħha Deutsche Bank) jonqsu milli jissodisfaw l-obbligi tal-ħlas tagħhom. New HBU kellha obbligi simili fil-konfront tad-detenturi tad-debiti ta’ ABN AMRO Bank (issa RBS NV) u ABN AMRO II. Il-Kummissjoni ma setgħetx teskludi li dik is-soluzzjoni ta’ indennizz, li kienet timplika li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kien jiggarantixxi lid-detenturi tad-debitu ta’ ABN Amro Bank (issa RBS NV) għal primjum ta’ 200 punt ta’ bażi flimkien mal-firxa tas-CDS medjana, kienet timplika għajnuna mill-Istat.
Kumpatibbiltà mal-Komunikazzjoni dwar l-Assi Indeboliti
(144)
Il-Kummissjoni qajmet tħassib ukoll dwar it-tfassil tal-istrument ta’ serħan tal-kapital (il-Miżura A). Il-Kummissjoni rrikonoxxiet li l-Miżura A kienet fundamentalment differenti mill-miżuri l-oħra għall-assi indeboliti għaliex din ma kinitx ġiet stabbilita biex tipproteġi lil ABN AMRO N kontra deklin ulterjuri fl-assi tossiċi b’valutazzjoni inċerta ħafna. Madankollu, il-Kummissjoni qieset li sabiex tkun kumpatibbli mas-suq intern, il-Miżura A kellha tikkonforma mal-prinċipji ġenerali tal-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni dwar it-Trattament ta’ Assi Indeboliti fis-Settur Bankarju tal-Komunità (67) (il-“Komunikazzjoni dwar l-Assi Indeboliti”). Aktar speċifikament, għandu jkun hemm biżżejjed evidenza ta’ pprezzar xieraq, li jfisser li l-bank ma għandux jittrasferixxi t-telf mistenni lill-Istat. F’dak ir-rigward, il-Kummissjoni riedet ukoll tifhem x’impatt seta’ jkollhom għadd ta’ karatteristiċi kuntrattwali speċifiċi (pereżempju l-mekkaniżmu ta’ restituzzjoni u s-segment vertikali) fuq il-flussi tal-flus u l-ipprezzar attwali. Fl-aħħarnett, il-Kummissjoni kellha wkoll dubji li kien hemm inċentivi insuffiċjenti li jiżguraw li ABN AMRO N jkollha ttemm l-istrument malli ma jibqax strettament neċessarju.
Kumpatibbiltà mal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar
(145)
Il-Kummissjoni kellha dubji dwar jekk il-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 kienx jissodisfa l-kriterji stabbiliti fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni fuq ir-ritorn għall-vijabbiltà u l-valutazzjoni ta’ miżuri ta’ ristrutturar fis-settur finanzjarju fil-kriżi attwali taħt ir-regoli tal-għajnuna mill-Istat (68) (il-“Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar”) f’termini ta’ vijabbiltà, kondiviżjoni tal-piżijiet u distorsjoni mhux mistħoqqa tal-kompetizzjoni.
Restawr tal-vijabbiltà fit-tul
(146)
Il-Kummissjoni rrikonoxxiet li ABN AMRO Group jidher li għandu jirrealizza biżżejjed dħul biex ikopri l-ispejjeż operattivi kollha tiegħu (inkluż l-indebolimenti) u jiggwadanja redditu fuq l-ekwità aċċettabbli. Madankollu, il-Kummissjoni nnotat ukoll li r-redditu fuq l-ekwità ta’ ABN AMRO Group kien jiddependi ħafna fuq ir-realizzazzjoni ta’ numru ta’ suppożizzjonijiet prinċipali. L-ewwel, jekk ABN AMRO Group irid isir kosteffiċjenti bi proporzjon aċċettabbli tad-dħul meta relatat mal-ispejjeż, huwa kruċjali li ABN AMRO Group jimplimenta s-sinerġiji mbassra (jiġifieri EUR 1,1 biljun qabel it-taxxa li jaqbel ma’ profitt nett għall-2013 ta’ […] biljun EUR). It-tieni, kif indikati fil-premessa 118 tad-Deċiżjoni tal-5 ta’ Frar 2010, kien ukoll ta’ importanza kruċjali għall-vijabbiltà ta’ ABN AMRO Group li dan ikun kapaċi jtejjeb il-marġini ta’ imgħax nett tiegħu mil-livelli baxxi ta’ FBN u ABN AMRO N fit-tieni nofs tal-2008 u l-ewwel nofs tal-2009. Fid-Deċiżjoni tagħha tal-5 ta’ Frar 2010, il-Kummissjoni indikat li kienet teħtieġ aktar dettalji dwar dawk il-kwistjonijiet, sabiex tevalwa jekk il-vijabbiltà għat-tul kinitx verament restawrata.
(147)
Il-Kummissjoni nnotat ukoll li l-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 ma kienx għadu jinkludi l-projezzjonijiet finanzjarji għall-agħar sitwazzjoni possibbli kif meħtieġ fil-punt (13) tal-Komunikazzjoni dwar ir-Rustrutturar. Għalhekk, il-Kummissjoni talbet għal tali projezzjonijiet tal-agħar sitwazzjoni possibbli, sabiex tkun tista’ tivverifika l-prestazzjoni ta’ ABN AMRO Group f’kundizzjonijiet tas-suq aktar diffiċli.
(148)
Il-Kummissjoni osservat ukoll li l-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 kien fih ftit informazzjoni dwar sottodiviżjonijiet iżgħar, sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiġġudika jekk il-kwistjonijiet kollha tal-vijabbiltà f’dak il-livell ġewx indirizzati b’mod suffiċjenti. Aktar speċifikament, il-Kummissjoni kellha dubju dwar jekk il-vijabbiltà ta’ PFS, diviżjoni ta’ FBN, li rrappurtat telf kbir relatat ma’ Madoff fl-2008, kinitx garantita biżżejjed.
Għajnuna limitata għall-minimu neċessarju/kontribuzzjoni proprja
(149)
Il-Kummissjoni kellha dubji dwar jekk l-għajnuna mill-Istat kinitx limitata għall-minimu neċessarju għar-restawr tal-vijabbiltà ta’ ABN AMRO Group. F’dak ir-rigward, hija nnotat li ABN AMRO Group kien indika li xtaq jagħmel akkwiżizzjonijiet żejda żgħar, li qies neċessarju sabiex jerġa’ jibni l-kompetenzi tal-prodotti mitlufa matul il-proċessi tas-separazzjoni minn Fortis SA/NV u ABN AMRO Holding. Fid-Deċiżjoni tal-5 ta’ Frar 2010, il-Kummissjoni argumentat li l-għajnuna mill-Istat ma għandhiex tintuża biex tiffinanzja akkwiżizzjonijiet jew investimenti ġodda sakemm dawn ma kinux essenzjali għar-restawr tal-vijabbiltà ta’ impriża. Il-Kummissjoni staqsiet lill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi biex jiċċara aktar il-politika ta’ akkwiżizzjoni ta’ ABN AMRO Group u biex jipprovdilha fost affarijiet oħra lista dettaljata tal-attivitajiet li ABN AMRO Group kien jeħtieġ biex jerġa’ jibni għal raġunijiet ta’ vijabbiltà.
(150)
Il-Kummissjoni kellha wkoll dubji dwar jekk il-fornituri kollha tal-kapital ibridu ta’ FBN u ABN AMRO N kinux ħallsu s-sehem tagħhom tar-ristrutturar. Il-Kummissjoni kienet imħassba li, pereżempju, l-azzjonisti preferuti ta’ FBN (69) ma kinux ikkontribwixxew biżżejjed sabiex jiżurgaw li l-intervent tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ma jkunx limitat għall-minimu neċessarju.
(151)
Barra minn hekk, f’termini ta’ dewmien, l-għajnuna mill-Istat għandha tkun limitata għall-minimu neċessarju. F’dak ir-rigward, il-Kummissjoni osservat li numru ta’ miżuri kienu meħtieġa biex jindirizzaw il-problemi temporanji, iżda l-Kummissjoni kellha dubji dwar jekk l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kienx ħa passi biżżejjed sabiex jiżgura li l-miżuri jinħallu malli ma jibqgħux neċessarji.
(152)
Fir-rigward tal-Miżura A, il-Kummissjoni osservat li s-CRI ma jibqax attraenti malli ABN AMRO N tingħata l-permess li timplimenta r-rekwiżiti ta’ Basel II. Għalkemm is-CRI kien fih karatteristiċi ta’ opzjoni ta’ eżerċizzju li jippermetti t-terminazzjoni bikrija tal-kuntratt, il-Kummissjoni osservat li ma kienx hemm skeda ta’ żmien ċara għall-ħruġ tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi.
(153)
Barra minn hekk, fir-rigward tal-marġini ta’ prudenza ta’ EUR 500 miljun, il-Kummissjoni nnotat li l-intenzjoni kienet li ABN AMRO Group jissostitwixxi dak l-ammont b’kapital awtofinanzjat. Għal darb’ oħra l-Kummissjoni osservat li ma kien hemm l-ebda indikazzjoni dwar l-għażla taż-żmien.
(154)
Fir-rigward tal-ispejjeż ta’ integrazzjoni ta’ EUR 1,2 biljun (jiġifieri l- Miżura B5), il-Kummissjoni osservat li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi qal li dawn kienu jwasslu għal sinerġiji importanti ta’ EUR 1,1 biljun (qabel it-taxxa) fis-sena, li fil-prinċipju setgħu jintużaw biex iħallsu lura l-għajnuna mill-Istat. Madankollu, il-Kummissjoni osservat li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ma kienx waqqaf mekkaniżmu biex jiżgura t-tali ħlas lura. Fir-rigward tal-ħtiġijiet kapitali relatati mal-bejgħ ta’ New HBU, il-Kummissjoni kkonkludiet li l-ħtiġijiet kapitali relatati mal-kreditu ġenerali kienu se jonqsu malajr hekk kif is-self jimmatura gradwalment. Għal darb’ oħra, il-Kummissjoni enfasizzat li l-għajnuna mill-Istat għandha titħallas lura malli ma tibqax neċessarja.
Limitazzjoni tad-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni
(155)
F’termini ta’ distorsjoni tal-kompetizzjoni, il-Kummissjoni nnotat li l-ħtiġijiet kapitali ta’ FBN u ABN AMRO N ġew sa ċertu punt mis-separazzjoni tagħhom minn mal-kumpaniji holding preċedenti tagħhom u mill-ispejjeż ta’ integrazzjoni bil-quddiem, u mhux minn teħid ta’ riskju eċċessiv jew ġestjoni ħażina fi ħdan FBN u ABN AMRO N stess. Kontra dan l-isfond, il-Kummissjoni kkonkludiet li huwa improbabbli li jkunu meħtieġa aktar divestimenti.
(156)
Fl-istess ħin, madankollu, il-Kummissjoni esprimiet dubji li l-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 kien fih biżżejjed miżuri dwar l-imġiba sabiex jiżgura li FBN u ABN AMRO N ma jużawx l-għajnuna mill-Istat biex jikbru għad-detriment tal-kompetituri tagħhom, pereżempju permezz tal-implimentazzjoni ta’ politika ta’ pprezzar mhux sostenibbli jew l-akkwiżizzjoni ta’ istituzzjonijiet finanzjarji oħra, li jista’ jnaqqas l-inċentivi ta’ dawk li mhumiex benefiċjarji biex jikkompetu, jinvestu u jinnovaw u jista’ jiskoraġġixxi d-dħul fis-suq bankarju Olandiż.
(157)
F’termini ta’ ħruġ, il-Kummissjoni argumentat li jkun utli kieku l-Istat tal-Pajjiżi Baxxi jiżviluppa u jikkomunika b’mod ċar strateġija ta’ ħruġ. Tabilħaqq, l-interventi ripetuti u massivi tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jistgħu jiġu perċepiti mid-depożitarji bħala sinjal ta’ appoġġ permanenti.
4. KUMMENTI MINN PARTIJIET INTERESSATI
4.1. L-ewwel sett ta’ kummenti minn Van Lanschot (ittra tas-6 ta’ Mejju 2009)
(158)
Il-kwerelant argumenta li bis-saħħa tal-għajnuna mill-Istat u s-sjieda tal-Istat, FBN u ABN AMRO N (inklużi s-sussidjarji tagħhom bħal MoneYou u Mees Pierson) offrew rati ta’ imgħax għoljin mhux sostenibbli fuq kontijiet ta’ tfaddil u ta’ depożitu individwali, u b’hekk stabbilizzaw is-suq bankarju Olandiż.
(159)
Il-kwerelant jemmen li r-rati ta’ imgħax offruti minn FBN u ABN AMRO N kienu qed jagħmlu telf. F’dan ir-rigward, irrefera għall-fatt li r-rati EURIBOR naqqsu minn 5 % f’Settembru 2008 għal anqas minn 2 % f’Jannar/Frar 2009, filwaqt li r-rati ta’ imgħax offruti minn FBN u ABN AMRO N fuq il-kontijiet tat-tfaddil attwalment żdiedu.
(160)
Il-kwerelant enfasizza wkoll l-ispeċifiċitajiet fis-suq bankarju privat Olandiż paragunati mas-suq bankarju għall-konsumatur, li jidhru li jżidu l-effett ta’ distorsjoni tal-miżuri meħudin. L-ammonti tat-tfaddil fis-servizzi bankarji privati huma bħala medja akbar minn dawk fis-servizzi bankarji għall-konsumatur. Għal ammonti ta’ tfaddil baxxi, il-klijenti jimpurtahom anqas mill-profil ta’ riskju tal-bank tagħhom għaliex dawn huma protetti mill-Iskema Olandiża ta’ Garanzija fuq id-Depożiti (sa ammont ta’ EUR 100 000). Il-kuxjenza dwar ir-riskju tiżdied madankollu malli jinqabeż dak il-limitu, li huwa pjuttost komuni fis-servizzi bankarji privati.
(161)
Il-kwerelant argumenta wkoll li FBN u ABN AMRO N jibbenefikaw minn garanzija impliċita tal-istat. Dan argumenta li l-klijenti ta’ FBN u ABN AMRO N huma konvinti li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi mhux se jippermetti li banek tal-Istat ifallu.
(162)
Il-kwerelant - li rnexxielu jissupera l-kriżi mingħajr l-għajnuna mill-Istat - enfasizza li kien affettwat serjament mill-imġiba distortiva ta’ FBN u ABN AMRO N għaliex tradizzjonalment kien jiddependi sa grad importanti fuq is-suq tat-tfaddil Olandiż biex jiffinanzja l-assi tiegħu (70). F’termini ta’ ċifri assoluti, il-kwerelant kellu tfaddil u depożiti ta’ EUR 15-il biljun, li kien jimplika li żieda ta’ 1 % fir-rati tal-imgħax setgħet tiswa lill-kumpanija madwar EUR 150 miljun fis-sena (71). Minbarra dik iż-żieda fl-ispejjeż, kien hemm ukoll effett tal-volum hekk kif Van Lanschot tilef il-klijenti.
4.2. Kummenti ta’ segwitu ta’ Van Lanschot (ittri tal-21 u t-28 ta’ Awwissu 2009)
(163)
Skont il-kwerelant, l-imġiba mhux tas-soltu ta’ FBN u ABN AMRO N ippersistiet matul ix-xhur tas-sajf tal-2009.
(164)
Bħala argument addizzjonali, il-kwerelant irrefera għall-bidliet kbar u mhux tas-soltu fil-volum u fl-ishma mis-suq fis-suq tat-tfaddil Olandiż li kien tradizzjonalment stabbli. F’dan ir-rigward, il-kwerelant irrefera għall-istqarrijiet uffiċjali ta’ FBN u ABN AMRO N li rrappurtaw influssi ta’ depożiti ta’ EUR 9 biljun u EUR 21 biljun rispettivament fl-ewwel nofs tal-2009 (72). Il-kwerelant qies dawk iċ-ċifri bħala mdaqqsa minħabba l-fatt li s-suq totali tat-tfaddil Olandiż jiswa madwar EUR 287 biljun.
(165)
Bħala eżempju ieħor tal-ipprezzar mhux tas-soltu, il-kwerelant irrefera għall-fatt li r-rati tal-imgħax tat-tfaddil fil-pajjiżi ġirien bħall-Belġju, Franza u l-Ġermanja kienu segwew id-deklin tar-rati EURIBOR, filwaqt li r-rati tal-imgħax tat-tfaddil Olandiżi kienu persistentement għoljin.
4.3. Kummenti minn ABN AMRO Bank (ittra tas-6 ta’ Lulju 2009)
(166)
F’kumment dwar id-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009 fejn ġiet imnedija l-proċedura ta’ investigazzjoni formali, ABN AMRO Bank (jiġifieri l-kumpanija holding ta’ ABN AMRO N) ipprovdiet aktar informazzjoni dwar il-pożizzjoni ta’ finanzjament u l-istrateġija ta’ finanzjament tagħha. ABN AMRO Bank ċaħdet li bbenefikat - direttament jew indirettament - minn kwalunkwe għajnuna ta’ finanzjament mogħtija lil FBN (il-Miżuri Y1 u Y2). ABN AMRO Bank qalet li ma kinitx teħtieġ għajnuna biex tiffinanzja lilha nnifisha matul il-kriżi bis-saħħa tal-istrateġija ta’ finanzjament diversifikata tagħha. Din enfasizzat ukoll li l-istatistiċi ta’ likwidità baqgħu sew fil-limiti regolatorji u fil-limiti interni tagħha wkoll.
5. KUMMENTI MILL-ISTAT TAL-PAJJIŻI L-BAXXI
5.1. Kummenti mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi dwar id-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009
(167)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi rrikonoxxa li FBN kienet kapaċi ssegwi l-attivitajiet tagħha minħabba l-akkwiżizzjoni tagħha mill-Istat (73), iżda argumenta li l-akkwiżizzjoni kienet konformi mal-hekk imsejjaħ “prinċipju tal-investitur f’ekonomija tas-suq” (MEIP - market economy investor principle). Bħala riżultat, skont l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ma kienx hemm vantaġġ selettiv u bħala konsegwenza ebda għajnuna mill-Istat. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi qal li - anki jekk it-tranżazzjonijiet integrati tat-3 ta’ Ottubru 2008 kienu maħsuba primarjament sabiex jipprevjenu d-destabilizzazzjoni ta’ FBN u ABN AMRO N u tas-sistema bankarja Olandiża b’mod ġenerali - permezz tax-xiri tal-parteċipazzjonijiet f’FBN u ABN AMRO N kellu l-għan li jsir redditu fit-tul pożittiv. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi enfasizza li l-prezz għal FBN (inkluż ABN AMRO N) kien fil-firxa ta’ valutazzjoni tal-espert ta’ valutazzjoni esterna tiegħu.
(168)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi qal li kien ħallas prezz tas-suq ġust għal FBN iżda żied li anki kieku kien ħallas iżżejjed, dak il-ħlas kien ikun għajnuna mill-Istat lil Fortis SA/NV (li kienet il-kumpanija li qed tbiegħ) u mhux għajnuna mill-Istat lil FBN.
(169)
Fir-rigward tal-Miżura Y1, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi qal li kien ipprovda finanzjament fuq perjodu qasir lil FBN skont il-kundizzjonijiet tas-suq. Dan argumenta li qabel il-kriżi FBN irċeviet finanzjament mill-kumpanija holding tagħha għal rati EONIA jew EURIBOR mingħajr ebda firxa żejda. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li l-ipprezzar li kien applika (kif deskritt fil-premessa 96) kien konformi mal-prattika tas-suq. Aktar speċifikament, dan argumenta wkoll li s-sistema ta’ pprezzar tiegħu użata għall-perjodu wara l-5 ta’ Novembru 2008 (b’firxa ta’ 50 punt ta’ bażi għas-self ta’ aktar minn tliet xhur) kienet allinjata mal-Iskema ta’ Garanzija Olandiża (74).
(170)
Rigward il-perjodu li matulu l-faċilità ta’ likwidità ta’ FBN kienet disponibbli, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi spejga li kien beda negozjati sabiex itemm il-faċilità ta’ likwidità f’Jannar 2009 bil-għan li jtemm il-faċilità ta’ likwidità malajr kemm jista’ jkun. B’dan il-għan, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi introduċa f’Marzu 2009 sistema ta’ pprezzar ġdida b’żewġ passi, li għamlet il-finanzjament aktar għali jekk jaqbeż limitu definit minn qabel. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ppreżuma li FBN setgħet tħallas lura l-faċilità ta’ likwidità b’rata ta’ EUR 4 sa 5 biljun fix-xahar u kellha l-intenzjoni li ttemm il-faċilità ta’ likwidità sal-aħħar tal-2009. Fir-realtà, FBN ħallset lura l-faċilità ta’ likwidità aktar malajr minn kemm kien antiċipat. Il-faċilità ta’ likwidità kienet diġà ntemmet fl-1 ta’ Lulju 2009.
