РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 22 март 2012 година
за прекратяване на антидъмпинговата процедура във връзка с вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия
(2012/163/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 9 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 13 май 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-нататък „известие за откриване на процедура“), Европейската комисия (наричана по-нататък „Комисията“) оповести откриването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия (наричани по-нататък „разглежданият продукт“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията оповести образуването на антисубсидийна процедура във връзка с вноса в Съюза на определени скрепителни елементи от неръждаеми стомани с произход от Индия и започна отделно разследване.
(3)
Антидъмпинговата процедура беше открита вследствие на жалба, подадена на 31 март 2011 г. от European Industrial Fasteners Institute (наричан по-нататък „жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за наличие на дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно, за да обоснове започването на разследване.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(4)
Комисията официално извести за откриването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители, известните вносители, ползвателите, за които е известно, че са засегнати от процедурата, както и индийските органи. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(5)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
1.2.1. Подбор на извадка за производители износители в Индия
(6)
Предвид видимо големия брой производители износители в Индия в известието за откриване на процедура беше предвидено да се подбере извадка в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент за целите на установяването на дъмпинг.
(7)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвяне на извадка и ако е необходимо - да направи подбор, производителите износители в Индия бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни, считано от датата на започване на разследването, и да предоставят основна информация за продажбите си за износ и на вътрешния пазар, за конкретните си дейности, свързани с производството и продажбите на разглеждания продукт, и за наименованията и дейностите на всички свързани с тях дружества, участващи в производството и продажбите на разглеждания продукт през периода 1 април 2010 г.-31 март 2011 г. (наричан по-нататък „разследваният период“ или за краткост - „РП“)
(8)
Общо петима производители износители, включително група от свързани дружества в Индия, представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедура. Тези оказали съдействие дружества съобщиха, че е осъществяван износ на разглеждания продукт за Съюза през разследвания период. Сравнението между данните на Евростат за вноса и обема на износа на разглеждания продукт за Съюза, съобщен за разследвания период от петте оказали съдействие дружества показа, че равнището на съдействие на индийските производители износители се доближава до 100 %. Така че подборът на извадката бе направен въз основа на информацията, представена от тези петима производители износители.
(9)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент беше подбрана извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза на разглеждания продукт, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. Въз основа на информацията, получена от производителите износители, Комисията подбра извадка от трима производители износители с най-голям обем на износа за Съюза. Въз основа на информацията от извадката през РП включените в извадката дружества или групи са представлявали повече от 99 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, съобщен от оказалите съдействие производители износители. Поради това беше счетено, че тази извадка ще позволи да се ограничи разследването до приемлив брой производители износители, които да могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време, като се гарантира високо ниво на представителност.
1.2.2. Подбор на извадка от оказалите съдействие производители износители в Индия
(10)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент бяха проведени консултации със заинтересованите страни и индийските органи относно подбора на извадката. Двамата производители износители, които не бяха включени в извадката, настояха също да бъдат включени в нея. С оглед на представителността на предложената извадка обаче, както бе посочено в съображение 8 по-горе, се стигна до заключението, че не е необходимо да се изменя или разширява извадката.
1.2.3. Индивидуално разглеждане на невключените в извадката дружества
(11)
Двама съдействащи производители износители, които не бяха включени в извадката, поискаха индивидуално разглеждане и отговориха на антидъмпинговия въпросник в определения срок.
(12)
С оглед на заключението, че настоящата антидъмпингова процедура следва да бъде прекратена поради причините, посочени по-нататък, исканията за индивидуално разглеждане не бяха разглеждани допълнително.
1.2.4. Подбор на извадка от производители от Съюза
(13)
Предвид видимо големия брой производители от Съюза в известието за откриване на процедура беше предвидено да се подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент за целите на установяването на вреда.
(14)
В известието за откриване на процедура Комисията обяви, че е извършила временен подбор на извадка от производители от Съюза. Извадката се състоеше от пет дружества от общо 15-те производители от Съюза, които бяха известни преди започването на разследването, като те бяха подбрани въз основа на техните обем на продажби, размер и географско положение в Съюза. Те представляваха 37 % от общия обем на производството в Съюза по разчетни данни през РП. Заинтересованите страни бяха приканени да прегледат досието и да изразят мнението си относно това доколко удачен е посоченият избор в срок от 15 дни от датата на публикуване на известието за откриване на процедура. Нито една от заинтересованите страни не възрази срещу предложената извадка, включваща пет дружества.
(15)
Впоследствие един от петте производители от Съюза, включени в извадката, прекрати своето съдействие. Останалите четири дружества, включени в извадката, представляваха 31 % от общия обем на производството в Съюза по разчетни данни през РП. Поради това извадката беше сметната за представителна за промишлеността на Съюза.
1.2.5. Подбор на извадка от несвързани вносители
(16)
Предвид потенциално големия брой вносители, участващи в процедурата, в известието за откриване на процедура беше предвидено да се подбере извадка от вносителите в съответствие с член 17 от основния регламент. Двама вносители представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедура. Поради малкия брой вносители, заявили своя интерес, бе решено да не се подбира извадка.
1.3. Отговори на въпросника и проверки
(17)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които бе известно, че са засегнати, и до всички други страни, които заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедура. Така че бяха изпратени въпросници на включените в извадката производители износители в Индия, на включените в извадката производители от Съюза, на оказалите съдействие вносители в Съюза и на всички ползватели, за които бе известно, че са засегнати от разследването.
(18)
Отговори бяха получени от включените в извадката производители износители и четиримата включени в извадката производители от Съюза. Нито един от вносителите и ползвателите не отговори на въпросника.
(19)
Комисията проучи и провери цялата представена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на определянето на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза.
(20)
Една от страните заяви, че един от производителите износители е представил прекалено много искания за поверителност и не е предоставил версия с неповерителен характер на своите отговори на въпросника, която да съдържа достатъчно информация. По тази причина следва информацията, предоставена от въпросното дружество, да не се взема предвид, а дружеството да се третира като неоказала съдействие страна в рамките на разследването.
(21)
Версията с неповерителен характер на отговорите на въпросния производител износител, която включва първоначален отговор и допълнена версия, основаваща се на писмено искане за повече информация, обаче беше оценена още веднъж и счетена за достатъчно изчерпателна, за да бъде квалифицирана като отговор с неповерителен характер, съдържащ достатъчно информация. Поради тази причина искането беше отхвърлено.
(22)
Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните страни:
Производители в Съюза:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Италия;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Италия;
-
Ugivis S.A., Belley, Франция.
Производители износители в Индия:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Махаращра
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Махаращра
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Гуджарат
1.4. Разследван период
(23)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода 1 април 2010 г.-31 март 2011 г. Изследването на тенденциите, които са от значение с оглед оценката на вредата, обхвана периода от януари 2008 г. до края на РП (наричан по-нататък „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(24)
Разглежданият продукт са скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70.
2.2. Сходен продукт
(25)
Установено бе, че разглежданият продукт и произвежданият и продаван на вътрешния пазар в Индия продукт, както и продуктът, произвеждан и продаван на пазара на Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики, както и че са предназначени за едни и същи основни видове употреба. Следователно те бяха приети за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Нормална стойност
(26)
За определяне на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо определи дали продажбите на сходния продукт на включените в извадката индийски производители износители на независими клиенти на вътрешния пазар са осъществени в представителни обеми, т.е. дали общият обем на тези продажби представлява не по-малко от 5 % от общия обем на техните продажби за износ за Съюза през РП.
(27)
За един от включените в извадката производители износители бе установено, че няма представителни продажби на сходния продукт на вътрешния пазар. За посочения производител износител нормалната стойност трябваше да се конструира на основание член 2, параграф 3 от основния регламент.
3.1.1. Оказали съдействие производители износители, включени в извадката, чийто обем като цяло на продажбите на вътрешния пазар е представителен
(28)
За включените в извадката производители износители с като цяло представителни продажби на вътрешния пазар Комисията впоследствие набеляза видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар от производителите износители, които бяха еднакви или пряко сравними с видовете, продавани за износ в Съюза.
(29)
Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на този вид на продукта, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти през РП, представляваше 5 % или повече от общия обем на сравнимия вид продукт, продаван за износ за Съюза.
(30)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на засегнатите дружества могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта се установи процентът на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар през разследвания период.
(31)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, съставляваше над 80 % от общия обем на продажбите за дадения вид на продукта, и когато среднопретеглената цена на този вид беше равна или по-висока от производствените разходи, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар. Тази цена беше изчислена като среднопретеглената стойност на цените при всички осъществени продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта през РП, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не.
(32)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта съставляваше 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид беше по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на този вид.
(33)
За видовете на продукта, които не са продавани в представителни количества на вътрешния пазар, нормалната стойност трябваше да се конструира на основание член 2, параграф 3 от основния регламент. За тази цел разходите за реализация, общите и административните разходи (РРОАР) и разумен марж на печалбата бяха добавени към собствените средни разходи на износителя за производство по вид на продукта през РП. В съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент процентът на РРОАР и маржът на печалбата се основаваха на среднопретеглената стойност на РРОАР и маржа на печалбата на продажбите на всеки вид на продукта в обичайни търговски условия за съответния производител износител.
3.1.2. Оказал съдействие производител износител, включен в извадката, чийто обем като цяло на продажбите на вътрешния пазар не е представителен
(34)
За оказалия съдействие производител износител, чийто обем на продажбите на вътрешния пазар не беше представителен, нормалната стойност беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент посредством добавяне към собствените разходи на дружеството за производство на сходния продукт на разходите за РОАР и разумен марж на печалба за вид на продукта през РП. В съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент процентът на РРОАР и маржът на печалбата се основаваха на среднопретеглената стойност на РРОАР и маржа на печалбата на продажбите на всеки вид на продукта в обичайни търговски условия за производителя износител.
3.2. Експортна цена
(35)
Продажните експортни цени бяха определени въз основа на действително платените или подлежащи на плащане цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.3. Сравнение
(36)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(37)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(38)
На тази основа бяха взети предвид разходите за транспорт, навло и застраховка, заготовка, товарене и допълнителни разходи, както и разходите за опаковка, кредит, непосочени във фактурата отстъпки и комисиони, когато това беше приложимо и обосновано.
3.4. Дъмпингови маржове
3.4.1. За включените в извадката оказали съдействие производители износители
(39)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност за всеки вид от разглеждания продукт, изнасян за Съюза, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид от разглеждания продукт, както е предвидено в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(40)
Въз основа на гореизложената методология дъмпинговите маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Следва обаче да се отбележи, че индийският производител износител, за който не беше установен дъмпинг, представляваше 87 % от индийския износ за Съюза.
(42)
Въз основа на извършения от него анализ на документа за разгласяване на Комисията жалбоподателят изчисли разлика от 25 % между нормалната стойност, установена за включените в извадката производители износители, за които бе установен дъмпинг, и за дружеството, за което не бе установен дъмпинг. Жалбоподателят заяви, че на един конкурентен пазар не може да съществува подобна разлика и че тя не е реалистична за сектора за скрепителни елементи от неръждаема стомана. Освен това жалбоподателят отправи твърдение, че производителят износител, за който не е установен дъмпинг, е закупил отпадъчна неръждаема стомана от свързани дружества в Съюза и вследствие на това покупните цени на тази суровина не са надеждна основа за определяне на производствените разходи.
(43)
Нормалната стойност за оказалия съдействие износител, за който не беше установен дъмпинг, се базира на неговите производствени разходи за всеки вид на продукта, които са по-ниски в сравнение с разходите на останалите включени в извадката производители износители. Това се дължи основно на факта, че гореспоменатото дружество само произвежда неръждаема стомана от отпадъчна неръждаема стомана и поради това е напълно интегрирано и се възползва от икономии от мащаба, докато останалите дружества купуват валцдрат от неръждаема стомана, основната суровина за производството на скрепителни елементи от неръждаема стомана, на свободния пазар, включително от оказалия съдействие износител, за който не бе установен дъмпинг.
