РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 677/2011 НА КОМИСИЯТА
от 7 юли 2011 година
за определяне на подробни правила за прилагане на мрежовите функции за управление на въздушното движение (УВД) и за изменение на Регламент (ЕС) № 691/2010
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за определяне на рамката за създаването на Единно европейско небе (рамков регламент) (1), и по-специално член 11 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 551/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. относно организацията и използването на въздушното пространство в единното европейско небе (Регламент за въздушното пространство) (2), и по-специално член 6 от него,
като има предвид, че:
(1)
Целта на Регламент (ЕО) № 551/2004 е да подкрепи концепцията за все по-интегрирано оперативно въздушно пространство в контекста на общата транспортна политика, както и да установи общи процедури за проектиране, планиране и управление, осигурявайки ефикасно и безопасно изпълнение на управлението на въздушното движение. Целта на мрежовите функции следва да бъде да подкрепят инициативи на национално равнище и на равнище функционални блокове въздушно пространство.
(2)
Мрежовите функции следва да бъдат „услуги от общ интерес“, които се извършват за европейската авиационна мрежа и допринасят за устойчивото развитие на системата за въздушен транспорт чрез гарантиране на необходимото ниво на ефективност, съвместимост и координиране на дейностите, включително дейностите за осигуряване на оптимално използване на оскъдните ресурси.
(3)
Проектирането на европейската трасова мрежа и координирането на оскъдните ресурси в съответствие с Регламент (ЕО) № 551/2004 следва да не засяга суверенитета на държавите-членки върху тяхното въздушно пространство и изискванията на държавите-членки по отношение на обществения ред, обществената сигурност и въпросите на отбраната съгласно Регламент (ЕО) № 549/2004.
(4)
С Решение № 676/2002/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно регулаторната рамка за политиката на Европейската общност в областта на радиочестотния спектър (Решение за радиочестотния спектър) (3) се създават политика и правна рамка за тази сфера.
(5)
Следва да се установи безпристрастен и компетентен орган (управителен орган на мрежата), който да извършва задачите, необходими за изпълнението на мрежовите функции, предвидени в Регламент (ЕО) № 551/2004.
(6)
Европейската трасова мрежа следва да бъде проектирана с цел оптимизиране на трасетата от гледна точка на подхода „от врата до врата“ във всички етапи на полетите, като по-специално се вземат под внимание аспектите, свързани с ефективността на полетите и околната среда.
(7)
Дейността на Международната организация за гражданско въздухоплаване (ИКАО) и Евроконтрол за проектиране на трасета, честоти и управление на кодове на транспондери на вторични обзорни радиолокатори (SSR) се признава и следва да се използва като основа при оптимизиране на развитието и обслужването на мрежата на равнището на ЕС.
(8)
Задълженията на държавите-членки спрямо ИКАО по отношение на проектирането на трасета, честоти и управление на кодове на транспондери на SSR следва да се зачита и да се изпълнява по-ефективно за мрежата с координация и помощ от управителния орган на мрежата.
(9)
Разпределянето на радиочестотния спектър се извършва в контекста на Международния съюз по телекомуникации (ITU). Държавите-членки носят отговорност да посочат изискванията на гражданското въздухоплаване и съответно да използват по оптимален начин ресурсите, определени за нуждите на общото въздушно движение.
(10)
ИКАО разработи насоки за функциите, свързани с кодовете на транспондери на SSR, и радиочестотните функции и обслужва система за регистриране на присвоените честоти за целите на общото въздушно движение в европейския регион на ИКАО, като понастоящем се подпомага от Евроконтрол.
(11)
Съгласно Регламент (ЕО) № 551/2004 се изисква приемане на подробни правила за прилагане с цел координирането и хармонизирането на процеси и процедури с цел повишаване на ефикасността на управление на аеронавигационните честоти и централна функция за координация за ранното установяване и удовлетворяване на потребностите от честоти с цел подпомагане на проектирането и експлоатацията на мрежата.
(12)
Тъй като управлението на потоците въздушно движение (УПВД) е неделима част от мрежовите функции, нужна е подходяща връзка с Регламент (ЕС) № 255/2010 на Комисията от 25 март 2010 г. за определяне на общи правила за управление на потоците въздушно движение (4).
(13)
Тъй като ефективността на управлението на мрежата зависи от незабавното въвеждане в действие на мрежовите функции, държавите-членки вече са поверили на Евроконтрол ефективността на УПВД.
(14)
Би било от полза координацията на различните мрежови функции да се повери на един-единствен орган, така че да се разработят краткосрочни и дългосрочни решения за оптимизиране на равнището на мрежата, които да отговарят на целите за ефективност. Въпреки това мрежовите функции следва да бъдат осигурявани от управителния орган на мрежата на равнището на държавите-членки и на равнище функционални блокове въздушно пространство в съответствие с отговорностите, определени в настоящия регламент.
(15)
Управителният орган на мрежата следва да се занимава с аспектите на плановете за управление на въздушното движение („УВД“), действията и ефективността на държавите-членки или функционалните блокове въздушно пространство, особено когато може да се очаква това да окаже или да има вероятност да окаже съществен ефект върху ефективността на мрежата.
(16)
Събитията, свързани с изригването на вулкана Eyjafjallajökull през април 2010 г., демонстрираха необходимостта от създаване на централен орган, който да може да поеме ръководната роля за координиране на управлението на смекчаващите мерки на местно и регионално равнище и на равнището на мрежата, така че да се гарантира навременно реагиране при бъдещи кризисни ситуации, които засягат въздухоплаването.
(17)
Трябва да има координация между мрежовите функции и операциите, организирани на равнище функционални блокове въздушно пространство.
(18)
На равнищата на националните и функционалните блокове въздушно пространство и равнището на мрежата следва да се осъществят ефективни консултации със заинтересованите страни.
(19)
Летищата, които представляват входни и изходни точки към и от мрежата, осигуряват ключов принос към цялостната ефективност на мрежата, като чрез обсерваторията на Европейския съюз за капацитета на летищата мрежовите функции следва да се свързват с операторите на летища, действащи като наземни координатори, с цел оптимизиране на наземния капацитет и следователно подобряване на цялостния капацитет на мрежата.
(20)
Прилагането на мрежовите функции следва да не засяга Регламент (ЕИО) № 95/93 на Съвета от 18 януари 1993 г. относно общите правила за разпределяне на слотовете на летищата в Общността (5).
(21)
Като се отчита надлежно ефективността на военните операции, гражданско-военното сътрудничество и координация са от изключително значение за постигането на изискваните цели. Макар че решенията, свързани със съдържанието, обхвата или извършването на военни операции и обучение, осъществявани съгласно оперативния режим на въздушното движение, не попадат в сферата на компетентност на Европейския съюз, важно е да се обхванат връзките между тези операции и операциите, обхванати от настоящия регламент, в интерес на безопасността и взаимната ефективност.
(22)
Мрежовите функции следва да не засягат член 13 от Регламент (ЕО) № 549/2004, целящи защита на основните интереси от политиката за сигурност и защита, или прилагането на гъвкаво използване на въздушното пространство, предвидено в член 7 от Регламент (ЕО) № 551/2004.
(23)
Мрежовите функции следва да се осигуряват по икономически ефективен начин, като по-специално се избягва дублиране на усилия, и следователно се позволява тези функции да се осигуряват при занижени или най-малко непроменени изисквания по отношение на финансовите параметри и човешките ресурси в държавите-членки в контекста на настоящия регламент в сравнение със ситуацията преди определяне на управителен орган на мрежата.
(24)
Комисията следва да гарантира подходящ надзор върху управителния орган на мрежата.
(25)
Изискванията за безопасност за мрежовите функции трябва да са на съпоставимо равнище с изискванията на Европейската агенция за авиационна безопасност (Агенцията) във връзка с осигуряването на аеронавигационно обслужване. Тези изисквания и изискванията за надзор над безопасността следва да бъдат предвидени.
(26)
Зачитането и включването на трети държави при създаването и прилагането на мрежовите функции следва да допринесат за общоевропейското измерение на Единното европейско небе.
(27)
Мрежовите функции могат да бъдат разширени в съответствие с член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004.
(28)
Изпълнението на мрежовите функции следва да е предмет на специфични цели за ефективност, които налагат изменения на Регламент (ЕС) № 691/2010 на Комисията от 29 юли 2010 г. за определяне на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции и за изменение на Регламент (ЕО) № 2096/2005 за определяне на общи изисквания при доставянето на аеронавигационни услуги (6). Тези специфични цели за ефективност могат да бъдат допълнително разработени въз основа на практически опит от изпълнението на схемата за ефективност.
(29)
Регламент (ЕС) № 691/2010 следва да бъде съответно изменен.
(30)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета за единно небе,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет и приложно поле
1. В настоящия регламент се определят подробни правила за прилагане на мрежовите функции за управление на въздушното движение (УВД) в съответствие с член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004 с оглед да се позволи оптимално използване на въздушното пространство в единното европейско небе и да се осигури използване на предпочитаните от ползвателите на въздушното пространство траектории, като същевременно се позволи максимален достъп до въздушното пространство и аеронавигационното обслужване.
2. За целите на управлението на мрежата настоящият регламент се прилага по-специално по отношение на държавите-членки, Европейската агенция за авиационна безопасност (Агенцията), ползвателите на въздушното пространство, доставчиците на аеронавигационно обслужване, операторите на летища, координаторите на летищни слотове и функциониращите организации, на равнището на националните и функционалните блокове въздушно пространство.
3. В съответствие с член 1, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 551/2004 и без да се засяга обслужването на държавни въздухоплавателни средства съгласно член 3 от Чикагската конвенция за международна гражданска авиация, държавите-членки прилагат настоящия регламент в рамките на въздушното пространство под тяхна отговорност в европейския и африканския регион на ИКАО.
4. В съответствие с член 13 от Регламент (ЕО) № 549/2004 настоящият регламент не възпрепятства прилагането на мерки от дадена държава-членка до степента, до която те са необходими за защита на основните интереси от политиката за сигурност и защита.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат определенията в член 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004.
Освен това се прилагат следните определения:
1.
„оператор на летище“ означава „ръководен орган на летище“, определен в член 2, буква й) от Регламент (ЕИО) № 95/93;
2.
„координатор на летищни слотове“ означава функцията, установена на координираните летища при прилагане на Регламент (ЕИО) № 95/93;
3.
„проектиране на въздушното пространство“ означава процес на принос към постигането на цели за ефективност, свързани с мрежата, и удовлетворяване на нуждите на ползвателите на въздушното пространство, както и гарантиране или повишаване на установеното ниво на безопасност и увеличаване на капацитета на въздушното пространство и екологичните показатели чрез разработване и прилагане на съвременни навигационни възможности и техники, подобрени трасови мрежи и свързана секторизация, оптимизирани структури на въздушното пространство и процедури за УВД за повишаване на капацитета;
4.
„резервирано въздушно пространство“ означава определен обем от въздушно пространство, временно резервиран за изключително или специфично използване от дадени категории ползватели;
5.
„ограничено въздушно пространство“ означава определен обем от въздушно пространство, в който в определени периоди от време могат да бъдат изпълнявани дейности, опасни за полетите на въздухоплавателните средства („опасна зона“); или въздушно пространство, разположено над земни площи или териториални води на страната, в което полетите на въздухоплавателните средства се ограничават в съответствие с определени специфични условия („ограничена зона“); или въздушно пространство, разположено над земни площи или териториални води на страната, в което полетите на въздухоплавателните средства се забраняват („забранена зона“);
6.
„структура на въздушното пространство“ означава специфичен обем от въздушно пространство, предназначен да осигури безопасно и оптимално обслужване на въздухоплавателните средства;
7.
„използване на въздушното пространство“ означава начинът, по който въздушното пространство се използва оперативно;
8.
„представител на ползвателите на въздушното пространство“ означава всяко юридическо лице или образувание, което представлява интересите на една или няколко категории ползватели на аеронавигационно обслужване;
9.
„авиационна честотна лента“ означава въвеждане на определена честотна лента в таблицата за присвоени честоти съгласно Радиорегламента на ITU, в която са присвоени честоти за целите на общото въздушно движение;
10.
„сектор за контрол на въздушното движение (КВД)“ означава определен обем от въздушно пространство, за който свързан контролен орган или органи носят отговорност за КВД във всеки един момент;
11.
„трасе за обслужване на въздушното движение (трасе за ОВД)“ означава определена част от структурата на въздушното пространство, проектирана за поемане на потока въздушно движение, както е необходимо за предоставяне на услуги за въздушно движение;
12.
„гражданско-военно сътрудничество“ означава взаимодействието между гражданските и военните органи и елементи от управлението на въздушното движение, необходимо за гарантиране на безопасно, ефективно и хармонизирано използване на въздушното пространство;
13.
„условен маршрут (CDR)“ означава трасе за ОВД, достъпно единствено за планиране на полети и използване при определени условия;
14.
„съвместно вземане на решения“ означава процес, при който решенията се вземат въз основа на постоянно взаимодействие и консултация с държавите-членки, оперативните заинтересовани страни и други участници по целесъобразност;
15.
„криза в мрежата“ означава неспособност да се осигури аеронавигационно обслужване на необходимото ниво, което води до сериозна загуба на капацитет на мрежата, сериозен дисбаланс между капацитета на мрежата и търсенето или сериозно прекъсване в информационния поток в една или няколко части от мрежата след необичайно и непредвидено събитие;
16.
„план за подобряване на европейската трасова мрежа“ означава планът, разработен от управителния орган на мрежата в координация с оперативните заинтересовани страни, в който се включва резултатът от неговите оперативни дейности по отношение на проектирането на трасовата мрежа в краткосрочен и средносрочен план в съответствие с ръководните принципи на стратегическия план за мрежата;
17.
„свободно трасово въздушно пространство“ означава специфично въздушно пространство, в рамките на което ползвателите могат свободно да планират своите маршрути между входна точка и изходна точка, без да се позовават на трасовата мрежа за ОВД;
18.
„присвояване на честота“ означава упълномощаване, предоставено от дадена държава-членка, за използване на радиочестота или радиочестотен канал при определени условия;
19.