(171)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li l-maturità massima tal-likwidità mogħtija taħt il-faċilità ta’ likwidità kienet proporzjonata. F’dan ir-rigward, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi spjega li fl-ewwel perjodu (jiġifieri mis-6 sat-23 ta’ Ottubru 2008), kien ta likwidità b’maturità ta’ mhux iktar minn ftit ġimgħat. Meta l-faċilità ta’ likwidità ġiet sussegwentement aġġustata, il-maturità massima ġiet imtawwla għal disa’ xhur sabiex jiġu evitati punti massimi ta’ tifdija..
(172)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi spjega li l-volum totali tal-faċilità ta’ likwidità (jiġifieri EUR 5 biljun immedjatament u EUR 40 biljun għal finanzjament fuq perjodu itwal) kien ibbażat fuq il-bżonnijiet ta’ finanzjament reali ta’ FBN u għalhekk kien il-minimu neċessarju. Il-faċilità ta’ likwidità fuq perjodu qasir ta’ EUR 45 biljun qieset il-volatilità normali tal-pożizzjoni monetarja ta’ FBN u ppermettiet ukoll lil FBN li tħallas lura immedjatament madwar EUR 34 biljun lil Fortis SA/NV.
(173)
Fir-rigward tas-self fuq perjodu twil (jiġifieri l-Miżura Y2), l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi rrikonoxxa li Fortis Bank SA/NV seta’ talab il-ħlas lura tas-self b’rata tal-imgħax fissa (iżda mhux tas-self b’rata varjabbli) (75). L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta madankollu li kien issostitwixxa biss lil Fortis Bank SA/NV filwaqt li ħalla l-kundizzjonijiet kollha tal-kuntratti eżistenti l-istess. Skont l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi, il-kuntratt bejn Fortis Bank SA/NV u FBN kien kuntratt tas-suq normali bejn atturi tas-suq privati. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li - minħabba il kien issostitwixxa investitur tal-ekonomija tas-suq - l-imġiba tiegħu kienet awtomatikament konformi mal-MEIP. Bħala tali, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi qies li ma kellux jiġġustifika għalfejn ir-rati setgħu kienu ogħla jew għalfejn issostitwixxa dak is-self fit-tul b’self fuq perjodu qasir (76).
(174)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta wkoll li kien komuni ħafna għall-kumpaniji, meta jagħmlu l-akkwiżizzjonijiet, li simultanjament jipprovdu likwidità lis-sussidjarji akkwistati ġodda.
(175)
Rigward jekk għajnuna mill-Istat diretta jew indiretta ngħatatx lil ABN AMRO N, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ċaħad li ABN AMRO N irċeviet finanzjament mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jew FBN. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi spjega li ABN AMRO N, bil-franchise bankarja għall-konsumatur u privata kbira tagħha, kellha biżżejjed fondi tagħha stess.
(176)
Fir-rigward tal-Miżura Z, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi qal li l-prezz tat-tranżazzjoni ta’ EUR 6,5 biljun kien prezz tas-suq ġust. Dan enfasizza li l-prezz kien bejn il-valutazzjoni tal-“kundizzjonijiet kurrenti tas-suq” ta’ EUR [4-6,5] biljun u l-valutazzjoni “matul iċ-ċiklu” ta’ EUR [6,5-9] biljun kif ikkalkulat mill-espert tal-valutazzjoni estern tiegħu fil-bidu ta’ Ottubru 2008 (qabel it-tranżazzjoni tat-3 ta’ Ottubru 2008). Rigward il-fatt li l-akkwiżizzjoni (il-Miżura Z) seħħet xahrejn u nofs wara li saret il-valutazzjoni, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi emmen li ma kinux meħtieġa korrezzjonijiet minħabba li l-inċertezzi kienu diġà riflessi fil-valutazzjoni tal-bidu ta’ Ottubru 2008 (77). L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta wkoll li s-servizzi bankarji ta’ investiment u l-assi tossiċi normalment kienu l-bażi tal-problemi ta’ kunfidenza f’banek oħra, li jiġu tradotti fi tnaqqis importanti tal-prezzijiet tal-ishma għal dawk il-banek. ABN AMRO N, għall-kuntrarju, bil-profil ta’ bank għall-konsumatur u kummerċjali stabbli tiegħu, kien fundamentalment differenti minn banek oħra. Minħabba dak il-kuntest, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li korrezzjoni tal-prezz b’analoġija għal banek oħra ma kinitx tagħmel sens.
(177)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi enfasizza wkoll li l-membri l-oħra tal-konsorzju, u b’mod partikolari RBS, kellhom japprovaw it-tranżazzjoni u li […]. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jirreferi wkoll għall-punti (166) u (177) tar-rapport preliminari tal-esperti lill-Laqgħa Ġenerali tal-Azzjonisti ta’ Fortis SA/NV fil-11 ta’ Frar 2009 fi Brussell (78), fejn jgħid li dawk il-punti jappoġġjaw l-argument tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi li kien ħallas prezz ġust għal FBN, ABN AMRO N, Fortis Insurance u Fortis Corporate Insurance fit-3 ta’ Ottubru 2008, li jikkostitwixxi għalhekk prezz ta’ referenza validu għall-bejgħ ta’ Diċembru 2008.
(178)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi implimenta l-Miżura Z billi rrinunzja għall-pretensjonijiet li kellu lejn FBN. Barra minn hekk, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi qal li l-Kummissjoni - kieku kellha tasal għall-konklużjoni li l-Miżura Z timplika għajnuna mill-Istat - għandha tapplika korrezzjoni. Minħabba li strumenti simili ta’ banek oħra kienu qed jiġu negozjati għal skont sostanzjali għall-valur pari, (79) kien loġiku li l-valur tas-suq tal-istrumenti tad-dejn irrinunzjati mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kien ukoll taħt il-valur pari. Fi kliem ieħor, iċ-ċirkostanzi prevalenti tas-suq kienu jissuġġerixxu li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ma kienx intitolat għal valur pari iżda għal valur tas-suq aktar baxx. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li, b’kunsiderazzjoni taċ-ċirkostanzi prevalenti tas-suq li kienu eżistenti dak iż-żmien, kien intitolat biss għal valur tas-suq ta’ EUR [4,55 - 5,85] biljun (jiġifieri l-valur pari tas-self ta’ EUR 6,5 biljun korrett għal skont tas-suq ta’ EUR [0,65 - 1,95] biljun).
(179)
Fit-18 ta’ Ġunju 2009, il-Ministru tal-Finanzi Olandiż bagħat lill-Kummissjoni l-evalwazzjoni ta’ FBN minn DNB kif mitlub fid-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009. […] (80), (81), (82)
(180)
DNB informa wkoll lill-Kummissjoni fil- […] ABN AMRO N permezz ta’ ittra tal-20 ta’ Jannar 2010. […]
5.2. Kummenti mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi dwar id-Deċiżjoni tal-5 ta’ Frar 2010
(181)
B’mod ġenerali, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li l-miżuri ma kkostitwixxewx għajnuna mill-Istat għaliex il-miżuri:
(i)
ma bbenefikaw la lil ABN AMRO N u lanqas lil FBN,
(ii)
kienu neċessarji għas-separazzjoni ta’ ABN AMRO N u FBN mill-kumpaniji holding preċedenti rispettivi tagħhom u segwew mill-obbligi kuntrattwali tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi bħala suċċessur ta’ Fortis SA/NV fil-FAK, jew
(iii)
kienu ekonomikament razzjonali mill-fehma ta’ investitur privat.
(182)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li l-Kummissjoni applikat l-MEIP għal kull miżura individwali li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kien ħa. B’mod partikolari fir-rigward tal-miżuri relatati mal-fużjoni (jiġifieri l-Miżuri B4 u B5), l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi enfasizza li l-fużjoni kienet investiment ta’ valur preżenti nett pożittiv (“NPV” - net present value) u għalhekk kumpatibbli mal-MEIP.
(183)
Fi kliem ieħor, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ma aċċettax il-pożizzjoni preliminari tal-Kummissjoni, kif żviluppata fil-premessa 96 tad-Deċiżjoni tal-5 ta’ Frar 2010, li l-MEIP ma kienx japplika għall-miżuri li segwew it-tranżazzjonijiet integrati tat-3 ta’ Ottubru 2008, minħabba li dawk il-miżuri kienu parti minn operazzjoni akbar ta’ salvataġġ u ristrutturar.
(184)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi rrikonoxxa li r-regoli tal-għajnuna mill-Istat jimplikaw li l-MEIP ma japplikawx meta jsiru ħafna injezzjonijiet ta’ kapital interkonnessi f’perjodu qasir. Madankollu argumenta li din l-analiżi ma kinitx tgħodd għal FBN u ABN AMRO N għaliex it-tranżazzjonijiet integrati tat-3 ta’ Ottubru 2008 - fil-fehma tiegħu - ma kienx fihom miżuri ta’ għajnuna mill-Istat u, barra minn hekk, il-miżuri ta’ segwitu ma kinux konnessi mat-tranżazzjoni inizjali.
(185)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li l-Kummissjoni għandha tikkunsidra ċ-ċirkostanzi speċifiċi ħafna li taħthom l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kien obbligat jixtri lil FBN. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi qal ukoll li l-bejgħ ta’ New HBU kien ta’ piż kbir għall-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi u għal ABN AMRO N b’impatt negattiv fuq il-kapital ta’ EUR 470 miljun.
(186)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi qal li kien ibbaża l-miżuri kollha tiegħu fuq il-prinċipji stabbiliti fil-Komunikazzjoni Bankarja (83) u l-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni - Ir-rikapitalizzazzjoni tal-istituzzjonijiet finanzjarji fil-kriżi finanzjarja preżenti: limitazzjoni tal-għajnuna għall-minimu meħtieġ u protezzjoni kontra distorsjonijiet ta’ kompetizzjoni mhux mistħoqqa (84) (il- “Komunikazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni”). B’mod ġenerali, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li l-miżuri tiegħu kienu mmirati sew, proporzjonati għall-isfidi ffaċċjati u mfassla sabiex jimminimizzaw l-effetti ta’ konsegwenzi negattivi mifruxa fuq il-kompetituri.
(187)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li l-Miżura A u l-Miżura B1 ma kinux jikkwalifikaw bħala għajnuna mill-Istat, għaliex l-Istat kien obbligat kuntrattwalment biex isolvi l-problemi ta’ kapital iffaċjati minn ABN AMRO Z. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kien obbligat kuntrattwalment taħt il-FAK biex jimplimenta s-separazzjoni ta’ ABN AMRO Holding. DNB ippermetta li tibda s-separazzjoni ta’ ABN AMRO II biss jekk il-membri kollha tal-konsorzju jkunu ħallsu s-sehem tagħhom fid-defiċit kapitali ta’ ABN AMRO Z. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ammetta li kien ipprovda kapital lil ABN AMRO Z permezz ta’ ABN AMRO N iżda enfasizza li ABN AMRO N kienet aġixxiet biss bħala strument intermedju. Fl-aħħarnett, ABN AMRO N kienet għaddiet kapital biss lil ABN AMRO Z u l-Miżura A ma tatx vantaġġ selettiv lil ABN AMRO N.
(188)
Fir-rigward ta’ jekk id-defiċit kapitali ta’ ABN AMRO Z kienx ir-riżultat ta’ vantaġġi selettivi mogħtija lil ABN AMRO N, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi qal li l-membri tal-konsorzju kienu diġà żguraw fi żmien l-akkwiżizzjoni ta’ ABN AMRO Holdings mill-konsorzju (ara l-premessa 33) li l-attivitajiet tal-ishma ta’ rintraċċar differenti (kif definiti fil-premessa 35) kienu delimitati biżżejjed fil-konfront ta’ xulxin. Dak l-arranġament kien ifisser li kien hemm ukoll distinzjoni ċara bejn l-attivitajiet ta’ ABN AMRO N u ABN AMRO Z. Dan kien ifisser pereżempju li ABN AMRO N kellha l-istruttura ta’ governanza korporattiva tagħha stess u r-rappurtar tagħha stess. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ġibed ukoll l-attenzjoni tal-Kummissjoni lejn il-fatt li ABN AMRO N kellha status legali separat mis-6 ta’ Frar 2010 (85).
(189)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi pprovda wkoll evidenza li d-defiċit kapitali ta’ ABN AMRO Z diġà kien jeżisti fiż-żmien tal-akkwiżizzjoni tat-3 ta’ Ottubru 2008. Il-bilanċ tal-ftuħ ta’ ABN AMRO Z kien diġà EUR 7,4 biljun negattiv fit-3 ta’ Ottubru 2008 u s-sehem ta’ Fortis SA/NV fih kien ta’ madwar EUR 2,5 biljun. Fir-rigward tas-sors tad-defiċit kapitali, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ammetta li kien sar trasferiment ta’ valur ta’ EUR 1 biljun tal-ishma ta’ Unicredito minn ABN AMRO Z għall-ishma ta’ rintraċċar operattivi (inkluż madwar EUR 300 miljun lil ABN AMRO N), iżda dan kien ipprova informazzjoni li turi li t-trasferiment tal-ishma ta’ Unicredito seħħ fi Frar 2008, ferm qabel l-intervent tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi. Għalhekk it-trasferiment tal-ishma ta’ Unicredito ma setax jitqies bħala għajnuna mill-Istat.
(190)
Fir-rigward tal-ispejjeż ta’ ABN AMRO Z relatati mal-funzjonijiet tal-uffiċċju prinċipali, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi enfasizza li dawn l-ispejjeż naqsu drammatikament wara l-akkwiżizzjoni ta’ ABN AMRO Holding mill-membri tal-konsorzju deskritta fil-premessa 33. Minħabba li l-membri tal-konsorzju ma kellhomx interess fiż-żamma ta’ uffiċċju prinċipali integrat kbir, kien loġiku li dawk l-ispejjeż jinżammu baxxi kemm jista’ jkun. Iċ-ċifri mogħtija mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi wrew li l-ispejjeż tal-funzjoni ta’ grupp ta’ ABN AMRO Z kienu ta’ EUR [0 - 0,5] biljun fl-2008 u EUR [0 - 0,2] biljun fl-2009, li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi qies bħala negliġibbli. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi enfasizza wkoll li kellu l-obbligu li jassorbi dawk l-ispejjeż meta ssostitwixxa lil Fortis SA/NV bħala parti għall-FAK, wara l-akkwiżizzjoni ta’ FBN (inkluż ABN AMRO N) fit-3 ta’ Ottubru 2008.
(191)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li jekk il-Kummissjoni tqis il-Miżura A bħala għajnuna mill-Istat, il-Komunikazzjoni dwar l-Assi Indeboliti (86) ma għandhiex tapplika. Skont l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi, ma kien hemm l-ebda inċertezza dwar il-valutazzjoni tal-assi protetti, li għalhekk ma setgħux jitqiesu bħala “indeboliti” fis-sens użat fil-Komunikazzjoni. Jekk il-Kummissjoni ma taqbilx ma’ din il-fehma, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jirribatti li s-CDS ta’ ABN AMRO N xorta jikkonforma mal-prinċipji ġenerali ta’ dik il-Komunikazzjoni. Barra minn hekk, dan argumenta li l-istrument ta’ protezzjoni tal-kreditu kien neċessarju u proporzjonati, filwaqt li jżomm fuq livell minimu d-distorsjoni tal-kompetizzjoni.
(192)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi afferma li r-remunerazzjoni tas-CRI - redditu ta’ 10 % tal-kapital meħlus - kien għoli biżżejjed. Dan ipprovda wkoll evidenza li l-ewwel ammont ta’ telf ta’ 20 punt ta’ bażi kien sostanzjalment ogħla mit-telf mistenni. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi afferma li t-telf storiku (jiġifieri ta’ [0 - 15] punti ta’ bażi) u t-telf imbassar tal-2010 (jiġifieri ta’ [0 - 30] punti ta’ bażi) fuq il-portafoll ipotekarju ta’ ABN AMRO N ipprovda previżjoni tajba għal firxa ta’ telf futur mistenni. Barra minn hekk l-informazzjoni tas-suq mir-rapporti ta’ klassifikazzjoni (87) kkonfermat li t-telf tal-ewwel ammont qabeż it-telf mistenni. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi rrefera wkoll għal dokument tal-bank ta’ investiment […], li kien jissimula kif il-flussi tal-flus tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi setgħu jevolvu taħt xenarji ta’ diffikultà differenti.
(193)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kien jemmen ukoll li s-CRI kien fih biżżejjed inċentivi ta’ ħruġ. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ġibed l-attenzjoni tal-Kummissjoni lejn is-sejħiet inklużi fis-CRI u għall-fatt li s-CRI jonqos mill-attraenza malli ABN AMRO Group jkun permess jopera taħt ir-rekwiżiti ta’ Basel II. Kontra dan l-isfond, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jemmen li ABN AMRO N probabbli jsejjaħ is-CRI f’Jannar 2011, meta t-tranżizzjoni għar-rekwiżiti ta’ Basel II kien mistenni li tirriżulta fi tnaqqis tal-kapital meħlus.
(194)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi spjega li l-ispejjeż tas-separazzjoni (jiġifieri l-Miżuri B2 u B3) kienu r-riżultati tal-FAK, li għalih l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kien de facto parti mit-3 ta’ Ottubru 2008. Skont it-termini tal-FAK, l-Istat - għall-kuntrarju ta’ ABN AMRO N - kien obbligat jaqsam lil ABN AMRO Holding fi tliet partijiet. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ċaħad li dawk l-ispejjeż ipprovdew lil ABN AMRO N b’benefiċċju u spjega wkoll li kien ħallas għall-ispejjeż tas-separazzjoni għaliex kien l-obbligu kuntrattwali tal-Istat li jimplimenta s-separazzjoni.
(195)
Fir-rigward tal-marġini ta’ prudenza ta’ EUR 500 miljun - kategorizzati wkoll taħt l-ispejjeż tas-separazzjoni -, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li kienet prattika komuni bankarja. Il-banek ma jistgħux joperaw bil-kapital minimu meħtieġ biss iżda jeħtieġu marġini ta’ konfort addizzjonali. Inkella, jekk il-banek jiffaċċjaw intopp - anki żgħir- isibu ruħhom immedjatament fi problemi finanzjarji. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi indika, madankollu, li l-kontribuzzjoni tiegħu għall-marġini ta’ prudenza għandha tkun temporanja u li, fuq perjodu twil, ABN AMRO N għandha tiġġenera l-marġini ta’ prudenza hi stess mingħajr l-għajnuna mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi.
(196)
Rigward il-Miżura B4, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li l-miżura ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li d-deċiżjoni biex issir fużjoni taż-żewġ banek kienet diġà meħuda u parzjalment implimentata meta akkwista lil FBN. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi appoġġja l-istqarrija tiegħu billi rrefera għall-fatt li ABN AMRO Asset Management kienet diġà ġiet separata u integrata f’Fortis SA/NV fiż-żmien tat-tranżazzjonijiet integrati tat-3 ta’ Ottubru 2008. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi enfasizza wkoll li l-Kummissjoni kienet obbligatu jimplimenta rimedju ta’ fużjoni biex isolvi l-problemi ta’ konċentrazzjon pendenti u li wiret minn Fortis SA/NV ir-Rimedju ta’ Fużjoni ta’ New HBU. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi indika wkoll li fl-aħħar nett il-mezzi finanzjarji ta’ ABN AMRO N mhux se jiżdiedu u għalhekk iddefenda l-pożizzjoni li l-Miżura ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat.
(197)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi indika li l-fondi tal-Istat mogħtija għall-finanzjament tal-ispejjeż tal-integrazzjoni (il-Miżura B5) għandhom jitqiesu bħala investiment razzjonali, li jwassal għal redditu b’saħħtu fil-forma ta’ sinerġiji. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi stima dawk is-sinerġiji għal madwar EUR 1,1 biljun fis-sena (qabel it-taxxa), filwaqt li l-ispejjeż tal-integrazzjoni bil-quddiem ammontaw għal EUR 1,2 biljun (wara t-taxxa). Skont l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi, l-NPV totali tal-fużjoni (b’kunsiderazzjoni tas-sinerġiji, l-ispejjeż tal-integrazzjoni u l-ispejjeż tar-Rimedju ta’ Fużjoni) għandu jammonta għal bilanċ pożittiv ta’ EUR 2,88 biljun (88).
(198)
Skont l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi, il-konverżjoni tal-kapital tal-Livell 2 f’dak tal-Livell 1 (il-Miżura C) ma tatx vantaġġ selettiv lil FBN. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi qal li l-konverżjoni kienet fl-interess tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi għaliex dan ikun jista’ jikkonverti s-self b’kupun medju ta’ 2 976 % f’ekwità li, fil-fehma tiegħu, kellha remunerazzjoni attraenti. F’dan ir-rigward, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi rrefera għar-RoE normalizzat imbassar tal-2012 ta’ ABN AMRO Group ta’ madwar […] % kif stipulat fil-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009.
