РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 29 юли 2011 година
за предоставяне на поисканата от Белгия дерогация по отношение на област Фландрия по силата на Директива 91/676/ЕИО на Съвета за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници
(нотифицирано под номер C(2011) 4503)
(само текстът на нидерландски език е автентичен)
(2011/489/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 91/676/ЕИО на Съвета от 12 декември 1991 г. за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници (1), и по-специално параграф 2, трета алинея от приложение III към нея,
като има предвид, че:
(1)
Ако количеството животински тор, което държава-членка възнамерява да използва на хектар всяка година, е различно от количеството, определено в параграф 2, втора алинея, първото изречение от приложение III към Директива 91/676/ЕИО и в буква а) от същата алинея, това количество трябва да бъде определено така, че да не възпрепятства постигането на целите, определени в член 1 от посочената директива, и трябва да е обосновано въз основа на обективни критерии, като например, в настоящия случай, продължителни вегетационни периоди и култури с високо усвояване на азот.
(2)
На 21 декември 2007 г. Комисията прие Решение 2008/64/ЕО за предоставяне на поисканата от Белгия дерогация по отношение на област Фландрия по силата на Директива 91/676/ЕИО на Съвета за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници (2), с което се разрешава на Кралство Белгия да разреши в област Фландрия, при определени условия, наторяване с до 250 kg азот от животински тор на хектар годишно върху парцели с пасища и с царевица, подсята с трева, и до 200 kg азот от животински тор на хектар годишно върху парцели със зимна пшеница, последвана от междинна култура, и парцели с цвекло.
(3)
Дерогацията, предоставена с Решение 2008/64/ЕО, се отнасяше за около 3 300 земеделски производители и 83 500 ha земя и изтече на 31 декември 2010 г.
(4)
На 15 март 2011 г. Белгия подаде в Комисията искане за подновяване на дерогацията по параграф 2, трета алинея от приложение III към Директива 91/676/ЕИО по отношение на област Фландрия.
(5)
Исканата дерогация се отнася до намерението на Белгия да разреши наторяване в определени стопанства във Фландрия с до 250 kg азот от тор от пасящ добитък и обработен свински тор на хектар годишно върху парцели с пасища, с царевица, подсята с трева, и окосявани пасища или окосявана ръж, последвани от царевица, и до 200 kg азот от животински тор и обработен свински тор на хектар годишно върху парцели със зимна пшеница или тритикале, последвани от междинна култура, и парцели с цвекло.
(6)
Фландрия установи ясни цели по отношение на качеството на водите, които да бъдат постигнати през периодите на двете следващи програми за действие. По отношение на повърхностните води нормата за качество - 50 mg нитрати на литър - ще бъде постигната до 2014 г. в 84 % от точките за мониторинг в селскостопанската мрежа за мониторинг, а до 2018 г. - в 95 % от тези точки. По отношение на плитките подпочвени води, при които темповете на възстановяване са по-бавни, средната концентрация на нитрати ще намалее с 10 % през 2014 г. и с 20 % до 2018 г. спрямо средната концентрация на нитратите през 2010 г., която е 40 mg нитрати на литър. Особено внимание се обръща на хидроложки хомогенните зони, при които концентрациите на нитрати в плитките подпочвени води са средно по-високи от 50 mg нитрати на литър и при които средната концентрация ще трябва да се намалява с по 5 mg нитрати на литър за всеки период на програмата за действие.
(7)
За постигането на тези цели Фландрия прие засилена програма за действие за периода 2011-2014 г. До 2014 г. ще бъде проведен преглед на политиката, въз основа на който в програмата за действие за периода 2015-2018 г. ще бъдат предприети евентуални по-нататъшни засилени действия, за да се гарантира постигане на определените цели за качество на водите.
(8)
Законодателният акт, транспониращ Директива 91/676/ЕИО за област Фландрия - „Наредба за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници“ от 22 декември 2006 г. (наричана по-долу „Наредба за животинския тор“) - е изменен (3) в съответствие с програмата за действие за периода 2011-2014 г. на 6 май 2011 г. и се прилага във връзка с настоящото решение.
(9)
Наредбата за животинския тор се прилага на цялата територия на област Фландрия.
(10)
В Наредбата за животинския тор са включени ограничения за наторяването с азот и фосфор.
(11)
Представените към уведомлението подкрепящи документи показват, че предлаганото количество от съответно 250 и 200 kg азот от животински тор на хектар годишно е обосновано въз основа на обективни критерии, включително дълги вегетационни периоди и култури с високо усвояване на азот.
(12)
След като прегледа искането Комисията смята, че предложените количества от съответно 250 и 200 kg азот от тор от пасящ добитък и обработен свински тор на хектар годишно няма да възпрепятстват постигането на целите на Директива 91/676/ЕИО, при условие че се спазват някои строги условия, които се отнасят също така и за засилените мерки, приети в програмата за действие за периода 2011-2014 г.
(13)
За да не се допусне прилагането на поисканата дерогация да доведе до интензифициране на отглеждането на животни, компетентният орган следва да гарантира ограничаване на броя на животните, които могат да бъдат отглеждани във всяко стопанство (права на емисии на хранителни вещества) в област Фландрия, в съответствие с разпоредбите на Наредбата за животинския тор.
(14)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Комитета по нитратите, създаден по силата на член 9 от Директива 91/676/ЕИО,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Дерогацията, поискана от Кралство Белгия с писмо от 15 март 2011 г. от името на област Фландрия, с цел да се разреши торенето с по-голямо количество животински тор от количеството, предвидено в параграф 2, втора алинея, първо изречение от приложение III към Директива 91/676/ЕИО и в буква а) от същата алинея, се предоставя при спазване на условията, указани в настоящото решение.
Член 2
Определения
За целите на настоящото решение се прилагат следните определения:
а)
„стопанства“ означава земеделски стопанства със или без отглеждане на животни;
б)
„парцел“ означава индивидуален участък или група участъци, хомогенни по отношение на отглежданите селскостопански култури, вида на почвата и практиките за торене;
в)
„пасище“ означава постоянно или временно пасище (под временно обикновено се разбира за по-малко от четири години);
г)
„култури с голямо усвояване на азот и дълги вегетационни периоди“ означава пасища; царевица, подсята преди или след прибирането на реколтата с трева, която се коси и прибира от полето и изпълнява ролята на междинна култура; окосявани пасища или окосявана ръж, последвани от царевица; зимна пшеница или тритикале, последвани от междинна култура; захарно или кръмно цвекло;
д)
„пасящ добитък“ означава едър рогат добитък (с изключение на неотбити телета), овце, кози и коне;
е)
„обработка на животински тор“ означава преработката на свински тор в две фракции - твърда и течна, с цел подобряване на наторяването и по-добро усвояване на азота и фосфора;
ж)
„обработен тор“ означава течната фракция, получена в резултат на обработката на животински тор;
з)
„отпадна течност с ниско съдържание на азот и фосфати“ означава обработен тор с максимално съдържание на азот 1 kg на тон отпадна течност и максимално съдържание на фосфати 1 kg на тон отпадна течност;
и)
„почвен профил“ означава почвеният слой, намиращ се под нивото на земната повърхност до 0,90 m дълбочина, освен когато средното максимално водно ниво на подпочвените води е на по-малка дълбочина; в този случай профилът достига дълбочина, равна на средното максимално водно ниво на подпочвените води.