„влияние върху мрежата“ означава в контекста на радиочестотната функция, посочена в приложение II, ситуация, в която присвояването на дадена радиочестота ще влоши, възпрепятства или прекъсне функционирането на една или повече присвоени радиочестоти от мрежата или ще попречи на оптималното използване на авиационните честотни ленти в рамките на обхвата на настоящия регламент;
20.
„множествени трасови варианти“ означава наличност на повече от един трасов вариант в трасовата мрежа за ОВД за ползвателя на въздушно пространство;
21.
„трети държави“ означава държави извън Европейския съюз, които са членове на Евроконтрол или са сключили споразумение с Европейския съюз за прилагане на единното европейско небе или участват във функционален блок въздушно пространство;
22.
„управителен орган на мрежата“ означава органът, установен съгласно член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004, за изпълнение на задълженията, предвидени в посочения член и в настоящия регламент;
23.
„план за управление на мрежата“ означава планът, разработен от управителния орган на мрежата в координация с оперативните заинтересовани страни за организиране на своите оперативни дейности в краткосрочен и средносрочен план в съответствие с ръководните принципи на стратегическия план за мрежата. За специфичната част за проектиране на европейска трасова мрежа (ERND) от плана за управление на мрежата в него се включва планът за подобряване на европейската трасова мрежа;
24.
„стратегически план за мрежата“ означава планът, разработен от управителния орган на мрежата в съответствие с европейския генерален план за УВД и в координация с държавите-членки и оперативните заинтересовани страни, в който се определят ръководните принципи за обслужване на мрежата и нейните дългосрочни перспективи;
25.
„функционираща организация“ означава организация, отговорна за предоставянето на инженерно и техническо обслужване в подкрепа на обслужването на въздушното движение, комуникациите, навигацията или наблюдението;
26.
„оперативни изисквания“ означава изискванията на мрежата от гледна точка на безопасност, капацитет и ефективност;
27.
„оперативни заинтересовани страни“ означава гражданските и военните ползватели на въздушно пространство, доставчици на аеронавигационно обслужване за граждански и военни ползватели, оператори на летища, координатори на летищни слотове и функциониращи организации, както и всички допълнителни групи от заинтересовани страни, които се считат за релевантни за отделните функции;
28.
„секторна конфигурация“ означава схема за комбиниране на сектори, които се проектират и внедряват в експлоатация по такъв начин, че най-добре да удовлетворят оперативните изисквания и наличието на въздушно пространство;
29.
„поискано трасе от ползвателя“ означава предпочитаното трасе, което се декларира от операторите на въздухоплавателни средства на етапа на проектиране на въздушното пространство, така че да се удовлетворят техните нужди.
ГЛАВА II
ОРГАНИЗАЦИЯ И УПРАВЛЕНИЕ НА МРЕЖОВИТЕ ФУНКЦИИ
Член 3
Създаване на управителен орган на мрежата
1. С цел извършване на задачите, необходими за изпълнение на функциите, предвидени в член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004 и в приложенията към настоящия регламент, се създава безпристрастен и компетентен орган (управителен орган на мрежата).
2. Продължителността на мандата на управителния орган на мрежата съвпада с референтните периоди за схемата за ефективност, предвидени в член 7, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 691/2010. Той е достатъчно дълъг, така че да позволи постигането на зрялост в изпълнението на тези функции. Той не е по-кратък от два референтни периода и може да бъде подновен.
3. Номинирането на управителния орган на мрежата се осъществява под формата на решение на Комисията след консултация с Комитета за единно небе в съответствие с член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004 и не по-късно от три месеца след приемането на настоящия регламент. Това решение включва реда и условията за номинирането, включително финансирането и условията за неговото оттегляне. Комисията оценява спазването на тези условия в края на всеки референтен период, посочен в параграф 2.
4. Управителният орган на мрежата изпълнява следните функции:
а)
проектирането на европейската трасова мрежа, както е определено в приложение I;
б)
координирането на оскъдните ресурси, и по-специално:
i)
радиочестотите в рамките на авиационните честотни ленти, използвани за общо въздушно движение, както е определено в приложение II;
ii)
кодовете на транспондери на SSR, както е определено в приложение III.
Комисията може да добавя други функции за изпълнение от управителния орган на мрежата съгласно член 6, параграф 3 или параграф 4, буква в) от Регламент (ЕО) № 551/2004.
5. Управителният орган на мрежата също така изпълнява функцията за УПВД, посочена в член 6, параграф 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004 и в Регламент (ЕС) № 255/2010.
Член 4
Задачи на управителния орган на мрежата
1. С оглед да подпомогне изпълнението на функциите, посочени в член 3, управителният орган на мрежата извършва следните задачи с цел постоянно подобряване на мрежовите операции в единното европейско небе, като допринася за постигането на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, предвидени в Регламент (ЕС) № 691/2010, и по-специално:
а)
разработване, поддържане и прилагане на стратегически план за мрежата, посочен в член 5, в съответствие със схемата за ефективност, предвидена в Регламент (ЕС) № 691/2010 и европейския генерален план за УВД, и като се вземат под внимание съответните аеронавигационни планове на ИКАО;
б)
прецизиране на стратегическия план за мрежата чрез план за управление на мрежата, както е посочено по-нататък в член 6, като по-специално се разглеждат целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, които обхващат три- до петгодишни, годишни, сезонни, седмични и дневни периоди;
в)
разработване на интегриран проект на европейска трасова мрежа, определен в приложение I;
г)
осигуряване на централната функция за координация на радиочестоти, както се изисква съгласно член 6, параграф 4, буква б) от Регламент (ЕО) № 551/2004 и е определено в приложение II към настоящия регламент;
д)
координиране на подобряването на процеса по разпределяне на кодове на транспондери на SSR, определен в приложение III;
е)
организиране на управлението и операциите на функциите и по-специално изпълнение на задълженията на централния орган за УПВД;
ж)
осигуряване на консолидиран и координиран подход към всички дейности по планиране и обслужване на мрежата, включително наблюдение и подобряване на цялостната ѝ ефективност;
з)
осигуряване на подкрепа за управление на мрежата при кризи;
и)
подпомагане на отделните оперативни заинтересовани страни при изпълнение на задълженията, които са им поверени, във внедряването на системи и процедури за управление на въздушното движение и/или аеронавигационно обслужване (УВД/АНО) в съответствие с европейския генерален план за УВД;
й)
осигуряване на подкрепа на органи, натоварени с разследването на произшествия и инциденти в гражданското въздухоплаване или с анализа на настъпването им, при поискване от тези органи; в рамките на обхвата на Регламент (ЕС) № 996/2010 на Европейския парламент и на Съвета (7);
к)
гарантиране на координация с други региони и трети държави, които не участват в дейността на управителния орган на мрежата.
2. Управителният орган на мрежата допринася за прилагането на схемата за ефективност в съответствие с Регламент (ЕС) № 691/2010.
3. С оглед изпълнение на своите задачи управителният орган на мрежата гарантира както следва:
а)
наличие, операции и споделяне на инструменти, процеси и последователни данни за подпомагане на процеса на съвместно вземане на решения на равнището на мрежата, включително, но не само системи за обработка на полетни планове и за управление на данни;
б)
улесняване и координация между оперативните заинтересовани страни и подпомагане на тези заинтересовани страни при внедряването и изпълнението на плановете и свързаните мерки за мрежата след съвместно вземане на решение;
в)
подходяща оперативна координация, както и оптимизация, оперативна съвместимост и взаимосвързаност в рамките на своята сфера на отговорност;
г)
координиране на предложения за изменение на съответните документи на ИКАО, свързани с мрежовите функции;
д)
докладване в съответствие с член 20 относно всички аспекти на оперативната ефективност, включително оскъдните ресурси;
е)
подходяща връзка с други видове транспорт.
4. Управителният орган на мрежата изпълнява ad-hoc искания за информация, съвети, анализ или други подобни спомагателни задачи, свързани с различните функции, при поискване от Комисията или Агенцията.
Член 5
Стратегически план за мрежата
(1) Като насока за своята дългосрочна перспектива управителният орган на мрежата разработва, поддържа и прилага стратегически план за мрежата, който се съгласува с референтния период, предвиден в член 7, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 691/2010. В него се съдържат планът и целите за ефективност за следващия референтен период и се описват бъдещите референтни периоди.
2. В стратегическия план за мрежата се предоставя информацията, посочена в приложение IV.
3. Целта на стратегическия план за мрежата е постигане на целите за ефективност на мрежовите функции, предвидени в Регламент (ЕС) № 691/2010.
4. Стратегическият план за мрежата се актуализира по целесъобразност.
Член 6
План за управление на мрежата
1. Управителният орган на мрежата разработва подробен план за управление на мрежата с цел изпълнение на стратегическия план за мрежата на оперативно равнище.
2. В плана за управление на мрежата се предоставя информацията, посочена в приложение V.
3. Планът за управление на мрежата по-специално установява мерките за постигане на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, предвидени в Регламент (ЕС) № 691/2010, които обхващат три- до петгодишен, годишен, сезонен, седмичен и дневен период.
4. Планът за управление на мрежата включва военни изисквания, ако бъдат предоставени от държавите-членки.
5. Планът за управление на мрежата включва плана за подобряване на европейската трасова мрежа и еквивалента за радиочестоти и кодове на транспондери на SSR.
6. В плана за управление на мрежата се установяват оперативни пречки, проблеми, мерки за подобряване и решения за отстраняване или смекчаване на трудностите.
7. Доставчиците на аеронавигационно обслужване, функционалните блокове въздушно пространство и операторите на летища гарантират, че техните планове за управление са съгласувани с плана за управление на мрежата. Управителният орган на мрежата гарантира съгласуваността на плана за управление на мрежата.
8. Планът за управление на мрежата се актуализира редовно, като се вземат под внимание всички релевантни промени в нуждите и изискванията на мрежовите функции.
Член 7
Компетенции на управителния орган на мрежата
1. Без да се засягат отговорностите на държавите-членки, при изпълнението на своите задачи управителният орган на мрежата приема индивидуални мерки, които са резултат от процеса на съвместно вземане на решения. Страните, засегнати от тези мерки, ги прилагат.
2. Когато отговорностите на държавите-членки възпрепятстват приемането на такива индивидуални мерки, управителният орган на мрежата отнася случая до Комисията за допълнително разглеждане.
3. Освен това управителният орган на мрежата препоръчва мерки по други въпроси, когато ефективността на мрежата налага това.
4. В своята сфера на отговорност управителният орган на мрежата приема мерки, с които цели да гарантира постигането на приложимите цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, посочени в член 9 от Регламент (ЕС) № 691/2010.
5. Управителният орган на мрежата събира, консолидира и анализира всички релевантни данни, посочени в приложения I-VI. При поискване той предоставя тези данни на Комисията, Агенцията или органа за преглед на ефективността, предвиден в Регламент (ЕС) № 691/2010.
Член 8
Отношения с оперативни заинтересовани страни
1. С оглед изпълнение на своите задачи за наблюдение и подобряване на цялостната ефективност на мрежата управителният орган на мрежата разработва подходящите работни споразумения, предвидени в член 15, с оперативните заинтересовани страни.
2. Оперативните заинтересовани страни гарантират, че мерките, прилагани на равнището на местни или функционални блокове въздушно пространство, са съвместими с мерките, приети на равнището на мрежата чрез процеса на съвместно вземане на решения.
3. Оперативните заинтересовани страни предоставят на управителния орган на мрежата релевантните данни, посочени в приложения I-VI, като спазват всички крайни срокове, изисквания за пълнота или изисквания за точност, договорени с управителния орган на мрежата за предаването на данни от негова страна.
4. Оперативните заинтересовани страни, засегнати от индивидуалните мерки, приети от управителния орган на мрежата съгласно член 7, параграф 1, могат да поискат преразглеждане на тези мерки в срок от пет работни дни от тяхното приемане. Искането за преразглеждане не води до временно преустановяване на индивидуалните мерки.
5. Управителният орган на мрежата потвърждава или изменя съответните мерки в срок от пет работни или, в случай на криза в мрежата, в срок от 48 часа.
Член 9
Отношения с държавите-членки
1. При изпълнението на своите задачи управителният орган на мрежата надлежно отчита отговорностите на държавите-членки.
2. Държавите-членки уведомяват управителния орган на мрежата, в случай че техният суверенитет и отговорности възпрепятстват приемането на индивидуални мерки съгласно член 7, параграф 1.
3. Когато дадени държави-членки са засегнати от оперативни въпроси, свързани с мрежовите функции, те участват в процеса на съвместно вземане на решения и изпълняват резултатите, договорени в този процес, на национално равнище.
Член 10
Отношения с функционални блокове въздушно пространство
1. Държавите-членки гарантират тясно сътрудничество и координация между функционалния блок въздушно пространство и управителния орган на мрежата, например на равнище стратегическо планиране и тактическо управление на ежедневния поток и капацитет.
2. С оглед да се улесни оперативната взаимосвързаност между функционалните блокове въздушно пространство управителният орган на мрежата установява, в тясно сътрудничество с всички функционални блокове въздушно пространство, хармонизирани процеси, процедури и връзки, включително промени по аспекти, свързани с дейностите на управителния орган на мрежата.
3. Държавите-членки, които си сътрудничат в даден функционален блок въздушно пространство, гарантират изготвянето на консолидирани становища, свързани с мрежовите функции.
4. Доставчиците на аеронавигационно обслужване, които си сътрудничат в даден функционален блок въздушно пространство, гарантират изготвянето на консолидирани становища, свързани с оперативни въпроси по мрежовите функции.
5. Преди установяването на функционален блок въздушно пространство държавите-членки и доставчиците на аеронавигационно обслужване си сътрудничат по начин, който позволява изготвяне на консолидирани становища по аспекти, свързани с дейности на управителния орган на мрежата.
Член 11
Гражданско-военно сътрудничество
1. Управителният орган на мрежата гарантира сключването на подходящи споразумения, които позволяват и подпомагат адекватна координация с националните военни органи.
2. Държавите-членки гарантират адекватно военно участие във всички дейности, свързани с мрежовите функции.