(199)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li jekk il-Kummissjoni tikkunsidra l-Miżura C bħala għajnuna mill-Istat, hija m’għandhiex tikkunsidra s-self kollu rrinunzjat bħala għajnuna mill-Istat. Dan spjega li l-konverżjoni tista’ tiġi diżaggregata fi ħlas lura tal-kapital tal-Livell 2 b’valur pari flimkien ma’ injezzjoni ta’ kapital tal-Livell 1 ewlieni (mingħajr implikazzjonijiet tal-flus netti). Skont l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi, ma setax raġonevolment jistenna ħlas lura tal-kapital tal-Livell 2 b’valur pari dak iż-żmien, minħabba li l-istrumenti komparabbli ta’ banek oħra kienu qed jinnegozjaw għal skont sostanzjali għall- valur pari biex jirriflettu ċ-ċirkostanzi tas-suq fraġli. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi indika li skont ta’ EUR [135 - 405] miljun kien ġustifikat, ibbażat fuq ċifri komparabbli.
(200)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi indika li l-ħlas ta’ EUR 740 miljun (il-Miżura D) kien wieħed mill-obbligi li rriżulta mill-FAK. Barra minn hekk, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi enfasizza li kien hemm biss pagamenti lill-membri l-oħra tal-konsorzju u mhux lil ABN AMRO N, għalhekk ma kienx hemm għajnuna mill-Istat ipprovduta lil ABN AMRO N.
(201)
Rigward il-Miżura E, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li ABN AMRO II ma bbenefikatx mill-kontrokumpens (deskritt fil-premessa 126), iżda li l-Miżura E sempliċement poġġiet lil ABN AMRO II f’pożizzjoni biex tipprovdi kontrokumpens lil Deutsche Bank. Dan qal li l-kontrokumpens ma setax jintuża mill-bank għall-iżvilupp ta’ negozju ġdid u għalhekk ma setax joħloq distorsjoni tal-kompetizzjoni.
(202)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi qies il-kontrokumpens bħala konformi mal-Komunikazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni tal-Kummissjoni. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi enfasizza li kien ibbaża l-ipprezzar tiegħu fuq ir-Rakkomandazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni tal-BĊE.
(203)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kkummenta wkoll dwar is-suspett tal-Kummissjoni li l-azzjonijiet ta’ preferenza ta’ FBN (89) ma kinux ikkontribwixxew b’mod suffiċjenti f’termini ta’ qsim tal-piżijiet. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi spjega li l-investituri fl-ishma ta’ preferenza ma kinux irċevew dividends fl-2008 (la fi flus u lanqas f’dovuti) u li l-ishma ta’ preferenza kienu negozjati taħt il-valur pari. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kompla jgħid li l-kapaċità ta’ FBN li tħallas jew li tirriżerva dividends fissi fil-futur kienet tiddependi fuq il-fatt li FBN ikollha biżżejjed profitti. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi nnota li l-klawsola tad-dividends li tikkontrolla l-ishma ta’ preferenza ta’ FBN inkludiet l-hekk imsejjaħ lingwaġġ tad-dividend stopper/pusher (90) u li l-inċertezza dwar il-politika tad-dividends ta ABN AMRO Group naqqset il-kumdità li l-investituri tal-ishma ta’ preferenza setgħu jiksbu mil-lingwaġġ tad-dividend stopper/pusher.
(204)
Fil-rigward ta’ jekk il-kapital jitħallasx lura malli l-ħtiġijiet kapitali (temporanji) jisparixxu, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li kellu l-intenzjoni li juża l-politika tad-dividends ta’ ABN AMRO Group b’mod li ABN AMRO Group ma jkollux kapital żejjed li jista’ jirriżulta f’distorsjoni tal-kompetizzjoni (91).
(205)
Rigward id-distorsjoni tal-kompetizzjoni, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi indika li ma kienx jaqbel mal-pożizzjoni tal-Kummissjoni li ABN AMRO N u FBN kienu rinforzati fil-Pajjiżi l-Baxxi bħala riżultat tal-fużjoni lanqas li tali żvilupp kien jhedded li joħloq distorsjoni bla bżonn tal-kompetizzjoni. Dan kien jemmen il-kuntrarju u enfasizza f’dan ir-rigward il-fatt li s-separazzjoni ta’ FBN u ABN AMRO N mill-kumpaniji holding rispettivi tagħhom u l-fużjoni sussegwenti kienu jirrikjedu ħafna ħaddiema u implika li l-maniġment ta’ FBN u ABN AMRO N setgħu jiddedikaw anqas ħin għan-negozju kummerċjali ta’ kuljum u għalhekk argumenta li s-separazzjoni u l-fużjoni sussegwenti kellhom impatt negattiv fuq il-pożizzjoni kompetittiva ta’ FBN u ABN AMRO N (jew ABN AMRO Group wara l-fużjoni).
5.3. Kummenti mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi fuq il-kummenti tal-partijiet interessati
5.3.1. Kummenti mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi dwar l-ittra tal-kwerelant tas-6 ta’ Mejju 2009
(206)
B’mod ġenerali, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi enfasizza li, fil-fehma tiegħu, il-miżuri favur FBN u ABN AMRO N ma kinux jaqgħu taħt id-definizzjoni ta’ għajnuna mill-Istat u għalhekk ma kellhomx effetti ta’ distorsjoni. Dan qies l-imġiba fis-suq ta’ FBN u ABN AMRO N fis-suq tat-tfaddil u d-depożiti bħala konformi ma’ dak ta’ attur tas-suq razzjonali li qed jipproteġi l-imgħaxijiet kummerċjali tiegħu. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jemmen li r-rati tal-imgħax offruti minn FBN u ABN AMRO N ma kinux distortivi. Bħala riżultat, dan argumenta li ma kienx hemm ksur tal-liġi tal-kompetizzjoni tal-Unjoni.
(207)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ppreżenta numru ta’ tabelli komparattivi bir-rati tal-imgħax offruti fuq prodotti ta’ depożitu u ta’ tfaddil speċifiċi. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ċaħad li FBN u ABN AMRO N kienu konsistentement qed joffru l-ogħla rati ta’ imgħax, speċjalment meta paragunati ma’ banek Olandiżi iżgħar bħal SNS, NIBC u DSB. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi qal ukoll li r-rati tal-imgħax fuq il-kontijiet ta’ tfaddil kienu diġà għoljin fil-Pajjiżi l-Baxxi qabel il-kriżi finanzjarja, parzjalment minħabba l-imġiba ta’ banek iżgħar b’politika tal-ipprezzar aggressiva. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jemmen li matul il-kriżi finanzjarja l-banek ippruvaw jipproteġu l-franchises tat-tfaddil tagħhom billi offrew rati tal-imgħax relattivament għoljin fuq prodotti tat-tfaddil għall-klijenti.
(208)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kkummenta wkoll fuq l-istrateġija tal-ipprezzar ta’ MoneYou, il-marka kummerċjali tal-Internet ta’ ABN AMRO N, li ġiet introdotta fis-suq f’Settembru 2008. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li MoneYou huwa prodott tal-Internet iddedikat, li huwa differenti b’mod konsiderevoli mill-prodotti aktar tradizzjonali f’termini ta’ bażi tal-ispejjeż u tal-livell ta’ servizz. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi indika li MoneYou kellha tibni r-rikonoxximent tal-marka kummerċjali fl-ewwel sitt xhur tal-eżistenza tagħha u għalhekk kellha toffri rati tal-imgħax li kienu fil-biċċa l-kbira kemxejn aktar baxxi jew ugwali għal dawk offruti minn operaturi oħrajn fis-suq bankarju tal-Internet (92). Mit-tieni trimestru tal-2009 ‘il quddiem, ir-rati tal-imgħax offruti minn MoneYou tbaxxew u MoneYou ppożizzjonat lilha nniffisha fl-hekk imsejjaħ segment tal-livell tan-nofs (93). Fir-rigward ta’ MoneYou, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi żied li din ġabret biss volumi limitati ta’ fondi (jiġifieri EUR [0 - 5] biljun), li jirrapreżentaw madwar [0 - 5] % tal-volum totali fuq is-suq tat-tfaddil Olandiż. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi żied li l-klijenti ta’ qabel ta’ Van Lanschot irrappreżentaw biss parti żgħira tan-negozju ta’ MoneYou (jiġifieri [0 - 5 000] kont jew [0 - 5] % tal-kontijiet ta’ MoneYou).
(209)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ċaħad ukoll li ABN AMRO N u FBN kienu qed jiddependu biss fuq is-suq tat-tfaddil Olandiż biex jiffinanzjaw lilhom infushom. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi pprovda informazzjoni ġdida li turi li ABN AMRO N kienet ħarġet bond kopert ta’ EUR 2 biljun fis-6 ta’ Lulju 2009 u li FBN kienet ħarġet EUR 15,5 biljun ta’ strumenti tad-dejn garantiti mill-Istat. Skont l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi, l-allegazzjonijiet tal-kwerelant kienu inkorretti u prematuri. Dan indika li FBN kienet biss teħtieġ ftit żmien sabiex tistabbilixxi l-operazzjonijiet tat-teżor u toħroġ strumenti tad-dejn garantiti mill-Istat. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi indika wkoll li l-prodotti tad-depożitu u tat-tfaddil huma importanti wkoll sabiex tiġi stabbilita relazzjoni mal-klijent u li dawn għandhom skop differenti u usa’ minn dak ta’ strumenti oħra ta’ finanzjament. F’dak ir-rigward, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi qal li telf fis-sehem mis-suq tat-tfaddil u tad-depożitu ta’ bank jista’ jwassal għal telf fis-sehem mis-suq fi prodotti oħra bankarji.
(210)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ċaħad ukoll li l-klijenti u l-parteċipanti tas-suq ipperċepixxew lil ABN AMRO N u FBN bħala banek aktar siguri mill-kompetituri. Dan irrefera għall-klassifikazzjonijiet ta’ FBN u ABN AMRO N mal-aġenziji tal-klassifikazzjoni, fejn kienu taħt il-klassifikazzjoni AAA ta’ Rabobank pereżempju. Il-firxiet tas-CDS relattivi tiegħu juru storja simili. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jemmen ukoll li s-sjieda tal-Istat ma kinitx tagħmel lil ABN AMRO N jew lil FBN aktar siguri f’għajnejn il-konsumaturi u l-parteċipanti tas-suq. F’dan ir-rigward, dan qal li l-ħafna interventi ad hoc tal-Istat kienu wrew li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kien, jekk possibbli, jintervjeni fir-rigward ta’ kwalunkwe bank privat. Bħala konsegwenza, dan jemmen li de facto ma kienx hemm differenza perċepita bejn is-sigurtà offruta minn banek privati Olandiżi paragunata ma’ dik ta’ banek posseduti mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi.
(211)
Sabiex jiġi kkalkulat jekk ir-rati tal-imgħax offruti fuq il-prodotti tat-tfaddil kinux qed jagħmlu telf, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li dawn ma għandhomx jiġu pparagunati mar-rati EURIBOR iżda mar-rati li jirriżultaw mill-hekk imsejħa “metodoloġija ta’ replikazzjoni tal-portafolli” (94). Bl-użu ta’ din il-metodoloġija, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi rrikonoxxa li għal ċerti prodotti, kien hemm marġini negattiv temporanju. Madankollu, dan argumenta li din kienet imġiba tas-suq razzjonali u konformi mal-imġiba tas-suq ta’ kompetituri (privati) f’dak il-mument preċiż.
5.3.2. Kummenti mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi dwar l-argumenti tal-kwerelant tal-21 u t-28 ta’ Awwissu 2009
(212)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li l-kummenti tiegħu aktar bikrin mogħtija fil-qosor fil-premessi 206 sa 211 dwar il-kwerelant baqgħu validi.
(213)
Barra minn hekk, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi nnota li d-dikjarazzjoni tal-kwerelant li s-sehem mis-suq ta’ ABN AMRO N u FBN kien żdied kienet ibbażata fuq statisitika diffettuża. Fir-rigward taż-żieda allegata ta’ EUR 21 biljun fid-depożiti miġbura minn ABN AMRO N, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi argumenta li kienu biss EUR 5,1 biljun li kienu dovuti għad-depożiti ta’ tfaddil tal-konsumaturi Olandiżi bil-bqija dovuti għad-depożiti ta’ tfaddil u barranin ta’ klijenti korporattivi. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi pprovda wkoll dejta, li turi li parti kbira miż-żieda fil-volumi tad-depożiti u t-tfaddil ta’ FBN kienet ġejja mis-servizzi bankarji korporattivi għall-kuntrarju ta’ servizzi bankarji għall-konsumatur u privati.
(214)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi osserva li l-klijenti Olandiżi kienu investew aktar fit-tfaddil tagħhom minħabba l-ambjent inċert makroekonomiku. Dan indika d-dejta tal-Uffiċċju Ċentrali tal-Istatistika (“CBS” - Central Bureau of Statistics) li kienet tindika li t-tfaddil żdied b’7,7 % sena wara sena fl-ewwel nofs tal-2009. It-tfaddil tal-klijenti ta’ ABN AMRO N żdied b’7,5 % sena wara sena, li kien jindika li s-sehem mis-suq ta’ ABN AMRO N pjuttost naqas. FBN ippreżentat ukoll evidenza li turi li t-tfaddil tal-klijenti tagħha kien evolva b’konformità mas-suq.
5.3.3. Kummenti mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi dwar il-kummenti ta’ ABN AMRO Bank
(215)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kkonferma li ma kienx ipprovda faċilità ta’ likwidità lil ABN AMRO N, li jerġa’ jikkonferma sew l-argumenti ta’ ABN AMRO Bank.
6. VALUTAZZJONI
6.1. L-eżistenza ta’ għajnuna
(216)
L-Artikolu 107(1) tat-Trattat jistipula li kull għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat ta’ kwalunkwe forma li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċertu oġġetti għandha, safejn taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkumpatibbli mas-suq intern. Isegwi li miżura tal-Istat tikkwalifika bħala għajnuna mill-Istat jekk tissodisfa l-erba’ kriterji (kumulattivi) li ġejjin:
-
riżorsi tal-Istat;
-
vantaġġ selettiv;
-
impatt distortiv fuq il-kompetizzjoni; u
-
impatt fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(217)
L-ewwel kriterju jintlaħaq mill-Miżuri (Y1) sa (E) fit-Tabella 4 fil-premessa 128 għaliex dawk il-miżuri kollha huma ffinanzjati direttament mir-riżorsi tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi.
(218)
Jekk miżura tikkostitwixxix vantaġġ selettiv għal FBN, ABN AMRO N jew ABN AMRO Group wara l-fużjoni (it-tieni kriterju) huwa analizzat fil-premessi 220 sa 278, fejn tiġi eżaminata kull miżura separatament.
(219)
Jekk jeżisti vantaġġ selettiv f’dan il-każ, it-tielet u r-raba’ kriterji għandhom ikunu sodisfatti wkoll. Il-miżuri kollha jikkawżaw distorsjoni jew jheddu li jikkawżaw distorsjoni tal-kompetizzjoni għaliex ipoġġu lil FBN, ABN AMRO N jew ABN AMRO Group wara l-fużjoni f’pożizzjoni ta’ benefiċċju fir-rigward ta’ banek oħra kompetituri (it-tielet kriterju). Barra minn hekk, il-miżuri għandhom ukoll impatt fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri. FBN, ABN AMRO N u ABN AMRO Group wara l-fużjoni huma banek b’attivitajiet orjentati internazzjonalment barra l-Pajjiżi l-Baxxi filwaqt li jikkompetu wkoll fis-suq lokali tagħhom mas-sussidjarji ta’ banek barranin (ir-raba’ kriterju).
6.1.1. Il-Miżuri Y1 u Y2 tat-3 ta’ Ottubru 2008
(220)
Huwa xieraq li jiġi mfakkar li din id-Deċiżjoni tivvaluta biss l-għajnuna potenzjali lil FBN, ABN AMRO N jew ABN AMRO Group wara l-fużjoni. L-għajnuna potenzjali lil Fortis Bank SA/NV li tirriżulta mill-Miżuri Y1 u Y2 ġiet ivvalutata fid-Deċiżjoni tat-3 ta’ Diċembru 2008.
(221)
Kif indikat fil-premessa 52 tad-Deċiżjoni tat-3 ta’ Diċembru 2008 (95) u fil-valutazzjoni inizjali tal-għajnuna ta’ dawk il-miżuri fid-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009, il-miżuri meħudin fit-3 ta’ Ottubru 2008 (jiġifieri l-Miżuri X, Y1 u Y2) ma jistgħux jiġu separati minn xulxin. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ssepara lil FBN u ABN AMRO N mill-kumpanija holding tagħhom b’limitazzjonijiet ta’ likwidità permezz tal-akkwiżizzjoni ta’ FBN iżda, sabiex jiżola kompletament lil FBN mill-problemi ta’ likwidità tal-kumpanija holding tagħha, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kellu jassumi wkoll ir-rwol ta’ fornitur tal-finanzjament ta’ FBN. Dan l-għan issarraf fil-Miżuri Y1 u Y2. Barra minn hekk, fit-3 ta’ Ottubru 2008 l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ħa f’idejh l-obbligi tal-FAK ta’ Fortis SA/NV.
(222)
Kif indikat fil-premessa 50 tad-Deċiżjoni tat-3 ta’ Diċembru 2008, il-Kummissjoni ma tistax taċċetta li l-MEIP huwa sodisfatt għat-tranżazzjonijiet tat-3 ta’ Ottubru 2008 li permezz tagħhom l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi akkwista lil FBN (inkluża ABN AMRO N) għal EUR 12,8 biljun u pprovda wkoll lil FBN b’ammont kbir ħafna ta’ finanzjament. Minħabba ċ-ċirkostanzi prevalenti fis-suq dak iż-żmien, l-ebda xerrej ma kien ikun kapaċi u lest li joffri tant biex isalva lil FBN (96). Barra minn hekk, l-informazzjoni addizzjonali sottomessa mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kkonfermat li, fit-3 ta’ Ottubru 2008, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi qabel ukoll li jikkumpensa lil Fortis SA/NV għall-obbligi tal-FAK tagħha. Dan il-ftehim tal-FAK kieku kien irendi t-tranżazzjonijiet integrati tat-3 ta’ Ottubru saħansitra anqas aċċettabbli għal investitur tal-ekonomija tas-suq. Mingħajr diliġenza dovuta xierqa, l-ebda investitur ma kien jieħu l-obbligi ta’ Fortis SA/NV taħt il-FAK, li rriżulta f’obbligazzjonijiet kbar fi stadju aktar tard (li l-Istati tal-Pajjiżi l-Baxxi kien diġà parzjalment konxju tagħhom fit-3 ta’ Ottubru 2008).
(223)
Għall-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi, it-tranżazzjonijiet integrati tat-3 ta’ Ottubru 2008 kienu neċessarji sabiex jiġu evitati effetti mifruxin negattivi kbar fis-sistema bankarja u l-ekonomija Olandiża (97). Investitur tal-ekonomija tas-suq tipikament ma jikkunsidrax it-tali effetti mifruxin.
(224)
Ir-rieda li jiġi evitat it-tfixkil tas-sistema bankarja u l-ekonomija Olandiża tispjega wkoll għalfejn l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ħa d-deċiżjonijiet tiegħu tant malajr. Investitur tal-ekonomija tas-suq kien jieħu aktar żmien biex jevalwa l-bżonn potenzjali għal injezzjonijiet addizzjonali ta’ kapital u kien jinvestiga wkoll il-finanzi tal-kumpanija f’aktar dettall. Bħala riżultat, investitur tal-ekonomija tas-suq - bi żmien biżżejjed biex iwettaq id-diliġenza dovuta xierqa - kien ikollu fehma aħjar tal-investimenti ta’ segwitu u kien jikkunsidra dik l-informazzjoni fil-valutazzjoni tiegħu. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi, minħabba li kellu jaġixxi tant malajr sabiex jippreżerva l-istabbiltà finanzjarja fil-Pajjiżi l-Baxxi, ma setax jaġixxi bħala investitur tal-ekonomija tas-suq u jieħu aktar żmien sabiex jikkunsidra t-tranżazzjonijiet integrati tat-3 ta’ Ottubru 2008 u l-obbligi relatati mal-FAK f’aktar dettall.
(225)
Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonferma l-valutazzjoni tagħha li t-tranżazzjonijiet integrati tat-3 ta’ Ottubru 2008 ma kinux konformi mal-MEIP (dik il-konklużjoni kienet diġà ntlaħqet fid-Deċiżjoni tat-3 ta’ Diċembru 2008, li kkunsidrat lil dawk it-tranżazzjonijiet bħala għajnuna mill-Istat lil Fortis Bank SA/NV).