Член 3
Приложно поле
Настоящото решение се прилага на индивидуална основа за определени парцели от дадено стопанство, в които се отглеждат култури с голямо усвояване на азот и дълги вегетационни периоди, при спазване на условията, предвидени в членове 4-7.
Член 4
Ежегодно подаване на заявление и поемане на задължение
1. Земеделските производители, които искат да се възползват от дерогация съгласно настоящото решение, подават заявление до компетентните органи всяка година най-късно до 15 февруари. За 2011 г. годишното заявление се подава от земеделските производители най-късно до 15 юли.
2. Едновременно с годишното заявление, посочено в параграф 1, те се задължават писмено да спазват условията, определени в членове 5, 6 и 7.
Член 5
Обработка на животински тор
1. Твърдата фракция, получена в резултат на обработката на животинския тор, се доставя в одобрени инсталации за рециклиране с цел намаляване на миризмите и другите емисии, подобряване на агрономичните и хигиенните качества, улесняване на манипулациите и подобряване на усвояването на азот и фосфати. Рециклираният продукт не може да се употребява върху земеделски земи в област Фландрия, с изключение на паркове, зелени площи и частни градини.
2. Ползващите се от дерогация земеделски производители, които извършват обработка на животинския тор, представят ежегодно на компетентните органи данни относно количествата животински тор, изпратени за обработка, количеството и местоназначението на твърдата фракция и на обработения тор, както и относно съдържанието на азот и фосфор в тях.
3. Компетентните органи изготвят и редовно актуализират признатите методики за оценка на състава на обработения тор, измененията в състава и ефективността на обработката за всяко стопанство, ползващо индивидуална дерогация.
4. Амонякът и другите емисии от обработката на животински тор се събират и третират по начин, позволяващ да се намали въздействието върху околната среда и вредностите от инсталациите, които водят до по-високи емисии в сравнение с референтната ситуация, а именно съхранение на пресния животински тор и използването му за наторяване. С оглед постигането на тези цели се изготвя и редовно се актуализира списък на инсталациите, за които е необходимо третиране на емисиите.
Член 6
Внасяне на животински тор и други торове
1. При спазване на условията, указани в параграфи 2-11, количеството животински тор от пасящ добитък, обработен животински тор и отпадна течност с ниско съдържание на азот и фосфати, внасяно всяка година в парцелите, за които се прилага дерогация, включително количеството, внасяно от самите животни, не може да надвишава 250 kg азот на хектар годишно върху парцели, засадени със:
а)
пасища и царевица, подсята с трева;
б)
окосявани пасища, последвани от царевица;
в)
окосявана ръж, последвана от царевица,
и 200 kg азот на хектар годишно върху парцели, засадени със:
г)
зимна пшеница, последвана от междинна култура;
д)
тритикале, последвано от междинна култура;
е)
захарно или кръмно цвекло.
2. Обработеният тор, който не отговаря на изискванията за отпадна течност с ниско съдържание на азот и фосфати, може да се внася в парцели, за които се прилага дерогация, само ако съотношението азот-фосфати (N/P2O5) в него е най-малко 3,3.
3. Внасянето на отпадна течност с ниско съдържание на азот и фосфати е ограничено до максимум 15 тона на хектар.
4. Общото внесено количество азот и фосфати трябва да съответства на потребността от хранителни вещества на съответната култура и да отчита запасеността на почвата, както и повишената усвояемост на азота от животинския тор вследствие на обработката. То не може да надвишава, за всички култури и във всички случаи, максималните норми за торене с фосфати и азот, изразени като общ азот или усвоим азот, определени в програмата за действие.
5. В парцелите, за които се прилага дерогация, се забранява употребата на фосфати от изкуствени торове.
6. За всяко стопанство се води план за наторяване за цялата площ на стопанството, в който да се описва сеитбообращението и планираното внасяне на животински тор и азотно-фосфорни торове. Той трябва да бъде на разположение в стопанството за всяка календарна година най-късно до 15 февруари.
Планът за наторяване трябва да съдържа следното:
а)
броя на животните, описание на системата за складиране и съхраняване, включително вместимостта на наличните съоръжения за съхранение на животински тор;
б)
изчисление на количествата азот и фосфор от животински тор, произведени в стопанството;
в)
описание на обработката на животинския тор и очакваните характеристики на обработения животински тор;
г)
количеството, вида и характеристиките на животинския тор, доставян извън стопанството или в него;
д)
сеитбообращението и площта на парцелите с култури с голямо усвояване на азот и дълги вегетационни периоди и на парцелите с други култури;
е)
прогнозните потребности на културите от азот и фосфор за всеки парцел;
ж)
изчисление на внасяното количество азот и фосфор от животински тор във всеки парцел;
з)
изчисление на внасяното количество азот и фосфор от изкуствени и други торове във всеки парцел.
Плановете се преразглеждат най-късно до седем дни след настъпването на евентуални промени в земеделските практики, за да се гарантира тяхното съответствие с използваните земеделски практики.
7. Във всяка ферма трябва да се изготвят отчети за торенето; те включват внесените количества и времето на торене с животински тор и азотни торове.
8. Всяко стопанство, което се ползва от дерогация, трябва да разполага с резултати от анализа на почвата за съдържание на азот и фосфор. Вземането на проби и извършването на анализи трябва да се осъществява не по-късно от 1 юни и поне веднъж на всеки четири години за съдържанието на фосфор и азот за всяка площ от стопанството, която е хомогенна по отношение на сеитбообращението и почвените характеристики. Изисква се минимум по един анализ на всеки пет хектара земеделска земя.
9. Концентрацията на нитрати в почвения профил трябва да се измерва всяка година през есента, най-късно до 15 ноември, в най-малко 6 % от всички парцели, за които се прилага дерогация, и в 1 % от останалите парцели, които се използват от ползващите се с дерогация стопанства, така че да бъдат обхванати поне 85 % от тези стопанства. На всеки 2 хектара земеделска земя се изискват поне три проби, представляващи три различни почвени слоя в рамките на почвения профил.
10. Животински тор, обработен животински тор или отпадна течност с ниско съдържание на азот и фосфати с общо съдържание на азот, по-високо от 0,60 kg азот на тон, изкуствени и други торове не могат да се употребяват в парцели, за които се прилага дерогация, в периода между 1 септември и 15 февруари на следващата година.
11. Поне две трети от количеството азот от животински тор, с изключение на азота от животинския тор от пасящ добитък, трябва да се внася преди 31 май всяка година.