(44)
Нормалната стойност за оказалите съдействие производители износители, за които бе установен дъмпинг, до голяма степен бе определена въз основа на продажните цени на вътрешния пазар за всеки вид на продукта. На вътрешния пазар в Индия съществува ограничена конкуренция и оказалият съдействие износител, за който не бе установен дъмпинг, е продал през РП на вътрешния пазар количества, които не са представителни.
(45)
По отношение на закупуването на отпадъчна неръждаема стомана от производителя износител, за който не бе установен дъмпинг, разследването показа, че дружеството се е снабдило с отпадъчна неръждаема стомана както от свързани, така и от несвързани доставчици, като на последните се падат над 70 % от придобитите количества. Равнищата на покупните цени в двата случая са сравними, дори и ако се вземат предвид различните категории отпадъчен материал.
(46)
Вследствие на това определянето на нормална стойност за включените в извадката производители износители е потвърдено, а твърдението на жалбоподателя е отхвърлено.
3.4.2. За другите оказали съдействие производители износители
(47)
Среднопретегленият дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители, за които беше установен дъмпинг. На тази основа дъмпинговият марж, изчислен за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, бе определен на 24,6 % от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито.
(48)
След разгласяването на намерението на Комисията да прекрати процедурата един от оказалите съдействие индийски производители износители настоя неговото искане за индивидуално разглеждане да бъде прието с аргумента, че разгласеният дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, не отразява неговото положение.
(49)
Искането за индивидуално разглеждане не бе оценено от Комисията, тъй като при прекратяване на процедурата определянето на маржа вече не стои на дневен ред.
3.4.3. За неоказалите съдействие производители износители
(50)
По отношение на всички други износители в Индия Комисията първо определи нивото на съдействие. Беше направено сравнение между общите количества на износа, посочени в отговорите на формулярите за подбор на извадка от всички оказали съдействие производители износители, и общото количество на вноса от Индия според статистическите данни на Евростат. Установеният процент на съдействие беше 97 %. Въз основа на това бе преценено, че степента на сътрудничество е висока. Бе счетено за целесъобразно дъмпинговият марж за неоказалите съдействие производители износители да се определи на ниво, съответстващо на средната стойност на дъмпинговия марж, определена за оказалите съдействие производители износители, включени в извадката. Наличната информация действително показва, че средните експортни цени на неоказалите съдействие индийски износители през РП съответстват на цените, установени за оказалите съдействие производители износители. Освен това няма налични данни, които да показват различни нормални стойности за неоказалите съдействие производители износители.
(51)
На тази основа нивото на дъмпинг за цялата държава бе определено на 24,6 % от цената CIF на границата на Съюза преди облагане с мито.
4. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
4.1. Производство на Съюза
(52)
Цялата налична информация относно производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, данните, събрани от производителите от Съюза преди и след започването на разследването, както и проверените отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза.
(53)
Въз основа на тази информация общото производство на Съюза бе оценено на около 52 000 t през РП. Това включва производството на всички производители от Съюза, които заявиха своя интерес, и обема на производството по разчетни данни на производителите, които не изразиха становище по време на процедурата.
(54)
Както бе посочено в съображение 13 по-горе, за разследването на производителите от Съюза бе използван подбор на извадка. От 15-те производители от Съюза, които предоставиха данни преди откриването на процедурата, беше подбрана извадка от пет дружества. Впоследствие, както бе обяснено в съображение 15 по-горе, едно от дружествата реши да не съдейства на разследването. Останалите оказали съдействие дружества, включени в извадката, представляваха около 32 % от общия обем на производството на Съюза по разчетни данни през РП и беше сметнато, че те са представителни за промишлеността на Съюза.
4.2. Промишленост на Съюза
(55)
За всички известни производители от Съюза, посочени в съображение 52 по-горе, се приема, че съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
5. ВРЕДА
5.1. Предварителни бележки
(56)
Съответните статистически данни на Евростат за вноса, заедно с данните, представени в жалбата, и информацията, събрана от производителите от Съюза преди започването на разследването и след това, включително проверените отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза, бяха използвани и при оценката на относимите фактори за настъпването на вреда.
(57)
Анализът на вредата се основава на данните на промишлеността на Съюза като цяло що се отнася до макроикономическите данни като производствен капацитет, натоварване на мощностите, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост и производителност.
(58)
Анализът на вредата се основава на данните на производителите от Съюза, включени в извадката, що се отнася до микроикономическите данни като цени на сделките, рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, стокови наличности и заплати.
(59)
Четиримата производители от Съюза, включени в извадката, бяха включени и в извадката на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими за внос на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от Китай и Тайван, приключено на 7 януари 2012 г. (4) В извадката в рамките на посоченото преразглеждане беше включено друго дружество, което не беше включено в извадката в рамките на настоящото разследване. Като се има предвид, че разглежданият период за целите на анализа на вредата се припокрива с периода на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките, данните от 2008 г. и 2009 г са идентични, с изключение на данните за това единствено дружество. Чрез разгласяване на данните за 2008 г. и 2009 г. ще бъде възможно да бъдат извадени данните за дружеството, което не бе включено в извадката по настоящата процедура. Поради това микропоказателите като стокови наличности, заплати, инвестиции, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и рентабилност бяха индексирани.
5.2. Потребление в Съюза
(60)
Потреблението в Съюза беше установено въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза, посочен в жалбата и сверен с отговорите на въпросниците за подбора на извадката и проверените данни, получени от включените в извадката производители. В допълнение към това обемът на вноса, основаващ се на данните от Евростат за разглеждания период, също бе взет предвид.
(61)
На тази основа потреблението в Съюза показва следното развитие:
Таблица 1
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление в Съюза (в тонове)
120 598
101 143
122 345
131 457
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
101
109
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(62)
Общото потребление на пазара на ЕС е нараснало с 9% през разглеждания период. Между 2008 г. и 2009 г. е налице драстично намаляване с 16 %, като предполагаемата причина са неблагоприятните последици в световен мащаб от икономическата криза за пазара, след което потреблението е нараснало отново с 21 % между 2009 г. и 2010 г. и с още 7 % между 2010 г. и РП.
5.3. Внос от Индия
(63)
Вносът в Съюза от Индия показва следното развитие през разглеждания период:
Таблица 2
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от Индия (в тонове)
14 546
18 883
21 914
24 072
Индекс (2008 г. = 100)
100
130
151
165
Пазарен дял
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
155
149
152
Източник: Евростат и отговори на въпросника от производителите износители.
(64)
Вносът от Индия е нараснал значително (с 65 %) през разглеждания период. Това нарастване е било най-силно в периода между 2008 г. и 2009 г., когато вносът е нараснал рязко с 30 %, а потреблението е спаднало с 16 %. На годишна база вносът от Индия е продължил да нараства през 2010 г. (+16 %) и през РП (+10 %).
5.4. Цени на вноса и подбиване на цените
Таблица 3
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средна цена на вноса в евро/тон
3 531
2 774
2 994
3 216
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
85
91
Източник: Евростат и отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(65)
Като цяло средната цена на вноса от Индия е намаляла с 9 % през разглеждания период. Това обяснява нарастването на пазарния дял на Индия от 12,1 % на 18,3 % за същия период. Най-голямото нарастване е било в периода между 2008 г. и 2009 г., когато индийските износители са увеличили пазарния си дял с над 6 процентни пункта.
(66)
За целите на установяването на подбиване на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от Индия за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите мита и разходите, последващи вноса.
(67)
Сравнението на цените беше извършено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия, надлежно коригирано при необходимост, и след приспадането на рабати и отстъпки. От резултата от сравнението, изразен като процентен дял от оборота на включените в извадката производители от Съюза през РП, е видно, че е налице подбиване на цените в размер от 3 % до 13 %. В тази връзка следва да се отбележи, че индийският производител износител, за който не беше установен дъмпинг, е имал най-висок марж на подбиване на цените.
5.5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(68)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент изследването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически показатели, определени за промишлеността на Съюза през анализирания период.
5.5.1. Производствен капацитет, производство и натоварване на мощностите
Таблица 4
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на производството (в тонове)
69 514
56 396
62 213
51 800
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
89
75
Производствен капацитет (в тонове)
140 743
127 200
128 796
111 455
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
92
79
Натоварване на мощностите
49 %
44 %
48 %
46 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
98
94
Източник: целият отрасъл на промишлеността на Съюза.
(69)
Таблицата по-горе показва, че производството е намаляло значително (с 25 %) през разглеждания период. В съответствие със спада в търсенето производството е намаляло рязко (с 19 %) през 2009 г., след което е нараснало с около 10 % през 2010 г. През РП, макар потреблението в Съюза да е нараснало със 7 %, производството на Съюза е намаляло отново с около 17 % в сравнение с предходната година.
(70)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял с около 21 % през разглеждания период. Натоварването на мощностите също е намаляло през разглеждания период, като през цялото време се е задържало под 50 %.
5.5.2. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 5
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
56 042
44 627
45 976
48 129
Индекс (2008 г. = 100)
100
80
82
86
Пазарен дял
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
81
79
Източник: целият отрасъл на промишлеността на Съюза.
(71)
В условията на нарастващо потребление (+9 %) обемът на продажбите на сходния продукт при продажбата му на първия независим клиент в Съюза е намалял с 14 % през разглеждания период. Вследствие на това пазарният дял е намалял от 46,5 % през 2008 г. на 36,6 % през РП. След рязко намаляване през 2009 г. (- 20 %) обемът на продажбите леко се е увеличил през 2010 г. и през РП.
5.5.3. Растеж
(72)
Потреблението в Съюза е нараснало с 9 % в периода между 2008 г. и РП. Обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза обаче са намалели през същия период - съответно с 14 % и с 21 %. Същевременно вносът от Индия е нараснал значително (с 65 %).
5.5.4. Трудова заетост
Таблица 6
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Брой на заетите лица
1 007
863
821
761
Индекс (2008 г. = 100)
100
86
82
76
Производителност (единица/заето лице)
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
110
99
Източник: целият отрасъл на промишлеността на Съюза.
(73)
Поради свиващата се стопанска дейност на промишлеността на Съюза броят на заетите лица е бил съответно намален с 24 % през разглеждания период. Между 2008 г. и РП средните разходи за труд на заето лице са нараснали с 6 %.
(74)
През разглеждания период производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция на заето лице за една година, леко е намаляла (с 1 %). Тя е достигнала най-ниското си равнище през 2009 г., след което е започнала да нараства с наближаването на РП.
5.5.5. Средни единични цени в Съюза
Таблица 7
2008 г
2009 г.
2010 г.
РП
Единична цена в ЕС за несвързани клиенти (в евро/тон)
4 336
2 792
3 914
4 244
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
90
98
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители.
(75)
Средните продажни цени са намалели с 2 % през разглеждания период. През 2009 г. промишлеността на Съюза е било принудена да намали продажните си цени с 36 % в условията на икономическия спад и на рязко намаляване на цените на вноса от Индия (-21 %). През 2010 г. и през РП продажните цени на промишлеността на Съюза отново са нараснали.
(76)
Разследването показа, че намаляването на продажните цени през 2009 г. отразява намаляването на разходите, които са се понижили с 18 % в сравнение с равнищата от 2008 г. Това намаляване на разходите се дължи преди всичко на намаляването на цените на суровините, особено тези на никела, при който се наблюдава нестабилно развитие на цените. Промишлеността на Съюза обаче е била принудена да намали продажните си цени в по-голяма степен в сравнение с намаляването на разходите с оглед на нарастването на вноса от Индия на ниски цени през 2009 г.
5.5.6. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
Таблица 8
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Рентабилност на продажбите на ЕС (% от нетните продажби)
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Паричен поток
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
-1 827
-40
- 171
Инвестиции (в евро)
Индекс (2008 г. = 100)
100
29
59
6
Възвръщаемост на инвестициите
Индекс (2008 г. = 100)
100
284
59
28
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(77)
Разследването показа, че макар намаляването на продажните цени донякъде да е отразило намаляването на разходите, цените на промишлеността на Съюза са били подложени на натиск поради вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Индия. Рентабилността на промишлеността на Съюза е била отрицателна от началото на разглеждания период. Особено през 2009 г. промишлеността на Съюза е била принудена да намали продажните си цени в по-голяма степен в сравнение с намаляването на разходите с оглед на нарастването на вноса от Индия на ниски цени. Това води до значително влошаване на рентабилността през въпросната година. През 2010 г. и през РП обаче рентабилността се е подобрила, макар да е останала отрицателна.