(226)
Fir-rigward tal-eżistenza ta’ vantaġġ, il-miżuri tat-3 ta’ Ottubru 2008 meħudin flimkien ippermettew is-separazzjoni ta’ FBN u ABN AMRO N minn ma’ Fortis SA/NV u għalhekk taw vantaġġ selettiv lil FBN, li kienet integrata sew f’Fortis Bank SA/NV u b’mod partikolari kienet tiddependi ħafna fuq din tal-aħħar għall-finanzjament. Fil-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 (ara wkoll il-premessa 78), l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ammetta li, kieku ma interveniex, FBN kienet tinġibed “l isfel minn Fortis SA/NV. Mingħajr il-miżuri ta’ għajnuna mill-Istat, FBN kienet tibqa” esposta għar-responsabbiltajiet ta’ Fortis SA/NV, li kienet waslet għall-falliment, u dik l-iskopertura kienet tostakola b’mod sostanzjali l-attivitajiet ta’ FBN. Permezz tad-delimitazzjoni tal-attivitajiet tagħha minn Fortis SA/NV, FBN kienet kapaċi tevita sa ċertu punt il-problemi u l-ispejjeż tipiċi ta’ kumpanija (finanzjarja) f’diffikultà (pereżempju spejjeż ogħla ta’ finanzjament, kundizzjonijiet agħar ta’ ħlas mill-fornituri u l-kontrapartijiet, spejjeż ogħla tal-personal sabiex jinżamm il-personal, tnaqqis tal-attivitajiet u ta’ assi peżati għar-riskji sabiex jiġi preservat il-kapital) (98). Għalkemm ABN AMRO N baqgħet fuq livell operattiv kumpanija separata, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi beża’ minn kontaminazzjoni li tirriżulta mill-fatt li s-swieq jistgħu jassoċjaw lil ABN AMRO N mas-sid futur tagħha Fortis SA/NV.
(227)
Il-Miżura Y1 - komponent ewlieni tat-tranżazzjonijiet integrati tat-3 ta’ Ottubru 2008 - ipprovdiet ukoll vantaġġ kbir lil FBN, speċjalment minħabba d-daqs tat-tranżazzjoni u ċ-ċirkostanzi prevalenti tas-suq.
(228)
Il-faċilità ta’ likwidità kbira ta’ EUR 45 biljun (99) ingħatat meta s-swieq bl-ingrossa kienu virtwalment magħluqin, b’mod partikolari għal ammonti kbar u għal kumpaniji bi proporzjon ta’ self għad-depożitu relattivament għoli bħal FBN. Il-fatt li ammont għoli ta’ likwidità bħal dan ma kienx disponibbli faċilment fuq is-suq huwa kkonfermat mill-fatt li FBN kienet teħtieġ ħafna trimestri sabiex tissostitwixxi l-faċilità ta’ likwidità fuq perjodu qasir minn sorsi oħra ta’ finanzjament. Fl-aħħar, FBN ħallset lura l-finanzjament kollu fuq perjodu qasir mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi f’Ġunju 2009, disa’ xhur wara li ngħatat l-għajnuna fil-forma ta’ likwidità. Il-finanzjament mill-ġdid sar parzjalment permezz tal-ħruġ ta’ debiti garantiti mill-Istat (100).
(229)
Għalhekk, għandu jiġi konkluż li l-Miżura Y1 tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat għaliex din tat lil FBN vantaġġ fil-forma ta’ finanzjament li ma kinitx issib fis-suq fiċ-ċirkostanzi prevalenti fis-suq dak iż-żmien.
(230)
Fir-rigward tal-Miżura Y2, in-novazzjoni tas-self fit-tul minn Fortis Bank SA/NV, il-Kummissjoni tqis li l-miżura tipprovdi vantaġġ selettiv lil FBN. L-informazzjoni sottomessa mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi turi li Fortis Bank SA/NV kienet intitolata għall-ħlas lura immedjat tas-self fit-tul b’rata fissa (b’valur nominali ta’ EUR 7,9 biljun) minħabba l-bidla fis-sjieda fil-livell ta’ FBN. Bis-saħħa tal-Miżura Y2, FBN ma kellhiex bżonn issib finanzjament ġdid fis-suq sabiex tħallas lura dak is-self fit-tul. Setgħet tkompli tibbenefika mis-self eżistenti bir-rati ta’ qabel il-kriżi.
(231)
Permezz tal-aċċettazzjoni tan-novazzjoni, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi pprovda lil FBN b’debitu fit-tul għar-rati tal-imgħax ta’ qabel il-kriżi. Investitur tal-ekonomija tas-suq ma kienx jipprovdi dan is-self għar-rati tal-imgħax ta’ qabel il-kriżi iżda kien jinnegozja rati tal-imgħax li kienu jirriflettu aħjar iċ-ċirkostanzi prevalenti fis-suq dak iż-żmien, speċjalment għaliex kien ikkonċernat self għal ammont imdaqqas.
(232)
Għalhekk, għandu jiġi konkluż li l-Miżura Y2 tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat lil FBN għaliex ipprovdiet vantaġġ selettiv lil FBN fil-forma ta’ self bir-rati ta’ qabel il-kriżi. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ma ppruvax iġib ir-rati tal-imgħax tas-self li jista’ jinfeda konformi mar-rati tal-imgħax ta’ wara l-kriżi, u b’hekk ma aġixxiex bħala investitur fis-suq.
(233)
Il-Kummissjoni rċeviet biżżejjed informazzjoni biex tikkonkludi li ABN AMRO N ma rċevietx finanzjament permezz tal-Miżuri Y1 u Y2. Għalhekk din ma kinitx vantaġġjata minn dawn il-miżuri.
Konklużjoni
(234)
Għalhekk, it-tranżazzjonijiet integrati tat-3 ta’ Ottubru 2008 mhumiex konformi mal-MEIP u jipprovdu lil FBN b’vantaġġ selettiv. Dawk il-miżuri ppermettew lil FBN tibqa’ fis-suq u ssegwi l-attivitajiet tagħha, mingħajr kontaminazzjoni ulterjuri mill-problemi tal-kumpanija holding tagħha. FBN irċeviet ukoll ammont kbir ħafna ta’ għajnuna finanzjarja li ma kinitx disponibbli fis-suq b’notifika tant qasira. Il-Miżuri Y1 u Y2 għalhekk ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat filwaqt li, kif stabbilit fil-premessa 32 tad-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009, il-Miżura X bħala tali ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat lil FBN iżda hija parti minn tranżazzjoni usa’ - is-separazzjoni ta’ FBN minn Fortis Bank SA/NV - li kienet tinvolvi għajnuna mill-Istat lil FBN.
6.1.2. Applikabbiltà tal-MEIP għall-miżuri implimentati wara l-għajnuna inizjali tat-3 ta’ Ottubru 2008
(235)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ħa numru kbir ta’ miżuri favur FBN u ABN AMRO N, mifruxin fuq perjodu ta’ madwar 18-il xahar. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jgħid li t-test tal-MEIP għandu jiġi applikat għal kull waħda mill-miżuri b’mod individwali (u speċjalment għall-Miżuri B4 u B5 relatati mal-fużjoni). Madankollu, abbażi tal-kronoloġija tal-miżuri (I), l-iskop komuni tal-miżuri (II) u s-sitwazzjoni tal-kumpaniji fiż-żmien ta’ kull miżura (III), il-Kummissjoni kkonkludiet li dawn mhumiex biżżejjed distinti sabiex jiġu ġġudikati kontra l-MEIP b’mod indipendenti. Il-Kummissjoni tqis il-miżuri kollha bħala parti minn proċess twil ta’ ristrutturar wieħed (101), (102).
(236)
Il-kronoloġija tal-miżuri (I) deskritti qabel fit-Taqsima 2.1 u t-Taqsima 2.4 f’din id-Deċiżjoni turi li l-miżuri kollha huma interrelatati u li ttieħdu f’perjodu ta’ żmien qasir.
(237)
Barra minn hekk, il-miżuri relatati mal-fużjoni huma marbutin b’mod ċar mal-interventi preċedenti. Meta l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ddeċieda fil-21 ta’ Novembru 2008 - ftit aktar minn sitt ġimgħat wara l-intervent ta’ salvataġġ tat-3 ta’ Ottubru 2008 - li jamalgama lil FBN u ABN AMRO N, seta’ jagħmel dan biss għaliex kien għadu kemm salva ż-żewġ kumpaniji mill-falliment. Fi kliem ieħor, f’xenarju kontrofattwali mingħajr l-intervent tat-3 ta’ Ottubru 2008, l-implimentazzjoni tal-fużjoni ma kinitx tkun opzjoni għaliex jew iż-żewġ kumpaniji ma kinux jibqgħu jeżistu jew kienu jkunu preżenti biss f’forma sostanzjalment imnaqqsa li kienet twassal għal entità amalgamata ferm iżgħar u anqas attraenti, li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jammetti wkoll fil-Pjan ta’ Ristrutturar tiegħu ta’ Diċembru 2009 (ara l-premessa 78).
(238)
Il-miżuri kollha kellhom l-għan komuni (II) ta’ restawr sħiħ tal-vijabbiltà ta’ FBN u ABN AMRO N. Immedjatament wara t-tranżazzjonijiet integrati tat-3 ta’ Ottubru 2008, kien evidenti li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kien sempliċement stabbilizza s-sitwazzjoni, waqt li problemi operattivi importanti kienu għadhom ma ġewx riżolti, notevolment minħabba s-separazzjoni ta’ kull entità mill-kumpanija holding preċedenti tagħha.
(239)
Barra minn hekk, il-fużjoni kienet miżura meħtieġa sabiex jinkiseb dak l-għan komuni, li tiġi restawrata bi sħiħ il-vijabbiltà. Fuq bażi indipendenti, il-pożizzjoni ta’ finanzjament ta’ FBN kienet dgħajfa għaliex kellha franchise fil-livell tal-konsumatur relattivament żgħir u kienet tiddependi sa ċertu punt fuq finanzjament bl-ingrossa (103). ABN AMRO N kienet tilfet kompetenzi tal-prodotti importanti u parti kbira tan-netwerk internazzjonali tagħha. Iż-żewġ kumpaniji ffaċċjaw kwistjonijiet operattivi relatati ma’, pereżempju l-IT, il-ġestjoni tat-taxxa u tar-riskju u kien hemm ukoll inċertezza dwar jekk kellhomx skala suffiċjenti fin-negozji kollha tagħhom li kienu attivi fihom. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ħares lejn numru ta’ alternattivi u ddeċieda malajr li fużjoni flimkien ma’ żidiet kapitali addizjonali kienet l-aħjar mod sabiex tiġi restawrata bi sħiħ il-vijabbiltà. F’xenarju ta’ fużjoni, l-attivitajiet fil-livell tal-konsumatur rikki fid-depożiti ta’ ABN AMRO N ikkumpensaw għall-pożizzjoni ta’ finanzjament dgħajfa ta’ FBN, filwaqt li FBN setgħet iġġib fergħat ta’ daqs ikbar u internazzjonali lil ABN AMRO N. Barra minn hekk, l-entità kkombinata kienet f’pożizzjoni aħjar li tittratta problemi prattiċi u setgħet tibbenefika wkoll minn ekonomiji ta’ skala addizzjonali. Il-fużjoni evitat il-bini mill-ġdid b’mod separat ta’ kull entità.
(240)
Fir-rigward tas-sitwazzjoni tal-kumpaniji fiż-żmien ta’ kull miżura (III), il-Kummissjoni tinnota li l-vijabbiltà tal-kumpaniji kienet restawrata bi sħiħ biss malli ġew implimentati l-miżuri kollha. Dawn ma kinux vijabbli fi stadju intermedju, bħal fil-21 ta’ Novembru 2008 meta ttieħdet id-deċiżjoni dwar il-fużjoni. F’dak ir-rigwad, il-Kummissjoni tenfasizza li fl-aħħar ta’ Diċembru 2008, u wara d-deċiżjoni dwar il-fużjoni, FBN kienet tirriskja li taqa’ taħt il-ħtiġijiet kapitali minimi tad-DNB, minħabba li kellha ġġarrab it-tniżżil fil-valur ta’ ABN AMRO N. ABN AMRO N kienet baqgħet fil-kotba ta’ FBN għal valutazzjoni li ma baqgħetx realistika (104) wara l-valutazzjoni użata fil-Miżura X u għalhekk it-tniżżil fil-valur kien sar inevitabbli. Sabiex isolvi l-problema ta’ kapital ta’ FBN, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi akkwista lil ABN AMRO N minn FBN għal EUR 6,5 biljun u ħa azzjoni korrettiva tal-kapital ulterjuri fl-aħħar tal-2009 bil-konverżjoni tal-kapital tal-Livell 2 f’kapital tal-Livell 1 (ara l-premessa 121 u n-nota f’qiegħ il-paġna 52 ta’ din id-Deċiżjoni). Id-dikjarazzjonijiet tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi, […] u […] jikkonfermaw li FBN u ABN AMRO N xorta kellhom kwistjonijiet importanti relatati mal-vijabbiltà wara t-tranżazzjonijiet integrati tat-3 ta’ Ottubru 2008 (105).
(241)
Il-Kummissjoni tosserva wkoll li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ssottometta biss pjan ta’ ristrutturar sħiħ malli l-miżuri kollha kienu diġà deċiżi, li jindika li l-vijabbiltà kienet restawrata bi sħiħ dak iż-żmien biss. Matul il-proċedura, il-Kummissjoni staqsiet ripetutament għal pjan ta’ ristrutturar dettaljat (ara pereżempju l-premessa 137), li kien indispensabbli sabiex jiġi evalwat jekk il-vijabbiltà tal-kumpanija mogħtija l-għajnuna kinitx restawrata bi sħiħ.
(242)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ssottometta fl-4 ta’ Diċembru 2009 l-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 iżda dak l-ewwel pjan xorta kien nieqes minn elementi importanti msemmija fil-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar bħal projezzjonijiet finanzjarji għall-agħar sitwazzjoni possibbli. Il-kompletezzi neċessarji waslu fit-23 ta’ Marzu 2010. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi wieġeb għat-talbiet aktar bikrin li saru mill-Kummissjoni għal pjan ta’ ristrutturar li l-fużjoni bejn FBN u ABN AMRO N lagħbet rwol kruċjali fir-ristrutturar ta’ dawk il-kumpaniji. Skont dan, it-tim ta’ ġestjoni tat-tranżizzjoni ta’ ABN AMRO Group kien jeħtieġ aktar żmien sabiex jipprepara pjan u ma setax ikollu fehma kompleta dwar il-forma futura tal-grupp qabel l-implimentazzjoni tal-fużjoni.
6.1.3. Eżistenza ta’ vantaġġ u konklużjoni dwar l-eżistenza ta’ għajnuna għall-miżuri implimentati wara t-tranżazzjonijiet integrati tat-3 ta’ Ottubru 2008
Il-Miżura tal-24 ta’ Diċembru 2008 (Il-Miżura Z)
(243)
Il-Miżura Z kienet neċessarja sabiex jiġi evitat li l-proporzjonijiet ta’ kapital ta’ FBN jaqgħu taħt il-ħtiġijiet kapitali minimi regolatorji.
(244)
Il-problema ta’ kapital ta’ FBN kienet minħabba l-valutazzjoni għolja ta’ ABN AMRO N fil-kontijiet tagħha. Simulazzjonijiet fir-rapport dwar id-diliġenza dovuta ta’ […] juru li t-tnaqqis tal-valur fil-kotba ta’ ABN AMRO N għal EUR 6,5 biljun kien iwassal għal proporzjonijiet ta’ kapital tal-Livell 1 u totali ta’ 3,8 % u 7,6 % rispettivament għal FBN (106). Fi kliem ieħor, kien hemm riskju li FBN taqa’ taħt il-proporzjonijiet regolatorji minimi li jeħtieġu proporzjon ta’ kapital totali minimu ta’ 8 % (b’massimu ta’ nofs tal-Livell 2). Skont ir-rapport […], il-bejgħ ta’ ABN AMRO N lill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi għal prezz ta’ EUR 6,5 biljun żied il-proporzjonijiet ta’ kapital tal-Livell 1 u totali ta’ FBN għal 7,8 % u 15,7 % rispettivament, u b’hekk solva l-problema ta’ kapital ta’ FBN u ppermetta lill-kumpanija li tibqa’ fis-suq.
(245)
Il-miżura pprovdiet lil FBN b’vantaġġ fil-forma ta’ kapital li ma setgħetx issib fis-swieq. Il-kumpanija wkoll ma setgħetx tuża profitti sottostanti ġenerati internalment sabiex issolvi (parti mill-) problema, parzjalment għaliex soffriet telf ta’ EUR 922 miljun fl-2008 relatat mal-frodi ta’ Madoff. Minħabba li FBN kienet qed tirriskja li taqa’ taħt il-ħtiġijiet kapitali minimi, il-miżura ppermettiet lill-kumpanija tikkonforma mar-rekwiżiti regolatorji u ssegwi l-attivitajiet tagħha.
(246)
Il-Kummissjoni kellha tasal għall-konklużjoni li x-xiri ta’ ABN AMRO N mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ma seħħx f’kundizzjonijiet tas-suq għar-raġunijiet li ġejjin.
(247)
Investitur tal-ekonomija tas-suq (107) b’interess li jakkwista lil ABN AMRO N f’Diċembru 2008 kieku kien juża prezz tas-suq, b’kunsiderazzjoni tal-kundizzjonijiet tas-suq f’dak il-punt fiż-żmien partikolari. Fir-rapport ta’ […], l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kellu żewġ valutazzjonijiet: valutazzjoni ta’ “matul iċ-ċiklu” ta’ EUR [5 - 9] biljun li tassumi normalizzazzjoni tas-swieq u valutazzjoni tal-“kundizzjonijiet kurrenti tas-suq” ta’ EUR [4 - 6,5] biljun li kienet ibbażata fuq il-kundizzjonijiet tas-suq fl-ewwel jiem ta’ Ottubru 2008 (108). Investitur tal-ekonomija tas-suq kieku kien juża l-valutazzjoni tal-“kundizzjonijiet kurrenti tas-suq” bħala punt tal-bidu.
(248)
Korrezzjoni tal-valutazzjoni tal-“kundizzjonijiet kurrenti tas-suq” tkun meħtieġa fi kwalunkwe każ sabiex tingħata kunsiderazzjoni lid-deterjorazzjoni tal-kundizzjonijiet tas-suq bejn it-3 ta’ Ottubru 2008 (jiġifieri d-data tar-rapport ta’ valutazzjoni ta’ […]) u d-data attwali meta ttieħdet deċiżjoni dwar l-akkwiżizzjoni ta’ ABN AMRO N mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi. F’dak il-perjodu, l-indiċi Euro Stoxx 50 waqa’ bi 22,2 % filwaqt li l-indiċi Euro Stoxx Banks waqa’ b’45,3 %.
(249)
L-argument tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi li l-ebda korrezzjoni ma kienet meħtieġa minħabba l-profil ta’ riskju konservattiv ta’ ABN AMRO N (jiġifieri ebda assi tossiċi, pożizzjoni ta’ finanzjament tajba, eċċ) ma jistax jiġi aċċettat. Id-deklin fis-suq kien mifrux, u speċjalment fost stokks bankarji, li jindika li ma kienx marbut tant ma’ speċifiċitajiet tal-istokks iżda pjuttost mal-kundizzjonijiet ekonomiċi u tas-suq finanzjarju li marru għall-agħar u ż-żieda assoċjata fil-primjums tar-riskju meħtieġa. Minħabba dan l-isfond, huwa neċessarju li tiġi aġġustata ‘l-isfel il-valutazzjoni tat-3 ta’ Ottubru 2008 tal-“kundizzjonijiet kurrenti tas-suq” sabiex tinkiseb stima raġonevoli tal-valur ta’ ABN AMRO N fl-14 ta’ Diċembru 2008. L-applikazzjoni tad-deklini fil-perċentwal osservati tal-indiċi Euro Stoxx 50 u l-indiċi Euro Stoxx Banks (22,2 % u 45,3 %) twassal għal firxa fil-prezz tas-suq għal Diċembru 2008 ta’ bejn EUR [2,2 - 3,6] biljun u EUR [3,1 - 5,1] biljun (jiġifieri EUR [4 - 6,5] biljun imnaqqsa bi 22,2 % u b’45,3 %) (109).
(250)
Il-Kummissjoni tista’ taċċetta li, kif qalu l-awtoritajiet tal-Pajjiżi l-Baxxi, għandha ssir korrezzjoni biex tikkunsidra l-fatt li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ma ħallasx it-tranżazzjoni fi flus. Bħala riżultat tal-Miżura Y2, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kellu fil-pussess tiegħu d-debitu maħruġ minn FBN u dan imbagħad ħallas lil FBN għal ABN AMRO N billi rrinunzja għal parti minn dak id-debitu b’valur nominali ta’ EUR 6,5 biljun. Minħabba li d-debitu maħruġ minn banek oħra ġie nnegozjat dak iż-żmien għal skont għall-valur pari, il-Kummissjoni tista’ taċċetta li l-valur tal-istrumenti tad-dejn irrinunzjati kien taħt il-valur pari. Abbażi tal-informazzjoni tas-suq disponibbli, il-Kummissjoni tista’ taċċetta korrezzjoni ta’ [10 - 30] % jew EUR [0,65 - 1,95] biljun. Dan jimplika prezz ta’ tranżazzjoni attwali ta’ EUR [4,55 - 5,85] biljun (EUR 6,5 biljun nieqes EUR [0,65 - 1,95] biljun), minflok EUR 6,5 biljun (110).