Член 7
Управление на земята
Земеделските производители, ползващи се с индивидуална дерогация, са длъжни да изпълняват следните мерки:
а)
пасищата върху всички видове почви, с изключение на глинестите почви, се орат напролет;
б)
пасищата върху глинести почви се орат преди 15 септември;
в)
пасищата в парцелите, за които се прилага дерогация, не могат да включват засети бобови или други растения, които усвояват азот от въздуха;
г)
разораното пасище се засява, в срок от 2 седмици след разораването, с култура с голямо усвояване на азот и не се внасят изкуствени торове през годината на разораване на постоянните пасища;
д)
междинните култури се засяват в срок от 2 седмици след прибирането на зимната пшеница или тритикалето, но не по-късно от 10 септември;
е)
междинните култури не се орат преди 15 февруари, за да се осигури постоянно растително покритие на обработваемата площ за възстановяване на есенните подпочвени загуби на нитрати и ограничаване на зимните загуби.
Член 8
Други мерки
Компетентните органи осигуряват съответствие на предоставените дерогации за торене с обработен животински тор с капацитета на одобрените инсталации за обработка на животински тор и преработка на твърдата фракция.
Член 9
Мерки относно производството и транспорта на животински тор
1. Компетентните органи гарантират спазването на ограничението за броя на животните, които могат да бъдат отглеждани във всяко стопанство (права на емисии на хранителни вещества) в област Фландрия, в съответствие с разпоредбите на Наредбата за животинския тор.
2. Компетентните органи гарантират записването на данни за транспорта на животински тор, извършван от акредитирани превозвачи, посредством географски системи за определяне на местоположението, за всички превози, считано от 1 януари 2012 г. До посочената дата компетентните органи гарантират записването на данни за транспорта на животински тор, извършван от акредитирани превозвачи от категории A 5o, A 7o, B и C съгласно членове 4 и 5 от фламандската министерска наредба от 19 юли 2007 г. (4), посредством географски системи за определяне на местоположението.
3. Компетентните органи гарантират извършването на оценка на състава на животинския тор по отношение на концентрацията на азот и фосфор преди всеки превоз. Пробите от животински тор трябва да се анализират от признати лаборатории и резултатите от анализа да се съобщават на компетентните органи и на получаващия земеделски производител.
4. Компетентните органи гарантират, че по време на превоза има налице документ, в който е посочено количеството на превозвания животински тор и неговото азотно и фосфорно съдържание.
Член 10
Наблюдение
1. Компетентните органи гарантират изготвянето и ежегодното актуализиране на карти, показващи процента на стопанствата, броя на парцелите, процента на животните, процента на земеделската земя и местното земеползване, обхванати от индивидуална дерогация във всяка община. Данните за сеитбообращенията и земеделските практики, обхванати от индивидуална дерогация, се събират и актуализират ежегодно.
2. С цел оценка на въздействието на дерогацията върху качеството на водите се поддържа мрежата за наблюдение за вземане на проби от повърхностните и плитките подпочвени води, създадена съгласно Решение 2008/64/ЕО. По време на периода на прилагане на настоящото решение не може да се намалява броят на първоначалните станции за наблюдение и не може да се променя местоположението им.
3. Провежда се засилено наблюдение във водосборните райони със селскостопански характер, разположени върху песъчливи почви.
4. Поддържат се създадените съгласно Решение 2008/64/ЕО станции за наблюдение, обхващащи поне 150 стопанства, с цел предоставяне на данни относно концентрацията на азот и фосфор в почвените води, относно минералния азот в почвения профил и съответните загуби на азот и фосфор през кореновата зона в подземните води, както и относно загубите на азот и фосфор чрез повърхностен и подпочвен отток, както при условия на ползване на дерогация, така и без ползване на дерогация. Станциите за наблюдение обхващат основните типове почва (глинеста, мергелна, песъчлива, льосова), практиките на наторяване и културите. Съставът на мрежата за наблюдение не може да се променя през целия период на прилагане на настоящото решение.
Член 11
Проверка
1. Компетентните органи следят всички заявления за дерогация да преминат през административен контрол. Когато контролът покаже, че условията, предвидени в членове 5, 6 и 7, не са изпълнени, заявителят се уведомява за това. В такъв случай заявлението му се смята за отхвърлено.
2. Следва да се въведе програма за проверки на място въз основа на анализ на риска, на резултатите от контрола от предходните години и резултатите от общия контрол на случаен принцип по отношение прилагането на законодателството, с което е транспонирана Директива 91/676/ЕИО. Проверките на място покриват поне 5 % от стопанствата, които се ползват от индивидуална дерогация, по отношение на условията, посочени в членове 5, 6 и 7 от настоящото решение. Когато проверката покаже неспазване, земеделският производител се уведомява за това. В такъв случай искането му за дерогация за следващата година се смята за отхвърлено.
3. Резултатите от измерванията, посочени в член 6, параграф 8, следва да се проверяват. Когато проверката покаже неспазване, включително надвишаване на базовата прагова стойност, определена в Наредбата за животинския тор, земеделският производител се уведомява за това и заявлението за дерогация за следващата година за парцела или парцелите се отхвърля.
4. Компетентните органи осигуряват контрол на място върху най-малко 1 % от операциите по транспорт на животински тор, въз основа на оценката на риска и резултатите от административния контрол, посочен в параграф 1. Контролът включва проверка на изпълнението на задълженията по акредитиране, оценка на придружаващите документи, проверка на произхода и местоназначението на животинския тор и вземане на проби от транспортирания животински тор. Вземането на проби от транспортирания животински тор може да се извършва, когато е уместно, по време на товаренето, с помощта на монтирани върху превозното средство съоръжения за автоматично вземане на проби. Пробите от животински тор се анализират от признати от компетентните органи лаборатории и резултатите от анализа се съобщават на изпращащия и получаващия земеделски производител.
5. На компетентните органи се предоставят необходимите правомощия и средства за проверка на спазването на дерогацията, предоставена съгласно настоящото решение.
Член 12
Докладване
Компетентните органи представят всяка година най-късно до декември, а за 2014 г. - най-късно до септември, доклад със следната информация:
а)
посочените в член 10, параграф 1 карти, показващи процента на стопанствата, процента на животните, процента на земеделската земя и местното земеползване, както и данни за сеитбообращенията и земеделските практики в ползващите се от дерогация стопанства;
б)
резултатите от наблюдението на водите, включително информация относно тенденциите в качеството на подземните и повърхностните води, както и въздействието на дерогацията върху качеството на водите, както е посочено в член 10, параграф 2;
в)
оценка на остатъчните нитрати в почвения профил през есента за парцелите, за които се прилага дерогация, и сравнение с данните за остатъчните нитрати и тенденциите в парцелите, за които не се прилага дерогация, при сходни сеитбообращения. Парцелите, за които не се прилага дерогация, следва да включват парцели, за които не се прилага дерогация, в ползващи се от дерогация стопанства, както и парцели в други стопанства;
г)
оценка на изпълнението на условията на дерогацията въз основа на проверките, извършени на равнище стопанство и парцел, и въз основа на проверките на транспорта на животински тор, както и информация относно неизрядните стопанства въз основа на резултатите от административните проверки и проверките на място;
д)
информация относно обработката на животинския тор, включително по-нататъшна преработка и използване на твърдите фракции, и подробни данни относно характеристиките на системите за обработка, тяхната ефикасност и състава на обработения животински тор;
е)
информация относно броя на стопанствата, ползващи се от дерогация, и парцелите, за които се прилага дерогация, в които са внесени обработен животински тор и отпадни течности с ниско съдържание на азот и фосфати, както и използваните количества;
ж)
посочените в член 5, параграф 3 методики за оценка на състава на обработения тор, измененията в състава и ефективността на обработката за всяко стопанство, ползващо индивидуална дерогация;
з)
посочения в член 5, параграф 4 списък на инсталациите за обработка на животински тор;
и)
резюме и оценка на данните, получени от станциите за наблюдение, посочени в член 10, параграф 4.