3. Държавите-членки гарантират подходящо представяне на доставчиците на аеронавигационно обслужване за военни цели и военните ползватели на въздушното пространство във всички работни и консултативни споразумения, сключени от управителния орган на мрежата.
4. Функцията за проектиране на европейска трасова мрежа се изпълнява, без да се засягат резервациите или ограниченията на обем от въздушно пространство за изключително или специфично ползване от страна на държавите-членки. Управителният орган на мрежата насърчава и координира наличието на условни маршрути през тези области в съответствие с Регламент (ЕО) № 2150/2005 на Комисията (8).
Член 12
Общи изисквания за мрежовите функции
Управителният орган на мрежата гарантира спазване на общите изисквания за мрежовите функции, определени в приложение VI. Тези изисквания се прилагат, считано от датата на приемане на решението за номиниране, и управителният орган на мрежата ги изпълнява в срок до дванадесет месеца след тази дата.
ГЛАВА III
УПРАВЛЕНИЕ НА МРЕЖОВИТЕ ФУНКЦИИ
Член 13
Съвместно вземане на решения
1. Мрежовите функции се управляват чрез съвместно вземане на решения.
2. Процесът на съвместно вземане на решения включва:
а)
процес на консултация, предвиден в член 14;
б)
подробни работни споразумения и процеси за операции, предвидени в член 15.
3. С цел приемане на мерки, свързани с управлението на мрежовите функции и наблюдението на тяхната ефективност, управителният орган на мрежата създава управителен съвет на мрежата, предвиден в член 16.
4. Когато управителният орган на мрежата установи, че неговите действия се възпрепятстват от една или няколко страни, въпросът се отнася до управителния съвет на мрежата за решаване.
Член 14
Процес на консултация
1. Установява се процес с цел организиране на подходяща и редовна консултация с държавите-членки и оперативните заинтересовани страни.
2. Консултацията е насочена към подробните работни споразумения, предвидени в член 15, стратегическия план за мрежата, плана за управление на мрежата, напредъка по изпълнение на плановете, доклади до Комисията и оперативни въпроси по целесъобразност.
3. Процесът на консултация може да варира в зависимост от естеството на конкретните мрежови функции. С оглед да се гарантира, че могат да се разглеждат регулаторни въпроси, държавите-членки участват, когато е необходимо.
4. Когато заинтересованите страни не са удовлетворени от консултацията, въпросът първо се отнася към съответното споразумение за консултация на равнището на конкретната функция. Когато на равнището на конкретната функция не може да се постигне решение на проблема, въпросът се отнася до управителния съвет на мрежата за решаване.
Член 15
Подробни работни споразумения и процеси за операции
1. Управителният орган на мрежата разработва подробни работни споразумения и процеси за операции с цел разглеждане на аспекти на планиране и обслужване, като по-специално взема под внимание спецификата и изискванията на отделните мрежови функции, посочени в приложения I-VI.
2. Управителният орган на мрежата гарантира, че подробните работни споразумения и процеси за операции съдържат правила за уведомление на съответните заинтересовани страни.
3. При тези подробни работни споразумения и процеси за операции трябва да се зачита отделянето на предоставянето на услугата от регулаторните въпроси и да се гарантира участието на държавите-членки, когато е необходимо.
Член 16
Управителен съвет на мрежата
1. Управителният съвет на мрежата отговаря за следното:
а)
одобряване на стратегическия план за мрежата преди приемането му в съответствие с член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004;
б)
одобряване на три- до петгодишните и годишните планове за управление на мрежата;
в)
одобряване на процесите на съвместно вземане на решения, процесите на консултации, както и подробните работни споразумения и процесите за операции за мрежовите функции след получаване на положително становище от Комитета за единно небе;
г)
одобряване на правилника на европейското звено за координация при кризи в авиацията, предвиден в член 18, параграф 4, след получаване на положително становище от Комитета за единно небе;
д)
наблюдение на напредъка по прилагането на плановете и разглеждане на евентуални отклонения от първоначалните планове;
е)
наблюдение на процеса на консултация с оперативните заинтересовани страни;
ж)
наблюдение на дейностите, свързани с управлението на мрежовите функции;
з)
наблюдение на дейностите на управителния орган на мрежата, свързани с кризи в мрежата;
и)
одобряване на годишния доклад, посочен в член 20. Този доклад включва, но не е ограничен до прилагането на стратегическия план за мрежата и плана за управление на мрежата;
й)
разглеждане на въпроси, които не са били решени на равнището на конкретната мрежова функция;
к)
оценка дали управителният орган на мрежата разполага с подходящи компетенции, ресурси и безпристрастност за независимо извършване на задачите, които са му поверени, включително сигурност, отговорност и договорености при извънредни случаи;
л)
одобряване на годишния бюджет на управителния орган на мрежата след получаване на положително становище от Комитета за единно небе;
м)
одобряване на неговия процедурен правилник след получаване на положително становище от Комитета за единно небе;
н)
разглеждане на всякакви допълнителни въпроси, които той счита за уместни.
2. Членовете на управителния съвет на мрежата с право на глас са, както следва:
а)
един представител на доставчиците на аеронавигационно обслужване от всеки функционален блок въздушно пространство, установен или в процес на установяване, като общият брой е четири гласа за всички доставчици на аеронавигационно обслужване;
б)
четирима представители на търговски и нетърговски граждански ползватели на въздушно пространство;
в)
двама представители на операторите на летища;
г)
двама представители на военните органи като доставчици на аеронавигационно обслужване и ползватели на въздушно пространство.
3. Членове на управителния съвет на мрежата са и следните лица:
а)
председателят, назначен на основание техническа компетентност и експертен опит по предложение на Комисията въз основа по-специално на предложения от членовете на управителния съвет на мрежата с право на глас и след получаване на положително становище от Комитета за единно небе;
б)
един представител на Комисията;
в)
един представител на Евроконтрол;
г)
един представител на управителния орган на мрежата.
4. Членовете имат по един заместник.
5. Членовете на управителния съвет на мрежата с право на глас се назначават по предложение на техните организации след получаване на положително становище от Комитета за единно небе.
6. Комисията може да назначи независими изтъкнати експерти като консултанти, които участват в личното си качество и представляват широка гама от дисциплини, обхващащи важни аспекти от мрежовите функции. Държавите, които участват в дейността на управителния орган на мрежата, предлагат кандидати за тази цел.
7. Членовете, посочени в параграф 3, букви а), б) и в), имат право да отхвърлят предложения, които оказват въздействие върху:
а)
суверенитета и отговорностите на държавите-членки, по-специално по отношение на обществения ред, обществената сигурност и въпросите на отбраната, както е определено в член 13 от Регламент (ЕО) № 549/2004;
б)
съвместимостта на дейностите на управителния съвет на мрежата с междинните и крайните цели на настоящия регламент; и
в)
безпристрастността и обективността на управителния съвет на мрежата.
8. Документите, посочени в параграф 1, се приемат от управителния съвет на мрежата с обикновено мнозинство на неговите членове с право на глас.
9. Когато не може да се постигне споразумение по въпроси от съществено значение за мрежата, управителният съвет на мрежата отнася случая до Комисията за последващо действие. Комисията уведомява Комитета за единно небе.
Член 17
Роля на Комитета за единно небе
1. Управителният орган на мрежата отнася регулаторните въпроси до Комисията, а Комисията уведомява Комитета за единно небе за тях.
2. Комитетът за единно небе изразява становище по следните въпроси:
а)
номинирането на управителния орган на мрежата;
б)
назначаването на председателя на управителния съвет на мрежата;
в)
назначаването на членовете на управителния съвет на мрежата с право на глас;
г)
правилника на управителния съвет на мрежата;
д)
стратегическия план за мрежата, и по-специално целите на този план на ранен етап;
е)
годишния бюджет на управителния орган на мрежата;
ж)
процедурния правилник на европейското звено за координация при кризи в авиацията;
з)
процесите на съвместно вземане на решения, процесите на консултации, както и подробните работни споразумения и процесите за операции за мрежовите функции.
3. Комитетът за единно небе може да консултира Комисията, когато управителният съвет на мрежата не може да постигне споразумение по въпроси от съществено значение за мрежата.
ГЛАВА IV
УПРАВЛЕНИЕ НА КРИЗИ В МРЕЖАТА
Член 18
Създаване на европейско звено за координация при кризи в авиацията
1. Управлението на кризи в мрежата се подпомага от създаването на европейско звено за координация при кризи в авиацията (EACCC).
2. Постоянните членове на EACCC се състоят от един представител на държавата-членка, упражняваща председателството на Съвета, един представител на Комисията, един представител на Агенцията, един представител на Евроконтрол, един представител на военните органи, един представител на доставчиците на аеронавигационно обслужване, един представител на летищата и един представител на ползвателите на въздушното пространство.
3. Съставът на EACCC може да се допълва от експерти в конкретни случаи в зависимост от конкретната криза.
4. EACCC подготвя своя процедурен правилник за приемане от управителния съвет на мрежата.
5. Управителният орган на мрежата предоставя ресурсите, необходими за създаването и дейността на EACCC.
Член 19
Отговорности на управителния орган на мрежата и на EACCC
1. Управителният орган на мрежата, съвместно с членовете на ЕАССС, отговаря за активиране и деактивиране на EACCC.
2. С подкрепата на EACCC управителният орган на мрежата отговаря за следното:
а)
координиране на управлението на реакцията по отношение на кризата в мрежата в съответствие с правилника на EACCC, което включва тясно сътрудничество със съответните структури в държавите-членки;
б)
подпомагане на привеждането в действие и координирането на плановете за извънредни случаи на равнището на държавите-членки;
в)
прецизиране на смекчаващи мерки на равнището на мрежата с цел гарантирано осигуряване на навременна реакция на такива кризисни ситуации в мрежата, така че да се защити и гарантира постоянно и безопасно обслужване на мрежата. За тази цел управителният орган на мрежата:
i)
осъществява 24-часово наблюдение на ситуацията в мрежата по отношение на кризи в мрежата;
ii)
гарантира ефективно управление и съобщаване на информация чрез разпространението на точни, навременни и съгласувани данни за подпомагане на прилагането на принципите и процесите за управление на риска в рамките на процесите на вземане на решения;
iii)
улеснява организираното събиране и централизираното съхранение на тези данни;
г)
изтъкване, когато е необходимо, пред Комисията, Агенцията или държавите-членки на възможности за допълнително подпомагане на смекчаването на кризата, включително свързване с оператори на други видове транспорт, които могат да идентифицират и осъществят междумодални решения;
д)
наблюдение на и докладване относно възстановяването и устойчивостта на мрежата.
ГЛАВА V
НАБЛЮДЕНИЕ, ДОКЛАДВАНЕ И НАДЗОР
Член 20
Наблюдение и докладване
1. Управителният орган на мрежата установява процес на постоянно наблюдение на:
а)
ефективността на оперативната мрежа;
б)
предприетите мерки и постигнатата в резултат на това ефективност от оперативните заинтересовани страни и държавите;
в)
ефективността и ефикасността на всяка от функциите, обхванати от настоящия регламент.
2. При постоянното наблюдение се идентифицират всички евентуални отклонения от стратегическия план за мрежата и плановете за управление на мрежата. Оперативните заинтересовани страни подпомагат управителния орган на мрежата в тази задача, извършвайки определени действия, включващи също така, но не ограничени до предоставянето на данни.
3. Управителният орган на мрежата ежегодно представя доклад на Комисията и Агенцията относно предприетите мерки за изпълнение на своите задачи. В доклада се разглеждат отделните мрежови функции, както и общата ситуация на мрежата и докладът е тясно свързан със съдържанието на стратегическия план за мрежата и плана за управление на мрежата. Комисията уведомява Комитета за единно небе.
Член 21
Надзор на управителния орган на мрежата
Комисията, подпомагана от Агенцията по въпроси, свързани с безопасността, гарантира осъществяването на надзор върху управителния орган на мрежата, по-специално във връзка с изискванията, които се съдържат в настоящия регламент и други части от законодателството на Съюза. Комисията докладва ежегодно на Комитета за единно небе или по специално поискване.
ГЛАВА VI
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 22
Отношения с трети държави
Трети държави заедно с техни оперативни заинтересовани страни могат да участват в дейността на управителния орган на мрежата.
Член 23
Финансиране на управителния орган на мрежата
Държавите-членки предприемат необходимите мерки за финансирането на мрежовите функции, поверени на управителния орган на мрежата, въз основа на такси за аеронавигационно обслужване. Управителният орган на мрежата установява своите разходи по прозрачен начин.
Член 24
Отговорност
Управителният орган на мрежата организира осигуряването на покритие на отговорността, свързана с изпълнението на неговите задачи. Използваният метод за осигуряване на покритие е подходящ от гледна точка на съответните потенциални загуби и щети, като се взема предвид правният статут на управителния орган на мрежата и равнището на достъпно търговско застрахователно покритие.
Член 25
Преглед
Комисията извършва преглед на ефективността на изпълнението на мрежовите функции най-късно до 31 декември 2013 г. и на редовни интервали след това, като надлежно отчита референтните периоди за схемата за ефективност, предвидени в Регламент (ЕС) № 691/2010.
Член 26
Изменения на Регламент (ЕС) № 691/2010
Регламент (ЕС) № 691/2010 се изменя, както следва:
1.
В член 3, параграф 3 се добавя следната буква м):
„м)
оценката на плана за ефективност на управителния орган на мрежата, включително неговата съгласуваност с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз.“
2.