(251)
L-ammont tal-għajnuna fil-Miżura Z kieku jkun id-differenza bejn il-prezz imħallas u l-valur tas-suq ta’ ABN AMRO N. Dan kieku jkun bejn EUR [0 - 2,75] biljun (EUR [4,55 - 5,85] biljun nieqes EUR [3,1 - 5,1] biljun) u EUR [0,95 - 3,65]-biljun (EUR [4,55 - 5,85] biljun nieqes EUR [2,2 - 3,6] biljun).
(252)
Il-Kummissjoni ma tara l-ebda bażi għad-dikjarazzjonijiet tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi li l-valutazzjoni tiegħu ta’ EUR 6.5 biljun kienet korroborata b’mod konvinċenti bl-approvazzjoni tal-membri l-oħra tal-konsorzju u bir-rapport ta’ […]. Il-ħlas żejjed għal ABN AMRO N ma affettwax lill-membri l-oħra tal-konsorzju, li jfisser li l-approvazzjoni tal-bejgħ tagħhom ma kinitx approvazzjoni tal-valutazzjoni stess. Barra minn hekk ma hemm l-ebda indikazzjoni li l-membri tal-konsorzju għamlu valutazzjoni ġdida huma stess. L-ittra ta’ […] lanqas ma tappoġġja d-dikjarazzjoni tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi. […] sempliċement ivverifika l-metodoloġija u l-proċess, u r-rapport fil-qosor tiegħu ma jistax jitqies bħala eżerċizzju ta’ valutazzjoni kredibbli. Ir-rapport ta’ […] uża wkoll bħala bażi l-prezz imħallas mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi għal FBN u ABN AMRO N fit-3 ta’ Ottubru 2008. Kif stabbilit hawn fuq, it-tranżazzjoni tat-3 ta’ Ottubru 2008 mhijiex tranżazzjoni bbażata fuq is-suq. Tranżazzjoni li fiha l-għajnuna ma tistax tintuża biex tieħu prezz tas-suq.
(253)
Ir-rapport tal-esperti li jaħdmu għall-azzjonisti ta’ Fortis SA/NV lanqas ma jappoġġja l-ipoteżi li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ma ħallasx iżżejjed. Ir-rapport huwa biss analiżi sekondarja tal-valutazzjonijiet u tal-metodi ta’ valutazzjoni li ntużaw matul il-proċess u mhuwiex eżerċizzju ta’ valutazzjoni ġdid. Barra minn hekk, ir-rapport għandu jitqies fil-kuntest tiegħu. L-azzjonisti ta’ Fortis SA/NV kienu inkwetati li rċevew prezz baxx wisq għall-assi akkwistati mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi u r-rapport jindirizza l-aktar dik l-istqarrija jiġifieri li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ħallas prezz baxx wisq. Fl-aħħar nett għandu jissemma wkoll li l-paragrafi li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jirreferi għalihom ma jgħidu xejn dwar ABN AMRO N għaliha waħedha, iżda jirreferu biss għall-pakkett sħiħ tal-assi miksub mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi.
(254)
Għalhekk, għandu jiġi konkluż li l-Miżura Z hija miżura ta’ għajnuna mill-Istat favur FBN għaliex tipprovdi lil FBN bil-kapital li jippermettiha tibqa’ fis-suq. L-ammont identifikat ta’ għajnuna jinsab fil-medda ta’ bejn EUR [0 - 2,75] biljun u EUR [0,95 - 3,65] biljun.
Il-Miżura A li tkopri EUR 1,7 biljun tad-defiċit kapitali ta’ ABN AMRO Z
(255)
Il-Kummissjoni kkonkludiet li kienet ir-responsabbiltà tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi - u mhux ta’ ABN AMRO N - li jkopri d-defiċit kapitali ta’ ABN AMRO Z. Mit-3 ta’ Ottubru 2008, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kien marbut bit-termini tal-FAK. Bħala konsegwenza, dan kien obbligat jimplimenta s-separazzjoni ta’ ABN AMRO Holding taħt it-termini deskritti fil-FAK. Minħabba li s-superviżur finanzjarju ppermetta li l-proċess tas-separazzjoni jibda biss malli l-problema tal-kapital ta’ ABN AMRO Z tkun solvuta, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi u l-membri l-oħra tal-konsorzju ma kellhomx għażla ħlief li jkopru d-defiċit kapitali ta’ ABN AMRO Z.
(256)
ABN AMRO N sempliċement aġġixxiet bħala intermedjarja fi struttura sabiex ABN AMRO Z, li ma għandhiex attivitajiet operattivi, tingħata l-kapital neċessarju.
(257)
Il-Kummissjoni ma sabet l-ebda evidenza ta’ għajnuna indiretta lil ABN AMRO N. Il-kjarifiki pprovduti mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kkonfermaw li t-tranżazzjonijiet finanzjarji siewja kollha bejn ABN AMRO Z u ABN AMRO N seħħu għal kundizzjonijiet tas-suq jew qabel l-intervent tal-Istat tat-3 ta’ Ottubru 2008.
(258)
Kif imsemmi fil-premessa 110, is-CRI nżamm fis-seħħ wara s-separazzjoni ta’ ABN AMRO II minn ABN AMRO Bank sabiex ikopri l-marġini ta’ prudenza ta’ EUR 500 miljun u l-ispejjeż ta’ integrazzjoni ta’ EUR 1,2 biljun, filwaqt li l-flus li ġejjin mill-istrumenti MCS kienu injettati f’ABN AMRO Z. Għaldaqstant mid-data tas-separazzjoni ta’ ABN AMRO II minn ABN AMRO Bank (jiġifieri s-6 ta’ Frar 2010) (sat-tmiem tas-CRI f’Ottubru 2010), is-CRI kien jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat lil ABN AMRO II, filwaqt li l-ammont ta’ EUR 1,7 biljun ta’ MCS li l-introjtu tagħhom ġie trasferit lil ABN AMRO Z waqaf jipprovdi għajnuna lil ABN AMRO N/ABN AMRO II mill-istess data. Dawn il-bidliet għalhekk ma jibdlux il-kwantità ta’ għajnuna iżda l-istrumenti biss li permezz tagħhom ngħatat l-għajnuna u d-dewmien tagħha. Dik il-bidla fil-forma ma tqajjem l-ebda kwistjoni li trid tiġi kkunsidrata fil-bqija ta’ din id-Deċiżjoni.
(259)
Għalhekk, għandu jiġi konkluż li l-Miżura A ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat. Taħt il-FAK, kien l-obbligu kuntrattwali tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi bħala suċċessur ta’ Fortis SA/NV li jsolvi d-defiċit kapitali ta’ ABN AMRO Z. Għalhekk, il-miżura ma tirrappreżentax vantaġġ selettiv lil ABN AMRO N u ma teħlishiex mill-ispejjeż li normalment kien ikollha tħallas.
Il-Miżura B1 li tipprovdi EUR 500 miljun tad-defiċit kapitali ta’ ABN AMRO Z
(260)
Minħabba li s-CRI ma kienx biżżejjed biex ikopri d-defiċit kapitali ta’ ABN AMRO Z, l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kellu jinjetta kapital żejjed permezz ta’ MCS. Ir-razzjonal żviluppat fir-rigward tal-Miżura A jappika għall-Miżura B1.
(261)
Għalhekk, għandu jiġi konkluż li l-Miżura B1 ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat għaliex il-finanzjament tad-defiċit kapitali ta’ ABN AMRO Z kien obbligu tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi taħt il-FAK u ma jagħtix vantaġġ selettiv lil ABN AMRO N.
Il-Miżuri B2 u B3: Rikapitalizzazzjoni għall-finanzjament tal-ispejjeż tas-separazzjoni
(262)
L-ammont sħiħ ta’ EUR 1,08 biljun (jiġifieri l-Miżuri B2 u B3 flimkien) jinkludi l-ispejjeż tas-separazzjoni ġenerali ta’ EUR 480 miljun, EUR 90 miljun ta’ spejjeż relatati mat-twaqqif ta’ uffiċċju għas-suq monetarju u protezzjoni ta’ prudenza ta’ EUR 500 miljun. Huwa importanti li ssir distinzjoni bejn ir-riżerva ta’ prudenza ta’ EUR 500 miljun u l-ispejjeż l-oħra tas-separazzjoni ta’ EUR 580 miljun.
(263)
Fir-rigward tal-ispejjeż l-oħra tas-separazzjoni, il-Kummissjoni taċċetta li l-FAK obbliga lill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jwettaq il-qsim ta’ ABN AMRO Holding fi tliet partijiet separati, skont il-linji gwida tal-FAK. Fi kliem ieħor, l-ispejjeż tas-separazzjoni huma l-konsegwenza tal-obbligi kuntrattwali tal-FAK tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi bħala suċċessur ta’ Fortis SA/NV. Fuq bażi netta, ABN AMRO N mhux se jkollha pożizzjoni kapitali aħjar minħabba dik il-miżura, għaliex l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jinjetta kapital li jiġi kkunsmat immedjatament mill-ispejjeż tas-separazzjoni.
(264)
Dak ir-raġunament madankollu ma jgħoddx għall-marġini ta’ prudenza ta’ EUR 500 miljun għaliex ma hemm l-ebda obbligu kuntrattwali tal-Istat biex jipprovdih. Kieku l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ma pprovdiex dik l-assistenza, ABN AMRO N kienet tkun f’pożizzjoni finanzjarja agħar u kienet tkun obbligata pereżempju tnaqqas l-RWA tagħha sabiex tillibera l-kapital. Fi kliem ieħor, il-marġini ta’ prudenza huwa vantaġġ selettiv li tejjeb il-pożizzjoni kompetittiva ta’ ABN AMRO N meta pparagunat ma’ xenarju li fih il-miżura ma tkunx ġiet implimentata.
(265)
Għalhekk, għandu jiġi konkluż li, filwaqt li l-ispejjeż ġenerali tas-separazzjoni ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat, il-marġini ta’ prudenza ta’ EUR 500 miljun (jiġifieri parti mill-Miżura B3) jagħmel hekk. Dan jipprovdi lil ABN AMRO N b’kapital żejjed u jirrappreżenta vantaġġ selettiv.
Il-Miżura B4: Rikapitalizzazzjoni sabiex jiġi kopert id-defiċit kapitali relatat mad-divestiment ta’ New HBU u l-Miżura B5: Rikapitalizzazzjoni sabiex jiġu koperti l-ispejjeż tal-integrazzjoni
(266)
Il-Kummissjoni tosserva li ma kienx hemm obbligu kuntrattwali jew ekonomiku li ssir fużjoni bejn FBN u ABN AMRO N meta l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi akkwista dawk il-kumpaniji. Id-diviżjoni tal-ġestjoni tal-assi ta’ ABN AMRO N kienet tabilħaqq integrata fi ħdan Fortis Bank SA/NV, iżda dik id-diviżjoni mhijiex meqjusa bħala negozju li wieħed għandu jkollu għall-banek għaliex ħafna banek oħra jakkwistaw il-prodotti tal-ġestjoni tal-assi tagħhom minn fornituri esterni speċjalizzati. Kien l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi stess li ddeċieda fil-21 ta’ Novembru 2008 li jagħmel fużjoni ta’ ABN AMRO N u FBN għaliex ipprefera dik l-opzjoni minn alternattivi oħra ta’ ristrutturar bħal strateġija indipendenti għaż-żewġ banek, il-bejgħ rapidu ta’ kumpanija waħda jew it-tnejn li huma jew il-bejgħ rapidu tas-sussidjarji ewlenin.
(267)
FBN u ABN AMRO N ma setgħux iħallsu bil-quddiem minn flushom l-ispejjeż tal-integrazzjoni tal-fużjoni. Il-Kummissjoni tosserva li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kien iddefenda l-fużjoni fil-pubbliku fejn qal li “ż-żewġ banek flimkien huma aktar b’saħħithom milli jekk waħedhom” (111). Il-fużjoni tabilħaqq għandha twassal għal vantaġġi kbar fil-forma ta’ sinerġiji (stmati għal EUR 1,1 biljun qabel it-taxxa fis-sena) u pożizzjoni kompetittiva aktar b’saħħitha (pereżempju ishma tas-suq ogħla, bażi aħjar ta’ finanzjament eċċ.).
(268)
Sabiex jibbenefikaw mill-fużjoni, FBN u ABN AMRO N kellhom iħallsu diversi spejjeż (jiġifieri spejjeż relatati mar-rimedju ta’ fużjoni, l-ispejjeż ta’ integrazzjoni). L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ħallas dawk l-ispejjeż permezz ta’ rikapitalizzazzjoni (fi żmien meta l-kapital kien għadu disponibbli biss b’diffikultà), filwaqt li FBN u ABN AMRO N ħadu l-benefiċċji kollha. Għalhekk din tagħti vantaġġ ċar lil FBN u ABN AMRO N.
(269)
Skont l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi, il-fużjoni kellha valur preżenti nett pożittiv (112). Madankollu, kif diġà ġie żviluppat b’mod estensiv fil-premessi (235) sa (242), il-Miżuri B4 u B5 isegwu miżuri oħra ta’ għajnuna mill-Istat u huma parti minn pjan ikbar ta’ ristrutturar, għalhekk l-MEIP ma japplikax.
(270)
Għalhekk, għandu jiġi konkluż li l-Miżuri B4 u B5 jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat ta’ EUR 300 miljun u EUR 1,2 biljun rispettivament. Dawn jipprovdu lil FBN u ABN AMRO N b’vantaġġ selettiv billi jipprovduhom b’kapital.
Il-Miżura C: rikapitalizzazzjoni ta’ FBN
(271)
Il-Miżura C ipprovdiet lil FBN bil-kapital, li ppermettiha tikkonforma mar-rekwiżiti minimi regolatorji tal-kontrollur finanzjarju. Kieku l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ma kienx ikkonverta l-kapital tal-Livell 2 tiegħu f’kapital tal-Livell 1, FBN kien ikollha twaqqaf l-operazzjonijiet tagħha jew kienet tkun obbligata tfittex soluzzjonijiet alternattivi, bħal li tnaqqas l-RWA tagħha sabiex tillibera l-kapital tal-Livell 1. Bis-saħħa ta’ din il-miżura, FBN spiċċat b’aktar kapital u f’pożizzjoni kompetittiva aktar b’saħħitha milli f’xenarju ta’ “ebda għajnuna”.
(272)
L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kkonverta l-istrumenti tad-dejn tal-Livell 2 b’valur nominali ta’ EUR 1,35 biljun f’ammont ekwivalenti ta’ kapital tal-Livell 1. Dik il-konverżjoni twassal għall-istess flussi ta’ flus bħal f’xenarju li fih FBN kienet xtrat lura l-istrumenti tal-Livell 2 fil-pussess tal-Istat b’valur par, segwit minn żieda fil-kapital tal-istess ammont. B’analoġija mal-premessa 250, il-Kummissjoni tista’ taċċetta li l-valur tas-suq tal-istrumenti tad-dejn irrinunzjati mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi kien taħt il-valur pari. B’kunsiderazzoni tal-iskontijiet ta’ strumenti simili ta’ banek pari, skont ta’ EUR [135 - 405] miljun (jew [10 - 30] %) huwa ġustifikat. Fi kliem ieħor, FBN ħallset indirettament EUR [135 - 405] miljun żejda lill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi billi xtrat lura impliċitament l-istrumenti b’valur pari. L-ammont tal-għajnuna għalhekk għandu jkun ta’ EUR [0,945 - 1,215] biljun, minflok EUR 1,35 biljun.
(273)
L-istqarrija tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi li l-miżura hija konformi mal-MEIP ma tistax tiġi aċċettata. Il-miżura ssegwi miżuri oħra kontaminati mill-għajnuna mill-Istat kif spjegat fil-premessi 235 sa 242, sabiex l-MEIP ma japplikax.
(274)
Għalhekk, għandu jiġi konkluż li l-Miżura C tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat għal ammont ta’ EUR [0,945 - 1,215] biljun għaliex tipprovdi lil FBN b’vantaġġ fil-forma ta’ kapital żejjed.
Il-Miżura D: Ħlasijiet fi flus lill-membri l-oħra tal-konsorzju
(275)
Fir-rigward tal-ħlasijiet lill-membri l-oħra tal-konsorzju, il-Kummissjoni kkonkludiet li l-ħlasijiet huma tabilħaqq parti mill-obbligi relatati mal-FAK. Il-membri tal-konsorzju kienu antiċipaw li ċerti kwistjonijiet mhux mistennija li ser iqumu matul il-proċess tas-separazzjoni u l-FAK jiddeskrivi l-proċeduri li jridu jintużaw sabiex jiġu solvuti dawn il-kwistjonijiet. Il-Kummissjoni ma sabet l-ebda evidenza li l-ħlasijiet tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi lill-membri l-oħra tal-konsorzju wasslu għal trasferiment żejjed ta’ assi netti lil ABN AMRO N jew għal kwalunkwe vantaġġ ieħor għall-kumpanija.
(276)
Għalhekk, għandu jiġi konkluż li l-Miżura D ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat għaliex il-Miżura D kienet obbligu tal-FAK tal-Istat u mhux ta’ ABN AMRO N. Il-Miżura ma implikat l-ebda vantaġġ selettiv għal ABN AMRO N.
Il-Miżura E: Garanzija tal-Istat fuq id-debitu sabiex jiġu solvuti r-responsabbiltajiet reċiproċi
(277)
Il-Kummissjoni waslet għall-konklużjoni li r-responsabbiltajiet reċiproċi huma sa ċertu punt marbutin mal-kuntest speċifiku tas-separazzjoni ta’ ABN AMRO N mill-kumpanija sussidjarja tagħha ABN AMRO Bank (issa RBS NV). Taħt il-liġi tal-kumpaniji Olandiża, Deutsche Bank bħala x-xerrej ta’ New HBU jibqa’ responsabbli għad-debiti ta’ ABN AMRO Bank jekk dan tal-aħħar ma jissodisfax l-obbligi tiegħu. Għalhekk Deutsche Bank irid jiġi kkumpensat għar-riskju meħud fil-knfront ta’ ABN AMRO Bank. Kieku ABN AMRO N ma ġietx separata minn ABN AMRO Bank, dawn ir-responsabbiltajiet reċiproċi bejn New HBU u ABN AMRO Bank ma kinux jeżistu. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi għalhekk jipprovdi garanzija fuq responsabbiltà reċiproka li teżisti esklussivament minħabba s-separazzjoni ta’ ABN AMRO N. L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ma jipprodi ebda garanzija fuq ir-responsabbiltà reċiproka bejn New HBU u ABN AMRO N.
(278)
Għalhekk, għandu jiġi konkluż li jista’ jiġi aċċettat li l-Miżura E ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat għaliex is-separazzjoni ta’ ABN AMRO N minn ABN AMRO Bank hija obbligu tal-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi taħt il-FAK.
6.1.4. Kwantifikazzjoni tal-għajnuna mill-Istat
(279)
ABN AMRO Group (jew FBN u ABN AMRO N qabel il-fużjoni) ibbenefika mill-għajnuna fil-forma ta’ rikapitalizzazzjoni, li tinsab f’firxa ta’ bejn EUR 4,2 biljun u EUR 5,45 biljun. Dak l-ammont jissarraf f’firxa ta’ 2,75 %-3,5 % meta pparagunat mal-assi peżati għar-riskju ta’ ABN AMRO Group.
(280)
Il-Kummissjoni tosserva li FBN ibbenefikat ukoll minn ammont imdaqqas ħafna ta’ għajnuna fil-forma ta’ likwidità, kemm f’termini relattivi kif ukoll assoluti.