(78)
Паричният поток, който представлява способността на промишлеността сама да финансира своите дейности, е следвал подобна тенденция като тази при рентабилността. Той е достигнал най-ниското си равнище през 2009 г., след което е показал тенденция към нарастване и е станал положителен през РП.
(79)
След като през 2008 г. са извършени инвестиции в производството на скрепителни елементи от неръждаема стомана, инвестициите са намалели с около 94 % през разглеждания период. По отношение на възвръщаемостта на инвестициите се забелязва подобна отрицателна тенденция в съответствие с отрицателните резултати на промишлеността на Съюза през разглеждания период и през цялото време тя е останала отрицателна.
(80)
Тенденциите при рентабилността, паричния поток и ниското равнище на инвестиции показват, че включените в извадката производители от ЕС може би са изпитвали затруднения да привличат капитал.
5.5.7. Стокови наличности
Таблица 9
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Стокови наличности на промишлеността на Съюза в края на периода
Индекс (2008 г. = 100)
100
92
100
103
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(81)
Равнището на стоковите наличности на включената в извадката промишленост на Съюза се е увеличило с 3 % през разглеждания период. През 2009 г. равнището на стоковите наличности в края на периода е намаляло с 8 %; след това, през 2010 г. и през РП, то е нараснало съответно с 8 % и 3 %.
5.5.8. Степен на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(82)
Припомня се, че за най-големия индийски производител износител, представляващ 87 % от индийския износ за Съюза през РП, не бе установен дъмпинг. Съответно дъмпинговият внос е възлизал на 13 % от общия обем на износа на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Индия за Съюза. Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на дъмпинговия внос от Индия, влиянието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза може да се смята за несъществено.
5.6. Заключение относно вредата
(83)
Разследването показа, че повечето от показателите за настъпването на вреда, като производството (-25 %), натоварването на мощностите (-6 %), обемът на продажбите (-14 %), пазарният дял (-21 %) и трудовата заетост (-24 %), са се влошили през разглеждания период. В условията на нарастващо потребление са намалели както обемът на продажбите, така и пазарният дял. Обемът на продажбите леко се е повишил през 2010 г. и през РП в сравнение с 2009 г.; промишлеността на Съюза обаче не е могла да си върне загубения пазарен дял с оглед на нарастването на вноса от Индия, който постоянно се е увеличавал през разглеждания период на цени, които постоянно са подбивали тези на промишлеността на Съюза.
(84)
Освен това сериозно са били засегнати показателите за настъпването на вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричният поток и рентабилността. Това означава, че е била компрометирана способността на промишлеността на Съюза да привлича капитал.
(85)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(86)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе разгледано дали дъмпинговият внос с произход от Индия е причинил вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които по същото време са могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е счетена за дължаща се на дъмпинговия внос.
(87)
Припомня се, че за най-големия индийски производител износител, посочен в съображения 40 и 41, представляващ 87 % от индийския износ в Съюза през РП, не бе установен дъмпинг. Следователно едва 13 % от индийския внос на разглеждания продукт за Съюза през РП е бил осъществен на дъмпингови цени. Пазарният дял на този дъмпингов внос през РП е бил 2 %.
6.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(88)
Разследването показа, че потреблението в Съюза е нараснало с 9 % през разглеждания период, докато обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял с 14 %, а пазарният дял е намалял с 21 %.
(89)
По отношение на цените бе установено, че средните цени на дъмпинговия внос подбиват средните продажни цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Те обаче са били с около 12 % по-високи от цените на индийското дружество, за което не беше установен дъмпинг.
(90)
С оглед на гореизложеното се смята, че ограниченият обем на дъмпинговия внос от Индия, който е осъществен на цени, по-високи от цените на недъмпинговия внос, може да е изиграл само силно ограничена роля, ако изобщо е изиграл някаква роля, за влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза.
6.3. Въздействие на други фактори
6.3.1. Недъмпингов внос от Индия
(91)
Общият обем на вноса от Индия се е увеличил драстично с 65 % през разглеждания период, като е повишил пазарния дял на този внос от 12,1 % на 18,3 %. Както беше обяснено по-горе обаче, недъмпинговият внос е представлявал 87 % от общия обем на индийския внос през РП, което отговаря на пазарен дял от 15 % през РП, в сравнение с пазарен дял от 2 % на дъмпинговия внос от Индия за същия период.
(92)
Цените на вноса от Индия са намалели като цяло с 9 % през разглеждания период, като през цялото време са останали по-ниски от цените на вноса от останалата част от света и от продажните цени на промишлеността на Съюза. Струва си да се отбележи обаче, че, както беше обяснено в съображение 89, за средните цени на недъмпинговия внос бе установено, че подбиват цените на промишлеността на Съюза в по-голяма степен, отколкото тези на дъмпинговия внос.
6.3.2. Внос от други трети държави
Таблица 10
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от други трети държави (в тонове)
50 010
37 633
54 454
59 255
Индекс (2008 г. = 100)
100
75
109
118
Пазарен дял на вноса от други трети държави
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
107
109
Средна цена на вноса от други трети държави (в евро/тон)
5 380
5 236
5 094
5 234
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
95
97
Обем на вноса от Малайзия (в тонове)
13 712
9 810
9 611
9 966
Пазарен дял на вноса от Малайзия
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Средна цена на вноса от Малайзия (в евро/тон)
4 203
2 963
3 324
3 633
Обем на вноса от Филипините (в тонове)
7 046
5 406
15 576
18 149
Пазарен дял на вноса от Филипините
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Средна цена на вноса от Филипините (в евро/тон)
4 645
3 474
3 714
3 912
Обем на вноса от Китайската народна република (в тонове)
2 332
2 452
3 217
3 288
Пазарен дял на вноса от Китайската народна република
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Средна цена на вноса от Китайската народна република (в евро/тон)
4 004
4 561
5 272
5 648
Обем на вноса от Тайван (в тонове)
4 304
3 703
6 451
6 640
Пазарен дял на вноса от Тайван
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Средна цена на вноса от Тайван (в евро/тон)
5 092
4 719
4 755
4 943
Източник: Евростат
(93)
Според данните на Евростат обемът на вноса в Съюза на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от други трети държави е нараснал с 18 % през разглеждания период. Същевременно средните цени на вноса са намалели с около 3 % през разглеждания период, а пазарният дял на вноса е нараснал с около 9 %.
(94)
От 19 ноември 2005 г. са в сила антидъмпингови мерки по отношение на вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Китайската народна република и Тайван. Въпреки тези мерки вносът от тези държави е нараснал значително през разглеждания период, макар пазарните дялове да са останали по-скоро скромни, съответно 2,5 % и 5,1 % през РП. Други основни източници на внос са Филипините и Малайзия. Вносът особено от Филипините е нараснал значително през разглеждания период, като неговият пазарен дял се е увеличил от 5,8 % през 2008 г. на 13,8 % през РП.
(95)
Що се отнася до Малайзия, през разглеждания период е наблюдавана тенденция към намаляване, но независимо от това пазарният дял на вноса все още е бил 7,6 % през РП. Обемът на вноса от Филипините е нараснал значително през разглеждания период. Както беше установено в хода на разследването обаче, средната цена на вноса от Филипините е била много по-висока, а именно с около 20 % над средната цена на скрепителните елементи от неръждаема стомана от Индия.
(96)
Що се отнася до цените на вноса, средните цени на вноса като цяло от други трети държави са останали относително стабилни през разглеждания период и през цялото време са били над средните продажни цени на промишлеността на Съюза и средните цени на вноса от Индия.
(97)
Въз основа на гореизложеното се прави заключението, че вносът от други трети държави не е способствал за съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза.
6.3.3. Икономическа криза
(98)
Икономическата криза донякъде обяснява свиването на потреблението в Съюза през 2009 г. Въпреки това си струва да се отбележи, че независимо от спада в потреблението с 16 % през 2009 г. обемът на вноса от Индия е нараснал с 30 %.
(99)
През 2010 г. и през РП потреблението в Съюза е нараснало в съответствие с общото икономическо възстановяване. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза обаче е нараснал съвсем слабо, с 3 % през 2010 г. и с 4,7 % през РП. Това става на фона на годишно нарастване на вноса от Индия съответно с 16 % и 10 %.
(100)
При нормални икономически условия и при липса на силен натиск върху цените и повишено ниво на дъмпинговия внос от Индия промишлеността на Съюза е можела да срещне известни трудности при справяне с понижаването на потреблението и с увеличаването на постоянните разходи за единица продукция, предизвикано от пониженото натоварване на мощностите, с което се е сблъскала. Вносът обаче от Индия на ниски цени, за преобладаващата част от който бе установено, че не е дъмпингов, е усилил въздействието на икономическия спад и дори по време на общото икономическо възстановяване промишлеността на Съюза не е могла да възстанови позициите си и да си върне пазарния дал, загубен заради вноса от Индия.
(101)
Поради това, въпреки че икономическата криза през периода 2008-2009 г. може да е допринесла за лошите резултати на промишлеността на Съюза, не може да се счита, че тя е изиграла съществена роля за вредоносната ситуация за промишлеността на Съюза.
6.3.4. Износ, осъществен от включената в извадката промишленост на Съюза
Таблица 12
2008г.
2009г.
2010г.
РП
Експортни продажби (в тонове)
967
689
933
884
Индекс (2008 г. = 100)
100
71
97
91
Единична продажна цена (в евро)
4 770
3 060
4 020
4 313
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
84
90
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(102)
През разглеждания период обемът на експортните продажби на включената в извадката промишленост на Съюза е намалял с 9 %, а средните експортни цени - с 10 %. Макар да не може да се изключи възможността отрицателната тенденция по отношение на осъществения износ да е имала допълнително отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза, се смята, че с оглед на ниския обем на износа спрямо продажбите на пазара на Съюза, това въздействие не е съществено по отношение на установената вреда.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(103)
Гореизложеният анализ доказа, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и на пазарния дял на вноса с произход от Индия на ниски цени. Освен това беше установено, че този внос постоянно е подбивал цените, на които промишлеността на Съюза е продавала на пазара на Съюза.
(104)
Въпреки това, с оглед на констатацията, че най-големият индийски производител износител, който е представлявал 87 % от индийския износ за Съюза през РП, не е изнасял за Съюза скрепителни елементи от неръждаема стомана на дъмпингови цени, се смята, че не съществуват достатъчно основания за установяване на причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос, който възлиза на едва 13 % от общото количество на износа от Индия, и претърпяната от промишлеността на Съюза вреда. Действително не може да се твърди, че дъмпинговият износ от Индия, с оглед на ограничения му обем и силно ограничения му пазарен дял (2 %), както и на факта, че цените на този внос са били средно с 12 % по-високи от цените на недъмпинговия внос, е бил причината за претърпяната от промишлеността на Съюза вреда.
(105)
Анализът на други известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, сред които са недъмпинговият внос, вносът от други трети държави, икономическата криза и износът, осъществен от включената в извадката промишленост на Съюза, показа, че претърпяната от промишлеността на Съюза вреда изглежда се дължи на въздействието на недъмпинговия внос от Индия, който представлява 87 % от целия индийски износ за Съюза през РП и който е осъществен на значително по-ниски цени в сравнение с дъмпинговия внос.
7. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА АНТИДЪМПИНГОВАТА ПРОЦЕДУРА
(106)
При липсата на съществена причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос и претърпяната от промишлеността на Съюза вреда се приема, че не са необходими антидъмпингови мерки и поради това настоящата антидъмпингова процедура следва да бъде прекратена в съответствие с член 9, параграф 2 от основния регламент.