Член 13
Прилагане
Настоящото решение се прилага във връзка с Програмата за действие на област Фландрия за периода 2011-2014 г. (Наредба за животинския тор) и срокът на действието му изтича на 31 декември 2014 г.
Член 14
Адресат на настоящото решение е Кралство Белгия.
Съставено в Брюксел на 29 юли 2011 година.
DEĊIŻJONI TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI
tad-29 ta’ Lulju 2011
li tagħti deroga mitluba mill-Belġju fir-rigward tar-reġjun tal-Fjandri skont id-Direttiva tal-Kunsill 91/676/KEE dwar il-protezzjoni tal-ilma kontra t-tniġġis ikkawżat min-nitrati minn sorsi agrikoli
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 4503)
(Il-verżjoni bl-Olandiż biss hija awtentika)
(2011/489/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva tal-Kunsill 91/676/KEE tat-12 ta’ Diċembru 1991 dwar il-protezzjoni tal-ilma kontra t-tniġġis ikkawżat min-nitrati minn sorsi agrikoli (1), u b’mod partikolari t-tielet subparagrafu tal-paragrafu 2 tal-Anness III għaliha,
Billi:
(1)
Jekk l-ammont ta’ demel li Stat Membru bi ħsiebu juża fuq kull ettaru fis-sena ikun differenti minn dak speċifikat fl-ewwel sentenza tat-tieni subparagrafu tal-paragrafu 2 tal-Anness III għad-Direttiva 91/676/KEE u fil-punt (a) ta’ dak is-subparagrafu, dak l-ammont għandu jiġi ffissat sabiex ma jippreġudikax l-ilħuq tal-għanijiet speċifikati fl-Artikolu 1 ta’ dik id-Direttiva u għandu jkun iġġustifikat abbażi ta’ kriterji oġġettivi, bħalma huma, f’dan il-każ, staġuni twal ta’ tkabbir u l-uċuħ b’rata għolja ta’ assorbiment tan-nitroġenu.
(2)
Fil-21 ta’ Diċembru 2007 il-Kummissjoni adottat id-Deċiżjoni 2008/64/KE li tagħti deroga mitluba mill-Belġju fir-rigward tar-reġjun tal-Fjandri skont id-Direttiva tal-Kunsill 91/676/KEE dwar il-protezzjoni tal-ilma kontra t-tniġġis ikkawżat min-nitrati minn sorsi agrikoli (2), li tippermetti lir-Renju tal-Belġju jawtorizza lir-reġjun tal-Fjandri u skont ċerti kundizzjonijiet juża sa 250 kg nitroġenu fis-sena għal kull ettaru minn demel tal-bhejjem fuq irqajja’ ta’ art ikkultivati għall-mergħa u għall-qamħirrum miżrugħ flimkien mal-ħxejjex għall-mergħa u sa 200 kg nitroġenu fis-sena għal kull ettaru minn demel tal-bhejjem fuq irqajja’ ta’ art ikkultivati bil-qamħ tax-xitwa segwit b’uċuħ intermedji (catch crops) u bil-pitravi.
(3)
Id-deroga mogħtija bid-Deċiżjoni 2008/64/KE kienet tikkonċerna madwar 3 300 bidwi u 83 500 ettaru ta’ art u skadiet fil-31 ta’ Diċembru 2010.
(4)
Fil-15 ta’ Marzu 2011, il-Belġju ssottometta talba għand il-Kummissjoni biex tiġġedded id-deroga għar-reġjun tal-Fjandri skont it-tielet subparagrafu tal-paragrafu 2 tal-Anness III għad-Direttiva 91/676/KEE.
(5)
Id-deroga mitluba tikkonċerna l-intenzjoni tal-Belġju li jippermetti l-użu f’azjendi speċifiċi fil-Fjandri, ta’ sa 250 kg nitrogenu minn demel ta’ bhejjem li jirgħu u minn demel ipproċessat tal-ħnieżer fis-sena għal kull ettaru fuq irqajja’ ta’ art ikkultivati għall-mergħa u bil-qamħirrum miżrugħ flimkien ma’ ħxejjex għall-mergħa u mergħa tal-qtugħ jew segala tal-qtugħ segwit bil-qamħirrum u sa 200 kg nitroġenu mid-demel tal-bhejjem u minn demel ipproċessat tal-ħnieżer fis-sena għal kull ettaru fuq irqajja’ ta’ art ikkultivati bil-qamħ tax-xitwa jew triticale, segwit b’uċuħ intermedji u bil-pitravi.
(6)
Il-Fjandri stabbixxa miri ċari għall-kwalità tal-ilma li għandhom jintlaħqu matul iż-żewġ perjodi ta’ programmi ta’ azzjoni li jmiss. Sal-2014 l-ilma tal-wiċċ ser ikun laħaq l-istandard tal-kwalità ta’ 50 mg nitrat kull litru f’84 % tal-punti ta’ monitoraġġ fin-netwerk tal-monitoraġġ agrikolu u f’95 % ta’ dawn il-punti sal-2018. Il-medja tal-konċentrazzjoni tan-nitrat fl-ilma ta’ taħt l-art fil-baxx, li għandu rata ta’ rkupru aktar baxxa, ser tonqos b’10 % fl-2014 u b’20 % sal-2018, b’paragun mal-livell medju fl-2010 li kien ta’ 40 mg nitrat kull litru. Qiegħda tingħata attenzjoni speċifika liż-żoni idroġeoloġiċi omoġenji fejn il-konċentrazzjonijiet tan-nitrat fl-ilmijiet ta’ taħt l-art baxxi għandhom medja ogħla minn 50 mg nitrat għal kull litru u fejn il-konċentrazzjoni medja ser ikollha tonqos b’5 mg nitrat għal kull litru f’kull perjodu ta’ programm ta’ azzjoni.
(7)
Sabiex jintlaħqu dawn l-għanijiet, il-Fjandri stabbilixxa programm ta’ azzjoni aktar b’saħħtu għall-perjodu bejn l-2011 u l-2014. Matul l-2014 ser titwettaq analiżi tal-politika li ser isservi ta’ bażi biex possibbilment tittieħed aktar azzjoni aktar b’saħħitha fil-programm ta’ azzjoni għall-perjodu 2015-2018 ħalli jiġi ggarantit li jintlaħqu l-miri tal-kwalità tal-ilma.