Tabella 5
Għajnuna mill-Istat: Tabella sommarja tal-għajnuna fil-forma ta’ rikapitalizzazzjoni u l-għajnuna fil-forma ta’ likwidità
Għajnuna fil-forma ta’ rikapitalizzazzjoni
(iċ-ċifri kollha huma f’EUR biljun)
Għajnuna minima mill-Istat
Għajnuna massima mill-Istat
RWA tal-entità kombinata FBN-ABN AMRO N
% minimu ta’ RWA
% massimu ta’ RWA
Miżura Z: L-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jakkwista lil AA minn FBN
[0 - 2,75]
[0,95 - 3,65]
162,6 (113)
[0 - 1,7] %
[0,6 - 2,25] %
Miżura B3: L-ispejjeż tas-separazzjoni (marġini ta’ prudenza)
0,5
0,5
149,5 (114)
0,33 %
0,33 %
Miżura B4: Id-defiċit kapitali relatat mal-bejgħ ta’ HBU
0,3
0,3
149,5
0,20 %
0,20 %
Miżura B5: L-ispejjeż ta’ integrazzjoni
1,2
1,2
149,5
0,80 %
0,80 %
Miżura C: Konverżjoni ta’ Livell 2 == Livell 1
[0,945 - 1,215]
[0,945 - 1,215]
149,5
[0,63 - 0,82]%
[0,63 - 0,82]%
Għajnuna fil-forma ta’ rikapitalizzazzjoni totali
4,2
5,45
2,75 %
3,5 %
Għajnuna fil-forma ta’ Finanzjament/Likwidità
Miżura Y1: Faċilità ta’ likwidità fuq perjodu qasir
45
Miżura Y2: Self fit-tul
7,9
Ħruġ ta’ strument tad-dejn ġdid taħt l-iskema ta’ garanzija Olandiża
18,8
Għajnuna fil-forma ta’ finanzjament/likwidità totali
71,7 (jew 52,9 meta kkorreġġuta għall-għadd doppju) (115)
6.2. Kumpatibbiltà tal-miżuri ta’ għajnuna differenti
(281)
L-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat jagħti s-setgħa lill-Kummissjoni li tiddikjara l-għajnuna kumpatibbli mas-suq intern jekk hija maħsuba “sabiex tirrimedja taqlib serju fl-ekonomija ta’ Stat Membru”. Fir-rigward tal-ekonomija Olandiża, ir-riskju ta’ taħwid serju kien konfermat fl-approvazzjonijiet varji tal-Kummissjoni tal-miżuri meħudin mill-awtoritajiet Olandiżi sabiex jiġġieldu l-kriżi finanzjarja bħall-Iskema ta’ Garanzija.
(282)
F’dan ir-rigward, huwa madankollu importanti li jiġi enfasizzat li l-Qorti Ġenerali enfasizzat li l-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat għandu jiġi applikat b’mod ristrett (116), sabiex it-taqlib fl-ekonomija jaffettwa l-Istat Membru sħiħ u mhux ikun biss ta’ dimensjoni reġjonali. Il-Kummissjoni tinnota li ABN AMRO N u FBN huma banek Olandiżi ewlenin b’netwerk ta’ fergħat mal-pajjiż u pożizzjonijiet fil-quċċata tas-suq f’firxa wiesgħa ta’ segmenti fuq is-suq bankarju Olandiż għall-konsumatur u l-SMEs. Fil-kuntest tal-inċertezzi differenti li hemm fuq l-irkupru mill-kriżi finanzjarja u ekonomika globali, id-diskontinwità ta’ dawk il-banek toħloq taqlib serju għall-ekonomija Olandiża u għalhekk l-għajnuna mill-Istat mill-gvern tal-Pajjiżi l-Baxxi tista’ tiġi valutata taħt l-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat.
(283)
Il-Kummissjoni stabbilixxiet iżjed dettalji dwar il-kumpatibbiltà tal-miżuri speċifiċi fil-Komunikazzjoni Bankarja, il-Komunikazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni u l-Komunikazzjoni dwar l-Assi Indeboliti tagħha, u fuq ir-ristrutturar meħtieġ fil-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar.
(284)
Il-miżuri individwali għandhom jiġu ttestjati kontra l-Komunikazzjonijiet rilevanti tal-Kummissjoni. L-istrument ta’ serħan tal-kapital ma jkoprix l-assi indeboliti u huwa de facto prokura għal miżura ta’ rikapitalizzazzjoni. Il-prinċipji ġenerali wara l-Komunikazzjoni dwar l-Assi Indeboliti għandhom madankollu jgħoddu wkoll għall-istrument ta’ serħan tal-kapital sabiex ikun konformi mas-suq intern. Sabiex jinżammu kundizzjonijiet ekwi, il-Kummissjoni kellha tivverifika jekk is-CRI ntużawx biex jgħaddu t-telf mistenni fuq il-portafoll lill-Istat. Il-Miżura A għandu jkun fiha wkoll biżżejjed inċentivi ta’ ħruġ u fil-każ li s-sitwazzjoni ekonomika tiddeterjora, ABN AMRO N xorta kien ikollha tassumi ċertu telf permezz ta’ segment vertikali. Il-miżuri ta’ likwidità (il-Miżuri Y1 u Y2) għandhom jiġu ġġudikati kontra l-Komunikazzjoni Bankarja u l-miżuri ta’ rikapitalizzazzjoni (u aktar speċifikament il-Miżuri Z, B4 u B5 kif ukoll il-marġini ta’ prudenza ta’ EUR 500 miljun li huwa parti mill-Miżuri B3 u C) kontra l-Komunikazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni.
6.2.1. Kumpatibbiltà tal-Miżuri Y1 u Y2 mal-Komunikazzjoni Bankarja
(285)
Sabiex jikkonformaw mal-Komunikazzjoni Bankarja, il-Miżuri Y1 u Y2 għandhom ikunu mmirati sew, proporzjonati u mfassla sabiex jevitaw distorsjoni bla bżonn tal-kompetizzjoni.
(286)
Il-Kummissjoni tirrepeti l-konklużjoni tal-premessa 51 tad-Deċiżjoni tat-8 ta’ April 2009 li l-miżura sabiex jinqatgħu l-konnessjonijiet kollha bejn FBN u l-kumpanija holding tagħha b’likwidità limitata, Fortis SA/NV kienet neċessarja sabiex tipproteġi lil FBN mid-diffikultajiet akuti ta’ dak iż-żmien tal-kumpanija holding tagħha. Għalhekk, il-miżuri jistgħu jitqiesu mmirati sew sabiex jinkiseb is-salvataġġ ta’ FBN.
(287)
Il-Miżuri Y1 u Y2 għandhom ikunu wkoll proporzjonati u ma joħolqux distorsjoni bla bżonn tal-kompetizzjoni. F’dak ir-rigward, il-Kummissjoni tħares b’mod favorevoli lejn is-sistema ta’ prezzar żviluppata mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi, li kellha l-għan li toħloq kundizzjonijiet ekwi bl-Iskema ta’ Garanzija (ara l-premessa 169). Fir-rigward tal-iskemi ta’ garanzija, il-Kummissjoni talbet konsistentement lill-Istati Membri biex jitolbu primjum ta’ mill-anqas 50 punt ta’ bażi għal garanziji itwal minn tliet xhur (u mhux itwal minn 12-il xahar). Il-Kummissjoni sabet li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ma talabx konsistentement għal EURIBOR + 50 punt ta’ bażi għas-self ta’ aktar minn tliet xhur. Għalhekk, il-Kummissjoni tista’ tiddikjara l-Miżura Y1 kumpatibbli mas-suq intern biss jekk isir pagament korrettiv ta’ EUR 18,2 miljun sabiex jiġi żgurat li s-self b’maturità ta’ aktar minn tliet xhur jiġi remunerat effettivament għal EURIBOR + 50 punt ta’ bażi. Il-Kummissjoni tinnota b’mod pożittiv li l-faċilitajiet kollha ta’ likwidità tħallsu lura u spiċċaw f’Ġunju 2009.
(288)
Fir-rigward tal-Miżura Y2, il-Kummissjoni tosserva li minħabba li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ma biddilx ir-rata tal-imgħax u l-maturità tas-self, FBN ibbenefikat minn self relattivament irħis, li jista’ jikkawża distorsjoni tal-kompetizzjoni. Għalhekk, il-Kummissjoni tista’ tiddikjara l-miżura kumpatibbli mal-Komunikazzjoni Bankarja biss jekk il-kundizzjonijiet stabbiliti aktar tard f’din id-Deċiżjoni u aktar speċifikament il-miżuri li jillimitaw id-distorsjoni tal-kompetizzjoni jiġu implimentati korrettament.
6.2.2. Kumpatibbiltà tal-Miżuri Z, B3 (jiġifieri EUR 500 miljun), B4 u B5 u C mal-Komunikazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni
(289)
Il-Kummissjoni kkonkludiet li l-miżuri konċernati tpoġġew fis-seħħ biex tiġi solvuta ħtieġa ġenwina u rrappreżentaw il-minimu neċessarju sabiex tiġi restawrata bi sħiħ il-vijabbiltà tal-kumpaniji konċernati.
(290)
Fir-rigward tar-remunerazzjoni, il-Kummissjoni osservat li l-Istat kien diġà s-sid ta’ 100 % tal-ishma ordinarji ta’ FBN (u indirettament ta’ 100 % ta’ ABN AMRO N). Dawk il-miżuri kollha kienu indispensabbli biex jippreżervaw il-valur ta’ dawk l-ishma.
(291)
ABN AMRO Group ser jikseb RoE ta’ madwar […] % fl-2013, li jindika li bis-saħħa tal-interventi kollha tal-Istat, inħolqot entità vijabbli u profittabbli.
(292)
Il-valutazzjonijiet kollha disponibbli ta’ ABN AMRO Group huma ferm ogħla mis-somma tal-għajnuna fil-Miżuri Z, B3, B4, B5 u C (jiġifieri bejn EUR 4,2 biljun u EUR 5,45 biljun). Għalhekk l-Istat għandu jirċievi remunerazzjoni xierqa fuq l-għajnuna mogħtija lil ABN AMRO N u FBN (117).
(293)
Fid-dawl ta’ dak imsemmi hawn fuq, il-Kummissjoni kkonkludiet li l-Miżuri Z, B3, B4, B5 u C huma kumpatibbli mal-Komunikazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni jekk il-kundizzjonijiet stabbiliti aktar tard f’din id-Deċiżjoni jiġu implimentati korrettament.
6.2.3. Kumpatibbiltà tal-istrument ta’ serħan tal-kapital mal-prinċipji stabbiliti fil-Komunikazzjoni dwar l-Assi Indeboliti
(294)
Il-Kummissjoni tirrikonoxxi li l-istrument ta’ serħan tal-kapital stabbilit mill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi huwa differenti mill-miżuri tradizzjonali għall-assi indeboliti evalwati f’każijiet oħra. Filwaqt li l-għan tal-miżuri oħra għall-assi indeboliti kien li jilliberaw lill-banek mill-assi indeboliti, il-portafoll protett mis-CRI huwa portafoll ipotekarju Olandiż tradizzjonali li la ABN AMRO N u lanqas l-esperti esterni ma stennew li l-prestazzjoni tiegħu tiddetterjora sa grad sinifikanti.
(295)
Il-Kummissjoni tosserva li rikapitalizzazzjoni tradizzjonali fil-livell ta’ ABN AMRO N ma kinitx opportuna għall-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi, għaliex ma kinitx entità legali separata fil-mument rilevanti u l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi ma kienx ikun f’pożizzjoni li jiggarantixxi l-kontribuzzjoni kapitali tiegħu, li kien ikollu konsegwenzi negattivi speċjalment f’xenarji ta’ diffikultà finanzjarja. Barra minn hekk, l-istrumenti ta’ serħan tal-kapital privati ma kinux fattibbli minħabba d-daqs tat-tranżazzjoni u l-kumplessitajiet relatati mas-separazzjoni ta’ ABN AMRO Bank NV, il-kumpanija holding ta’ ABN AMRO N u ABN AMRO Z.
(296)
Minħabba dak l-isfond partikolari, il-Kummissjoni tista’ taċċetta li s-CRI huwa alternattiva għal żieda fil-kapital tradizzjonali minflok protezzjoni kontra l-assi tossiċi u huwa għalhekk miżura mmirata neċessarja u xierqa sabiex tiġi solvuta l-problema speċifika ta’ kapital ta’ ABN AMRO Z.
(297)
Minkejja l-fatt li l-miżura hija prinċipalment miżura ta’ prokura għar-rikapitalizzazzjoni, il-miżura għandha tkun konsistenti ma’ skemi oħra ta’ serħan tal-kapital, biex b’hekk tipproteġi s-suq intern kif spjegat fil-premessa 284.
(298)
Il-Kummissjoni kkonkludiet li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi pprovda biżżejjed evidenza li turi li l-valutazzjoni kienet tali li ABN AMRO N jew is-suċċessur legali tagħha se jieħdu t-telf mistenni. Id-dejta tas-suq (b’mod partikolari r-rapporti ta’ klassifikazzjoni), id-dejta storika u l-evidenza riċenti minn ABN AMRO N juru li l-ewwel segment ta’ telf annwali ta’ 20 punt ta’ bażi għandu jkun biżżejjed biex ikopri t-telf mistenni.
(299)
Ir-remunerazzjoni li ABN AMRO N tħallas mhijiex aktar baxxa minn dik mitluba fil-Komunikazzjoni dwar l-Assi Indeboliti u l-Komunikazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni. Ir-remunerazzjoni timplika li ABN AMRO N se tħallas 10 % fuq il-kapital li huwa meħlus mit-tranżazzjoni bħala riżultat tat-tnaqqis tal-RWA. Ir-rata tipparaguna b’mod favorevoli mar-rati minimi stabbiliti fil-punt (27) tal-Komunikazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni. Minħabba r-remunerazzjoni relattivament għolja, is-segment vertikali ta’ 5 % u l-mekkaniżmi ta’ restituzzjoni jistgħu jitqiesu konformi mal-punt (24) u n-nota f’qiegħ il-paġna (15) tal-Komunikazzjoni dwar l-Assi Indeboliti.
(300)
Il-Miżura A fiha wkoll biżżejjed inċentivi għall-ħruġ. Id-drittijiet ta’ xiri deskritti fil-premessa 107 jindikaw li huwa faċli għal ABN AMRO N (jew issa ABN AMRO Group) li ttemm il-miżura. Barra minn hekk, l-ipprezzar huwa tali li l-miżura ssir għalja maż-żmien. It-termini kuntrattwali jimplikaw li l-ipprezzar ma għandux jiġi aġġustat meta ABN AMRO Group jibda jikkalkula l-ħtiġijiet kapitali tiegħu abbażi ta’ Basel II. Dak in-nuqqas ta’ aġġustament se jnaqqas l-effett ta’ serħan tal-kapital tal-miżura filwaqt li t-tariffa tal-garanzija mhux se taqa’. Barra minn hekk, l-ewwel segment ta’ telf huwa kkalkulat bħala perċentwal tal-valur tal-portafoll inizjali, sabiex l-ewwel segment ta’ telf bħala perċentwal tal-portafoll dovut (jiġifieri l-portafoll inizjali korrett għal, fost affarijiet oħra, il-ħlasijiet lura) għandu jiżdied gradwalment maż-żmien.
(301)
Minħabba l-karatteristiċi tas-CRI u minħabba l-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 u l-Pjan ta’ Ristrutturar aġġornat ta’ Novembru 2010 kif deskritt taħt l-intestatura 2.3 ta’ din id-Deċiżjoni, il-Kummissjoni tqis il-Miżura A bħala kumpatibbli mal-prinċipji ġenerali tal-Miżura dwar l-Assi Indeboliti u mal-prinċipji tas-suq intern kif spjegat fil-premessa 284.
(302)
Il-fatt li s-CRI ġie eżerċitat minn ABN AMRO Group immedjatament wara li implimenta r-rekwiżiti ta’ Basel II jikkonferma ex-post l-analiżi li saret fil-premessi 294 sa 301.
6.3. Valutazzjoni tal-għajnuna u tal-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 u tal-Pjan ta’ Ristrutturar aġġornat ta’ Novembru 2010 taħt il-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar
(303)
Minħabba l-ammont u l-ambitu tal-għajnuna kif deskritt fil-paragrafi preċedenti u b’mod partikolari l-fatt li l-għajnuna fil-forma ta’ rikapitalizzazzjoni taqbeż 2 % tal-RWA, il-Kummissjoni temmen li huwa meħtieġ ristrutturar fil-fond, b’konformità mal-punt (4) tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar.
6.3.1. Vijabbiltà
(304)
Pjan ta’ ristrutturar għandu juri li l-istrateġija tal-bank hija bbażata fuq kunċett koerenti u li l-bank għandu vijabbiltà fit-tul restawrata mingħajr id-dipendenza fuq l-appoġġ tal-Istat.
(305)
Kif ġie konkluż diġà fid-Deċiżjoni tal-5 ta’ Frar 2010, il-mudelli tan-negozju ta’ FBN u ABN AMRO N ma kinux jiddependu fuq prattiki ta’ riskju eċċessiv u ta’ self insostenibbli. Iż-żewġ entitajiet kienu, madankollu, tħallew vulnerabbli u mhux attrezzati f’ċerti oqsma ewlenin bħala konsegwenza tas-separazzjoni mill-gruppi possedenti rispettivi tagħhom. Wara d-diżaggregazzjoni tal-kumpanija holding tagħha, ABN AMRO N kellha aċċess limitat ħafna għal kumpaniji akbar, ma fadlilhiex netwerk internazzjonali u kienet nieqsa minn numru ta’ kapaċitajiet ta’ prodotti u tal-IT. FBN kienet affettwata ħafna wkoll wara s-separazzjoni minn mal-kumpanija holding tagħha u l-finanzjament tagħha kien jiddependi ħafna fuq is-swieq tal-operaturi. Il-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 ta’ ABN AMRO Group (kif ukoll il-Pjan ta’ Ristrutturar aġġornat ta’ Novembru 2010) juri li l-integrazzjoni ta’ ABN AMRO N u FBN sostanzjalment tnaqqas id-dgħufijiet ta’ kull waħda mill-entitajiet individwali. Il-kombinazzjoni ta’ FBN u ABN AMRO N għenet biex tnaqqas parti minn dak it-tħassib. Il-franchise bankarja kbira għall-konsumatur u privata ta’ ABN AMRO N kienet rikka fid-depożiti li ħolqu profil ta’ finanzjament aħjar għall-grupp integrat, FBN solviet parti mill-problema tan-netwerk internazzjonali ta’ ABN AMRO N u ż-żewġ gruppi flimkien kienu kapaċi jsolvu aħjar, pereżempju l-problemi relatati mal-IT (jiġifieri ma kellhomx jerġgħu jibnu separatament pjattaforma tal-IT u għodod oħra ta’ appoġġ).
(306)
Il-projezzjonijiet finanzjarji juru li fl-aħħar tal-perjodu ta’ ristrutturar l-entità kombinata għandha tkun kapaċi tkopri l-ispejjeż tagħha u tirrealizza qligħ xieraq fuq l-ekwità ta’ madwar […] %. Anki f’xenarju ta’ diffikultà, il-kumpanija se tkompli tagħmel profitti, filwaqt li l-proporzjonijiet ta’ adegwatezza tal-kapital tagħha jibqgħu “l fuq mil-limiti regolatorji minimi. Għalhekk il-protezzjoni tal-kapital tal-kumpanija tidher biżżejjed għolja - wara l-interventi ripetuti tal-Istat - biex issolvi ċ-ċirkostanzi negattivi fil-futur mingħajr ma jkollha terġa” tirreferi għall-Istat.
(307)
Kif urew iċ-ċifri tat-tieni nofs tal-2008 u l-ewwel nofs tal-2009, huwa ta’ importanza kruċjali li jinkiseb dħul mill-imgħax biżżejjed għoli sabiex joħloq kumpanija kompletament vijabbli. Għalhekk, il-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 u l-Pjan ta’ Ristrutturar aġġornat ta’ Novembru 2010 jistgħu jiġu ddikjarati kumpatibbli mar-rekwiżiti tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar biss sakemm ABN AMRO Group jistinka sabiex jikseb id-dħul mill-imgħax nett aġġornat stabbilit fil-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Novembru 2010. ABN AMRO Group għandu jirrapporta dwar il-progress tiegħu lill-Kummissjoni fuq bażi regolari - mill-anqas kull trimestru. Jekk ABN AMRO Group josserva diverġenzi paragunati ma’ dawk il-projezzjonijiet, għandu jieħu azzjoni korrettiva minnufih.
(308)
Pjan ta’ ristrutturar għandu jkun fih projezzjonijiet bid-disaggregazzjonijiet neċessarji u r-ristrutturar teħtieġ ukoll irtirar mill-attivitajiet li jibgħu jagħmlu telf strutturalment fuq perjodu medju (118). Fil-premessa 120 tad-Deċiżjoni tal-5 ta’ Frar 2010, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk il-kwistjonijiet ta’ vijabbiltà tad-diviżjoni Prime Fund Solutions - li rrappurtat telf importanti relatat ma’ Madoff fl-2008 - ġewx ittrattati adegwatament. Permezz tal-bejgħ ta’ PFS lil Credit Suisse (ara wkoll il-premessa 74), dik il-kwistjoni ġiet solvuta. Il-projezzjonijiet dettaljati fil-livell diviżjonali juru li kemm fix-xenarju bażi kif ukoll fix-xenarju ta’ kriżi d-diviżjonijiet kollha jikkontribwixxu b’mod pożittiv għar-riżultati. Għalhekk, il-Kummissjoni tista’ tikkonkludi li ma hemmx diviżjonijiet oħra bi problemi ta’ profitabilità strutturali u, fid-dawl ta’ din il-konklużjoni, ebda divestimenti ulterjuri ma huma meħtieġa sabiex tittejjeb il-vijabbiltà tal-kumpanija.