(107)
Жалбоподателят и всички останали заинтересованите страни бяха съответно информирани за това и им бе предоставена възможност за коментар. Полученият коментар не промени заключението, че настоящата антидъмпингова процедура следва да бъде прекратена.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Антидъмпинговата процедура във връзка с вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70, се прекратява.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 22 март 2012 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-22 ta’ Marzu 2012
li ttemm il-proċediment antidumping rigward l-importazzjoni ta' ċerti qfieli tal-azzar li ma jissaddadx u l-partijiet tagħhom li joriġinaw mill-Indja
(2012/163/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta' Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) ("ir-Regolament bażiku"), u b'mod partikolari l-Artikolu 9 tiegħu,
Wara li kkonsultat il-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. IL-PROĊEDURA
1.1. L-Inizjazzjoni
(1)
Fit-13 ta' Mejju 2011, il-Kummissjoni Ewropea ("il-Kummissjoni") ħabbret, b'notifika ppubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2) ("notifika tal-inizjazzjoni"), li l-inizjazzjoni ta' proċediment antidumpling fir-rigward tal-importazzjoni fl-Unjoni ta' ċerti qfieli tal-azzar li ma jissaddadx u l-partijiet tagħhom li joriġinaw mill-Indja ("il-prodott ikkonċernat").
(2)
Fl-istess jum, il-Kummissjoni ħabbret, b'notifika ppubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3), l-inizjazzjoni ta' proċediment kontra s-sussidju fir-rigward tal-importazzjonijiet fl-Unjoni ta' ċerti qfieli tal-azzar li ma jissaddadx u l-partijiet tagħhom li joriġinaw mill-Indja u bdiet investigazzjoni separata.
(3)
Il-proċediment antidumping inbeda wara lment li tressaq fil-31 ta' Marzu 2011 mill-European Industrial Fasteners Institute (EiFi) ("il-kwerelant") f'isem il-produtturi li jirrappreżentaw iżjed minn 25 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta' ċerti qfieli tal-azzar li ma jissaddadx u l-partijiet tagħhom. L-ilment inkluda evidenza prima facie ta' dumping tal-imsemmi prodott u tad-dannu materjali li jirriżulta minnu, li kien ikkunsidrat biżżejjed sabiex jiġġustifika l-inizjazzjoni ta' investigazzjoni.
1.2. Il-partijiet ikkonċernati mill-proċediment
(4)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-kwerelant, lil produtturi magħrufa oħrajn tal-Unjoni, lill-produtturi esportaturi magħrufa, lill-importaturi magħrufa, lill-utenti magħrufa li kienu kkonċernati, u lill-awtoritajiet Indjani dwar l-inizjazzjoni tal-proċediment. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jispjegaw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fin-notifika tal-inizjazzjoni.
(5)
Il-partijiet kollha interessati, li talbu dan u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw seduta ta' smigħ.
1.2.1. It-teħid tal-kampjuni għall-produtturi esportaturi fl-Indja
(6)
Fid-dawl tal-għadd kbir apparenti ta' produtturi esportaturi fl-Indja, it-teħid tal-kampjuni kien stipulat fin-notifika tal-inizjazzjoni għad-determinazzjoni tad-dumping, skont l-Artikolu 17(1) tar-Regolament bażiku.
(7)
Sabiex il-Kummissjoni tkun tista' tiddeċiedi jekk it-teħid tal-kampjuni jkunx meħtieġ u, jekk iva, biex tagħżel kampjun, il-produtturi esportaturi fl-Indja ntalbu jippreżentaw ruħhom sa 15-il ġurnata mid-data tal-inizjazzjoni tal-investigazzjoni u jipprovdu informazzjoni bażika dwar l-esportazzjoni u l-bejgħ domestiku tagħhom, l-attivitajiet preċiżi tagħhom fir-rigward tal-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott ikkonċernat u l-ismijiet u l-attivitajiet tal-kumpaniji relatati tagħhom kollha involuti fil-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott ikkonċernat matul il-perjodu mill-1 ta' April 2010 sal-31 ta' Marzu 2011 ("il-perjodu tal-investigazzjoni" jew il-"PI").
(8)
B'kollox, ħames produtturi esportaturi, inkluż grupp ta' kumpaniji relatati fl-Indja, taw l-informazzjoni mitluba lilhom u qablu li jkunu inklużi fil-kampjun sat-terminu ta' skadenza stabbilit fin-notifika tal-inizjazzjoni. Dawn il-kumpaniji li kkoperaw irraportaw esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni. It-tqabbil bejn id-dejta tal-Eurostat dwar l-importazzjoni u l-volum tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni tal-prodott ikkonċernat irrappurtat għall-perjodu tal-investigazzjoni mill-ħames kumpaniji li kkoperaw, juri li l-koperazzjoni tal-produtturi esportaturi Indjani kienet qrib il-100 %. Għalhekk, il-kampjun intgħażel abbażi tal-informazzjoni li taw dawn il-ħames produtturi esportaturi.
(9)
Skont l-Artikolu 17(1) tar-Regolament bażiku, intgħażel kampjun ibbażat fuq l-ikbar volum rappreżentattiv ta' esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat fl-Unjoni li jista' jkun investigat b'mod raġonevoli fiż-żmien disponibbli. Abbażi tal-informazzjoni li taw il-produtturi esportaturi, il-Kummissjoni għażlet kampjun ta' tliet produtturi esportaturi li għandhom l-ikbar volum ta' esportazzjonijiet lejn l-Unjoni. Abbażi tal-informazzjoni mit-teħid tal-kampjuni, il-kumpaniji jew il-gruppi magħżula ammontaw għal 99 % tal-volum totali tal-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni tal-prodott ikkonċernat matul il-PI rrapportat mill-produtturi esportaturi li kkoperaw. Għalhekk tqies li kampjun bħal dan jippermetti limitazzjoni tal-investigazzjoni għal numru raġonevoli ta' produtturi esportaturi li jistgħu jkunu investigati fiż-żmien disponibbli filwaqt li jkun żgurat livell għoli ta' rappreżentanza.
1.2.2. L-għażla tal-kampjun tal-produtturi esportaturi fl-Indja li kkoperaw
(10)
Skont l-Artikolu 17(1) tar-Regolament bażiku, il-partijiet ikkonċernati u l-awtoritajiet Indjani ġew ikkonsultati dwar l-għażla tal-kampjun. Iż-żewġ produtturi esportaturi li ma ntgħażlux fil-kampjun insistew biex inkunu inklużi wkoll fil-kampjun. Madanakollu, fid-dawl ta' kemm huwa rappreżentattiv il-kampjun propost, kif inhu msemmi fil-premessa (8) hawn fuq, ġie konkluż li ma kienx meħtieġ li l-kampjun jiġi emendat jew imkabbar.
1.2.3. Eżami individwali tal-kumpaniji li ma ntgħażlux fil-kampjun
(11)
Żewġ produtturi esportaturi li kkoperaw u li ma kinux inklużi fil-kampjun, talbu eżami individwali u wieġbu għall-kwestjonarju tal-antidumping fil-limitu taż-żmien.
(12)
Minħabba l-konklużjonijiet li l-proċediment antidumping attwali għandu jintemm għar-raġunijiet imsemmija iżjed 'l isfel, it-talbiet għal eżami individwali ma ġewx ikkunsidrati iżjed.
1.2.4. It-teħid tal-kampjuni tal-produtturi tal-Unjoni
(13)
Fid-dawl tal-għadd kbir apparenti ta' produtturi tal-Unjoni, it-teħid tal-kampjun kien stabbilit fin-Notifika tal-inizjazzjoni għad-determinazzjoni tad-dannu, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku.
(14)
Fin-Notifika tal-inizjazzjoni, il-Kummissjoni ħabbret li hija kienet għażlet proviżorjament kampjun tal-produtturi tal-Unjoni. Dan il-kampjun ikkonsista minn ħames kumpaniji, minn 15-il produttur tal-Unjoni li kienu magħrufa minn qabel l-inizjazzjoni tal-investigazzjoni, magħżula abbażi tal-volum tal-bejgħ tagħhom, il-qies u l-pożizzjoni ġeografika tagħhom fl-Unjoni. Huma rrappreżentaw 37 % tat-total stmat tal-produtturi tal-Unjoni matul il-PI. Il-partijiet interessati kienu mistiedna jikkonsultaw il-fajl u biex jikkummentaw dwar kemm hija xierqa din l-għażla, fi żmien 15-il ġurnata mid-data tal-pubblikazzjoni tan-Notifika tal-inizjazzjoni. L-ebda parti interessata ma opponiet il-kampjun propost li fih ħames kumpaniji.
(15)
Sussegwentement wieħed mill-ħames produtturi tal-Unjoni li ntgħażel fil-kampjun irtira l-koperazzjoni tiegħu. L-erba' kumpaniji li baqa' fil-kampjun irrappreżentaw 31 % tat-total stmat tal-produtturi tal-Unjoni matul il-PI. Għaldaqstant il-kampjun tqies li jirrappreżenta l-industrija tal-Unjoni.
1.2.5. It-teħid tal-kampjuni tal-importaturi mhux relatati
(16)
Fid-dawl tal-għadd potenzjalment kbir ta' importaturi involuti fil-proċediment, it-teħid tal-kampjuni kien maħsub għall-importaturi fin-notifika tal-inizjazzjoni skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Żewġ importaturi taw l-informazzjoni mitluba lilhom u qablu li jiġu inklużi fil-kampjun sat-terminu ta' skadenza stabbilit fin-notifika tal-inizjazzjoni. Minħabba li kienu ftit l-importaturi li ppreżentaw ruħhom, ġie deċiż li ma jittiħdux kampjuni.
1.3. It-tweġibiet tal-kwestjonarju u l-verifiki
(17)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-partijiet kollha magħrufa li huma kkonċernati u lill-partijiet l-oħra kollha li ppreżentaw ruħhom sat-terminu ta' skadenza stabbilit fin-notifika tal-inizjazzjoni. Għaldaqstant il-kwestjonarji ntbagħtu lill-produtturi esportaturi fl-Indja li ntgħażlu fil-kampjun, lill-produtturi tal-Unjoni li ntgħażlu fil-kampjun, lill-importaturi fl-Unjoni li kkoperaw u lill-utenti kollha magħrufa li huma kkonċernati mill-investigazzjoni.
(18)
It-tweġibiet waslu mingħand il-produtturi esportaturi li ntgħażlu fil-kampjun u mingħand l-erba' produtturi tal-Unjoni li ntgħażlu fil-kampjun. L-ebda importatur u l-ebda utent ma wieġeb il-kwestjonarju.
(19)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li taw il-partijiet interessati u li qisitha meħtieġa għad-determinazzjoni tal-antidumping, id-dannu li rriżulta u l-interess tal-Unjoni.
(20)
Waħda mill-partijiet indikat li wieħed mill-produtturi esportaturi ressaq wisq indikazzjonijiet għall-kunfidenzjalità u ma tax verżjoni pubblika sinifikanti biżżejjed tat-tweġibiet tal-kwestjonarju tiegħu. Għaldaqstant l-informazzjoni mressqa minn din il-kumpanija m'għandhiex tiġi kkunsidrata u hija għandha titqies bħala parti li ma kkoperatx fl-investigazzjoni.
(21)
Madanakollu l-verżjoni mhux kunfidenzjali tat-tweġiba ta' dan il-produttur esportatur, li tikkonsisti fi tweġiba inizjali u f'verżjoni sħiħa msejsa fuq ittra ta' defiċjenza, ġiet ivvalutata mill-ġdid u nstab li hija sħiħa biżżejjed sabiex tikkwalifika bħala tweġiba pubblika sinifikanti. Għalhekk din l-indikazzjoni ma ntlaqgħetx.
(22)
Saru żjarat ta' verifika fl-istabbilimenti tal-partijiet li ġejjin:
Produtturi fl-Unjoni:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, l-Italja;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, l-Italja;
-
Ugivis S.A., Belley, Franza.
Produtturi esportaturi fl-Indja:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra;
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra;
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat.