(8)
Il-leġiżlazzjoni li timplimenta d-Direttiva 91/676/KEE għar-reġjun tal-Fjandri, jiġifieri “id-Digriet għall-protezzjoni tal-ilma kontra t-tniġġis ikkawżat min-nitrati minn sorsi agrikoli” tat-22 ta’ Diċembru 2006 (minn hawn ’il quddiem id-Digriet dwar id-Demel), ġiet emendata (3) skont il-programm ta’ azzjoni għall-perjodu 2011-2014 fis-6 ta’ Mejju 2011 u tapplika flimkien ma’ din id-Deċiżjoni.
(9)
Id-Digriet dwar id-Demel japplika fit-territorju kollu tar-reġjun tal-Fjandri.
(10)
Id-Digriet dwar id-Demel jinkludi limiti għall-użu kemm tan-nitroġenu kif ukoll tal-fosforu.
(11)
Id-dokumenti anċillari li tressqu fin-notifika juru li l-ammonti proposti ta’ 250 kg u 200 kg rispettivament ta’ nitroġenu minn demel tal-bhejjem fis-sena għal kull ettaru huma ġustifikati abbażi ta’ kriterji oġġettivi bħalma huma staġuni twal tat-tkabbir u uċuħ b’assorbiment għoli ta’ nitroġenu.
(12)
Wara li eżaminat it-talba l-Kummissjoni tqis li l-ammonti proposti ta’ 250 kg u 200 kg rispettivament ta’ nitroġenu minn demel ta’ bhejjem li jirgħu u minn demel ipproċessat tal-ħnieżer fis-sena għal kull ettaru mhumiex se jippreġudikaw li jintlaħqu l-għanijiet tad-Direttiva 91/676/KEE, sakemm jiġu sodisfatti ċerti kundizzjonijiet stretti li japplikaw flimkien mal-miżuri aktar b’saħħtihom meħuda fil-programm ta’ azzjoni għall-perjodu 2011-2014.
(13)
Sabiex jevitaw li l-applikazzjoni tad-deroga mitluba twassal għal intensifikazzjoni fit-trobbija tal-bhejjem, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw limitazzjoni fuq l-għadd ta’ bhejjem li jistgħu jinżammu f’kull farm (drittijiet ta’ emissjonijiet min-nutrijenti) fir-reġjun tal-Fjandri skont id-dispożizzjonijiet stipulati fid-Digriet dwar id-Demel.
(14)
Il-miżuri pprovduti f’din id-Deċiżjoni huma skont l-opinjoni tal-Kumitat dwar in-Nitrati stabbilit skont l-Artikolu 9 tad-Direttiva 91/676/KEE,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Id-deroga mitluba mir-Renju tal-Belġju permezz tal-ittra tal-15 ta’ Marzu 2011, f’isem ir-reġjun tal-Fjandri, bil-għan li jiġi permess ammont ogħla ta’ demel tal-bhejjem minn dak previst fl-ewwel sentenza tat-tieni subparagrafu tal-paragrafu 2 tal-Anness III għad-Direttiva 91/676/KEE u fil-punt (a) tagħha, qiegħda tingħata bil-kundizzjonijiet stabbiliti f’din id-Deċiżjoni.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-fini ta’ din id-Deċiżjoni, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
‘farms’ tfisser azjenda agrikola kemm jekk trabbi l-bhejjem kif ukoll jekk ma trabbix;
(b)
‘roqgħa ta’ art’ tfisser għalqa individwali jew grupp ta’ għelieqi, li huma omoġenji f’dak li għandu x’jaqsam mal-uċuħ, it-tip ta’ ħamrija u l-prattiki ta’ fertilizzazzjoni;
(c)
‘mergħa’ tfisser artijiet li jintużaw għall-mergħa b’mod permanenti jew temporanju (temporanju ġeneralment tfisser perjodu ta’ anqas minn erba’ snin);
(d)
‘uċuħ li jirrikjedu ħafna nitroġenu u bi staġun twil ta’ tkabbir’ tfisser mergħa; għall-qamħirrum miżrugħ flimkien ma’ ħxejjex oħra, qabel jew wara l-ħsad, bil-ħaxix li jinqata’ u jitneħħa mill-għalqa jintuża bħala wiċċ intermedju; mergħa tal-qtugħ jew segala tal-qtugħ segwit bil-qamħirrum; qamħ tax-xitwa jew triticale segwit b’wiċċ intermedju; pitravi għaz-zokkor u għall-għalf;
(e)
‘bhejjem li jirgħu’ tfisser bhejjem tal-ifrat (għajr għall-għoġġiela tal-vitella), in-nagħaġ, il-mogħoż u ż-żwiemel;
(f)
‘trattament tad-demel’ tfisser l-ipproċessar tad-demel tal-ħnieżer f’żewġ partijiet, il-parti solida u l-oħra likwida, u li jsir biex jitjieb l-użu fl-art u jiżdied l-irkupru tan-nitroġenu u tal-fosforu;
(g)
‘demel ipproċessat’ tfisser il-parti likwida li tirriżulta mit-trattament tad-demel;
(h)
‘effluwent b’kontenut baxx ta’ nitroġenu u fosfat’ tfisser demel ipproċessat b’kontenut massimu ta’ nitroġenu ta’ 1 kg kull tunnellata ta’ effluwent u b’kontenut massimu ta’ fosfat ta’ 1 kg kull tunnellata ta’ effluwent;
(i)
‘profil tal-ħamrija’ tfisser is-saff ta’ ħamrija li jinsab taħt wiċċ l-art sa fond ta’ 0,90 m, sakemm il-medja tal-ogħla livell ta’ ilma ta’ taħt l-art ma tkunx aktar fil-baxx; f’dan il-każ il-fond għandu jkun il-medja tal-ogħla livell ta’ ilma ta’ taħt l-art.
Artikolu 3
Ambitu
Din id-Deċiżjoni tapplika fuq bażi individwali għal irqajja’ speċifikati ta’ farm, li jkunu kkultivati b’uċuħ li jirrikjedu ħafna nitroġenu u staġun twil tat-tkabbir u skont il-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikoli 4 sa 7.
Artikolu 4
Applikazzjoni u impenn annwali
1. Il-bdiewa li jridu jibbenefikaw minn deroga skont din id-Deċiżjoni għandhom ta’ kull sena jressqu applikazzjoni lill-awtoritajiet kompetenti sal-15 ta’ Frar. Għas-sena 2011, l-applikazzjoni annwali għandha titressaq mill-bdiewa sal-15 ta’ Lulju.
2. Flimkien mal-applikazzjoni annwali msemmija fil-paragrafu 1 huma għandhom jintrabtu bil-miktub li se jissodisfaw il-kundizzjonijiet previsti fl-Artikoli 5, 6 u 7.