6.3.2. Qsim tal-piżijiet/il-minimu neċessarju
(309)
Pjan ta’ ristrutturar għandu juri biċ-ċar li l-għajnuna baqgħet limitata għall-minimu neċessarju. L-ispejjeż assoċjati mar-ristrutturar ma għandhomx jitħallsu biss mill-Istat iżda sa ċertu limitu anki minn dawk li investew fil-bank. Fi kliem ieħor, il-bank u d-detenturi tal-kapital tiegħu għandhom jikkontribwixxu għar-ristrutturar kemm jista’ jkun possibbli bir-riżorsi proprji. L-għajnuna għar-ristrutturar għandha tkun limitata għall-ispejjeż li huma neċessarji għar-restawr tal-vijabbiltà. Għaldaqstant, impriża ma għandhiex tingħata riżorsi pubbliċi li jistgħu jintużaw biex jiffinanzjaw attivitajiet ta’ tfixkil tas-suq mhux marbutin mal-proċess ta’ ristrutturar bħal, pereżempju, akkwiżizzjonijiet (119).
(310)
Il-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar tfakkar li projbizzjoni fuq l-akkwiżizzjonijiet hija neċessarja sabiex iżżomm l-għajnuna limitata għall-minimu neċessarju. Il-Punt (23) tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar isemmi espliċitament li “impriża ma għandhiex tibbenefika minn riżorsi pubbliċi li jistgħu jintużaw biex jiffinanzjaw attivitajiet li joħolqu distorsjoni fis-suq u li mhumiex marbuta mal-proċess ta’ ristrutturar. Pereżempju, l-akkwisti ta’ ishma minn impriżi oħrajn jew investimenti ġodda ma jistgħux ikunu ffinanzjati permezz ta’ għajnuna mill-Istat sakemm dan mhux essenzjali għar-ritorn għall-vijabbiltà tal-impriża”.
(311)
Il-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar torbot ukoll projbizzjoni fuq l-akkwiżizzjonijiet mad-distorsjoni tal-kompetizzjoni. Fil-punti (39) u (40), il-Komunikazzjoni tispjega li “L-għajnuna mill-Istat ma tridx tintuża għad-detriment ta’ kompetituri li ma jgawdux minn sostenn pubbliku simili”, u li l-“banek ma għandhomx jużaw l-għajnuna mill-Istat għall-akkwist ta’ negozji li jikkompetu magħhom. Din il-kundizzjoni trid tapplika għal mill-inqas tliet snin u tista’ tkompli tapplika sa tmiem il-perjodu ta’ ristrutturar skont il-portata, id-daqs u d-dewmien tal-għajnuna”.
(312)
B’mod konformi mal-punt (40) tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar, l-għajnuna tista’ tiġi ddikjarata kumpatibbli biss sakemm ABN AMRO Group japplika strettament projbizzjoni fuq l-akkwiżizzjonijiet (120) fit-tliet snin li jsegwu wara d-data ta’ din id-Deċiżjoni. Il-projbizzjoni fuq l-akkwiżizzjonijiet għandha tiġi estiża jekk l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jkompli jipposjedi aktar minn 50 % ta’ ABN AMRO Group wara tliet snin. Madankollu, il-projbizzjoni fuq l-akkwiżizzjonijiet ma għandhiex testendi lil hinn minn ħames snin. Filwaqt li parti mill-għajnuna diġà ġiet mifdija, ċerti miżuri (b’mod partikolari l-miżuri Z u C) ma jistgħux jinfdew mill-bank minħabba l-forma li ngħataw fiha (jiġifieri mhux fil-forma ta’ strument tad-dejn ibridu). It-tmiem tas-sjieda tal-Istat hija prokura għall-istima ta’ meta jintemm il-vantaġġ derivat mill-għajnuna.
(313)
Il-Kummissjoni tosserva li l-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 (kompletat bil-projezzjonijiet finanzjarji għall-agħar sitwazzjoni possibbli fit-23 ta’ Marzu 2010) kien diġà jindika li ABN AMRO Group kien sar entità vijabbli li għandha tirrealizza qligħ fuq l-ekwità u hija mistennija wkoll li tirrealizza profitti deċenti fl-agħar kundizzjonijiet ekonomiċi. Il-Pjan ta’ Ristrutturar aġġornat ta’ Novembru 2010 jikkonferma din l-analiżi. Dak ir-ritorn għall-vijabbiltà ma jiddependix fuq l-akkwiżizzjonijiet. Projbizzjoni fuq l-akkwiżizzjonijiet għalhekk ma tmurx kontra r-ritorn għall-vijabbiltà.
(314)
Il-Kummissjoni tqis li, skont il-punt (26) tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar, projbizzjoni fuq il-kupuni ibridi u projbizzjoni fuq l-eżerċizzju ta’ ibridi ma jistgħux jiġu evitati (121). Fil-kuntest tar-ristrutturar, il-miżuri li jnaqqsu l-ammont totali tal-fondi proprji mhumiex kumpatibbli mal-għan tal-qsim tal-piżijiet u r-rekwiżit tal-minimu neċessarju.
(315)
Kif dikkjarat fil-punt (26) tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar, “meta dawk l-attivitajiet ma jiġġenerawx biżżejjed profitti, il-banek ma għandhomx jużaw l-għajnuna mill-Istat biex jirremuneraw il-fondi proprji (ekwità u dejn subordinat)”. Valutazzjoni dettaljata tal-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 ta’ ABN AMRO Group (u l-Pjan ta’ Ristrutturar aġġornat ta’ Novembru 2010) tippermetti lill-Kummissjoni tikkonkludi li f’madwar sentejn, ABN AMRO Group għandu jkun irrestawra l-vijabbiltà tiegħu kif illustrat minn RoE aċċettabbli ta’ madwar […] % fl-2012 u l-2013 rispettivament. Kontra dan l-isfond, il-projbizzjoni ta’ sentejn fuq il-kupuni ibridi u l-eżerċizzju tal-ibridi (122) tidher li tipprovdi l-qsim xieraq tal-piżijiet mid-detenturi tal-kapital tal-kumpanija (123). Għalhekk l-għajnuna tista’ tiġi ddikjarata kumpatibbli biss sakemm ikun hemm projbizzjoni ta’ sentejn fuq il-kupuni ibridi u l-eżerċizzju tal-ibridi kif deskritt fid-dettall fl-Artikolu 8 tal-parti operattiva tad-Deċiżjoni. Dik il-projbizzjoni fuq il-kupuni u l-eżerċizzju għandha tapplika wkoll għad-detenturi tal-Ishma ta’ Preferenza ta’ FBNH sabiex jitneħħew id-dubji espressi mill-Kummissjoni fil-premessa 130 tad-Deċiżjoni tal-5 ta’ Frar 2010.
(316)
F’każijiet oħra, il-miżuri tal-qsim tal-piżijiet huma neċessarji wkoll sabiex jiġi żgurat li l-banek salvati jkollhom ir-responsabbiltà xierqa għall-konsegwenzi tal-imġiba tagħhom fil-passat sabiex jinħolqu inċentivi xierqa għall-imġiba tagħhom u ta’ oħrajn fil-futur. Dak il-fattur huwa anqas relevanti f’dan il-każ għaliex il-problemi tal-kumpanija kienu sa grad għoli marbuta mal-kumpanija holding ta’ qabel Fortis SA/NV (ara t-Taqsima 6.3.3 “Miżuri biex tiġi limitata d-distorsjoni tal-kompetizzjoni”). Għalhekk jista’ jiġi aċċettat ukoll, mill-perspettiva tal-qsim tal-piżijiet, li ma hemmx divestimenti kbar minbarra d-disponiment ta’ PFS u Intertrust li flimkien jammontaw għal […] % tad-dħul operattiv totali u […] % tal-RWA.
6.3.3. Miżuri biex tiġi limitata d-distorsjoni tal-kompetizzjoni
(317)
Fir-rigward tal-miżuri meħtieġa biex tiġi limitata d-distorsjoni tal-kompetizzjoni, dan il-każ jippreżenta ċerti karatteristiċi atipiċi.
(318)
Il-Punt (28) tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar jindika t-tip ta’ distorsjoni tal-kompetizzjoni li jista’ jseħħ meta tingħata għajnuna mill-Istat sabiex tappoġġja l-istabbiltà finanzjarja f’perjodi ta’ kriżi sistematika: “Meta l-banek jikkompetu abbażi tal-merti tal-prodotti u tas-servizzi tagħhom, dawk li jakkumulaw riskju eċċessiv u/jew iserrħu fuq mudelli ta’ negozju li mhumiex sostennibbli fl-aħħar mill-aħħar jitilfu s-sehem mis-suq u, possibbilment, joħorġu mis-suq filwaqt li kompetituri li huma aktar effiċjenti jespandu jew jidħlu fis-swieq ikkonċernati. L-għajnuna mill-Istat ittawwal id-distorsjonijiet fil-kompetizzjoni maħluqa fil-passat minn teħid eċċessiv ta’ riskju u mudelli ta’ negozju li mhumiex sostennibbli billi ssostni b’mod artifiċjali s-setgħa tas-suq tal-benefiċjarji. B’dan il-mod tista’ toħloq periklu morali għall-benefiċjarji, filwaqt li ddgħajjef l-inċentivi għal dawk li mhumiex benefiċjarji biex jikkompetu, jinvestu u jinnovaw”.
(319)
Kif spjegat fid-Deċiżjoni tat-3 ta’ Diċembru 2008, id-diffikultajiet ta’ Fortis SA/NV u Fortis Bank SA/NV segwew mir-riskju eċċessiv: (i) Fortis Bank SA/NV investiet ammont kbir ta’ flus fi kreditu strutturat u (ii) Fortis SA/NV iddeċidiet li tixtri lil ABN AMRO N bi prezz għoli ħafna. Sabiex tiġi awtorizzata l-għajnuna lil tali banek, il-Kummissjoni teħtieġ tnaqqis sinifikanti tal-preżenza tas-suq tal-benefiċjarju. F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tosserva li Fortis SA/NV ġiet maqsuma f’erbgħa: l-assi tal-assigurazzjoni Belġjani u internazzjonali baqgħu parti mill-elenkata Fortis SA/NV (li wara l-falliment ta’ Fortis SA/NV ingħatat l-isem Ageas); Fortis Bank SA/NV u BGL ġew akkwistati minn BNP Paribas; l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi akkwista lil FBN (inkluża ABN AMRO N); u l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi akkwista wkoll l-attivitajiet tal-assigurazzjoni Olandiżi (124). Fi kliem ieħor, Fortis SA/NV ġiet maqsuma f’entitajiet iżgħar u Fortis Bank SA/NV stess inqasmet f’żewġ partijiet (125).
(320)
Il-Kummissjoni tosserva li l-miżuri favur FBN u ABN AMRO N valutati f’din id-Deċiżjoni għandhom karatteristiċi speċifiċi li jiddiferixxu minn każijiet oħra ta’ ristrutturar li kellha tittratta matul il-kriżi kurrenti, inklużi dawk ta’ Fortis Bank SA/NV u Fortis SA/NV. F’dan il-każ, FBN u ABN AMRO N ma jeħtiġux primarjament l-għajnuna mill-Istat għaliex ħadu deċiżjonijiet ta’ ġestjoni żbaljati. Il-ħtieġa għall-għajnuna mill-Istat ma toriġinax pereżempju mill-akkumulazzjoni ta’ riskji eċċessivi fl-investimenti tagħhom jew fil-politika tas-self tagħhom, jew għaliex dawn wettqu politika ta’ prezzar mhux sostenibbli. Bl-istess mod, id-diffikultà ta’ Fortis SA/NV u Fortis Bank SA/NV ma kinitx toriġina minn politiki ta’ self jew ta’ prezzar riskjużi fis-servizzi bankarji għall-konsumatur, privati jew kummerċjali, li għall-kuntrarju għamlu profitt. Bħala konsegwenza, il-Kummissjoni tqis li l-għajnuna lil FBN u ABN AMRO N tikkawża ferm anqas distorsjoni mill-għajuna approvata favur istituzzjonijiet finanzjarji li kellhom riskji eċċessivi akkumulati. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li mhumiex meħtieġa divestimenti ulterjuri.
(321)
Madankollu, għandu jiġi żgurat li l-għajnuna mill-Istat ma tintużax minn FBN u ABN AMRO N biex ikabbru għad-detriment tal-kompetituri tagħhom, pereżempju billi jimplimentaw politika ta’ prezzar mhux sostenibbli jew billi jakkwistaw istituzzjonijiet finanzjarji oħra. Kieku dan kellu jseħħ, l-għajnuna “ddgħajjef l-inċentivi għal dawk li mhumiex benefiċjarji biex jikkompetu, jinvestu u jinnovaw” u kienet timmina “l-inċentivi għall-attivitajiet transkonfinali” billi tiskoraġġixxi d-dħul fis-suq Olandiż.
(322)
L-għajnuna mill-Istat għalhekk tista’ tiġi ddikjarata kumpatibbli biss jekk ikun hemm biżżejjed miżuri fis-seħħ li jiżguraw li l-għajnuna mill-Istat ma tintużax għad-detriment tal-kompetituri, li wħud minnhom ma rċevewx appoġġ pubbliku simili. Kundizzjonijiet ekwi għandhom jibqgħu fis-seħħ bejn il-banek li rċevew appoġġ pubbliku u dawk li ma rċevewx. Għandu jiġi evitat ukoll li l-għajnuna mill-Istat iddgħajjef l-inċentivi għal dawk li mhumiex benefiċjarji biex jikkompetu, jinvestu u jinnovaw u li jinħolqu ostakli għad-dħul li jistgħu jimminaw l-attivitajiet transkonfinali.
(323)
Il-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar tistipula li n-natura u l-forma ta’ tali limiti għandhom jiddependu fuq l-ammont ta’ għajnuna u l-kundizzjonijiet u ċ-ċirkostanzi li taħthom ingħatat kif ukoll fuq il-karattersitiċi tas-suq/swieq li fihom se jopera l-bank benefiċjarju. L-ammont ta’ għajnuna ġie deskritt fit-Taqsima 6.1.3 “Kwantifikazzjoni tal-Għajnuna”. Il-kundizzjonijiet u ċ-ċirkostanzi speċifiċi li taħthom ingħatat ġew diskussi fil-bidu ta’ din it-taqsima. Kif imsemmi fil-punt (32) tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar, id-daqs u l-importanza relattiva tal-bank fis-suq jew fis-swieq tiegħu wkoll għandhom rwol. Jekk il-bank ristrutturat illimita l-preżenza fis-suq, huwa improbabbli li miżuri addizzjonali jkunu meħtieġa. Għalhekk, il-kundizzjonijiet neċessarji sabiex l-għajnuna tiġi dikjarata bħala kumpatibbli huma relatati l-aktar mas-servizzi bankarji għall-konsumatur u privati għaliex il-kumpanija diġà naqset sostanzjalment il-preżenza tagħha fis-servizzi bankarji kummerċjali permezz tad-divestiment ta’ New HBU.
(324)
L-għajnuna tista’ tiġi ddikjarata bħala kumpatibbli mal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar sakemm ABN AMRO Group jimplimenta l-miżuri deskritti fil-punti (325) sa (329).
(325)
Fis-servizzi bankarji għall-konsumatur u privati, l-għajnuna tista’ tiġi dikjarata bħala kumpatibbli sakemm ABN AMRO Group ma jkunx mexxej fil-prezzijiet għal prodotti ta’ tfaddil u ipotekarji standardizzati. Konformi mal-punt (44) tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar, ABN AMRO Group ma għandux joffri kundizzjonijiet tas-suq li ma jistgħux jitqabblu minn kompetituri li ma rċevewx għajnuna.
(326)
Minħabba li l-projbizzjoni tat-tmexxija fil-prezzijiet tista’ tkun anqas effettiva fis-segmenti li għandhom ħafna prodotti mhux standardizzati bħas-servizzi bankarji privati fil-Pajjiżi l-Baxxi fejn kien hemm ilment speċifiku, hija meħtieġa kundizzjoni addizzjonali li hija konformi mal-punt (44) tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar sabiex tiddikjara l-għajnuna kumpatibbli. ABN AMRO Group għandu jipprova jikseb id-dħul mill-imgħax nett kif ippreżentat lill-Kummissjoni fit-8 ta’ Novembru 2010. ABN AMRO Group għalhekk għandu jieħu azzjoni xierqa malli jara li qed jonqos milli jilħaq il-projezzjonijiet tiegħu, speċjalment meta dan tal-aħħar huwa minħabba marġini ta’ imgħax baxxi.
(327)
Minħabba li projbizzjoni fuq it-tmexxija fil-prezzijiet hija diffiċli biex tiġi implimentata u monitorjata fis-servizzi bankarji privati, huwa neċessarju li jiġu implimentati rimedji oħra xierqa sabiex tiġi żgurata kompetizzjoni effettiva, bħal miżuri li jiffavorixxu d-dħul, kif deskritt fil-punt (44) tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar. F’dak ir-rigward, kundizzjoni neċessarja biex l-għajnuna tiġi dikjarata bħala kumpatibbli hija li ABN AMRO Group jimplimenta miżura li tiffaċilita l-bdil tal-fornitur tas-servizz. B’mod konkret, ABN AMRO Group għandu jkopri l-ispejjeż proprja amministrattivi, ta’ trasferiment u tat-tranżazzjonijiet għall-klijenti tiegħu ta’ Private Banking NL, li huma l-konsegwenza diretta tat-tmiem tar-relazzjoni bankarja privata u tat-trasferiment tal-portafolli (126). Dik il-miżura għandha tapplika matul perjodu ta’ xahrejn konsekuttivi, li jibda’ malajr kemm jista’ jkun u mhux aktar tard minn fi żmien sena wara d-data tad-Deċiżjoni. Malli jibda’ l-perjodu ta’ xahrejn, il-Bank għandu jinforma lill-klijenti tas-servizzi bankarji privati tiegħu b’mod mhux ambigwu tal-possibbiltà offruta lilhom. ABN AMRO Group għandu jipprovdi wkoll evidenza lill-Kummissjoni li t-trasferimenti tal-klijenti jkunu qed jitwettqu skont il-proċeduri normali u li ma jkunx hemm dewmien fil-proċess ta’ trasferiment tal-klijenti.
(328)
Jekk il-miżuri li jillimitaw id-distorsjoni bla bżonn tal-kompetizzjoni u b’mod partikolari l-miżuri speċifiċi fis-servizzi bankarji għall-konsumatur u privati jiġu implimentati b’mod korrett, dawn għandhom jindirizzaw ukoll b’mod suffiċjenti l-kwistjonijiet imqajjma bl-ilment. Meta kienet qed tinvestiga dawn il-kwistjonijiet, il-Kummissjoni sabet li ABN AMRO kienet qed tipprezza ċerti prodotti temporanjament għal telf iżda li dik il-politika tal-ipprezzar seħħet f’ambjent b’likwidità limitata fejn il-banek kollha kienu qed jikkompetu b’mod aggressiv għat-tfaddil, filwaqt li kien hemm ukoll il-kuntest speċifiku tal-bidu ta’ MoneYou (li t-tnedija tagħha ġiet deċiża qabel il-falliment ta’ Fortis SA/NV).
(329)
Il-punt (44) tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar isemmi wkoll li l-banek ma jistgħux jużaw is-sostenn mill-Istat bħala vantaġġ kompetittiv meta jikkummerċjalizzaw l-offerti finanzjarji tagħhom. Għalhekk, kundizzjoni biex l-għajnuna tiġi dikjarata bħala kumpatibbli hija li ABN AMRO Group ma jużax l-għajnuna mill-Istat fil-kampanji ta’ kummerċjalizzazzjoni u l-komunikazzjoni mal-investituri tiegħu, għal perjodu ta’ tliet snin. Dawk il-projbizzjonijiet għandhom jestendu sa perjodu ta’ ħames snin sakemm l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi jibqa’ jkollu sehem ta’ mill-anqas 50 % f’ABN AMRO Group.
(330)
Mill-persepettiva ta’ distorsjoni bla bżonn tal-kompetizzjoni, il-Kummissjoni tqis b’mod pożittiv id-divestmenti ta’ PFS u Intertrust. Id-disponiment ta’ PFS inaqqas l-attrazzjoni tal-kumpanija għal klijenti istituzzjonali, filwaqt li Intertrust ipprovdiet fost affarijiet oħra servizzi li jistgħu jagħmlu l-franchise bankarja privata aktar b’saħħitha. Bħala riżultat, il-bejgħ tagħha jista’ jagħmilha aktar faċli għall-kompetituri biex itejbu l-pożizzjoni kompetittiva tagħhom kontra dik ta’ ABN AMRO Mees Pierson. Il-Kummissjoni tqis ukoll li l-fatt li parti mill-għajnuna tħallset lura jikkontribwixxi biex jillimita d-distorsjoni tal-kompetizzjoni. Il-Kummissjoni tħares ukoll b’mod favorevoli lejn il-politika tad-dividends kif deskritta fil-premessa 75.