1.4. Il-perjodu tal-investigazzjoni
(23)
L-investigazzjoni tad-dumping u tad-dannu kopriet il-perjodu mill-1 ta' April 2010 sal-31 ta' Marzu 2011. L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tad-dannu kopra l-perjodu minn Jannar 2008 sal-aħħar tal-PI ("il-perjodu kkunsidrat").
2. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
2.1. Il-prodott ikkonċernat
(24)
Il-prodott ikkonċernat huwa qfieli tal-azzar li ma jissaddadx u l-partijiet tagħhom ("SSF") li joriġinaw mill-Indja, u li bħalissa huma kklassifikati fil-kodiċijiet CN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 u 7318 15 70.
2.2. Il-prodott simili
(25)
Instab li l-prodott ikkonċernat u l-prodott immanifatturat u mibjugħ fis-suq domestiku tal-Indja, kif ukoll il-prodott immanifatturat u mibjugħ fis-suq tal-Unjoni mill-industrija tal-Unjoni, għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi kif ukoll l-istess użi bażiċi. Għalhekk dawn tqiesu li huma simili fis-sens tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
3. ID-DUMPING
3.1. Il-valur normali
(26)
Għad-determinazzjoni tal-valur normali skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni l-ewwel stabbiliet jekk il-bejgħ domestiku tal-prodott simili tal-produtturi esportaturi Indjani li ntgħażlu fil-kampjun lil klijenti indipendenti sarx f'volumi rappreżentattivi, jiġifieri jekk il-volum totali ta' dan il-bejgħ kienx jirrappreżenta mill-inqas 5 % tal-volum totali ta' bejgħ mill-esportazzjoni lejn l-Unjoni matul il-PI.
(27)
Fil-każ ta' produttur esportatur wieħed li ntgħażel fil-kampjun instab li ma kellu l-ebda bejgħ rappreżentattiv tal-prodott simili fis-suq domestiku. Għal dan il-produttur esportatur, il-valur normali kellu jinbena abbażi tal-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku.
3.1.1. Il-produtturi esportaturi li kkoperaw fil-kampjun li għandhom volum ta' bejgħ domestiku rappreżentattiv ġenerali
(28)
Għall-produtturi esportaturi li għandhom bejgħ domestiku rappreżentattiv ġenerali, il-Kummissjoni sussegwentement identifikat dawk it-tipi ta' prodotti li jinbiegħu fis-suq domestiku mill-produttur esportatur, li kienu identiċi jew direttament kumparabbli mat-tipi mibjugħa għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni.
(29)
Il-bejgħ domestiku ta' tip ta' prodott partikolari kien ikkunsidrat rappreżentattiv biżżejjed meta l-volum ta' dak it-tip ta' prodott mibjugħ fis-suq domestiku lil klijenti indipendenti matul il-PI rrappreżenta 5 % jew iżjed tal-volum totali tat-tip ta' prodott kumparabbli mibjugħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni.
(30)
Il-Kummissjoni sussegwentement eżaminat jekk il-bejgħ domestiku tal-kumpaniji kkonċernati jistax ikun kkunsidrat li sar fl-andament ordinarju tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi gћal kull tip ta' prodott ġie stabbilit il-proporzjon tal-bejgћ bi qligħ lil klijenti indipendenti fis-suq domestiku matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
(31)
Fejn il-volum tal-bejgħ ta' tip ta' prodott, mibjugħ bi prezz tal-bejgħ nett daqs jew iżjed mill-ispiża kkalkulata tal-produzzjoni, irrappreżenta aktar minn 80 % tal-volum totali tal-bejgħ ta' dak it-tip, u fejn il-prezz medju differenzjat ta' dak it-tip kien daqs jew iżjed mill-ispiża tal-produzzjoni, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku effettiv. Dan il-prezz ġie kkalkulat bħala l-medja differenzjata tal-prezzijiet tal-bejgħ domestiku kollu ta' dak it-tip li sar matul il-perjodi tal-investigazzjoni, irrispettivament jekk dan il-bejgħ għamilx qligħ jew le.
(32)
Fejn il-volum tal-bejgħ li jagħmel qligħ ta' tip ta' prodott irrappreżenta 80 % jew inqas tal-volum totali tal-bejgħ ta' dak it-tip, jew fejn il-prezz medju differenzjat ta' dak it-tip kien inqas mill-ispiża tal-produzzjoni, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku effettiv, ikkalkulat bħala l-medja differenzjata tal-bejgħ li jagħmel qligħ ta' dak it-tip biss.
(33)
Għal tipi ta' prodotti li ma jinbigħux fi kwantitajiet rappreżentattivi fis-suq domestiku, il-valur normali kellu jinbena abbażi tal-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku. Għal dan il-għan, in-nefqiet ġenerali u amministrattivi tal-bejgħ ("SG&A") u l-marġinu raġonevoli tal-qligħ żdiedu mal-ispiża medja tal-esportatur stess għall-manifattura ta' kull tip ta' prodott matul il-PI. Skont l-Artikolu 2(6) tar-Regolament bażiku, il-persentaġġ għall-SG&A u l-marġinu tal-qligħ kienu bbażati fuq il-medja differenzjata tal-SG&A u l-marġinu tal-qligħ mill-bejgħ ta' kull tip ta' prodott fl-andament ordinarju tal-kummerċ tal-produttur esportatur rispettiv.
3.1.2. Il-produtturi esportaturi li kkoperaw u li ntgħażlu fil-kampjun, li m'għandhomx volum ta' bejgħ domestiku rappreżentattiv ġenerali
(34)
Għall-produtturi esportaturi li kkoperaw u li ma għandhomx bejgħ domestiku rappreżentattiv, il-valur normali nbena skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku billi mal-ispejjeż tal-kumpanija stess għall-manifattura tal-prodott simili żdiedu n-nefqiet tal-SG&A u marġinu raġonevoli tal-qligħ għal kull tip ta' prodott matul il-PI. Skont l-Artikolu 2(6) tar-Regolament bażiku, il-persentaġġ għall-SG&A u l-marġinu tal-qligħ kienu bbażati fuq il-medja differenzjata tal-SG&A u l-marġinu tal-qligħ mill-bejgħ ta' kull tip ta' prodott fl-andament ordinarju tal-kummerċ tal-produttur esportatur.
3.2. Il-prezz tal-esportazzjoni
(35)
Il-prezzijiet tal-bejgħ għall-esportazzjoni ġew stabbiliti abbażi tal-prezzijiet effettivament imħallsa jew li għandhom jitħallsu għall-prodott ikkonċernat skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku.
3.3. It-tqabbil
(36)
It-tqabbil bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni sar skont kif joħroġ mill-fabbrika.
(37)
Bil-għan li jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta' aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabbiltà tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku.
(38)
Fuq din il-bażi, fejn applikabbli u ġustifikat, saru provvedimenti għal spejjeż tat-trasport, spejjeż tal-merkanzija fuq il-baħar u tal-assigurazzjoni, spejjeż tat-tqandil u t-tagħbija u spejjeż anċillari, spejjeż tal-ippakkjar, spejjeż tal-kreditu, skontijiet li ma jissemmewx fil-fattura u kummissjonijiet.
3.4. Il-marġini tad-dumping
3.4.1. Għall-produtturi esportaturi li kkoperaw u li ntgħażlu fil-kampjun
(39)
Gћall-kumpaniji li ntgħażlu fil-kampjun, il-valur normali medju differenzjat ta' kull tip tal-prodott ikkonċernat esportat lejn l-Unjoni tqabbel mal-prezz medju differenzjat tal-esportazzjoni tat-tip korrispondenti tal-prodott ikkonċernat, kif inhu stipulat fl-Artikolu 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku.
(40)
Abbażi tal-metodoloġija ta' hawn fuq, il-marġini tad-dumping, espressi bħala persentaġġ tal-prezz CIF tal-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
Kumpanija
Marġinu tad-dumping
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Madanakollu għandu jiġu nnutat li l-produttur esportatur Indjan, li għalih ma nstab l-ebda dumping, irrappreżenta 87 % tal-esportazzjonijiet Indjani lejn l-Unjoni.
(42)
Abbażi tal-analiżi tiegħu tad-dokument ta' informazzjoni tal-Kummissjoni, il-kwerelant ikkalkula differenza ta' 25 % bejn il-valur normali stabbilit għall-produtturi esportaturi li fil-kampjun instab li qed jagħmlu dumping u dak tal-kumpanija li ma nstabitx li kienet qed tagħmel dumping. Il-kwerelant argumenta li differenza bħal din ma għandhiex teżisti f'suq kompetittiv u li din mhix realistika għall-industrija ta' ċerti qfieli tal-azzar li ma jissaddadx. Barra minn hekk, il-kwerelant allega li l-produttur esportatur li ma nstabx li kien qed jagħmel dumping, akkwista skart tal-azzar li ma jissaddadx mingħand kumpaniji relatati fl-Unjoni u li konsegwenza ta' dan, wieħed ma setax jistrieħ fuq il-prezzijiet tax-xiri tal-materja prima biex jikkalkula l-ispiża tal-produzzjoni.
(43)
Il-valur normali tal-esportatur li kkopera u li ma nstabx li kien qed jagħmel dumping issejjes fuq l-ispiża tal-produzzjoni tiegħu għal kull tip ta' prodott li hija irħas minn tal-produtturi esportaturi l-oħra li ttieħdu fil-kampjum. Dan ġara primarjament minħabba l-fatt li l-kumpanija li kkoperat u li ma nstabitx li kienet qed tagħmel dumping, tipproduċi hija stess azzar li ma jissaddadx minn skart tal-azzar li ma jissaddadx, u għalhekk hija integrata kollha kemm hi u tibbenefika mill-ekonomiji ta' skala, filwaqt li l-kumpaniji l-oħrajn jixtru vireg tal-wajer tal-azzar li ma jissaddadx bħala l-materja prima tagħhom għall-produzzjoni tal-qfieli tal-azzar li ma jissaddadx, fis-suq ħieles, inkluż mingħand l-esportatur li kkopera u li ma nstabx li kien qed jagħmel dumping.
(44)
Il-valur normali tal-produtturi esportaturi li kkoperaw u li nstab li kienu qed jagħmlu dumping ġie ddeterminat l-iżjed abbażi tal-prezzijiet tal-bejgħ domestiku għal kull tip ta' prodott. Hemm kompetizzjoni limitata biss fis-suq domestiku tal-Indja u l-esportatur li kkopera u li ma nstabx li kien qed jagħmel dumping biegħ biss kwantitajiet mhux rappreżentattivi matul il-PI b'mod domestiku.
(45)
Fejn jidħol l-akkwist tal-iskart tal-azzar li ma jissaddadx mill-produttur esportatur li ma nstabx li kien qed jagħmel dumping, l-investigazzjoni wriet li din il-kumpanija kisbet skart kemm mingħand fornituri relatati u mhumiex relatati, dawn tal-aħħar jirrappreżentaw iżjed minn 70 % tal-kwantitajiet li nkisbu. Il-livelli tal-prezz tax-xiri għaż-żewġ tipi ta' akkwisti kienu komparabbli, anke meta jitqies it-tip ta' grad ta' skart.
(46)
Minħabba f'hekk, id-determinazzjoni tal-valur normali tal-produtturi esportaturi li ntgħażlu fil-kampjun hija kkonfermata u l-indikazzjonijiet li tressqu mill-kwerelant ma ntlaqgħux.
3.4.2. Għall-produtturi esportaturi l-oħra li kkoperaw
(47)
Il-marġni medju differenzjat tad-dumping tal-produtturi esportaturi li kkoperaw u li ma ntgħażlux fil-kampjun ġie kkalkulat skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 9(6) tar-Regolament bażiku, abbażi tal-marġini stabbiliti għall-produtturi esportaturi li ntgħażlu fil-kampjun u li nstab li kienu qed jagħmlu dumping. Fuq din il-bażi, il-marġini tad-dumping ikkalkulat għall-kumpaniji li kkoperaw u li ma ntgħażlux fil-kampjun kien stabbilit għal 24,6 % tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas.