Artikolu 5
Trattament tad-demel
1. Il-parti solida li tirriżulta mit-trattament tad-demel għandha tintbagħat għar-riċiklaġġ f’impjanti awtorizzati bl-għan li jitnaqqsu l-irwejjaħ u emissjonijiet oħrajn, jittejbu l-proprjetajiet agronomiċi u iġeniċi, jitħaffef il-maniġġ u jiżdied l-irkupru tan-nitroġenu u tal-fosfat. Il-prodott riċiklat ma għandux jintuża fuq art agrikola li tinsab fir-reġjun tal-Fjandri, għajr f’parkijiet, veġetazzjonijiet u ġonna privati.
2. Il-bdiewa li jibbenefikaw minn deroga u li jagħmlu t-trattament tad-demel għandhom ta’ kull sena jippreżentaw lill-awtoritajiet kompetenti d-dejta dwar il-kwantità ta’ demel li jintbagħat għat-trattament, il-kwantità u d-destinazzjoni tal-parti solida u tad-demel ipproċessat u dwar il-kontenut ta’ nitroġenu u fosforu tagħhom.
3. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jistabbilixxu u regolarment jaġġornaw il-metodoloġiji rikonoxxuti għall-valutazzjoni tal-kompożizzjoni tad-demel ipproċessat, il-varjazzjonijiet fil-kompożizzjoni u l-effiċjenza tat-trattament għal kull farm li jibbenefika minn deroga individwali.
4. L-ammonja u l-emissjonijiet oħra mit-trattament tad-demel għandhom jinġabru u jiġu pproċessati ħalli jitnaqqsu l-impatt ambjentali u l-inkonvenjent għal dawk l-impjanti li jikkawżaw emissjonijiet ogħla mis-sitwazzjoni ta’ referenza, jiġifieri l-ħżin u l-użu fl-art ta’ demel mill-bhejjem mhux ipproċessat. Għal dawn l-għanijiet għandu jiġi stabbilit u aġġornat regolarment inventarju tal-impjanti li jeħtiġilhom jittrattaw l-emissjonijiet.
Artikolu 6
Użu ta’ demel u fertilizzanti oħra
1. Skont il-kundizjonijiet stipulati fil-paragrafi 2 sa 11, l-ammont ta’ demel mill-bhejjem li jirgħu, demel ipproċessat u effluwent b’kontenut baxx ta’ nitroġenu u fosfat użat f’irqajja derogati kull sena, inkluż id-demel li jħallu l-bhejjem stess ma għandux jaqbeż il-250 kg ta’ nitroġenu f’kull ettaru fis-sena fl-irqajja kkoltivati b’dan li ġej:
(a)
mergħa u qamħirrum miżrugħin flimkien ma’ ħxejjex għall-mergħa;
(b)
mergħa tal-qtugħ segwit bil-qamħirrum;
(c)
segala tal-qtugħ segwit bil-qamħirrum
u 200 kg nitroġenu fis-sena kull ettaru f’irqajja kkultivati bi
(d)
qamħ tax-xitwa segwit b’wiċċ intermedju;
(e)
triticale segwit b’wiċċ intermedju;
(f)
pitravi għaz-zokkor u għall-għalf.
2. Id-demel ipproċessat, li ma jikkwalifikax bħala effluwent b’kontenut baxx ta’ nitroġenu u ta’ fosfat, jista’ jintuża biss f’irqajja derogati jekk ikollu proporzjon ta’ nitroġenu mal-fosfat (N/P2O5) ta’ mill-inqas 3,3.
3. L-użu tal-effluwent b’kontenut baxx ta’ nitroġenu u fosfat għandu jkun limitat għal massimu ta’ 15-il tunnellata kull ettaru.
4. L-input totali ta’ nitroġenu u fosfat għandu jkun konformi man-nutrijent meħtieġ mill-wiċċ involut u jqis il-provvista mill-ħamrija u ż-żieda fid-disponibbiltà ta’ nitroġenu fid-demel wara li jiġi pproċessat. Fi kwalunkwe każ, ma għandux jaċċedi l-istandards massimi tal-użu għall-fosfat u n-nitroġenu, espressi jew f’nitroġenu totali jew f’nitroġenu effiċjenti, għall-uċuħ kollha, kif stipulat fil-programm ta’ azzjoni.
5. L-użu ta’ fosfat minn fertilizzant kimiku huwa pprojbit fl-irqajja derogati.
6. Kull farm għandu jżomm pjan ta’ fertilizzazzjoni, għall-art disponibbli kollha tiegħu, b’deskrizzjoni tat-tinwib u l-għoti ppjanat ta’ demel u fertilizzanti bin-nitroġenu u bil-fosfat. Dan għandu jkun disponibbli fil-farm kull sena kalendarja sa mhux aktar tard mill-15 ta’ Frar.
Il-pjan ta’ fertilizzazzjoni għandu jinkludi dan li ġej:
(a)
l-għadd ta’ bhejjem, deskrizzjoni tas-sistema ta’ kif jinżammu u tal-ħżin, inkluż il-volum disponibbli għall-ħżin tad-demel;
(b)
il-kalkolu tan-nitroġenu u fosforu fid-demel prodott fil-farm;
(ċ)
id-deskrizzjoni tat-trattament tad-demel u tal-karatteristiċi mistennija tad-demel ipproċessat;
(d)
l-ammont, it-tip u l-karatteristiċi ta’ demel fornut barra l-farm jew fil-farm;
(e)
it-tinwib u l-erja tal-irqajja’ tal-art b’uċuħ li jirrikjedu ħafna nitroġenu u staġun twil tat-tkabbir u rqajja’ b’uċuħ oħra;
(f)
il-ħtiġijiet prevedibbli ta’ nitroġenu u fosforu għal kull roqgħa art;
(g)
il-kalkolu tan-nitroġenu u l-fosforu mid-demel użat f’kull roqgħa art;
(h)
il-kalkolu tan-nitroġenu u tal-fosforu użati minn fertilizzanti kimiċi u fertilizzanti oħrajn f’kull roqgħa art.
Il-pjanijiet għandhom jiġu rriveduti sa mhux aktar tard minn sebat ijiem wara kwalunkwe bidla fil-prattiki agrikoli sabiex tiġi żgurata l-konsistenza bejn il-pjanijiet u l-prattiki agrikoli reali.
7. Kull farm għandu jżomm reġistri tal-fertilizzazzjoni. għandhom jinkludu l-ammonti ta’ demel u fertilizzanti bin-nitroġenu użati u meta ntużaw.
8. Ir-riżultati tal-analiżi tan-nitroġenu u l-fosforu fil-ħamrija għandhom ikunu disponibbli minn kull farm li jibbenefika minn deroga. L-analiżi u t-teħid ta’ kampjuni għandhom jitwettqu sa mhux aktar tard mill-1 ta’ Ġunju u tal-anqas darba kull erba’ snin għall-fosforu u n-nitroġenu għall kull erja omoġenja tal-farm, fir-rigward tat-tinwib u tal-karatteristiċi tal-ħamrija. Tkun meħtieġa, mill-anqas, analiżi waħda għal kull ħames ettari ta’ art tal-farm.