Вмъква се следният член 5а:
„Член 5а
Управителен орган на мрежата
1. Управителният орган на мрежата, създаден с член 3 от Регламент (ЕС) № 677/2011 на Комисията (9), извършва следните задачи във връзка със схемата за ефективност:
а)
подпомага Комисията, като предоставя релевантна информация за изготвянето на цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, преди референтните периоди и за наблюдение по време на референтния период. Управителният орган на мрежата по-специално насочва вниманието на Комисията към всеки съществен и устойчив спад на оперативната ефективност;
б)
в съответствие с член 20, параграф 5 предоставя достъп на Комисията до всички данни, посочени в приложение IV;
в)
подпомага държавите-членки и доставчиците на аеронавигационно обслужване да постигнат своята цел за ефективност по време на референтните периоди;
г)
изготвя план за ефективност, който се приема като част от стратегическия план за мрежата преди началото на всеки референтен период. Този план за ефективност е общественодостъпен и съдържа:
i)
цел за ефективност по отношение на околната среда, съгласувана с целта за ефективност, валидна за целия Европейски съюз, за целия референтен период, с годишни стойности, които се използват с цел наблюдение;
ii)
цели за ефективност за други ключови области на ефективност, съгласувани с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, за целия референтен период, с годишни стойности, които се използват с цел наблюдение;
iii)
описание на планираните действия за постигане на целите; и
iv)
при необходимост или ако бъде решено от Комисията, допълнителни ключови показатели за ефективност и цели.
3.
В член 17 се вмъква следният параграф 2a:
„2а. Комисията осъществява наблюдение на прилагането на плана за ефективност на управителния орган на мрежата. Ако целите не бъдат изпълнени в рамките на референтния период, Комисията предприема подходящи мерки, определени в плана за ефективност, с оглед коригиране на ситуацията. За тази цел се използват годишните стойности в плана за ефективност.“
(4)
В приложение III точки 3 и 4 се заменят със следното:
„3. Околна среда
Съставяне на трасета: неприложимо през първия референтен период. През втория референтен период - оценка на процеса на съставянето на трасета, който е използван в плана за ефективност, и неговата съгласуваност с процеса за разработване на план за подобряване на европейската трасова мрежа, разработен от управителния орган на мрежата.
4. Капацитет
Ниво на закъснения: сравнение на очакваното ниво на закъснения на УПВД по маршрута, използвано в плановете за ефективност, с референтна стойност, предоставена от Евроконтрол посредством процеса на планиране на капацитета и в плана за управление на мрежата от управителния орган на мрежата.“
Член 27
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 7 юли 2011 година.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 677/2011
tas-7 ta’ Lulju 2011
li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-implimentazzjoni tal-funzjonijiet tan-netwerk tal-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru (ATM) u li jemenda r-Regolament (UE) Nru 691/2010
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (KE) Nru 549/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-10 ta’ Marzu 2004 li jippreskrivi l-qafas għall-ħolqien tal-Ajru Uniku Ewropew (ir-Regolament qafas) (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 11 tiegħu,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (KE) Nru 551/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-10 ta’ Marzu 2004 dwar l-organizzazzjoni u l-użu tal-ispazju tal-arja fl-ajru uniku Ewropew (ir-Regolament tal-ispazju tal-arja) (2), u b’mod partikolari l-Artikolu 6 tiegħu,
Billi:
(1)
Ir-Regolament (KE) Nru 551/2004 għandu l-għan li jappoġġa l-kunċett ta’ spazju tal-ajru operattiv dejjem iktar integrat fil-kuntest tal-politika komuni tat-trasport u li jistabbilixxi proċeduri komuni għad-disinn, għall-ippjanar u għall-ġestjoni li jiżguraw it-twettiq effiċjenti u sikur tal-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru. Il-funzjonijiet tan-netwerk għandu jkollhom l-għan li jappoġġaw inizjattivi fil-livell nazzjonali u fil-livell tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru.
(2)
Il-funzjonijiet tan-netwerk għandhom ikunu “servizz ta’ interess ġenerali” li jitħaddem għan-netwerk Ewropew tal-avjazzjoni u li jikkontribwixxi għall-iżvilupp sostenibbli tas-sistema tat-trasport tal-ajru billi jiżgura l-livell mitlub ta’ prestazzjoni, kompatibbiltà u koordinazzjoni tal-attivitajiet, inklużi dawk sabiex ikun żgurat l-aħjar użu ta’ riżorsi skarsi.
(3)
Id-disinn tan-netwerk Ewropew tar-rotot u l-koordinazzjoni tar-riżorsi skarsi skont ir-Regolament (KE) Nru 551/2004 għandhom ikunu mingħajr preġudizzju għas-sovranità tal-Istati Membri fuq l-ispazju tal-ajru tagħhom u għar-rekwiżiti tal-Istati Membri marbutin mal-ordni pubbliku, mas-sigurtà pubblika u ma’ kwistjonijiet tad-difiża skont ir-Regolament (KE) Nru 549/2004.
(4)
Id-Deċiżjoni Nru 676/2002/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-7 ta’ Marzu 2002 dwar qafas regolatorju għall-politika dwar l-ispettru tar-radju fil-Komunità Ewropea (Deċiżjoni dwar l-Ispettri tar-radju) (3) toħloq qafas ta’ politika u qafas legali għal dak il-qasam.
(5)
Għandu jkun stabbilit korp imparzjali u kompetenti (il-Maniġer tan-Netwerk) sabiex iwettaq il-kompiti meħtieġa għall-eżekuzzjoni tal-funzjonijiet tan-netwerk previsti fir-Regolament (KE) Nru 551/2004.
(6)
In-netwerk Ewropew tar-rotot għandu jkun iddisinjat sabiex ir-rotot jittejbu kemm jista’ jkun minn perspettiva ta’ bieb għall-ieħor (“gate-to-gate”) fil-fażijiet kollha tat-titjira, billi jitqiesu, b’mod partikolari, l-effiċjenza tat-titjira u l-aspetti ambjentali.
(7)
Ħidmet l-Organizzazzjoni tal-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali (l-ICAO) u l-Eurocontrol fid-disinn tar-rotot, fil-ġestjoni tal-frekwenzi u tal-kodiċijiet tat-transponders tar-radars sekondarji ta’ sorveljanza (SSR) hija rrikonoxxuta u għandha tintuża bħala bażi meta jkunu qed jittejbu kemm jista’ jkun l-iżvilupp u l-ħidma tan-netwerk fil-livell tal-Unjoni.
(8)
L-obbligi tal-Istati Membri fir-rigward tal-ICAO f’dak li għandu x’jaqsam mad-disinn tar-rotot, mal-ġestjoni tal-frekwenzi u tal-kodiċijiet tat-transponders SSR għandhom jiġu rrispettati u għandhom jiġu implimentati b’mod iktar effettiv għan-netwerk b’koordinazzjoni u b’appoġġ mill-Maniġer tan-Netwerk.
(9)
L-allokazzjoni tal-ispettru tar-radju ssir fil-kuntest tal-Unjoni Internazzjonali tat-Telekomunikazzjoni (l-UIT). L-Istati Membri għandhom ir-responsabbiltà li jenfasizzaw ir-rekwiżiti tal-avjazzjoni ċivili u li wara jużaw ir-riżorsi allokati għat-traffiku tal-ajru ġenerali bl-aħjar mod.
(10)
L-ICAO żviluppat materjal ta’ gwida li huwa rilevanti għall-funzjonijiet tal-kodiċijiet tat-transponders SSR u tal-frekwenzi tar-radju u tħaddem sistema ta’ reġistrazzjoni tal-assenjazzjonijiet tal-frekwenzi għall-għanijiet tat-traffiku tal-ajru ġenerali fir-reġjun Ewropew tal-ICAO, li bħalissa hija ffaċilitata mill-Eurocontrol.
(11)
Ir-Regolament (KE) Nru 551/2004 jeżiġi l-adozzjoni ta’ regoli dettaljati ta’ implimentazzjoni sabiex ikunu kkoordinati u armonizzati l-proċessi u l-proċeduri ħalli titkabbar l-effiċjenza tal-ġestjoni tal-frekwenzi ajrunawtiċi u l-adozzjoni ta’ funzjoni ċentrali sabiex ikunu kkoordinati l-identifikazzjoni bikrija u r-riżoluzzjoni tal-ħtiġijiet tal-frekwenzi sabiex jingħata appoġġ lid-disinn u lit-tħaddim tan-netwerk.
(12)
Minħabba li l-ġestjoni tal-fluss tat-traffiku tal-ajru (ATFM) hija parti integrali mill-funzjonijiet tan-netwerk, hija meħtieġa rabta xierqa mar-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 255/2010 tal-25 ta’ Marzu 2010 li jistabbilixxi regoli komuni dwar il-ġestjoni tal-fluss tat-traffiku tal-ajru (4).
(13)
Billi l-effiċjenza tal-ġestjoni tan-netwerk tiddependi mill-bidu immedjat tal-funzjonijiet tan-netwerk, l-Istati Membri diġà fdaw lill-Eurocontrol bit-twettiq tal-AFTM.
(14)
Huwa ta’ benefiċċju li korp wieħed jiġi fdat bil-koordinazzjoni tad-diversi funzjonijiet tan-netwerk sabiex ikunu żviluppati soluzzjonijiet konsistenti tal-aħjar użu fil-livell tan-netwerk għal perjodu qasir taż-żmien u fit-tul li jkunu konformi mal-għanijiet tal-prestazzjoni. Madankollu, il-funzjonijiet tan-netwerk għandhom jitwettqu mill-Maniġer tan-Netwerk u fil-livell tal-Istati Membri u tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru skont ir-responsabbiltajiet stabbiliti b’dan ir-Regolament.
(15)
Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jkun involut f’ċerti aspetti tal-pjanijiet, tal-azzjonijiet u tat-twettiq tal-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru (ATM) tal-Istati Membri jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru, b’mod partikolari meta jista’ jkun mistenni li dan l-aspett għandu, jew x’aktarx se jkollu, effett materjali fuq il-prestazzjoni tan-netwerk.
(16)
L-avvenimenti marbutin mal-eruzzjoni tal-vulkan Eyjafjallajökull f’April tal-2010 wrew il-ħtieġa li tinħoloq entità ċentrali li tista’ tieħu rwol ta’ tmexxija fil-koordinazzjoni tal-ġestjoni tal-miżuri ta’ mitigazzjoni fil-livell lokali, reġjonali u tan-netwerk sabiex ikun żgurat li jkun hemm reazzjoni f’waqtha għal sitwazzjonijiet ta’ kriżi fil-ġejjieni li jaffettwaw lill-avjazzjoni.
(17)
Għandu jkun hemm koordinazzjoni bejn il-funzjonijiet tan-netwerk u l-operazzjonijiet organizzati fil-livell tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru.
(18)
Għandhom isiru konsultazzjonijiet effettivi mal-partijiet interessati fil-livell nazzjonali, f’dak tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru u f’dak tan-netwerk.
(19)
L-ajruporti, minħabba li huma l-punti ta’ dħul u ta’ ħruġ għan-netwerk, huma kontributuri ewlenin għall-prestazzjoni ġenerali tan-netwerk, u għalhekk il-funzjonijiet tan-netwerk għandhom jistabbilixxu kollegamenti, permezz tal-osservatorju tal-Unjoni dwar il-kapaċità tal-ajruporti, mal-operaturi tal-ajruporti li jagħmluha ta’ koordinaturi fuq l-art, bil-għan li tittejjeb kemm jista’ jkun il-kapaċità fuq l-art, biex b’hekk tittejjeb il-kapaċità ġenerali tan-netwerk.
(20)
L-implimentazzjoni tal-funzjonijiet tan-netwerk għandha tkun mingħajr preġudizzju għar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 95/93 tat-18 ta’ Jannar 1993 dwar ir-regoli komuni għall-allokazzjoni ta’ slots f’ajruporti tal-Komunità (5).
(21)
Filwaqt li titqies kif xieraq l-effettività tal-operazzjonijiet militari, il-kooperazzjoni u l-koordinazzjoni bejn iċ-ċivil u l-militar huma importanti ħafna sabiex jintlaħqu l-għanijiet meħtieġa. Filwaqt li d-deċiżjonijiet marbutin mal-kontenut, mal-ambitu jew mat-twettiq tal-operazzjonijiet militari u mat-taħriġ imwettqa skont is-sistema operattiva tat-traffiku tal-ajru ma jaqgħux fl-ambitu tal-kompetenza tal-Unjoni, huwa importanti li jiġu koperti l-interfaċċji bejn dawn l-operazzjonijiet u dawk koperti minn dan ir-Regolament fl-interess tas-sikurezza u tal-effiċjenza reċiproka.
(22)
Il-funzjonijiet tan-netwerk għandhom ikunu mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 13 tar-Regolament (KE) Nru 549/2004 li għandu l-għan li tiġi ssalvagwardjata s-sigurtà essenzali jew l-interessi tal-politika ta’ difiża jew l-applikazzjoni tal-użu flessibbli tal-ispazju tal-ajru previst fl-Artikolu 7 tar-Regolament (KE) Nru 551/2004.
(23)
Il-funzjonijiet tan-netwerk għandhom ikunu pprovduti b’mod kosteffikaċi, b’mod partikolari billi jkun evitat kwalunkwe sforz doppju, u b’hekk dawn il-funzjonijiet ikunu jistgħu jiġu pprovduti b’rekwiżiti ta’ riżorsi finanzjarji u umani mnaqqsa, jew għall-inqas mhux ogħla, fl-Istati Membri fil-kuntest ta’ dan ir-Regolament, meta mqabbla mas-sitwazzjoni ta’ qabel ma nħatar Maniġer tan-Netwerk.
(24)
Il-Kummissjoni għandha tiżgura sorveljanza xierqa tal-Maniġer tan-Netwerk.
(25)
Ir-rekwiżiti tas-sikurezza għall-funzjonijiet tan-netwerk iridu jkunu ta’ livell li jista’ jitqabbel mar-rekwiżiti tal-Aġenzija Ewropea tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni (l-Aġenzija) dwar il-provvista tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru. Għandhom jiġu previsti dawn ir-rekwiżiti, kif ukoll ir-rekwiżiti dwar is-sorveljanza tas-sikurezza.
(26)
Il-kunsiderazzjoni ta’ pajjiżi terzi u l-involviment tagħhom fl-istabbiliment u fl-implimentazzjoni tal-funzjonijiet tan-netwerk għandhom jagħtu kontribut għad-dimensjoni pan-Ewropea tal-ajru uniku Ewropew.
(27)
Il-funzjonijiet tan-netwerk jistgħu jiġu estiżi skont l-Artikolu 6 tar-Regolament (KE) Nru 551/2004.