(48)
Wieħed mill-produtturi esportaturi Indjan li kkopera, wara l-iżvelar li l-Kummissjoni biħsiebha ttemm il-proċediment, insista li t-talba tiegħu għal eżami individwali għandha tiġi aċċettata, billi argumenta li l-marġinu tad-dumping żvelat għall-produtturi esportaturi li kkoperaw u li ma ntgħażlux fil-kampjun ma jirriflettix is-sitwazzjoni tiegħu.
(49)
It-talba għal eżami individwali ma ġietx ivvalutata mill-Kummissjoni minħabba li f'każ ta' terminazzjoni, id-determinazzjoni tal-marġinu ma jibqax kwistjoni.
3.4.3. Għall-produtturi esportaturi li ma kkoperawx
(50)
Fir-rigward tal-esportaturi l-oħra kollha fl-Indja, il-Kummissjoni l-ewwel stabbiliet il-livell ta' koperazzjoni. Tqabblu l-kwantitajiet ta' esportazzjoni totali indikati fit-tweġibiet tat-teħid tal-kampjuni li waslu mingħand il-produtturi esportaturi kollha li kkoperaw, mal-importazzjonijiet totali mill-Indja kif jirriżulta mill-istatistiki tal-Eurostat. Instab li l-persentaġġ tal-koperazzjoni kien ta' 97 %. Fuq din il-bażi, il-livell ta’ koperazzjoni tqies li huwa gћoli. Għalhekk kien ikkunsidrat xieraq li jiġi stabbilit marġinu tad-dumping għal produtturi esportaturi li ma kkoperawx fuq il-livell li jikkorrispondi mal-marġinu medju tad-dumping stabbilit għall-produtturi esportaturi li kkoperaw u li ntgħażlu fil-kampjun. Infatti, it-tagħrif disponibbli jissuġġerixxi li l-prezzijiet medja tal-esportazzjoni tal-esportaturi Indjani li ma kkoperawx, matul il-PI kienu jaqblu ma' dawk li nstabu għall-produtturi esportaturi li ma kkoperawx. Barra minn hekk, ma hemm l-ebda indikazzjoni disponibbli li turi valuri normali differenti għall-produtturi esportaturi li ma kkoperawx.
(51)
Fuq din il-bażi, il-livell tad-dumping mal-pajjiż kollu ġie stabbilit gћal 24,6 % tal-prezz CIF fuq il-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas.
4. INDUSTRIJA TAL-UNJONI
4.1. Il-produzzjoni tal-Unjoni
(52)
L-informazzjoni kollha disponibbli dwar il-produtturi tal-Unjoni, inkluża l-informazzjoni li ngħatat fl-ilment, id-dejta li nġabret mingħand il-produtturi tal-Unjoni qabel u wara l-inizjazzjoni tal-investigazzjoni, u t-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni li ntgħażlu fil-kampjun, intużat sabiex tiġi stabbilita l-produzzjoni totali tal-Unjoni.
(53)
Fuq din il-bażi, il-produzzjoni totali tal-Unjoni ġiet stmata li hija madwar it-52 000 tunnellata matul il-PI. Din iċ-ċifra tinkludi l-produzzjoni tal-produtturi kollha tal-Unjoni li ppreżentaw ruħhom u l-volum stmat tal-produzzjoni tal-produtturi li ma ppreżentawx ruħhom fil-proċediment.
(54)
Kif indikat fil-premessa (13) ta' hawn fuq, it-teħid tal-kampjuni ġie applikat għall-investigazzjoni tal-produtturi tal-Unjoni. Mill-15-il produttur tal-Unjoni li taw id-dejta qabel l-inizjazzjoni tal-proċediment, intgħażel kampjun ta' ħames kumpaniji. Sussegwentement, kif spjegat fil-premessa (15) ta' hawn fuq, kumpanija waħda ddeċidiet li ma tikkoperax fl-investigazzjoni. Il-bqija tal-kumpaniji li kkoperaw u li ntgħażlu fil-kampjun irrappreżentaw madwar 32 % tat-total stmat tal-produtturi tal-Unjoni matul il-PI u tqiesu li jirrappreżentaw l-industrija tal-Unjoni.
4.2. L-industrija tal-Unjoni
(55)
Il-produtturi kollha magħrufa tal-Unjoni, imsemmija fil-premessa (52) ta' hawn fuq jitqiesu li jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni fis-sens tal-Artikolu 4(1) u l-Artikolu 5(4) tar-Regolament bażiku u għandhom minn hawn 'il quddiem jissejħu "l-industrija tal-Unjoni".
5. ID-DANNU
5.1. Kummenti preliminari
(56)
L-istatistiki rilevanti tal-Eurostat dwar l-importazzjoni, flimkien mad-dejta li ngħatat fl-ilment u d-dejta li nġabret mingħand il-produtturi tal-Unjoni qabel u wara l-inizjazzjoni tal-investigazzjoni, inklużi t-tweġibijiet ivverifikati tal-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni li ntgħażlu fil-kampjun, intużaw fl-evalwazzjoni tal-fatturi rilevanti tad-dannu.
(57)
L-analiżi tad-dannu fir-rigward tad-dejta makroekonomika, bħall-kapaċità tal-produzzjoni, l-utilizzazzjoni tal-kapaċità, il-volum tal-bejgħ, is-sehem mis-suq, it-tkabbir, u l-impjiegi u l-produttività, hija bbażata fuq id-dejta tal-industrija tal-Unjoni b'mod sħiħ.
(58)
L-analiżi tad-dannu fir-rigward tad-dejta mikroekonomika, bħall-prezzijiet tat-tranżazzjoni, il-profitabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investiment u r-redditu fuq l-investiment, il-ħila li jiżdied il-kapital, il-ħażniet, u l-pagi, hija bbażata fuq id-dejta tal-produtturi tal-Unjoni li ntgħażlu fil-kampjun.
(59)
L-erba' produtturi tal-Unjoni li ntgħażlu fil-kampjun, intgħażlu wkoll fir-reviżjoni tal-iskadenza tal-miżuri antidumping li japplikaw għall-importazzjonijiet tal-SSF li joriġinaw miċ-Ċina u t-Tajwan, konkluża fis-7 ta' Jannar 2012 (4). F'dik ir-reviżjoni, kumpanija waħda oħra, li ma ntgħażlitx fil-kampjun tal-investigazzjoni preżenti, ġiet inkluża fil-kampjun. Minħabba li l-perjodu kkunsidrat għall-analiżi tad-dannu jaħbat ma' dak tar-reviżjoni tal-iskadenza, id-dejta għall-2008 u l-2009 huma identiċi ħlief għal dik il-kumpanija waħda. Billi jiġu żvelati ċ-ċifri tal-2008 u l-2009, ikun possibbli li jitnaqqsu ċ-ċifri tal-kumpanija li ma ġietx inkluża fil-kampjun tal-każ preżenti. Għaldaqstant, il-mikroindikaturi bħall-ħażniet, il-pagi, l-investimenti, il-fluss tal-flus, ir-redditu fuq l-investimenti u l-profitabbiltà, ġew indiċjati.
5.2. Il-konsum tal-Unjoni
(60)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit abbażi tal-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fl-Unjoni stess kif intqal fl-ilment u kontrovverifikat bit-tweġibiet tal-kwestjonarji tal-kampjun u d-dejta vverifikata li nġabret mingħand il-produtturi li ntgħażlu fil-kampjun. Barra minn hekk, ġie kkunsidrat ukoll il-volum tal-importazzjonijiet ibbażat fuq id-dejta tal-Eurostat għall-perjodu kkunsidrat.
(61)
Fuq din il-bażi, il-konsum tal-Unjoni żviluppa kif ġej:
Tabella 1
2008
2009
2010
PI
Il-konsum tal-Unjoni (tunnellati)
120 598
101 143
122 345
131 457
Indiċi (2008 = 100)
100
84
101
109
Sors: il-Eurostat, id-dejta fl-ilment u t-tweġibiet tal-kwestjonarju.
(62)
Il-konsum totali fis-suq tal-UE żdied b’9 % matul il-perjodu kkunsidrat. Bejn l-2008 u l-2009 kien hemm tnaqqis drastiku ta' 16 %, allegatament minħabba l-effetti negattivi globali tal-kriżi ekonomika fuq is-suq, u li wara dan il-konsum reġa' rkupra b'21 % bejn l-2009 u l-2010 u b'7 % oħra bejn l-2010 u l-PI.
5.3. Importazzjonijiet mill-Indja
(63)
L-importazzjonijiet lejn l-Unjoni mill-Indja żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 2
2008
2009
2010
PI
Il-volum ta’ importazzjonijiet mill-Indja (tunnellati)
14 546
18 883
21 914
24 072
Indiċi (2008 = 100)
100
130
151
165
Is-sehem mis-suq
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Indiċi (2008 = 100)
100
155
149
152
Sors: il-Eurostat u t-tweġibiet tal-kwestjonarju li taw il-produtturi esportaturi.
(64)
L-importazzjonijiet mill-Indja żdiedu b'mod sinifikanti b'65 % matul il-perjodu kkunsidrat. Din iż-żieda kienet l-iżjed b'saħħitha bejn l-2008 u l-2009 meta l-importazzjonijiet żdiedu bi 30 % u meta l-konsum naqas b'16 %. Minn sena għal sena, l-importazzjonijiet mill-Indja baqgħu jiżdiedu matul l-2010 (+16 %) u matul il-PI (+10 %).
5.4. Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet u t-twaqqigħ tal-prezz
Tabella 3
2008
2009
2010
PI
Il-prezz medju tal-importazzjonijiet f’EUR/tunnellata
3 531
2 774
2 994
3 216
Indiċi (2008 = 100)
100
79
85
91
Sors: il-Eurostat u t-tweġibiet tal-kwestjonarju li taw il-produtturi tal-UE li ntgħażlu fil-kampjun.
(65)
Il-prezzijiet medja tal-importazzjonijiet mill-Indja naqsu b'mod ġenerali b'9 % matul il-perjodu kkunsidrat. Dan jispjega ż-żieda fis-sehem mis-suq tal-Indja minn 12,1 % sa 18,3 % matul l-istess perjodu. L-ogħla żieda seħħet bejn l-2008 u l-2009, meta l-esportaturi Indjani kisbu iżjed minn sitt punti perċentwali tas-sehem mis-suq.
(66)
Sabiex jiġi ddeterminat it-twaqqigħ tal-prezz matul il-PI, il-prezzijiet medja differenzjata tal-bejgħ għal kull tip ta’ prodott tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun imposti fuq il-klijenti mhux relatati mas-suq tal-Unjoni, u aġġustati għal livell kif joħroġ mill-fabbrika, tqabblu mal-prezzijiet medji differenzjati korrispondenti tal-importazzjonijiet mill-Indja lill-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni, stabbiliti fuq bażi CIF b’aġġustamenti xierqa għad-dazji eżistenti u l-ispejjeż ta’ wara l-importazzjoni.
(67)
Dan it-tqabbil tal-prezzijiet sar skont it-tip għat-tranżazzjonijiet fl-istess livell ta’ kummerċ, aġġustati kif dovut fejn meħtieġ, u wara t-tnaqqis tar-rifużjonijiet u l-iskontijiet. Ir-riżultat tat-tqabbil, meta espress bħala persentaġġ tad-dħul tal-produtturi tal-Unjoni li ntgħażlu fil-kampjun matul il-PI, wera twaqqigħ tal-prezz li jvarja bejn it-3 % u t-13 %. Dwar dan, għandu jiġi nnutat li l-produttur esportatur Indjan li ma nstabx li kien qed jagħmel id-dumping, kellu l-ogħla marġinu ta' twaqqigħ.
5.5. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
(68)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, l-eżami tal-impatt tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping fuq l-industrija tal-Unjoni inkluda valutazzjoni tal-indikaturi ekonomiċi kollha għall-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu analizzat.
5.5.1. Il-kapaċità tal-produzzjoni, il-produzzjoni u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità
Tabella 4
2008
2009
2010
PI
Il-volum tal-produzzjoni (tunnellati)
69 514
56 396
62 213
51 800
Indiċi (2008 = 100)
100
81
89
75
Il-kapaċità tal-produzzjoni (tunnellati)
140 743
127 200
128 796
111 455
Indiċi (2008 = 100)
100
90
92
79
L-utilizzazzjoni tal-kapaċità
49 %
44 %
48 %
46 %
Indiċi (2008 = 100)
100
90
98
94
Sors: It-total tal-industrija tal-Unjoni.