9. Il-konċentrazzjoni tan-nitroġenu fil-profil tal-ħamrija għandha titkejjel kull sena fil-ħarifa u mhux aktar tard mill-15 ta’ Novembru fuq mill-inqas 6 % tal-irqajja’ derogati kollha u 1 % tal-irqajja’ l-oħra użati mill-farms li jibbenefikaw mid-deroga b’tali mod li jkunu involuti mill-anqas 85 % tal-farms. Għal kull 2 ettari ta’ art agrikola għandhom ikun meħtieġa mill-inqas tliet kampjuni li jirrappreżentaw tliet saffi differenti ta’ ħamrija mill-profil tal-ħamrija.
10. Bejn l-1 ta’ Settembru u l-15 ta’ Frar tas-sena ta’ wara ma għandhomx jintużaw fl-irqajja’ derogati d-demel, id-demel ipproċessat jew effluwent b’kontenut baxx ta’ nitroġenu u fosfat b’kontenut totali ta’ nitroġenu ogħla minn 0,60 kg nitroġenu kull tunnellata, fertilizzanti kimiċi u oħrajn.
11. Mill-inqas, żewġ terzi tal-ammont ta’ nitroġenu mid-demel, għajr għan-nitroġenu minn demel tal-bhejjem li jirgħu, għandu jintuża qabel il-31 ta’ Marzu ta’ kull sena.
Artikolu 7
Immaniġjar tal-artijiet
Il-bdiewa li jibbenefikaw minn deroga individwali għandhom iwettqu l-miżuri li ġejjin:
(a)
il-mergħa għandha tinħarat fir-rebbiegħa għal kull tip ta’ ħamrija minbarra ħamrija taflija;
(b)
il-mergħa fuq ħamrija taflija għandha tinħarat qabel il-15 ta’ Settembru;
(c)
il-mergħa fuq irqajja’ derogati ma għandhiex tinkludi pjanti leguminużi jew pjanti oħra li jipproċessaw in-nitroġenu atmosferiku;
(d)
il-wiċċ li jirrikjedi ħafna nitroġenu għandu jinżergħa fi żmien ġimagħtejn wara l-ħrit u ma għandhomx jintużaw fertilizzanti fis-sena li fiha jsir il-ħrit tal-mergħa permanenti;
(e)
l-uċuħ intermedji għandhom jinżergħu fi żmien ġimagħtejn (2) wara l-ħsad tal-qamħ tax-xitwa jew triticale u mhux aktar tard mill-10 ta’ Settembru;
(f)
l-uċuħ intermedji ma għandhomx jinħartu qabel il-15 ta’ Frar sabiex ikun żgurat li r-raba’ tkun miksija bil-veġetazzjoni s-sena kollha sabiex jiġu rkuprati n-nitrati li jintilfu mis-saff sekondarju tal-ħamrija fil-ħarifa u sabiex dan it-telf jiġi limitat fix-xitwa.
Artikolu 8
Miżuri oħra
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li d-derogi li jingħataw għall-applikazzjoni ta’ demel ipproċessat ikunu kompatibbli mal-kapaċità tal-impjanti awtorizzati għat-trattament tad-demel u tal-ipproċessar tal-parti solida.
Artikolu 9
Miżuri għall-produzzjoni u trasport tad-demel
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw il-ħarsien tal-limitu fl-għadd ta’ bhejjem li jistgħu jinżammu f’kull farm (drittijiet ta’ emissjonijiet min-nutrijenti) fir-reġjun tal-Fjandri skont id-dispożizzjonijiet stipulati fid-Digriet dwar id-Demel.
2. Mill-1 ta’ Jannar 2012, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li t-trasport tad-demel minn trasportaturi akkreditati jiġi rreġistrat permezz ta’ sistemi ta’ lokalizzazzjoni ġeografika għat-trasportazzjonijiet kollha. Sa dak inhar, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li t-trasport tad-demel minn trasportaturi akkreditati kklassifikati fil-kategoriji A5o, A7o, B u C skont l-Artikoli 4 u 5 tad-Digriet Ministerjali tal-Fjandri tad-19 ta’ Lulju 2007 (4) jiġi rreġistrat permezz ta’ sistemi ta’ lokalizzazzjoni ġeografika.
3. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li l-kompożizzjoni tad-demel fir-rigward tal-konċentazzjoni tan-nitroġenu u l-fosforu tiġi evalwata qabel kull vjaġġ. Il-kampjuni tad-demel għandhom jiġu analizzati minn laboratorji rikonoxxuti u r-riżultati tal-analiżi għandhom jintbagħtu lill-awtoritajiet kompetenti u lill-bidwi li jkun ser jirċievi d-demel.
4. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li waqt it-trasport ikun disponibbli dokument li jispeċifika l-ammont ta’ demel trasportat u l-kontentut ta’ nitroġenu u fosforu tiegħu.
Artikolu 10
Monitoraġġ
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li kull sena jitħejjew u jiġu aġġornati l-mapep li juru l-perċentwal ta’ farms, l-għadd ta’ irqajja’, il-perċentwal ta’ bhejjem, il-perċentwal ta’ użu ta’ raba’ u art lokali kopert b’deroga individwali għal kull muniċipalità. Għandha tinġabar u tiġi aġġornati kull sena dejta dwar it-tinwib u l-prattiki agrikoli koperti b’deroga individwali.
2. In-netwerk ta’ monitoraġġ għat-teħid tal-kampjuni tal-ilma tal-wiċċ u tal-ilma ta’ taħt l-art baxx li ġie stabbilit skont id-Deċiżjoni 2008/64/KE għandu jinżamm ħalli jiġi vvalutat l-impatt tad-deroga fuq il-kwalità tal-ilma. L-ammont ta’ siti mmonitorjati inizjalment ma jistax jitnaqqas u l-lokalità tas-siti ma tistax tinbidel matul il-perjodu tal-applikabbiltà ta’ din id-Deċiżjoni.
3. Fl-ilqugħ agrikoli b’ħamrija mrammla għandu jitwettaq monitoraġġ aktar bir-reqqa.
4. Is-siti tal-monitoraġġ li jikkorrispondu ma’ mill-inqas 150 farm, stabbiliti skont id-Deċiżjoni 2008/64/KE għandhom jinżammu sabiex tiġi pprovduta dejta dwar il-konċentrazzjoni tan-nitroġenu u l-fosforu fl-ilma tal-ħamrija, dwar in-nitroġenu minerali fil-profil tal-ħamrija u t-telf korrispondenti ta’ nitroġenu u fosforu li jgħaddi miż-żona tal-għeruq għall-ilma ta’ taħt l-art, kif ukoll dwar it-telf ta’ nitroġenu u fosforu minn tnixxija f’wiċċ l-art u minn taħt l-art, kemm jekk f’kundizzjonijiet ta’ deroga kif ukoll jekk le. Is-siti ta’ monitoraġġ għandhom jinkludu t-tipi ewlenin ta’ ħamrija (ħamrija taflija, imħallta, imrammla u bi trab fin), il-prattiki ta’ fertilizzazzjoni u l-uċuħ. Il-kompożizzjoni tan-netwerk ta’ monitoraġġ ma għandhiex tiġi mmodifikata matul iż-żmien li fih tkun applikabbli din id-deċiżjoni.