(28)
L-eżekuzzjoni tal-funzjonijiet tan-netwerk għandha tkun suġġetta għal miri speċifiċi ta’ prestazzjoni li jeħtieġu emendi għar-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 691/2010 tad-29 ta’ Lulju 2010 li jistabbilixxi skema ta’ prestazzjoni għas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru u għall-funzjonijiet tan-netwerk u li jemenda r-Regolament (KE) Nru 2096/2005 li jistabbilixxi rekwiżiti komuni għall-forniment ta’ servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru (6). Dawk il-miri ta’ prestazzjoni jistgħu jiġu żviluppati iktar fuq il-bażi tal-esperjenza prattika fl-eżekuzzjoni tal-iskema ta’ prestazzjoni.
(29)
Ir-Regolament (EU) Nru 691/2010 għandu għalhekk jiġi emendat skont dan.
(30)
Il-miżuri previsti f’dan ir-Regolament huma skont l-opinjoni tal-Kumitat dwar l-Ajru Uniku,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Suġġett u kamp ta’ applikazzjoni
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi regoli dettaljati għall-implimentazzjoni tal-funzjonijiet tan-netwerk tal-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru (ATM) skont l-Artikolu 6 tar-Regolament (KE) Nru 551/2004 sabiex jippermetti l-aħjar użu tal-ispazju tal-ajru fl-ajru uniku Ewropew u sabiex ikun żgurat li l-utenti tal-ispazju tal-ajru jkunu jistgħu jaħdmu fuq it-trajettorji ppreferuti, filwaqt li jippermetti aċċess massimu għall-ispazji tal-ajru u għas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru.
2. Għall-għan tal-ġestjoni tan-netwerk, dan ir-Regolament għandu japplika b’mod partikolari għall-Istati Membri, għall-Aġenzija Ewropea tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni (“l-Aġenzija”), għall-utenti tal-ispazju tal-ajru, għall-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru, għall-operaturi tal-ajruporti, għall-koordinaturi tas-slots fl-ajruporti u għall-organizzazzjonijiet operattivi, fil-livell nazzjonali jew f’dak tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru.
3. Skont l-Artikolu 1(3) tar-Regolament (KE) Nru 551/2004 u mingħajr preġudizzju għat-tħaddim tal-inġenji tal-ajru tal-Istat skont l-Artikolu 3 tal-Konvenzjoni ta’ Chicago dwar l-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali, l-Istati Membri għandhom japplikaw dan ir-Regolament fl-ispazju tal-ajru mqiegħed taħt ir-responsabbiltà tagħhom fir-reġjuni EUR u AFI tal-ICAO.
4. Skont l-Artikolu 13 tar-Regolament (KE) Nru 549/2004, dan ir-Regolament ma għandux jimpedixxi l-applikazzjoni ta’ miżuri minn Stat Membru, sa fejn dawn ikunu meħtieġa, sabiex jiġu ssalvagwardjati s-sigurtà essenzjali jew l-interessi tal-politika tad-difiża.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-għanijiet ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijet mogħtija fl-Artikolu 2 tar-Regolament (KE) Nru 549/2004.
Barra minn hekk, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
1.
“operatur ta’ ajruport” tfisser il-“korp ta’ amministrazzjoni ta’ ajruport” kif iddefinit fil-punt (j) tal-Artikolu 2 tar-Regolament (KEE) Nru 95/93;
2.
“koordinatur tas-slots f’ajruport” tfisser il-funzjoni stabbilita f’ajruporti kkoordinati skont ir-Regolament (KEE) Nru 95/93;
3.
“disinn tal-ispazju tal-ajru” tfisser proċess sabiex jingħata kontribut ħalli jintlaħqu l-miri ta’ prestazzjoni marbutin man-netwerk u sabiex ikunu sodisfatti l-ħtiġijiet tal-utenti tal-ispazju tal-ajru kif ukoll sabiex ikun żgurat jew miżjud il-livell stabbilit ta’ sikurezza u jiżdiedu l-kapaċità tal-ispazju tal-ajru u l-prestazzjoni ambjentali permezz tal-iżvilupp u tal-implimentazzjoni ta’ kapaċitajiet u ta’ tekniki navigazzjonali avanzati, ta’ netwerks ta’ rotot imtejba, inkluż it-tqassim f’setturi assoċjat magħhom, ta’ strutturi tal-ispazju tal-ajru mtejba kemm jista’ jkun u ta’ proċeduri ta’ ATM li jtejbu l-kapaċità;
4.
“prenotazzjoni tal-ispazju tal-ajru” tfisser volum iddefinit ta’ spazju tal-ajru rriżervat b’mod temporanju biex jintuża b’mod esklużiv jew speċifiku minn kategoriji ta’ utenti;
5.
“restrizzjoni fuq l-ispazju tal-ajru” tfisser volum iddefinit ta’ spazju tal-ajru li fih jistgħu jitwettqu, b’diversi modi, attivitajiet li huma perikolużi għat-titjir ta’ inġenji tal-ajru f’ħinijiet speċifiċi (“żona ta’ periklu”); jew tali spazju tal-ajru li jinsab ‘il fuq minn żoni tal-art jew minn ilmijiet territorjali ta’ Stat li fih it-titjir ta’ inġenji tal-ajru huwa ristrett skont ċerti kundizzjonijiet speċifiċi (“żona ristretta”); jew tali spazju tal-ajru li jinsab ‘il fuq minn żoni tal-art jew minn ilmijiet territorjali ta’ Stat li fih it-titjir ta’ inġenji tal-ajru huwa pprojbit (“żona pprojbita”);
6.
“struttura ta’ spazju tal-ajru” tfisser volum speċifiku ta’ spazju tal-ajru maħsub sabiex ikun żgurat it-tħaddim sikur u ottimali ta’ inġenji tal-ajru;
7.
“użu tal-ispazju tal-ajru” tfisser il-mod li bih l-ispazju tal-ajru jintuża mil-lat operattiv;
8.
“rappreżentant tal-utenti tal-ispazju tal-ajru” tfisser kwalunkwe persuna jew entità legali li tirrappreżenta l-interessi ta’ kategorija waħda jew ta’ diversi kategoriji ta’ utenti tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru;
9.
“medda ta’ frekwenza tal-avjazzjoni” tfisser annotazzjoni, fit-Tabella tal-Allokazzjonijiet tal-Frekwenzi tar-Regolamenti tar-Radju tal-ITU, ta’ medda speċifika ta’ frekwenzi li fiha jsiru assenjazzjonijiet tal-frekwenzi għall-għan tat-traffiku tal-ajru ġenerali;
10.
“settur ATC” tfisser volum iddefinit ta’ spazju tal-ajru li għalih kontrollur/i assoċjat/i jkun/jkunu responsabbli għall-kontroll tat-traffiku tal-ajru (ATC) fi kwalunkwe ħin partikolari;
11.
“rotta tas-servizzi tat-traffiku tal-ajru (rotta ATS)” tfisser parti speċifika mill-istruttura tal-ispazju tal-ajru maħsuba sabiex il-fluss tat-traffiku jkun dirett kif meħtieġ sabiex jingħataw servizzi tat-traffiku tal-ajru;
12.
“koordinazzjoni bejn iċ-ċivil u l-militar” tfisser l-interazzjoni bejn l-awtoritajiet u l-komponenti ċivili u militari tal-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru meħtieġa sabiex ikun żgurat użu sikur, effiċjenti u armonjuż tal-ispazju tal-ajru;
13.
“rotta kundizzjonali (CDR)” tfisser rotta tal-ajru li hija disponibbli għall-ippjanar tat-titjiriet u li tista’ tintuża biss f’kundizzjonijiet speċifiċi;
14.
“teħid ta’ deċiżjonijiet b’mod kooperattiv” tfisser proċess fejn jittieħdu deċiżjonijiet fuq il-bażi ta’ interazzjoni u ta’ konsultazzjoni kostanti mal-Istati Membri, mal-partijiet interessati operattivi u ma’ partijiet interessati oħrajn kif ikun xieraq;
15.
“kriżi tan-netwerk” tfisser stat fejn ma jkunx jista’ jiġi pprovdut servizz tan-navigazzjoni bl-ajru fil-livell meħtieġ li jwassal għal telf kbir fil-kapaċità tan-netwerk, jew fi żbilanċ kbir bejn il-kapaċità u d-domanda tan-netwerk, jew nuqqas kbir fil-fluss tal-informazzjoni f’parti waħda jew f’diversi partijiet tan-netwerk wara sitwazzjoni li ma tkunx tas-soltu u ma tkunx prevista;
16.
“Pjan ta’ Titjib tan-Netwerk Ewropew tar-Rotot” tfisser il-pjan żviluppat mill-Maniġer tan-Netwerk f’koordinazzjoni mal-partijiet interessati operattivi li jinkludi r-riżultat tal-attivitajiet operattivi tiegħu fir-rigward tad-disinn tan-netwerk tar-rotot fuq perjodu qasir u medju taż-żmien skont il-prinċipji ta’ gwida tal-Pjan Strateġiku għan-Netwerk;
17.
“Spazju tal-ajru b’rotot liberi” tfisser spazju tal-ajru speċifiku li fih l-utenti jistgħu jippjanaw bil-libertà kollha r-rotot tagħhom bejn punt ta’ dħul u punt tal-ħruġ mingħajr ma jirreferu għan-netwerk tar-rotot tal-ajru;
18.
“assenjazzjoni ta’ frekwenza” tfisser awtorizzazzjoni mogħtija minn Stat Membru sabiex tintuża frekwenza tar-radju jew sabiex jintuża kanal ta’ frekwenza tar-radju b’kundizzjonijiet speċifiċi;
19.
“impatt fuq in-netwerk” tfisser, fil-kuntest tal-funzjoni tal-frekwenzi tar-radju stabbilita fl-Anness II, sitwazzjoni fejn assenjazzjoni ta’ frekwenza tar-radju se tiddegrada, tfixkel jew tinterrompi l-funzjonament ta’ assenjazzjoni ta’ frekwenza tar-radju waħda jew iktar tan-netwerk, jew se topponi l-aħjar użu tal-meded ta’ frekwenza tal-avjazzjoni fl-ambitu ta’ dan ir-Regolament;
20.
“possibbiltajiet ta’ rotot multipli” tfisser id-disponibbiltà, għall-utent tal-ispazju tal-ajru, ta’ iktar minn possibbiltà waħda ta’ rotta fuq in-netwerk tar-rotot tal-ajru;
21.
“pajjiżi terzi” tfisser pajjiżi li mhumiex Stati Membri iżda li huma membri tal-Eurocontrol jew li kkonkludew ftehim mal-Unjoni dwar l-implimentazzjoni tal-ajru uniku Ewropew jew li qed jieħdu sehem fi blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru;
22.
“Maniġer tan-Netwerk” tfisser il-korp stabbilit skont l-Artikolu 6 tar-Regolament (KE) Nru 551/2004 sabiex iwettaq id-dmirijiet previsti f’dak l-Artikolu u f’dan ir-Regolament;
23.
“Pjan Operattiv tan-Netwerk” tfisser il-pjan żviluppat mill-Maniġer tan-Netwerk b’koordinazzjoni mal-partijiet interessati operattivi sabiex jorganizza l-attivitajiet operattivi tiegħu fuq perjodu qasir u medju taż-żmien skont il-prinċipji ta’ gwida tal-Pjan Strateġiku għan-Netwerk. Għal dik il-parti tal-Pjan Operattiv tan-Netwerk li hija speċifika għad-disinn tan-netwerk Ewropew tar-rotot (ERND), dan jinkludi l-Pjan ta’ Titjib tan-Netwerk Ewropew tar-Rotot;
24.
“Pjan Strateġiku għan-Netwerk” tfisser il-pjan żviluppat mill-Maniġer tan-Netwerk, b’mod konsistenti mal-Pjan Regolatorju Ewropew tal-ATM, b’koordinazzjoni mal-Istati Membri u mal-partijiet interessati operattivi, li jiddefinixxi l-prinċipji ta’ gwida għat-tħaddim tan-netwerk u l-perspettiva fit-tul tiegħu;
25.
“organizzazzjoni operattiva” tfisser organizzazzjoni li għandha r-responsabbiltà tipprovdi servizzi ta’ inġinerija u servizzi tekniċi li jappoġġaw is-servizzi tat-traffiku tal-ajru, tal-komunikazzjoni, tan-navigazzjoni jew ta’ sorveljanza;
26.
“rekwiżiti operattivi” tfisser ir-rekwiżiti tan-netwerk f’termini ta’ sikurezza, ta’ kapaċità u ta’ effiċjenza;
27.
“partijiet interessati operattivi” tfisser l-utenti ċivili u militari tal-ispazju tal-ajru, il-fornituri ċivili u militari tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru, l-operaturi tal-ajruporti, il-koordinaturi tas-slots fl-ajruporti u l-organizzazzjonijiet operattivi u kwalunkwe grupp ta’ partijiet interessati addizzjonali meqjus bħala rilevanti għall-funzjonijiet individwali;
28.
“konfigurazzjoni tas-settur” tfisser skema li tgħaqqad flimkien setturi li huma mibnija u li qegħdin fl-aħjar pożizzjoni biex jissodifaw ir-rekwiżiti operattivi u d-disponibbiltà tal-ispazju tal-ajru;
29.
“rotta mitluba mill-utent” tfisser ir-rotta mixtieqa li hija ddikjarata mill-operaturi tal-inġenji tal-ajru fl-istadju tad-disinn tal-ispazju tal-ajru sabiex jiġu sodisfatti ħtiġijiethom.
KAPITOLU II
ORGANIZZAZZJONI U ĠESTJONI TAL-FUNZJONIJIET TAN-NETWERK
Artikolu 3
Stabbiliment ta’ Maniġer tan-Netwerk
1. Sabiex jitwettqu l-kompiti meħtieġa għall-eżekuzzjoni tal-funzjonijiet previsti fl-Artikolu 6 tar-Regolament (KE) Nru 551/2004 u fl-Annessi ta’ dan ir-Regolament, għandu jiġi stabbilit korp imparzjali u kompetenti (il-Maniġer tan-Netwerk).