(69)
It-tabella ta' hawn fuq turi li l-produzzjoni naqset b'mod sinifikanti b'25 % matul il-perjodu kkunsidrat. B'rabta mat-tnaqqis fid-domanda, il-produzzjoni naqset mod drastiku b'19 % fl-2009, u wara rkuprat b'madwar 10 % fl-2010. Matul il-PI, għalkemm il-konsum tal-Unjoni żdied b'7 % il-produzzjoni tal-Unjoni reġgħet naqset b'madwar 17 % meta mqabbla mas-sena ta' qabel.
(70)
Il-kapaċità tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqset b’madwar 21 % matul il-perjodu kkunsidrat. Anke l-utilizzazzjoni tal-kapaċità naqset matul il-perjodu kkunsidrat, u b'mod konsistenti baqgħet taħt il-50 %.
5.5.2. Il-volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq
Tabella 5
2008
2009
2010
PI
Il-volum tal-bejgħ (tunnellati)
56 042
44 627
45 976
48 129
Indiċi (2008 = 100)
100
80
82
86
Is-sehem mis-suq
4,65 %
4,41 %
3,76 %
3,66 %
Indiċi (2008 = 100)
100
95
81
79
Sors: It-total tal-industrija tal-Unjoni.
(71)
Fil-kuntest ta' żieda fil-konsum (+9 %), il-volum tal-bejgħ tal-prodott simili meta jinbiegħ lill-ewwel klijent indipendenti fl-Unjoni naqas b'14 % matul il-perjodu kkunsidrat. Minħabba f'hekk, is-sehem mis-suq naqas minn 46,5 % fl-2008 għal 36,6 % matul il-PI. Wara tnaqqis qawwi fl-2009 (-20 %), il-volum tal-bejgħ irkupra daqsxejn fl-2010 u matul il-PI.
5.5.3. It-tkabbir
(72)
Il-konsum tal-Unjoni żdied b'9 % bejn l-2008 u l-PI. Madanakollu il-volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqsu fl-istess perjodu b'14 % u 21 % rispettivament. Fl-istess waqt l-importazzjonijiet mill-Indja żdiedu b'mod sinifikanti b'65 %.
5.5.4. L-impjiegi
Tabella 6
2008
2009
2010
PI
In-numru ta’ impjegati
1 007
863
821
761
Indiċi (2008 = 100)
100
86
82
76
Il-produttività (unità/impjegat)
Indiċi (2008 = 100)
100
95
110
99
Sors: It-total tal-industrija tal-Unjoni.
(73)
Minħabba t-tnaqqis fl-attivitajiet tal-industrija tal-Unjoni, in-numru tal-impjegati tnaqqas bl-istess mod b'24 % matul il-perjodu kkunsidrat. Bejn l-2008 u l-PI, l-ispiża għal kull impjegat żdiedet b'6 %.
(74)
Il-produttività tal-ħaddiema fl-industrija tal-Unjoni, imkejla bħala produzzjoni għal kull persuna impjegata għal kull sena, naqset xi ftit b'1 % matul il-perjodu kkunsidrat. Din laħqet l-iktar livell baxx fl-2009, u wara bdiet tirkupra lejn il-PI.
5.5.5. Il-prezzijiet tal-unità medji fl-Unjoni
Tabella 7
2008
2009
2010
PI
Il-prezz tal-unità fl-UE għal klijenti mhux relatati (EUR għal kull tunnellata)
4 336
2 792
3 914
4 244
Indiċi (2008 = 100)
100
64
90
98
Sors: it-tweġibiet tal-kwestjonarju li taw il-produtturi li ntgħażlu fil-kampjun.
(75)
Il-prezzijiet medji tal-bejgħ naqsu bi 2 % matul il-perjodu kkunsidrat. Fl-2009, l-industrija tal-Unjoni kien sfurzata tnaqqas il-prezzijiet tagħha tal-bejgħ b'36 % fil-kuntest tar-riċessjoni ekonomika u tat-tnaqqis konsiderevoli fil-prezzijiet tal-importazzjoni mill-Indja (-21 %). Matul l-2010 u l-PI, il-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni reġgħu rkupraw.
(76)
L-investigazzjoni wriet li t-tnaqqis fil-prezzijiet tal-bejgħ fl-2009 irrifletta t-tnaqqis fl-ispejjeż li waqgħu bi 18 % meta mqabblin mal-livelli fl-2008. Primarjament it-tnaqqis fl-ispejjeż kien minħabba t-tnaqqis fil-prezzijiet tal-materja prima, speċjalment tan-nikil, li għandu dinamika instabbli tal-prezz. Madanakollu, l-industrija tal-Unjoni kienet sfurzata tnaqqas il-prezzijiet tagħha tal-bejgħ iżjed mit-tnaqqis fl-ispejjeż, fid-dawl tat-tkabbir fl-importazzjonijiet Indjani bi prezz baxx fl-2009.
5.5.6. Il-profitabilità, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-ħila li jiżdied il-kapital.
Tabella 8
2008
2009
2010
PI
Il-profitabilità tal-bejgħ fl-UE (% tal-bejgħ nett)
Indiċi (2008 = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Il-fluss tal-flus
Indiċi (2008 = 100)
- 100
-1 827
-40
171
L-investimenti (EUR)
Indiċi (2008 = 100)
100
29
59
6
Ir-redditu fuq l-investimenti
Indiċi (2008 = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Sors: it-tweġibiet tal-kwestjonarju li taw il-produtturi tal-UE li ntgħażlu fil-kampjun.
(77)
L-investigazzjoni wriet li, anke meta t-tnaqqis fil-prezzijiet tal-bejgħ irrifletta parzjalment it-tnaqqis fl-ispejjeż, il-prezz tal-industrija tal-Unjoni kien taħt pressjoni bl-importazzjonijiet tal-SSF mill-Indja. Il-profitabbiltà tal-industrija tal-Unjoni kienet negattiva sa mill-bidu tal-perjodu kkunsidrat. Speċjalment fl-2009, l-industrija tal-Unjoni kienet sfurzata tnaqqas il-prezzijiet tagħha tal-bejgħ iżjed mit-tnaqqis fl-ispejjeż, fid-dawl tat-tkabbir fl-importazzjonijiet Indjani bi prezz baxx. Dan wassal biex matul dik is-sena tiddeterjora b'mod sinifikanti l-profitabbiltà. Madanakollu, fl-2010 u matul il-PI, il-profitabbiltà marret għall-aħjar, iżda xorta baqgħet negattiva.
(78)
Il-fluss tal-flus, li huwa l-ħila tal-industrija li tiffinanzja l-attivitajiet tagħha stess, segwa xejra simili għal dik tal-profitabbiltà. Dan laħaq l-iktar livell baxx tiegħu fl-2009, u wara wera xejra ta' żieda u nbidel f'wieħed pożittiv matul il-PI.
(79)
Wara li fl-2008 saru investimenti fil-produzzjoni tal-SSF, l-investimenti naqsu b'94 % matul il-perjodu kkunsidrat. Ir-redditu fuq l-investiment wera żvilupp negattiv simili li jaqbel mar-riżultati negattivi li kisbet l-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat u baqa' dejjem negattiv.
(80)
L-evoluzzjoni tal-profitabbiltà, il-fluss tal-flus u l-livell baxx tal-investimenti huma minħabba l-fatt li l-produtturi tal-UE li ntgħażlu fil-kampjun jista' jkun li sabu diffikultajiet biex iżidu l-kapital.
5.5.7. Il-ħażniet
Tabella 9
2008
2009
2010
PI
Il-ħażna tal-għeluq tal-industrija tal-Unjoni
Indiċi (2008 = 100)
100
92
100
103
Sors: it-tweġibiet tal-kwestjonarju li taw il-produtturi tal-UE li ntgħażlu fil-kampjun.
(81)
Il-livell tal-ħażna tal-industrija tal-Unjoni li ntgħażlet fil-kampjun żdied bi 3 % matul il-perjodu kkunsidrat. Fl-2009 il-livell tal-ħażna tal-għeluq naqas bi 8 %; u wara, fl-2010 u matul il-PI, dan żdied bi 8 % u 3 % rispettivament.
5.5.8. Il-kobor tal-marġinu attwali tad-dumping u l-irkupru minn dumping preċedenti
(82)
Huwa mfakkar li l-ikbar produttur esportatur Indjan li jirrappreżenta 87 % tal-esportazzjonijiet Indjani lejn l-Unjoni matul il-PI, instab li ma kienx qed jagħmel dumping. Għaldaqstant l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping ammontaw għal 13 % tal-volum totali tal-SSF esportati mill-Indja lejn l-Unjoni. Meta wieħed iqis il-volum, is-sehem mis-suq u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Indja li huma l-oġġett ta' dumping, l-impatt fuq l-industrija tal-Unjoni tal-marġini attwali tad-dumping jista' jitqies bħala negliġibbli.
5.6. Konklużjoni dwar id-dannu
(83)
L-investigazzjoni wriet li ħafna mill-indikaturi tad-dannu bħall-produzzjoni (- 25 %), l-utilizzazzjoni tal-kapaċità (- 6 %), il-volum tal-bejgħ (- 14 %), is-sehem mis-suq (- 21 %), u l-impjiegi (- 24 %) iddeterjoraw matul il-perjodu kkunsidrat. Fil-kuntest ta' żieda fil-konsum, kemm il-volum tal-bejgħ kif ukoll is-sehem mis-suq waqgħu. Il-volum tal-bejgħ irkupra daqsxejn fl-2010 u matul il-PI meta mqabbel mal-2009; madanakollu, l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx terġa' tikseb is-sehem tagħha li tilfet mis-suq fid-dawl tat-tkabbir fl-importazzjonijiet Indjani li żdiedu b'mod stabbli matul il-perjodu kkunsidrat, bi prezzijiet li konsistentement naqqsu lil dawk tal-industrija tal-Unjoni.
(84)
Barra minn hekk, l-indikaturi tad-dannu relatati mal-prestazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni bħall-fluss tal-flus u l-profitabbiltà kienu affettwati serjament. Dan ifisser li l-ħila tal-industrija Komunitarja biex iżżid il-kapital naqset ukoll.
(85)
Fid-dawl ta’ dak imsemmi, ġie konkluż li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet dannu materjali fis-sens tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku.
6. IL-KAWŻALITÀ
6.1. Introduzzjoni
(86)
Skont l-Artikolu 3(6) u l-Artikolu 3(7) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk l-importazzjonijiet li joriġinaw mill-Indja u li huma l-oġġett ta' dumping, ikkawżawx dannu lill-industrija tal-Unjoni sa tali punt li jitħalla jiġi kklassifikat bħala materjali. Il-fatturi magħrufa ħlief l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping, li fl-istess waqt jista' jkun li qed jikkawżaw dannu lill-industrija tal-Unjoni, ġew eżaminati wkoll sabiex ikun żgurat li d-dannu possibbli kkawżat minn dawn il-fatturi oħrajn ma ġiex attribwit lill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping.
(87)
Huwa mfakkar li l-ikbar produttur esportatur Indjan, imsemmi fil-premessi (40) u (41), li jirrappreżenta 87 % tal-esportazzjonijiet Indjani lejn l-Unjoni matul il-PI, instab li ma kienx qed jagħmel dumping. Għaldaqstant, 13 % biss tal-esportazzjonijiet Indjani tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni matul il-PI saru bi prezzijiet li huma l-oġġett ta' dumping. Dawn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping kellhom sehem mis-suq ta' 2 % matul il-PI.
6.2. L-effett tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping
(88)
L-investigazzjoni wriet li l-konsum tal-Unjoni żdied b'9 % matul il-perjodu kkunsidrat, filwaqt li l-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni naqas b'14 % u s-sehem mis-suq waqa' b'21 %.