Artikolu 11
Verifika
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li l-applikazzjonijiet kollha għal deroga jitressqu għal kontroll amministrattiv. Meta l-kontroll juri li l-kundizzjonijiet previsti fl-Artikoli 5, 6 u 7 ma ġewx issodisfati, l-applikant għandu jiġi mgħarraf b’dan. F’dan il-każ, l-applikazzjoni għandha titqies miċħuda.
2. Għandu jkun stabbilit programm ta’ spezzjonijiet fuq il-post ibbażat fuq l-analiżi tar-riskji, ir-riżultati tal-kontrolli tas-snin ta’ qabel u r-riżultati ta’ kontrolli aleatorji ġenerali tal-applikazzjoni tal-leġiżlazzjoni li timplimenta d-Direttiva 91/676/KEE. L-ispezzjonijiet fuq il-post għandhom ikopru mill-anqas 5 % tal-farms li jibbenefikaw minn deroga individwali fir-rigward tal-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikoli 5, 6 u 7 ta’ din id-Deċiżjoni. Fejn il-verifika tindika nuqqas ta’ konformità, il-bidwi għandu jiġi mgħarraf b’dan. F’dan il-każ, it-talba għal deroga għas-sena ta’ wara għandha titqies li ma ġietx aċettata.
3. Ir-riżultati tal-kejl imsemmija tal-Artikolu 6(8) għandhom jiġu vverifikati. Fejn il-verifika tindika nuqqas ta’ konformità, fosthom li l-livelli limiti bażiċi, kif iddefiniti mid-Digriet dwar id-Demel, inqabżu, il-bidwi għandu jiġi infurmat b’dan u l-applikazzjoni għal deroga għas-sena ta’ wara għar-roqgħa jew irqajja’ tiġi miċħuda.
4. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li jsiru kontrolli fuq il-post fuq mill-inqas 1 % tal-operazzjonijiet tat-trasport tad-demel, abbażi tal-valutazzjoni tar-riskju u tar-riżultati tal-kontrolli amministrattivi msemmija fil-paragrafu 1. Il-kontrolli għandhom jinkludu verifika tat-twettiq tal-obbligi tal-akkreditazzjoni, il-valutazzjoni tad-dokumenti mehmuza, il-verifika tal-oriġini u tad-destinazzjoni tad-demel u t-teħid ta’ kampjuni tad-demel trasportat. Il-kampjuni tad-demel jistgħu jittieħdu, meta xieraq, permezz ta’ makkinarju installat apposta fuq il-vetturi u li jiġbor il-kampjuni b’mod awtomatiku waqt li d-demel ikun qed jitgħabba. Il-kampjuni tad-demel għandhom jiġu analizzati minn laboratorji rikonoxxuti mill-awtoritajiet kompetenti u r-riżultati tal-analiżi għandhom jintbagħtu kemm lill-bidwi li jkun qed jipprovdi d-demel kif ukoll lil dak li jkun ser jirċievi d-demel.
5. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jingħataw is-setgħat u l-mezzi meħtieġa biex jivverifikaw il-konformità mad-deroga mogħtija skont din id-Deċiżjoni.
Artikolu 12
Rappurtar
L-awtoritajiet kompetenti għandhom iressqu kull sena sa Diċembru u għall-2014 sa Settembru rapport li jkun fih l-informazzjoni li ġejja:
(a)
mapep li juru l-perċentwal ta’ farms, il-perċentwal ta’ bhejjem, il-perċentwal ta’ użu tar-raba’ u l-art lokali, kif ukoll dejta dwar it-tinwid u l-prattiki agrikoli fil-farms derogati, imsemmija fl-Artikolu 10(1);
(b)
ir-riżultati tal-monitoraġġ tal-ilma, fosthom informazzjoni dwar ix-xejriet tal-kwalità tal-ilmijiet ta’ taħt l-art u tal-wiċċ, kif ukoll l-impatt tad-deroga fuq il-kwalità tal-ilma kif imsemmi fl-Artikolu 10(2);
(c)
evalwazzjoni tar-residwi tan-nitrat fil-profil tal-ħamrija fil-ħarifa għall-irqajja’ tal-art derogati u f’paragun mad-dejta dwar ir-residwi u x-xejriet tan-nitrat fl-irqajja’ tal-art mhux derogati b’tinwib ta’ uċuħ simili. Irqajja mhux derogati għandhom jinkludu irqajja mhux derogati f’farms li jibbenefikaw minn deroga kif ukoll irqajja f’farms oħra.
(d)
evalwazzjoni tal-implimentazzjoni tal-kundizzjonijiet tad-deroga abbażi ta’ kontrolli fuq il-livell ta’ farms u fuq il-livell tal-irqajja’ tal-art kif ukoll il-kontrolli fuq it-trasport tad-demel u informazzjoni dwar farms mhux konformi, abbażi tar-riżultati tal-ispezzjonijiet amministrattivi u ta’ fuq il-post;
(e)
informazzjoni dwar it-trattament tad-demel, inkluż aktar ipproċessar u użu tal-partijiet solidi, u forniment ta’ dejta ddettaljata dwar il-karatteristiċi tas-sistemi ta’ trattament, l-effiċjenza tagħhom u l-kompożizzjoni tad-demel ipproċessat;
(f)
informazzjoni dwar l-għadd ta’ farms li jkunu qed jibbenefikaw minn deroga u irqajja’ tal-art derogati fejn intuża demel ipproċessat u effluwenti b’kontenut baxx ta’ nitroġenu u fosfat kif ukoll il-volumi tagħhom;
(g)
il-metodoloġiji użati għall-valutazzjoni tal-kompożizzjoni tad-demel ipproċessat, il-varjazzjonijiet fil-kompożizzjoni u l-effiċjenza tat-trattament għal kull farm li jibbenifika minn deroga individwali, imsemmija fl-Artikolu 5(3);
(h)
l-inventarju tal-impjant tat-trattament tad-demel kif imsemmi fl-Artikolu 5(4);
(i)
sommarju u evalwazzjoni tad-dejta miksuba mis-siti tal-monitoraġġ imsemmija fl-Artikolu 10(4);
Artikolu 13
Applikazzjoni
Din id-Deċiżjoni għandha tapplika fil-kuntest u flimkien mal-programm ta’ azzjoni tal-2011-2014 għar-Reġjun tal-Fjandri (id-Digriet dwar id-Demel) u għandha tiskadi fil-31 ta’ Diċembru 2014.
Artikolu 14
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju tal-Belġju.
Magħmul fi Brussell, id-29 ta’ Lulju 2011.