2. Il-perjodu li għalih jinħatar il-Maniġer tan-Netwerk għandu jkun l-istess bħall-perjodi ta’ referenza għall-iskema ta’ prestazzjoni previsti fl-Artikolu 7(1) tar-Regolament (UE) Nru 691/2010. Dan għandu jkun twil biżżejjed sabiex tkun tista’ tiġi żviluppata ċerta maturità fit-twettiq ta’ dawn il-funzjonijiet. M’għandux ikun iqsar minn żewġ perjodi ta’ referenza u għandu jkun jista’ jiġġedded.
3. Il-ħatra tal-Maniġer tan-Netwerk għandha ssir permezz ta’ Deċiżjoni tal-Kummissjoni wara li jiġi kkonsultat il-Kumitat dwar l-Ajru Uniku skont l-Artikolu 5(3) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004 u għandha ssir mhux iktar tard minn tliet xhur wara li jiġi adottat dan ir-Regolament. Dik id-Deċiżjoni għandha tinkludi t-termini u l-kundizzjonijiet tal-ħatra, fosthom il-finanzjament u l-kundizzjonijiet għall-irtirar tagħha. Il-Kummissjoni għandha tivvaluta l-konformità ma’ dawk il-kundizzjonijiet fi tmiem kull perjodu ta’ referenza msemmi fil-paragrafu 2.
4. Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jwettaq il-funzjonijiet li ġejjin:
(a)
għandu jiddisinja n-Netwerk Ewropew tar-Rotot kif stabbilit fl-Anness I;
(b)
għandu jikkoordina r-riżorsi skarsi, b’mod partikolari:
(i)
il-frekwenzi tar-radju fil-meded ta’ frekwenza tal-avjazzjoni użati mit-traffiku tal-ajru ġenerali kif stabbilit fl-Anness II;
(ii)
il-kodiċijiet tat-transponders SSR kif stabbilit fl-Anness III.
Lill-Maniġer tan-Netwerk, il-Kummissjoni tista’ żżidlu funzjonijiet oħrajn skont l-Artikoli 6(3) jew (4)(c) tar-Regolament (KE) Nru 551/2004.
5. Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jwettaq ukoll il-funzjoni tal-ATFM imsemmija fl-Artikolu 6(6) tar-Regolament (KE) Nru 551/2004 u fir-Regolament (UE) Nru 255/2010.
Artikolu 4
Kompiti tal-Maniġer tan-Netwerk
1. Sabiex jappoġġa l-eżekuzzjoni tal-funzjonijiet imniżżlin fl-Artikolu 3, il-Maniġer tan-Netwerk għandu jwettaq il-kompiti li ġejjin, ħalli jkun hemm titjib kontinwu fl-operazzjonijiet tan-netwerk fl-ajru uniku Ewropew u b’hekk jingħata kontribut għall-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha mogħtija fir-Regolament (UE) Nru 691/2010, u b’mod partikolari għandu:
(a)
jiżviluppa, iżomm u jimplimenta l-Pjan Strateġiku għan-Netwerk speċifikat fl-Artikolu 5, f’konformità mal-iskema ta’ prestazzjoni prevista fir-Regolament (UE) Nru 691/2010 u mal-Pjan Regolatorju Ewropew tal-ATM, u billi jqis kwalunkwe Pjan tan-Navigazzjoni bl-Ajru tal-ICAO rilevanti;
(b)
jistabbilixxi fid-dettall il-Pjan Strateġiku għan-Netwerk permezz ta’ Pjan Operattiv tan-Netwerk, kif speċifikat iktar fl-Artikolu 6, u għandu jindirizza, b’mod partikolari, il-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha li jkopru perjodi minn tlieta sa ħames snin, perjodi annwali, tal-istaġun, fil-ġimgħa u ta’ kuljum;
(c)
jiżviluppa Disinn integrat tan-Netwerk Ewropew tar-Rotot stabbilit fl-Anness I;
(d)
jipprovdi l-funzjoni ċentrali għall-koordinazzjoni tal-frekwenzi tar-radju kif mitlub mill-Artikolu 6(4)(b) tar-Regolament (KE) Nru 551/2004 u kif stabbilit fl-Anness II ta’ dan ir-Regolament;
(e)
jikkoordina t-titjib tal-proċess tal-allokazzjoni tal-kodiċijiet tat-transponders SSR stabbilit fl-Anness III;
(f)
jorganizza l-ġestjoni u l-operazzjonijiet tal-funzjonijiet u jeżegwixxi, b’mod partikolari, l-obbligi tal-Unità Ċentrali għall-ATFM;
(g)
jipprovdi approċċ ikkonsolidat u kkoordinat għall-attivitajiet kollha ta’ ppjanar u l-attivitajiet kollha operattivi tan-netwerk, inklużi l-monitoraġġ u t-titjib tal-prestazzjoni ġenerali tiegħu;
(h)
jipprovdi appoġġ għall-ġestjoni tal-kriżijiet tan-netwerk;
(i)
jappoġġa lill-partijiet interessati operattivi differenti fl-eżekuzzjoni tal-obbligi imposti fuqhom fl-użu tas-sistemi u tal-proċeduri tal-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru u/jew tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru (ATM/ANS) skont il-Pjan Regolatorju Ewropew tal-ATM;
(j)
jipprovdi appoġġ lill-entitajiet fdati bl-investigazzjoni tal-aċċidenti u tal-inċidenti tal-avjazzjoni ċivili jew bl-analiżi tal-okkorrenzi kif ikun mitlub minn dawk l-entitajiet fl-ambitu tar-Regolament (UE) Nru 996/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7);
(k)
jiżgura l-koordinazzjoni ma’ reġjuni u ma’ pajjiżi terzi oħrajn li ma jiħdux sehem f’ħidmet il-Maniġer tan-Netwerk.
2. Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jagħti kontribut għall-implimentazzjoni tal-iskema ta’ prestazzjoni skont ir-Regolament (UE) Nru 691/2010.
3. Sabiex iwettaq il-kompiti tiegħu, il-Maniġer tan-Netwerk għandu jiżgura dan li ġej:
(a)
id-disponibbiltà, il-funzjonament u l-qsim ta’ għodod, ta’ proċessi u ta’ dejta konsistenti sabiex jingħata appoġġ lill-proċess ta’ teħid ta’ deċiżjonijiet b’mod kooperattiv fil-livell tan-netwerk, li jinkludu s-sistemi ta’ pproċessar tal-pjanijiet tat-titjiriet u s-sistemi tal-ġestjoni tad-dejta, imma li mhumiex limitati għalihom;
(b)
il-faċilitazzjoni u l-koordinazzjoni bejn il-partijiet interessati operattivi u l-appoġġ lil dawn il-partijiet interessati fl-użu u fl-implimentazzjoni tal-pjanijiet u tal-miżuri relatati tan-netwerk wara t-teħid ta’ deċiżjonijiet b’mod kooperattiv;
(c)
il-koordinazzjoni operattiva, kif ukoll l-aħjar użu, l-interoperabbiltà u l-interkonnettività xierqa fil-qasam ta’ responsabbiltà tiegħu;
(d)
il-koordinazzjoni tal-proposti għal emendi fid-dokumenti xierqa tal-ICAO marbutin mal-funzjonijiet tan-netwerk;
(e)
ir-rappurtar, skont l-Artikolu 20, tal-aspetti kollha marbutin mal-prestazzjoni operattiva, inklużi r-riżorsi skarsi;
(f)
kollegament xieraq ma’ mezzi oħrajn tat-trasport.
4. Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jissodisfa talbiet ad hoc għall-informazzjoni, il-pariri, l-analiżi jew kompiti anċillari simili oħrajn marbutin mad-diversi funzjonijiet fuq talba tal-Kummissjoni jew tal-Aġenzija.
Artikolu 5
Pjan Strateġiku għan-Netwerk
1. Sabiex jiggwida l-perspettiva fit-tul tiegħu, il-Maniġer tan-Netwerk għandu jiżviluppa, iżomm u jimplimenta Pjan Strateġiku għan-Netwerk, li għandu jkun allinjat mal-perjodu ta’ referenza previst fl-Artikolu 7(1) tar-Regolament (UE) Nru 691/2010. Dan għandu jinkludi l-pjan ta’ prestazzjoni u l-miri ta’ prestazzjoni għall-perjodu ta’ referenza li jmiss u għandu jagħti l-prospetti għall-perjodi ta’ referenza tal-ġejjieni.
2. Il-Pjan Strateġiku għan-Netwerk għandu jipprovdi l-informazzjoni stabbilita fl-Anness IV.
3. Il-Pjan Strateġiku għan-Netwerk għandu jkollu l-għan li jilħaq il-miri ta’ prestazzjoni għall-funzjonijiet tan-netwerk previsti fir-Regolament (UE) Nru 691/2010.
4. Il-Pjan Strateġiku għan-Netwerk għandu jiġi aġġornat jekk dan ikun xieraq.
Artikolu 6
Pjan Operattiv tan-Netwerk
1. Sabiex jiġi implimentat il-Pjan Strateġiku għan-Netwerk fil-livell operattiv, il-Maniġer tan-Netwerk għandu jiżviluppa Pjan Operattiv tan-Netwerk dettaljat.
2. Il-Pjan Operattiv tan-Netwerk għandu jipprovdi l-informazzjoni stabbilita fl-Anness V.
3. Il-Pjan Operattiv tan-Netwerk għandu, b’mod partikolari, jistabbilixxi miżuri għat-twettiq tal-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha previsti fir-Regolament (UE) Nru 691/2010 li jkopru perjodu minn tlieta sa ħames snin, perjodu annwali, tal-istaġun, fil-ġimgħa u ta’ kuljum.
4. Il-Pjan Operattiv tan-Netwerk għandu jinkludi rekwiżiti militari, jekk l-Istati Membri jipprovduhom.
5. Il-Pjan Operattiv tan-Netwerk għandu jinkludi l-Pjan ta’ Titjib tan-Netwerk Ewropew tar-Rotot u l-pjan ekwivalenti għall-frekwenzi tar-radju u għall-kodiċijiet tat-transponders SSR.
6. Il-Pjan Operattiv tan-Netwerk għandu jidentifika r-restrizzjonijiet operattivi, l-ostakli, il-miżuri ta’ titjib u s-soluzzjonijiet biex ikun hemm rimedju jew biex tittaffa l-problema.
7. Il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru, il-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru u l-operaturi tal-ajruporti għandhom jiżguraw li l-pjanijiet operattivi tagħhom ikunu allinjati mal-Pjan Operattiv tan-Netwerk. Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jiżgura li l-Pjan Operattiv tan-Netwerk ikun koerenti.
8. Il-Pjan Operattiv tan-Netwerk għandu jiġi aġġornat f’intervalli regolari, filwaqt li jitqiesu l-iżviluppi kollha rilevanti fil-ħtiġijiet u fir-rekwiżiti tal-funzjonijiet tan-netwerk.
Artikolu 7
Kompetenzi tal-Maniġer tan-Netwerk
1. Mingħajr preġudizzju għar-responsabbiltajiet tal-Istati Membri, huwa u jwettaq il-kompiti tiegħu, il-Maniġer tan-Netwerk għandu jadotta miżuri individwali li jirriżultaw mill-proċess ta’ teħid ta’ deċiżjonijiet b’mod kooperattiv. Il-partijiet ikkonċernati minn dawk il-miżuri għandhom jimplimentawhom.
2. Fejn ir-responsabbiltajiet tal-Istat Membru ma jippermettux li jiġu adottati tali miżuri individwali, il-Maniġer tan-Netwerk għandu jirreferi tali każ lill-Kummissjoni għal iktar kunsiderazzjoni.
3. Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jirrakkomanda wkoll miżuri dwar kwistjonijiet oħrajn mitluba mill-prestazzjoni tan-netwerk.
4. Fil-qasam ta’ responsabbiltà tiegħu, il-Maniġer tan-Netwerk għandu jieħu miżuri bil-għan li jiżgura li jintlaħqu l-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha applikabbli msemmija fl-Artikolu 9 tar-Regolament (UE) Nru 691/2010.
5. Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jiġbor, jikkonsolida u janalizza d-dejta kollha rilevanti identifikata fl-Annessi I sa VI. Huwa għandu jipprovdi din id-dejta lill-Kummissjoni, lill-Aġenzija jew lill-Korp ta’ Analiżi tal-Prestazzjoni previst fir-Regolament (UE) Nru 691/2010, skont kif ikun mitlub.
Artikolu 8
Relazzjonijiet mal-partijiet interessati operattivi
1. Sabiex iwettaq il-kompiti tiegħu ta’ monitoraġġ u ta’ titjib tal-prestazzjoni ġenerali tan-netwerk, il-Maniġer tan-Netwerk għandu jiżviluppa arranġamenti xierqa ta’ ħidma, previsti fl-Artikolu 15, mal-partijiet interessati operattivi.
2. Il-partijiet interessati operattivi għandhom jiżguraw li l-miżuri implimentati fil-livell lokali jew fil-livell tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru jkunu kompatibbli ma’ dawk adottati fil-livell tan-netwerk permezz tal-proċess ta’ teħid ta’ deċiżjonijiet b’mod kooperattiv.
3. Il-partijiet interessati operattivi għandhom jipprovdu lill-Maniġer tan-Netwerk bid-dejta rilevanti mniżżla fl-Annessi I sa VI, u għandhom jikkonformaw ma’ kwalunkwe data ta’ skadenza u kwalunkwe rekwiżit ta’ kompletezza jew rekwiżit ta’ preċiżjoni miftehma mal-Maniġer tan-Netwerk għall-konsenja tagħha.
4. Il-partijiet interessati operattivi li jkunu kkonċernati mill-miżuri individwali meħuda mill-Maniġer tan-Netwerk skont l-Artikolu 7(1) jistgħu jitolbu li tali miżuri jiġu rreveduti fi żmien ħamest ijiem tax-xogħol minn meta jiġu adottati. It-talba għal reviżjoni m’għandhiex tissospendi l-miżuri individwali.
5. Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jikkonferma jew jemenda l-miżuri kkonċernati fi żmien ħamest ijiem tax-xogħol jew fi żmien 48 siegħa f’każ ta’ kriżi tan-netwerk.
Artikolu 9
Relazzjonijiet mal-Istati Membri
1. Huwa u jwettaq il-kompiti tiegħu, il-Maniġer tan-Netwerk għandu jqis, kif xieraq, ir-responsabbiltajiet tal-Istati Membri.
2. L-Istati Membri għandhom jgħarrfu lill-Maniġer tan-Netwerk f’każ li s-sovranità u r-responsabbiltajiet tagħhom ma jħalluhomx jadottaw miżuri individwali skont l-Artikolu 7(1).
3. Meta l-Istati Membri jkunu involuti fi kwistjonijiet operattivi marbutin mal-funzjonijiet tan-netwerk, huma għandhom ikunu parti mill-proċess ta’ teħid ta’ deċiżjonijiet b’mod kooperattiv u għandhom jimplimentaw ir-riżultati miftehma f’dan il-proċess fil-livell nazzjonali.
Artikolu 10
Relazzjonijiet mal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li jkun hemm kooperazzjoni u koordinazzjoni mill-qrib bejn il-blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru u l-Maniġer tan-Netwerk, fost l-oħrajn fil-livell tal-ippjanar strateġiku u fil-ġestjoni tattika ta’ kuljum tal-flussi u tal-kapaċità.
2. Sabiex tkun iffaċilitata l-interkonnettività operattiva bejn il-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru, il-Maniġer tan-Netwerk għandu jistabbilixxi, f’kooperazzjoni mill-qrib mal-blokok funzjonali kollha tal-ispazju tal-ajru, proċessi, proċeduri u interfaċċji armonizzati, inklużi bidliet dwar aspetti marbutin mal-attivitajiet tal-Maniġer tan-Netwerk.
3. L-Istati Membri li jikkooperaw fi blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru għandhom jiżguraw li jiġu fformulati fehmiet ikkonsolidati marbutin mal-funzjonijiet tan-netwerk.
4. Il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru li jikkooperaw fi blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru għandhom jiżguraw li jiġu fformulati fehmiet ikkonsolidati marbutin ma’ kwistjonijiet operattivi tal-funzjonijiet tan-netwerk.
5. Qabel ma jiġi stabbilit blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru, l-Istati Membri u l-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru għandhom jikkooperaw b’tali mod li jiġu fformulati fehmiet ikkonsolidati dwar aspetti marbutin mal-attivitajiet tal-Maniġer tan-Netwerk.
Artikolu 11
Kooperazzjoni bejn iċ-ċivil u l-militar
1. Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jiżgura li jkun hemm arranġamenti xierqa sabiex tkun permessa u appoġġata koordinazzjoni adegwata mal-awtoritajiet militari nazzjonali.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li jkun hemm involviment militari xieraq fl-attivitajiet kollha marbutin mal-funzjonijiet tan-netwerk.
3. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li jkun hemm rappreżentanza xierqa tal-fornituri militari tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru u tal-utenti militari tal-ispazju tal-ajru fl-arranġamenti operattivi kollha ta’ ħidma u ta’ konsultazzjoni stabbiliti mill-Maniġer tan-Netwerk.
4. Il-funzjoni tad-Disinn tan-Netwerk Ewropew tar-Rotot għandha titwettaq mingħajr preġudizzju għall-prenotazzjonijiet ta’ volum ta’ spazju tal-ajru għall-użu esklużiv jew speċifiku tal-Istati Membri jew għar-restrizzjonijiet fuqu. Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jinkoraġġixxi u jikkoordina d-disponibbiltà tar-rotot kundizzjonali minn dawk iż-żoni skont ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 2150/2005 (8).
Artikolu 12
Rekwiżiti ġenerali għall-funzjonijiet tan-netwerk
Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jiżgura li jiġu sodisfatti r-rekwiżiti ġenerali għall-funzjonijiet tan-netwerk stabbiliti fl-Anness VI. Dawk ir-rekwiżiti għandhom japplikaw mid-data tal-adozzjoni tad-Deċiżjoni tal-ħatra u l-Maniġer tan-Netwerk għandu jikkonforma magħhom fi żmien tnax-il xahar wara tali data.
KAPITOLU III
GOVERNANZA TAL-FUNZJONIJIET TAN-NETWERK
Artikolu 13
Teħid ta’ deċiżjonijiet b’mod kooperattiv
1. Il-ġestjoni tal-funzjonijiet tan-netwerk għandha sseħħ permezz tat-teħid ta’ deċiżjonijiet b’mod kooperattiv.
2. Proċess tat-teħid ta’ deċiżjonijiet b’mod kooperattiv għandu jinkludi:
(a)
proċess ta’ konsultazzjoni previst fl-Artikolu 14;
(b)
arranġamenti ta’ ħidma dettaljati u proċessi operattivi previsti fl-Artikolu 15.
3. Sabiex ikunu adottati miżuri marbutin mal-governanza tal-funzjonijiet tan-netwerk u sabiex tiġi mmonitorjata l-prestazzjoni tagħhom, il-Maniġer tan-Netwerk għandu jistabbilixxi Bord ta’ Ġestjoni tan-Netwerk previst fl-Artikolu 16.
4. F’każ li l-Maniġer tan-Netwerk isib li parti waħda jew diversi partijiet qed ifixklu l-azzjonijiet tiegħu, il-kwistjoni għandha tintbagħat lill-Bord ta’ Ġestjoni tan-Netwerk sabiex tiġi solvuta.
Artikolu 14
Proċess ta’ konsultazzjoni
1. Għandu jkun stabbilit proċess sabiex tkun organizzata konsultazzjoni xierqa u regolari mal-Istati Membri u mal-partijiet interessati operattivi.
2. Il-konsultazzjoni għandha tiffoka fuq l-arranġamenti ta’ ħidma dettaljati previsti fl-Artikolu 15, fuq il-Pjan Strateġiku għan-Netwerk, fuq il-Pjan Operattiv tan-Netwerk, fuq il-progress fl-implimentazzjoni tal-pjanijiet, fuq ir-rapporti lill-Kummissjoni u fuq kwistjonijiet operattivi, skont kif ikun xieraq.
3. Il-proċess ta’ konsultazzjoni jista’ jvarja skont in-natura tal-funzjonijiet individwali tan-netwerk. Sabiex ikun żgurat li jkunu jistgħu jiġu indirizzati kwistjonijiet regolatorji, l-Istati Membri għandhom ikunu involuti meta dan ikun meħtieġ.
4. F’każ li l-partijiet interessati ma jkunux sodisfatti bil-konsultazzjoni, il-kwistjoni l-ewwel għandha tgħaddi mill-arranġament ta’ konsultazzjoni xieraq fil-livell tal-funzjoni individwali. Meta ma tkunx tista’ tinstab soluzzjoni għall-kwistjoni fil-livell tal-funzjoni individwali, il-kwistjoni għandha tintbagħat lill-Bord ta’ Ġestjoni tan-Netwerk sabiex tiġi solvuta.
Artikolu 15
Arranġamenti ta’ ħidma dettaljati u proċessi operattivi
1. Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jiżviluppa arranġamenti ta’ ħidma dettaljati u proċessi operattivi sabiex jindirizza aspetti ta’ ppjanar u aspetti operattivi, filwaqt li jqis, b’mod partikolari, l-ispeċifiċità u r-rekwiżiti tal-funzjonijiet individwali tan-netwerk kif speċifikat fl-Annessi I sa VI.
2. Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jiżgura li l-arranġamenti ta’ ħidma dettaljati u l-proċessi operattivi jinkludu regoli għan-notifika tal-partijiet interessati kkonċernati.
3. Dawn l-arranġamenti ta’ ħidma dettaljati u l-proċessi operattivi jeħtieġ li jirrispettaw is-separazzjoni tal-provvista tas-servizzi u tal-kwistjonijiet regolatorji u jeħtieġ li jiżguraw li l-Istati Membri jkunu involuti, meta dan ikun meħtieġ.
Artikolu 16
Bord ta’ Ġestjoni tan-Netwerk
1. Il-Bord ta’ Ġestjoni tan-Netwerk għandu jkun responsabbli:
(a)
għall-approvazzjoni tal-Pjan Strateġiku għan-Netwerk qabel ma jiġi adottat skont l-Artikolu 5(3) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004;
(b)
għall-approvazzjoni tal-Pjan Operattiv tan-Netwerk ta’ tlieta sa ħames snin u ta’ dak annwali;
(c)
għall-approvazzjoni tal-proċessi tat-teħid ta’ deċiżjonijiet b’mod kooperattiv, tal-proċessi ta’ konsultazzjoni kif ukoll tal-arranġamenti ta’ ħidma ddettaljati u tal-proċessi operattivi għall-funzjonijiet tan-netwerk, wara li l-Kumitat dwar l-Ajru Uniku jkun ta opinjoni pożittiva dwarhom;
(d)
għall-approvazzjoni tar-Regoli ta’ Proċedura taċ-Ċellula Ewropea ta’ Koordinazzjoni tal-Kriżijiet fis-Settur tal-Avjazzjoni prevista fl-Artikolu 18(4), wara li l-Kumitat dwar l-Ajru Uniku jkun ta opinjoni pożittiva dwarhom;
(e)
għall-monitoraġġ tal-progress fl-implimentazzjoni tal-pjanijiet u għall-indirizzar ta’ kwalunkwe devjazzjoni potenzjali mill-pjanijiet inizjali;
(f)
għall-monitoraġġ tal-proċess ta’ konsultazzjoni mal-partijiet interessati operattivi;
(g)
għall-monitoraġġ tal-attivitajiet marbutin mal-ġestjoni tal-funzjonijiet tan-netwerk;
(h)
għall-monitoraġġ tal-attivitajiet tal-Maniġer tan-Netwerk marbutin mal-kriżijiet tan-netwerk;
(i)
għall-approvazzjoni tar-rapport annwali msemmi fl-Artikolu 20. Dan ir-rapport għandu jinkludi l-implimentazzjoni tal-Pjan Strateġiku għan-Netwerk u tal-Pjan Operattiv tan-Netwerk, imma m’għandux ikun limitat għaliha;
(j)
għall-indirizzar ta’ kwistjonijiet li ma ġewx solvuti fil-livell tal-funzjonijiet individwali tan-netwerk;
(k)
għall-valutazzjoni ta’ jekk il-Maniġer tan-Netwerk għandux il-kompetenzi, ir-riżorsi u l-imparzjalità xierqa sabiex iwettaq il-kompiti assenjati lilu b’mod indipendenti, inklużi l-arranġamenti tas-sigurtà, tar-responsabbiltà u tal-emerġenzi;
(l)
għall-approvazzjoni tal-baġit annwali tal-Maniġers tan-Netwerk, wara li l-Kumitat dwar l-Ajru Uniku jkun ta opinjoni pożittiva dwaru;
(m)
għall-approvazzjoni tar-Regoli ta’ Proċedura tiegħu, wara li l-Kumitat dwar l-Ajru Uniku jkun ta opinjoni pożittiva dwarhom;
(n)
għall-indirizzar ta’ kwalunkwe suġġett addizzjonali li huwa jidentifika bħala rilevanti.
2. Dawn li ġejjin għandhom ikunu membri tal-Bord ta’ Ġestjoni tan-Netwerk li jkollhom il-vot:
(a)
rappreżentant wieħed tal-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru għal kull blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru li huwa stabbilit jew li qed jiġi stabbilit, b’għadd totali ta’ erba’ voti għall-fornituri kollha tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru;
(b)
erba’ rappreżentanti tal-utenti ċivili kummerċjali u mhux kummerċjali tal-ispazju tal-ajru;
(c)
żewġ rappreżentanti tal-operaturi tal-ajruporti;
(d)
żewġ rappreżentanti tal-militar bħala fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru u bħala utenti tal-ispazju tal-ajru.
3. Dawn li ġejjin ukoll għandhom ikunu membri tal-Bord ta’ Ġestjoni tan-Netwerk:
(a)
il-president, maħtur fuq il-bażi tal-kompetenza u tal-għarfien espert tekniku fuq proposta tal-Kummissjoni, fuq il-bażi, b’mod partikolari, tal-proposti tal-membri tal-Bord ta’ Ġestjoni tan-Netwerk li jkollhom il-vot, u wara li l-Kumitat dwar l-Ajru Uniku jkun ta opinjoni pożittiva dwaru;
(b)
rappreżentant wieħed tal-Kummissjoni;
(c)
rappreżentant wieħed tal-Eurocontrol;
(d)
rappreżentant wieħed tal-Maniġer tan-Netwerk.
4. Il-membri għandu jkollhom sostitut.
5. Il-membri tal-Bord ta’ Ġestjoni tan-Netwerk li jkollhom il-vot għandhom jinħatru fuq proposti mill-organizzazzjonijiet tagħhom wara li l-Kumitat dwar l-Ajru Uniku jkun ta opinjoni pożittiva dwarhom.
6. Il-Kummissjoni tista’ taħtar esperti indipendenti u rrikonoxxuti bħala konsulenti, li għandhom iservu fil-kapaċità personali tagħhom u li għandhom jirrappreżentaw firxa wiesgħa ta’ dixxiplini li jinkludu l-aspetti ewlenin tal-funzjonijiet tan-netwerk. L-Istati li jipparteċipaw f’ħidmet il-Maniġer tan-Netwerk għandhom jipproponu kandidati għal dan il-għan.
7. Il-membri mniżżlin fil-punti (a), (b) u (c) tal-paragrafu 3 għandu jkollhom id-dritt li jiċħdu proposti li jkollhom impatt fuq:
(a)
is-sovranità u r-responsabbiltajiet tal-Istati Membri, b’mod partikolari dawk marbutin mal-ordni pubbliku, mas-sigurtà pubblika u ma’ kwistjonijiet tad-difiża, kif stabbilit fl-Artikolu 13 tar-Regolament (KE) Nru 549/2004;
(b)
il-kompatibbiltà tal-attivitajiet tal-Bord ta’ Ġestjoni tan-Netwerk mal-għanijiet u mal-objettivi ta’ dan ir-Regolament;
(c)
l-imparzjalità u mal-ekwità tal-Bord ta’ Ġestjoni tan-Netwerk.