(89)
Fir-rigward tal-prezzijiet, il-prezzijiet medji tal-importazzjoni, tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping, instab li naqqsu l-prezzijiet medji tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni. Madanakollu, dawn kienu madwar 12 % ogħla mill-prezzijiet tal-kumpanija Indjana li ma nstabitx li kienet qed tagħmel dumping.
(90)
Abbazi ta' dan kollu, huwa kkunsidrat li l-volum limitat tal-importazzjoni fuq l-importazzjonijiet mill-Indja li huma l-oġġett ta' dumping, li kellu prezzijiet ogħla mill-importazzjonijiet li mhumiex l-oġġett ta' dumping, seta' kellhom biss rwol limitat ħafna, jekk kellhom, fid-deterjorazzjoni s-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
6.3. L-effett ta’ fatturi oħrajn
6.3.1. L-importazzjonijiet mill-Indja li mhumiex l-oġġett ta' dumping
(91)
Il-volum totali tal-importazzjonijiet mill-Indja żdied drammatikament b'65 % matul il-perjodu kkunsidat, u żdied is-sehem tagħhom mis-suq minn 12,1 % sa 18,3. Madanakollu, kif spjegat hawn fuq, l-importazzjonijiet li mhumiex l-oġġett ta' dumping irrappreżentaw 87 % tal-volum totali tal-esportazzjoni Indjana matul il-PI, li jikkorrispondu għal sehem mis-suq ta' 15 % matul il-PI, b'kuntrast mas-sehem mis-suq ta' 2 % tal-importazzjonijiet mill-Indja li huma l-oġġett ta' dumping fl-istess perjodu.
(92)
Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Indja naqsu b'mod ġenerali b'9 % fil-perjodu kkunsidrat, u baqgħu dejjem inqas mill-prezzijiet tal-importazzjoni mill-bqija tad-dinja u mill-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni. Madanakollu huwa xieraq li jkun innutat li kif spjegat fil-premessa (89), instab li l-prezzijiet medji tal-importazzjoni li mhumiex l-oġġett ta' dumping naqqsu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni iżjed minn dawk tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping.
6.3.2. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn
Tabella 10
2008
2009
2010
PI
Il-volum tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra f'tunnellati
50 010
37 633
54 454
59 255
Indiċi (2008 = 100)
100
75
109
118
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Indiċi (2008 = 100)
100
90
107
109
Il-prezz medju tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra f'EUR/tunnellata
5 380
5 236
5 094
5 234
Indiċi (2008 = 100)
100
97
95
97
Il-volum tal-importazzjonijiet mill-Malasja (tunnellati)
13 712
9 810
9 611
9 966
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Malasja
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Il-prezz tal-importazzjonijiet mill-Malasja f'EUR/tunnellata
4 203
2 963
3 324
3 633
Il-volum tal-importazzjonijiet mill-Filippini (tunnellati)
7 046
5 406
15 576
18 149
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Filippini
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Il-prezz medju tal-importazzjonijiet mill-Filippini f'EUR/tunnellata
4 645
3 474
3 714
3 912
Il-volum tal-importazzjonijiet mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (tunnellati)
2 332
2 452
3 217
3 288
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Il-prezz medju tal-importazzjonijiet mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina f'EUR/tunnellata
4 004
4 561
5 272
5 648
Il-volum tal-importazzjonijiet mit-Tajwan (tunnellati)
4 304
3 703
6 451
6 640
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mit-Tajwan
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Il-prezz medju tal-importazzjonijiet mit-Tajwan f'EUR/tunnellata
5 092
4 719
4 755
4 943
Sors: il-Eurostat.
(93)
Abbażi tad-dejta tal-Eurostat, il-volum tal-importazzjonijiet lejn l-Unjoni tal-SSF li joriġinaw minn pajjiżi terzi oħra żdied bi 18 % matul il-perjodu kkunsidrat. Fl-istess waqt, il-prezzijiet medji tal-importazzjoni naqsu b'madwar 3 % matul il-perjodu kkunsidrat u s-sehem tagħhom mis-suq żdied b'madwar 9 %.
(94)
Kien hemm miżuri antidumping fuq l-importazzjonijiet tal-SSF mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u mit-Tajwan fis-seħħ sa mid-19 ta' Marzu 2005. Minkejja li kien hemm il-miżuri, l-importazzjonijiet minn dawn iż-żewġ pajjiżi żdiedu b'mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat, għalkemm is-sehem mis-suq baqa' pjuttost modest, bi 2,5 % u 5,1 % rispettivament matul il-PI. Sorsi ewlenin oħra tal-importazzjonijiet huma l-Filippini u Malasja. L-importazzjonijiet, speċjalment dawk mill-Filippini żdiedu b'mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat, u żdied is-sehem tagħhom mis-suq minn 5,8 % fl-2008 għal 13,8 % matul il-PI.
(95)
Fir-rigward tal-Malasja, kien hemm xejra ta' tnaqqis matul il-perjodu kkunsidrat, iżda l-importazzjonijiet xorta kellhom sehem mis-suq ta' 7,6 % matul il-PI. Il-volum tal-importazzjoni mill-Filippini żdied b'mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat. Madanakollu, kif ħareġ mill-investigazzjoni, il-prezz medju tal-importazzjoni mill-Filippini kien ferm ogħla, notevolment madwar 20 %, mill-prezz medju tal-SSF Indjani.
(96)
Fir-rigward tal-prezzijiet tal-importazzjoni, il-prezzijiet medji ġenerali tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra baqgħu relattivament stabbli matul il-perjodu kkunsidrat u kienu dejjem ogħla mill-prezzijiet medji tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni u l-prezzijiet medji tal-importazzjoni mill-Indja.
(97)
Abbażi ta’ dan kollu, ġie konkluż li l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra ma kkawżawx id-dannu materjali li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
6.3.3. Il-kriżi ekonomika
(98)
Il-kriżi ekonomika tispjega parzjalment il-kontrazzjoni tal-konsum tal-Unjoni fl-2009. Madanakollu, huwa xieraq li jiġi nnutat li minkejja li l-konsum naqas b'16 % fl-2009, il-volum tal-importazzjonijiet Indjani żdied bi 30 %.
(99)
Fl-2010 u matul il-PI, il-konsum tal-Unjoni żdied meta mqabbel mal-irkupru ekonomiku ġenerali. Madanakollu, il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni żdied b'ammont żgħir, bi 3 % fl-2010 u b'4,7 % matul il-PI. Dan jaqbel maż-żieda annwali fl-importazzjonijiet Indjani b'16 % u 10 % rispettivament.
(100)
F’kundizzjonijiet ekonomiċi normali u fin-nuqqas ta’ pressjoni qawwija fuq il-prezzijiet u livelli ogħla ta’ importazzjoni mill-Indja, l-industrija tal-Unjoni seta’ kellha daqsxejn tad-diffikultà biex tlaħħaq mat-tnaqqis fil-konsum u ż-żieda fl-ispejjeż fissi ta’ unità minħabba t-tnaqqis fl-utilizzazzjoni tal-kapaċità li ġarrbet. Madanakollu, l-importazzjonijiet Indjani bi prezz baxx, li l-maġġoranza tagħhom instab li mhumiex l-oġġett ta' dumping, intensifikaw l-effett tar-riċessjoni ekonomika u anke matul l-irkupru ekonomiku ġenerali, l-industrija tal-Unjoni setgħetx tirkupra u lanqas tikseb mill-ġdid is-sehem mis-suq li ntilef għall-importazzjonijiet Indjani.
(101)
Għaldaqstant, minkejja li l-kriżi ekonomika tal-2008-2009 setgħet ikkontribwiet għall-prestazzjoni ħażina tal-industrija tal-Unjoni, din ma tistax tiġi kkunsidrata li tħalli impatt materjali fuq is-sitwazzjoni dannuża tal-industrija tal-Unjoni.
6.3.4. Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni li ntgħażlet fil-kampjun
Tabella 12
2008
2009
2010
PI
Il-bejgħ esportat f'tunnellati
967
689
933
884
Indiċi (2008 = 100)
100
71
97
91
Il-prezz tal-bejgħ ta’ unità f’EUR
4 770
3 060
4 020
4 313
Indiċi (2008 = 100)
100
64
84
90
Sors: it-tweġibiet tal-kwestjonarju li taw il-produtturi tal-UE li ntgħażlu fil-kampjun.
(102)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-volum tal-bejgħ tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni li ntgħażlet fil-kampjun naqas b'9 % filwaqt li l-prezzijiet medji tal-esportazzjoni waqgħu b'10 %. Filwaqt li ma jistax jiġi eskluż li x-xejra negattiva tal-prestazzjoni tal-esportazzjoni tista' tħalli iżjed impatt negattiv fuq l-industrija tal-Unjoni, huwa kkunsidrat li minħabba l-volum baxx tal-esportazzjonijiet meta mqabbel mal-bejgħ fis-suq tal-Unjoni, dan l-impatt mhuwiex materjali fir-rigward tad-dannu li nstab.
6.4. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(103)
L-analiżi ta’ hawn fuq uriet li matul il-perjodu kkunsidrat kien hemm żieda sostanzjali fil-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet bi prezz baxx li joriġinaw mill-Indja. Instab ukoll li dawn l-importazzjonijiet naqqsu b'mod kostanti l-prezzijiet li titlob l-industija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni.
(104)
Madanakollu, fid-dawl tas-sejba li l-ikbar produttur esportatur Indjan, li rrappreżenta 87 % tal-esportazzjoni Indjani lejn l-Unjoni fil-PI, ma esportax SSF lejn l-Unjoni bi prezzijiet li huma l-oġġett ta' dumping, huwa kkunsidrat li l-konnessjoni kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping, li jammontaw għal 13 % biss tal-kwantità totali esportata mill-Indja, u d-dannu li ġarrbu l-industrija tal-Unjoni ma tistax tiġi stabbilita biżżejjed. Filfatt, ma jistax jiġi argumentat li l-esportazzjonijiet Indjani li huma l-oġġett ta' dumping, fid-dawl tal-volum limitat tagħhom u tas-sehem limitat ħafna tagħhom mis-suq (2 %) u l-fatt li prezzijiet tagħhom kienu fil-medja 12 % ogħla minn dawk tal-importazzjonijiet li mhumiex l-oġġett ta' dumping, qed jikkawżaw id-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
(105)
L-analiżi tal-futturi magħrufa l-oħra, li setgħu kkawżaw dannu lill-industrija tal-Unjoni, inklużi l-importazzjonijiet li mhumiex l-oġġett ta' dumping, l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra, il-kriżi ekonomika u l-prestazzjoni fl-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni li ntgħażlet fil-kampjun, turi li d-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni qed jidher li ġej mill-impatt tal-importazzjonijiet mill-Indja li mhumiex l-oġġett ta' dumping u li jirrappreżentaw 87 % tal-esportazzjonijiet Indjani kollha lejn l-Unjoni matul il-PI u li saru bi prezzijiet sinifikament iktar baxxi minn dawk tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping.
7. TERMINAZZJONI TAL-PROĊEDIMENT ANTIDUMPING
(106)
Fin-nuqqas ta' konnessjoni kawżali materjali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping u d-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni, huwa kkunsidrat li l-miżuri antidumping mhumiex meħtieġa u għalhekk il-proċediment antidumping preżenti għandu jiġi terminat skont l-Artikolu 9(2) tar-Regolament bażiku.
(107)
Il-kwerelant u l-partijiet interessati l-oħra kollha ġew infurmati b’dan u ngħataw l-opportunità li jikkummentaw. Il-kummenti li waslu ma biddlux il-konklużjoni li l-proċediment antidumping preżenti għandu jiġi terminat.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-proċediment antidumping rigward l-importazzjoni ta' ċerti qfieli tal-azzar li ma jissaddadx u l-partijiet tagħhom li bħalissa huma kklassifikati fil-kodiċijiet CN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 u 7318 15 70, u li joriġinaw mill-Indja, huwa b'dan itterminat.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum ta' wara l-pubblikazzjoni tagħha f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Brussell, it-22 ta’ Marzu 2012.