6.3.4. Konklużjoni
(331)
Għalhekk, jekk il-kundizzjonijiet kollha deskritti fit-Taqsimiet 6.2 u 6.3 jiġu implimentati korrettament, il-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 aġġornat bil-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Novembru 2010 jipprovdi biżżejjed evidenza li l-vijabbiltà fit-tul ta’ ABN AMRO Group ġiet restawrata. Il-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 aġġornat bil-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Novembru 2010 jipprovdi biżżejjed qsim tal-piżijiet u fih miżuri adegwati li jillimitaw id-distorsjoni bla bżonn tal-kompetizzjoni. Għalhekk, il-Kummissjoni tista’ tiddikjara b’mod kundizzjonali li l-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 kif aġġornat bil-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Novembru 2010 huwa konformi mal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar.
7. KONKLUŻJONI
Il-Kummissjoni ssib li l-Pajjiżi l-Baxxi implimentaw b’mod illegali l-għajnuna mill-Istat elenkata fit-Taqsima 6.1.3 “Kwantifikazzjoni tal-għajnuna mill-Istat” bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat. Madankollu, dik l-għajnuna tista’ tinstab li hija kumpatibbli jekk jiġu implimentati l-kundizzjonijiet stabbiliti fit-Taqsimiet 6.2 u 6.3 u deskritti f’aktar dettall fil-parti operattiva ta’ din id-Deċiżjoni.
Il-Kummissjoni tinnota li l-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi aċċetta b’mod eċċezzjonali li jirċievi t-test ta’ din id-Deċiżjoni bl-Ingliż biss.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna mill-Istat ipprovduta mill-Pajjiżi l-Baxxi lil ABN AMRO Group hija kumpatibbli mas-suq intern, soġġett għall-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikoli 3 sa 9.
Dik l-għajnuna mill-Istat ingħatat kif ġej:
-
għajnuna fil-forma ta’ rikapitalizzazzjoni li tiswa bejn EUR 4,2 biljun u EUR 5,45 biljun rispettivament favur FBN u ABN AMRO N, u
-
EUR 71,7 biljun ta’ għajnuna fil-forma ta’ likwidità.
Artikolu 2
Għall-fini ta’ din id-Deċiżjoni, japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“ABN AMRO Group” tfisser ABN AMRO Group u s-sussidjarji diretti jew indiretti posseduti kompletament minnu, inkluż l-entitajiet li fihom ABN AMRO Group għandu l-uniku kontroll skont it-tifsira tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 139/2004 tal-20 ta’ Jannar 2004 dwar il-kontroll ta’ konċentrazzjonijiet bejn impriżi (ir-“Regolament tal-KE dwar l-Għaqdiet”) (127).
(b)
“tikklassifika l-ewwel” tfisser li toffri l-prezz l-iżjed attraenti.
(ċ)
“klijenti konsumaturi” tfisser il-klijenti kollha individwali (għall-kuntrarju tal-klijenti korporattivi).
(d)
“prodotti standardizzati ta’ tfaddil u depożitu għall-konsumaturi” tfisser il-prodotti kollha standardizzati għall-konsumaturi u ta’ depożitu li jkopru fi kwalunkwe żmien mill-anqas 85 % fil-volum tal-prodotti ta’ ABN AMRO Group fis-suq ta’ tfaddil u depożiti għall-konsumaturi.
(e)
“prodotti ipotekarji standardizzati” tfisser il-prodotti kollha standardizzati għall-konsumatur u ta’ depożitu li jkopru fi kwalunkwe żmien mill-anqas 85 % fil-volum tal-prodotti ta’ ABN AMRO Group f’ipoteki.
(f)
Private Banking NL tfisser il-klijenti kollha ta’ BU Private Banking minbarra dawk li huma parti minn Private Banking International (128)
Artikolu 3
1. Fin-nuqqas ta’ awtorizzazzjoni bil-quddiem tal-Kummissjoni, ABN AMRO Group ma għandux jikklassifika l-ewwel fir-rigward tal-prodotti standardizzati ta’ tfaddil u depożitu għall-konsumaturi għall-klijenti konsumaturi fost il- […] istituzzjoni finanzjarja li għandhom l-akbar sehem mis-suq fil-volum fuq is-suq tat-tfaddil għall-konsumaturi Olandiż fi kwalunkwe mis-segmenti li ġejjin:
-
kontijiet ta’ tfaddil;
-
depożiti għal perjodu fiss b’perjodu ta’ sena;
-
depożiti għal perjodu fiss b’perjodu ta’ sentejn;
-
depożiti għal perjodu fiss b’perjodu ta’ 3 snin;
-
depożiti għal perjodu fiss b’perjodu ta’ 4 snin; u
-
depożiti għal perjodu fiss b’perjodu ta’ 5 snin.
Minkejja l-ewwel subparagrafu, fejn tliet istituzzjonijiet finanzjarji flimkien jikklassifikaw l-ewwel fost il- […] istituzzjoni finanzjarja li għandhom l-akbar sehem mis-suq fil-volum fuq is-suq tat-tfaddil għall-konsumaturi Olandiż, ABN AMRO Group jista’ jqabbel ir-rata ta’ dawk it-tliet istituzzjonijiet finanzjarji fir-rigward tal-prodotti standardizzati fis-segment korrispondenti.
2. Fin-nuqqas tal-awtorizzazzjoni bil-quddiem tal-Kummissjoni, ABN AMRO Group ma għandux jikklassifika l-ewwel fir-rigward ta’ kwalunkwe tip standardizzat ta’ ipoteka fost il- […] istituzzjoni finanzjarja li għandhom l-akbar sehem mis-suq fuq is-suq ipotekarju għall-konsumaturi Olandiż.
Minkejja l-ewwel subparagrafu, fejn tliet istituzzjonijiet finanzjarji flimkien jikklassifikaw l-ewwel fost il- […] istituzzjoni finanzjarja li għandhom l-akbar sehem mis-suq fil-volum fuq is-suq tat-tfaddil għall-konsumaturi Olandiż, ABN AMRO Group jista’ jqabbel ir-rata ta’ dawk it-tliet istituzzjonijiet finanzjarji fir-rigward tat-tip standardizzat ta’ ipoteka korrispondenti.
3. Sabiex tiġi żgurata l-konformità mal-paragrafi 1 u 2, ABN AMRO Group għandu fuq bażi permanenti, u mill-anqas kull ġimgħa, jissorvelja l-kundizzjonijiet offruti mill- […] istituzzjonijiet finanzjarji l-oħra li għandhom l-akbar sehem fil-volum fuq is-swieq tat-tfaddil Olandiżi rispettivi, safejn dawn il-kundizzjonijiet huma disponibbli fid-dominju pubbliku. Jekk iċ-ċifri ta’ kwalunkwe minn dawk il-[…] istituzzjoni finanzjarja l-oħra ma jkunux disponibbli pubblikament, dawn għandhom jiġu sostitwiti biċ-ċifri tal-akbar istituzzjonijiet finanzjarji li jmiss mill-klassifikazzjoni tas-sehem mis-suq.
Malli ABN AMRO Group jiskopri li qed joffri prezz aktar favorevoli għal kwalunkwe mill-prodotti tiegħu minn dak il-prezz li huwa permess li joffri abbażi tal-paragrafu 1 u l-paragrafu 2 ta’ dan l-artikolu, ABN AMRO Group għandu jinforma minnufih lill-Kummissjoni. Dan għandu jaġġusta immedjatament il-prezz tal-prodotti u jimplimenta l-aġġustament tal-prezz malajr kemm jista’ jkun.
Fir-rigward tal-prodotti ta’ tfaddil u ta’ depożitu għall-konsumaturi, ABN AMRO Group għandu jimplimenta l-aġġustament mhux aktar tard minn għaxart ijiem tax-xogħol mid-data li fiha jinnota l-varjazzjoni fil-kundizzjoni. Madankollu, jekk il-varjazzjoni tikkonċerna prodotti li għalihom il-prezz jista’ jiġi emendat biss fl-aħħar tax-xahar u jkun hemm anqas minn għaxart ijiem tax-xogħol bejn iż-żmien meta l-varjazzjoni tkun ġiet innotata u t-tmiem tax-xahar, ABN AMRO Group għandu jimplimenta l-aġġustament mal-ewwel opportunità mit-tmiem tax-xahar sussegwenti.
Fir-rigward tal-ipoteki, ABN AMRO Group għandu jaġġusta l-ipprezzar tiegħu fi żmien għaxart ijiem tax-xogħol mid-data li fiha jkun innota l-varjazzjoni fil-kundizzjoni u l-aġġustament għandu jiġi implimentat mhux aktar tard minn ħmistax-il jum tax-xogħol mid-data li fiha l-varjazzjoni mill-kundizzjoni tkun ġiet innotata.
4. Il-kundizzjoni kif stabbilita fil-paragrafi 1 u 2 għandha tapplika għal tliet snin mid-data ta’ din id-Deċiżjoni. ABN AMRO Group għandu jissottometti lill-Kummissjoni rapport dwar il-konformtià mal-kundizzjoni fuq bażi trimestrali u mill-anqas fi żmien ġimgħatejn mill-pubblikazzjoni tar-riżultati finanzjarji trimestrali ta’ ABN AMRO Group.
Artikolu 4
1. ABN AMRO Group għandu jagħmel l-almu tiegħu kollu sabiex jikseb il-projezzjonijiet (inkluż id-dħul mill-imgħax nett) sottomessi lill-Kummissjoni fil-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009, kif aġġornat bil-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Novembru 2010. Il-projezzjonijiet ta’ Novembru 2010 għandhom jinkisbu, fil-livell konsolidat ta’ ABN AMRO Group.
ABN AMRO Group għandu jirrapporta lill-Kummissjoni fuq bażi trimestrali fejn jagħti d-diżaggregazzjoni tal-projezzjonijiet u ċ-ċifri attwali (inkluż id-dħul mill-imgħax nett) fil-livell tal-erba’ segmenti definiti fil-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Diċembru 2009 u l-Pjan ta’ Ristrutturar ta’ Novembru 2010: jiġifieri, Retail Banking, Private Banking NL, Private Banking International, Commercial & Merchant Banking.
ABN AMRO Group jista’ jissottometti talba mmotivata lill-Kummissjoni sabiex tirrevedi l-projezzjonijiet tagħha (inkluż id-dħul mill-imgħax nett) sabiex tikkunsidra l-iżviluppi esterni.
2. ABN AMRO Group għandu jipprovdi diżaggregazzjoni tal-projezzjonijiet tad-dħul mill-imgħax nett f’volumi u marġini fuq livell konsolidat u fil-livell tas-servizzi bankarji privati.
ABN AMRO Group għandu jirrapporta lill-Kummissjoni fuq bażi trimestrali, u mill-anqas fi żmien ġimgħatejn wara l-pubblikazzjoni tar-riżultat finanzjarji trimestrali tiegħu, fejn jistabbilixxi jekk id-dħul mill-imgħax nett miksub fil-livell konsolidat huwiex konformi mal-projezzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1. Dak ir-rapport għandu jistabbilixxi paragun tal-marġini mbassra u l-marġini attwali fil-livell konsolidat u fil-livell tas-servizzi bankarji privati.
Jekk id-dħul mill-imgħax nett miksub fil-livell konsolidat mhuwiex konformi ma’ dawk il-projezzjonijiet, ABN AMRO Group għandu jistabbilixxi f’dak ir-rapport il-miżuri meħudin sabiex jinkisbu dawk il-projezzjonijiet.
3. L-obbligi stabbiliti fil-paragrafi 1 u 2 għandhom japplikaw għal tliet snin mid-data ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 5
1. ABN AMRO Group ma għandux jakkwista l-kontroll ta’ iżjed minn [0 - 7] % ta’ kwalunkwe intrapriża.
2. Permezz ta’ deroga mill-paragrafu 1, ABN AMRO Group jista’ jagħmel akkwiżizzjonijiet jekk il-prezz tax-xiri kumulattiv gross totali (minbarra s-suppożizzjoni jew it-trasferiment tad-debitu relatat ma’ tali akkwiżizzjonijiet) imħallas minn ABN AMRO Group għat-tali akkwiżizzjonijiet kollha matul perjodu ta’ tliet snin li jsegwu mid-data ta’ din id-Deċiżjoni huwa anqas minn EUR [0 - 600] miljun.
Il-projbizzjoni stabbilita fil-paragrafu 1 ma għandhiex tapplika għall-akkwiżizzjonijiet ta’ ekwità privata minn ABN AMRO Group jekk dawn jaqblu mal-pjan tan-negozju tiegħu u mal-baġit ippjanat tad-diviżjoni tiegħu tal-“Private Equity” kif sottomessi lill-Kummissjoni fil-5 ta’ Ottubru 2010.
Il-projbizzjoni stabbilita fil-paragrafu 1 ma għandhiex tapplika għall-ishma tal-ekwità […] meħudin mid-diviżjoni ta’ ABN AMRO Group “Energy, Commodities and Transportation” bħala appoġġ tan-negozju ta’ finanzjament normali tiegħu jekk dawn jaqblu mal-pjan tan-negozju ta’ ABN AMRO Group u l-baġit ippjanat ta’ dik id-diviżjoni kif sottomessi lill-Kummissjoni fl-10 ta’ Jannar 2010.
ABN AMRO Group għandu jirrapporta lill-Kummissjoni kull trimestru u mhux aktar tard minn ġimgħatejn wara l-pubblikazzjoni tar-riżultati finanzjarji trimestrali tiegħu. Dak ir-rapport għandu jelenka l-akkwiżizzjonijiet attwali mid-diviżjonijiet “Private Equity” u “Energy, Commodities and Transportation”. Ir-rapport għandu jipprovdi wkoll informazzjoni dettaljata fuq l-akkwiżizzjonijiet l-oħra ta’ ABN AMRO Group li huwa permess li jagħmel abbażi tal-ewwel subparagrafu.
3. Il-projbizzjoni stabbilita fil-paragrafu 1 għandha tapplika mill-anqas għal tliet snin mid-data ta’ din id-Deċiżjoni jew sad-data li fiha l-ishma tal-Pajjiżi l-Baxxi f’ABN AMRO Group jaqgħu taħt 50 %, skont liema jiġi l-aħħar. Dik il-projbizzjoni għandha tieqaf tapplika mhux aktar tard minn ħames snin mid-data ta’ din id-Deċiżjoni.
Fil-każ li l-projbizzjoni stabbilita fil-paragrafu 1 tapplika għal iżjed minn tliet snin mid-data ta’ din id-Deċiżjoni, il-prezz tax-xiri kumulattiv gross totali applikabbli taħt is-subparagrafu 1 tal-paragrafu 2 għandu jiġi miżjud b’EUR [0-200] miljun fis-sena.
Artikolu 6
ABN AMRO Group ma għandux jippromwovi l-fatt li huwa possedut mill-Istat jew jagħmel kwalunkwe referenza għal kwalunkwe appoġġ mill-Istat li rċieva fil-komunikazzjonijiet tiegħu mal-klijenti eżistenti jew potenzjali u/jew investituri għal perjodu ta’ mill-anqas tliet snin mid-data ta’ din id-Deċiżjoni jew sad-data li fiha s-sehem tal-Pajjiżi l-Baxxi jaqa’ taħt 50 % tal-ishma f’ABN AMRO Group, skont liema tiġi l-aħħar. Dik il-projbizzjoni għandha tieqaf tapplika mill-anqas ħames snin mid-data ta’ din id-Deċiżjoni.
Minkejja dik il-projbizzjoni, ABN AMRO Group jista’ jirreferi għall-fatt li huwa possedut mill-Istat u għal kwalunkwe appoġġ ieħor mill-Istat li rċieva kull meta tali referenza hija meħtieġa taħt dispożizzjonijiet leġislattivi jew regolatorji applikabbli.
Artikolu 7
1. ABN AMRO Group għandu joffri lill-klijenti ta’ Private Banking NL l-opzjoni li jtemmu r-relazzjoni bankarja privata tagħhom ma’ ABN AMRO Group u li jittrasferixxu l-portafolli ta’ investiment tagħhom lil banek oħra. Dik l-offerta għandha tibqa’ valida għal perjodu ta’ xahrejn konsekuttivi (“il-perjodu rilevanti”).
Il-perjodu rilevanti għandu jibda malajr kemm jista’ jkun wara d-data ta’ din id-Deċiżjoni fejn jippermetti għal (jekk meħtieġ) perjodu raġonevoli għall-preparazzjoni, u mhux aktar tard minn żmien sena wara d-data ta’ din id-Deċiżjoni. ABN AMRO Group għandu jissottometti għall-approvazzjoni lill-Kummissjoni data tal-bidu għall-perjodu rilevanti mill-anqas erba’ ġimgħat qabel ma l-perjodu rilevanti suppost jibda.
2. ABN AMRO Group għandu jipprovdi lill-klijenti kollha tiegħu ta’ Private Banking NL it-termini tal-offerta, deskritta fil-paragrafu 1, b’mod mhux ambigwu u mhux aktar tard mill-ewwel jum tal-perjodu rilevanti. L-informazzjoni li trid tintbagħat minn ABN AMRO Group lill-klijenti tiegħu l-ewwel trid tingħata lill-Kummissjoni mill-anqas erbgħa ġimgħat qabel dik l-informazzjoni tintbagħat lill-klijenti tiegħu.
3. ABN AMRO Group għandu jiffaċilita l-għeluq tar-relazzjonijiet bankarji privati fejn mitlub mill-klijenti, bl-użu tal-proċeduri ordinarji għall-inqas spejjeż possibbli. Jekk il-klijent jiddeċiedi li jittrasferixxi l-pożizzjoni tiegħu u/jew id-drittijiet tat-titoli (relatati), u jekk dak it-trasferiment huwa possibbli mill-perspettiva tal-bank li jirċievi t-trasferiment, ABN AMRO għandu jiffaċilita tali trasferiment. Il-klijenti għandhom ikunu informati dwar l-opzjoni li jittrasferixxu l-pożizzjonijiet minflok jillikwidawhom u għandhom ikunu informati dwar l-ispejjeż taż-żewġ opzjonijiet.
ABN AMRO Group għandu jkopri l-ispejjeż amministrattivi, ta’ trasferiment u tat-tranżazzjoni tiegħu li huma l-konsegwenza diretta tat-tmiem tar-relazzjoni bankarja privata u tat-trasferiment tal-portafolli (129).
ABN AMRO Group ma għandux ikun obbligat ikopri konsegwenzi finanzjarji oħra għall-klijent.
Artikolu 8
ABN AMRO Group ma għandu jħallas l-ebda kupun fuq l-istrumenti ta’ kapital tal-Livell 1 Ewlieni, tal-Livell 1 u tal-Livell 2 (inklużi strumenti ta’ kapital ibridi u ishma ta’ preferenza) maħruġin qabel id-data ta’ din id-Deċiżjoni jew jeżerċita kwalunkwe drittijiet ta’ opzjoni ta’ eżerċizzju relatati ma’ tali strumenti ta’ kapital sal-10 ta’ Marzu 2013 inkluż, sakemm ma hemmx obbligu legali li jagħmel dan.
ABN AMRO Group jista’ joħroġ strumenti ta’ kapital ġodda wara d-data ta’ din id-Deċiżjoni jew iħallas kupuni fuq tali strumenti ta’ kapital ġodda, sakemm tali ħruġ jew ħlasijiet ma jirriżultawx f’obbligu li jħallas kupuni fuq l-istrumenti ta’ kapital eżistenti tiegħu stess.
Permezz ta’ deroga mill-ewwel subparagrafu, ABN AMRO Group jista’ jeżerċita l-istrument FCC (jiġifieri EUR 87,5 miljun, 6,25 % ishma ta’ preferenza tal-klassi A serje I perpetwi mingħajr dritt għall-vot u mhux kumulattivi maħruġa minn Fortis Capital Company Ltd).
Sal-10 ta’ Marzu 2013 inkluż, ABN AMRO Group għandu jħallas biss dividend fuq l-ishma ordinarji tiegħu jekk dak id-dividend jaqbeż EUR 100 miljun (130).
Artikolu 9
Sa mhux aktar tard mit-30 ta’ Ġunju 2011, ABN AMRO Group għandu jħallas lill-Pajjiżi l-Baxxi rata tal-imgħax aġġustata fuq is-self identifikat fil-posta elettronika mill-Kummissjoni lill-Istat tal-Pajjiżi l-Baxxi datata l-24 ta’ Ġunju 2010. L-ammonti aġġustati bl-imgħax jammontaw għal EUR 18 152 722.
Artikolu 10
Fi żmien xahrejn min-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, il-Pajjiżi l-Baxxi għandhom jinformaw lill-Kummissjoni dwar il-miżuri li ħadu sabiex jikkonformaw ma’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 11
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju tal-Olanda.
Magħmul fi Brussell, il-5 ta’ April 2011.