8. Id-dokumenti msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jiġu adottati mill-Bord ta’ Ġestjoni tan-Netwerk b’maġġoranza sempliċi tal-membri tiegħu li jkollhom il-vot.
9. Meta ma jkunx jista’ jintlaħaq qbil fuq kwistjonijiet li huma ta’ sinifikat kbir għan-netwerk, il-Bord ta’ Ġestjoni tan-Netwerk għandu jirreferi l-każ lill-Kummissjoni għal iktar azzjoni. Il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Kumitat dwar l-Ajru Uniku.
Artikolu 17
Rwol tal-Kumitat dwar l-Ajru Uniku
1. Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jirreferi kwistjonijiet regolatorji lill-Kummissjoni; il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Kumitat dwar l-Ajru Uniku b’dawk il-kwistjonijiet.
2. Il-Kumitat dwar l-Ajru Uniku għandu jagħti opinjoni dwar:
(a)
il-ħatra tal-Maniġer tan-Netwerk;
(b)
il-ħatra tal-president tal-Bord ta’ Ġestjoni tan-Netwerk;
(c)
il-ħatra tal-membri tal-Bord ta’ Ġestjoni tan-Netwerk li jkollhom il-vot;
(d)
ir-Regoli ta’ Proċedura tal-Bord ta’ Ġestjoni tan-Netwerk;
(e)
il-Pjan Strateġiku għan-Netwerk, u b’mod partikolari dwar l-għanijiet ta’ dan il-pjan fi stadju bikri;
(f)
il-baġit annwali tal-Maniġer tan-Netwerk;
(g)
ir-Regoli ta’ Proċedura taċ-Ċellula Ewropea ta’ Koordinazzjoni tal-Kriżijiet fis-Settur tal-Avjazzjoni;
(h)
il-proċessi tat-teħid ta’ deċiżjonijiet b’mod kooperattiv, il-proċessi ta’ konsultazzjoni kif ukoll l-arranġamenti ta’ ħidma dettaljati u l-proċessi operattivi għall-funzjonijiet tan-netwerk.
3. Il-Kumitat dwar l-Ajru Uniku jista’ jagħti pariri lill-Kummissjoni meta ma jkunx jista’ jintlaħaq qbil fuq kwistjonijiet li huma ta’ sinifikat kbir għan-netwerk mill-Bord ta’ Ġestjoni tan-Netwerk.
KAPITOLU IV
ĠESTJONI TAL-KRIŻIJIET TAN-NETWERK
Artikolu 18
Stabbiliment taċ-Ċellula Ewropea ta’ Koordinazzjoni tal-Kriżijiet fis-Settur tal-Avjazzjoni
1. Il-ġestjoni tal-kriżijiet tan-netwerk għandha tkun appoġġata mill-istabbiliment ta’ Ċellula Ewropea ta’ Koordinazzjoni tal-Kriżijiet fis-Settur tal-Avjazzjoni (l-EACCC).
2. Il-membri permanenti tal-EACCC għandhom ikunu rappreżentant wieħed tal-Istat Membru li jkollu l-Presidenza tal-Kunsill, rappreżentant wieħed tal-Kummissjoni, rappreżentant wieħed tal-Aġenzija, rappreżentant wieħed tal-Eurocontrol, rappreżentant wieħed tal-militar, rappreżentant wieħed tal-fornituri tas-serivzzi tan-navigazzjoni bl-ajru, rappreżentant wieħed tal-ajruporti u rappreżentant wieħed tal-utenti tal-ispazju tal-ajru.
3. Il-kompożizzjoni tal-EACCC tista’ tittejjeb, fuq bażi ta’ każ b’każ, permezz ta’ esperti, skont in-natura tal-kriżi speċifika.
4. L-EACCC għandha tipprepara r-Regoli ta’ Proċedura tagħha biex jiġu adottati mill-Bord ta’ Ġestjoni tan-Netwerk.
5. Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jagħmel disponibbli r-riżorsi meħtieġa għall-istabbiliment u għall-funzjonament tal-EACCC.
Artikolu 19
Responsabbiltajiet tal-Maniġer tan-Netwerk u tal-EACCC
1. Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jkun responsabbli, flimkien mal-membri tal-EACCC, biex jattiva l-EACCC u biex irendiha inattiva.
2. Il-Maniġer tan-Netwerk, bl-appoġġ tal-EACCC, għandu jkun responsabbli:
(a)
għall-koordinazzjoni tal-ġestjoni tar-reazzjoni għall-kriżi tan-netwerk, skont ir-Regoli ta’ Proċedura tal-EACCC, li tinvolvi l-kooperazzjoni mill-qrib mal-istrutturi korrispondenti fl-Istati Membri;
(b)
għall-appoġġ għall-attivazzjoni u għall-koordinazzjoni tal-pjanijiet ta’ emerġenza fil-livell tal-Istati Membri;
(c)
għall-elaborazzjoni ta’ miżuri ta’ mitigazzjoni fil-livell tan-netwerk sabiex ikun żgurat li jkun hemm reazzjoni f’waqtha għal sitwazzjonijiet ta’ kriżi tan-netwerk ta’ dan it-tip ħalli jitħares u jiġi żgurat il-funzjonament kontinwat u sikur tan-netwerk. Għal dan il-għan, il-Maniġer tan-Netwerk għandu:
(i)
jimmonitorja s-sitwazzjoni tan-netwerk fir-rigward tal-kriżijiet tan-netwerk kull 24 siegħa;
(ii)
jiżgura li jkun hemm ġestjoni u komunikazzjoni effettivi tal-informazzjoni permezz tat-tixrid ta’ dejta preċiża, f’waqtha u konsistenti sabiex tiġi appoġġata l-applikazzjoni tal-prinċipji u tal-proċessi ta’ ġestjoni tar-riskji fil-proċessi tat-teħid ta’ deċiżjonijiet;
(iii)
jiffaċilita l-ġbir organizzat u l-ħżin iċċentralizzat ta’ dik id-dejta;
(d)
għall-enfasizzar, fejn ikun xieraq, lill-Kummissjoni, lill-Aġenzija jew lill-Istati Membri, tal-opportunitajiet għal appoġġ addizzjonali għall-mitigazzjoni tal-kriżi, inklużi l-kollegamenti ma’ operaturi ta’ mezzi oħrajn tat-trasport li jistgħu jidentifikaw u jimplimentaw soluzzjonijiet intermodali;
(e)
għall-monitoraġġ tal-irkupru u tas-sostenibbiltà tan-netwerk u għar-rappurtar dwarhom.
KAPITOLU V
MONITORAĠĠ, RAPPURTAR U SORVELJANZA
Artikolu 20
Monitoraġġ u rappurtar
1. Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jistabbilixxi proċess ta’ monitoraġġ kontinwu:
(a)
tal-prestazzjoni operattiva tan-netwerk;
(b)
tal-miżuri meħuda u tal-eżitu tal-prestazzjoni milħuq mill-partijiet interessati operattivi u mill-Istati;
(c)
tal-effettività u tal-effiċjenza ta’ kull waħda mill-funzjonijiet koperti minn dan ir-Regolament.
2. Il-monitoraġġ kontinwu għandu jidentifika kwalunkwe devjazzjoni potenzjali mill-Pjan Strateġiku għan-Netwerk u mill-Pjan Operattiv tan-Netwerk. Il-partijiet interessati operattivi għandhom jassistu lill-Maniġer tan-Netwerk f’dan il-kompitu billi jwettqu ċerti kompiti inkluża, iżda mhux biss, il-provvista ta’ dejta.
3. Kull sena, il-Maniġer tan-Netwerk għandu jippreżenta rapport lill-Kummissjoni u lill-Aġenzija dwar il-miżuri li ħa sabiex iwettaq il-kompiti tiegħu. Ir-rapport għandu jindirizza l-funzjonijiet individwali tan-netwerk kif ukoll is-sitwazzjoni kollha tan-netwerk u għandu jkun marbut mill-qrib mal-kontenut tal-Pjan Strateġiku għan-Netwerk u tal-Pjan Operattiv tan-Netwerk. Il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Kumitat dwar l-Ajru Uniku.
Artikolu 21
Sorveljanza tal-Maniġer tan-Netwerk
Il-Kummissjoni, megħjuna mill-Aġenzija fi kwistjonijiet marbutin mas-sikurezza, għandha tiżgura s-sorveljanza tal-Maniġer tan-Netwerk, b’mod partikolari f’dak li għandu x’jaqsam mar-rekwiżiti inklużi f’dan ir-Regolament u f’leġiżlazzjoni oħra tal-Unjoni. Il-Kummissjoni għandha tirrapporta lill-Kumitat dwar l-Ajru Uniku kull sena jew meta tintalab b’mod speċifiku biex tagħmel dan.
KAPITOLU VI
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 22
Relazzjonijiet ma’ pajjiżi terzi
Pajjiżi terzi, flimkien mal-partijiet interessati operattivi tagħhom, jistgħu jieħdu sehem f’ħidmet il-Maniġer tan-Netwerk.
Artikolu 23
Finanzjament tal-Maniġer tan-Netwerk
L-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri meħtieġa sabiex jiffinanzjaw il-funzjonijiet tan-netwerk li jkunu fdati f’idejn il-Maniġer tan-Netwerk fuq il-bażi tat-tariffi tan-navigazzjoni bl-ajru. Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jistabbilixxi l-ispejjeż tiegħu b’mod trasparenti.
Artikolu 24
Responsabbiltà
Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jagħmel arranġamenti sabiex tkun koperta r-responsabbiltà marbuta mal-eżekuzzjoni tal-kompiti tiegħu. Il-metodu użat sabiex tingħata din il-kopertura għandu jkun adattat għat-telf u għad-dannu potenzjali inkwistjoni, filwaqt li jitqiesu l-istatus legali tal-Maniġer tan-Netwerk u l-livell ta’ kopertura tal-assigurazzjoni kummerċjali disponibbli.
Artikolu 25
Reviżjoni
Il-Kummissjoni għandha tirrevedi l-effettività tal-eżekuzzjoni tal-funzjonijiet tan-netwerk sa mhux iktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2013, u b’mod regolari wara dik id-data, filwaqt li tqis kif xieraq il-perjodi ta’ referenza għall-iskema ta’ prestazzjoni previsti fir-Regolament (UE) Nru 691/2010.
Artikolu 26
Emendi għar-Regolament (UE) Nru 691/2010
Ir-Regolament (UE) Nru 691/2010 huwa emendat kif ġej:
(1)
Fl-Artikolu 3(3), għandu jiżdied il-punt (m) li ġej:
“(m)
il-valutazzjoni tal-pjan ta’ prestazzjoni tal-Maniġer tan-Netwerk, inkluża l-konsistenza tiegħu mal-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha.”
(2)
Għandu jiddaħħal l-Artikolu 5a li ġej:
“Artikolu 5a
Maniġer tan-Netwerk
1. Il-Maniġer tan-Netwerk stabbilit bl-Artikolu 3 tar-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 677/2011 (*) għandu jwettaq il-kompiti li ġejjin b’rabta mal-iskema ta’ prestazzjoni:
(a)
għandu jappoġġa lill-Kummissjoni billi jipprovdi t-tagħrif rilevanti għat-tħejjija ta’ miri tal-prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha qabel il-perjodi ta’ referenza u għall-monitoraġġ waqt il-perjodu ta’ referenza. B’mod partikolari, il-Maniġer tan-Netwerk għandu jiġbed l-attenzjoni tal-Kummissjoni għal kwalunkwe nuqqas sinifikanti u persistenti fil-prestazzjoni operattiva;
(b)
għandu jipprovdi aċċess lill-Kummissjoni għad-dejta kollha mniżżla fl-Anness IV, skont l-Artikolu 20(5);
(c)
għandu jappoġġa lill-Istati Membri u lill-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru biex jilħqu l-mira ta’ prestazzjoni tagħhom waqt il-perjodi ta’ referenza;
(d)
għandu jelabora pjan ta’ prestazzjoni li għandu jiġi adottat bħala parti mill-Pjan Strateġiku għan-Netwerk qabel ma jibda kull perjodu ta’ referenza. Dan il-pjan ta’ prestazzjoni għandu jkun pubbliku u għandu jinkludi:
(i)
mira ta’ prestazzjoni marbuta mal-ambjent li għandha tkun konsistenti mal-mira ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha għall-perjodu kollu ta’ referenza, li jkollha valuri annwali li għandhom jintużaw għall-għanijiet ta’ monitoraġġ;
(ii)
miri ta’ prestazzjoni għal oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin u rilevanti oħrajn, li jkunu konsistenti mal-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropa kollha għall-perjodu kollu ta’ referenza, li jkollhom valuri annwali li għandhom jintużaw għall-għanijiet ta’ monitoraġġ;
(iii)
deskrizzjoni tal-azzjonijiet ippjanati sabiex jintlaħqu l-miri;
(iv)
fejn ikun meħtieġ jew fejn ikun deċiż mill-Kummissjoni, indikaturi ewlenin tal-prestazzjoni u miri addizzjonali.
(*) ĠU L 185, 15.7.2011, p. 1.”" 						
(3)
Fl-Artikolu 17, għandu jiddaħħal il-paragrafu 2a li ġej:
“2a. Il-Kummissjoni għandha timmonitorja l-implimentazzjoni tal-pjan ta’ prestazzjoni tal-Maniġer tan-Netwerk. Jekk waqt il-perjodu ta’ referenza l-miri ma jintlaħqux, il-Kummissjoni għandha tapplika l-miżuri xierqa speċifikati fil-pjan ta’ prestazzjoni sabiex tiġi rettifikata s-sitwazzjoni. Għal dan il-għan, għandhom jintużaw il-valuri annwali mogħtija fil-pjan ta’ prestazzjoni.”
(4)
Fl-Anness III, il-paragrafi 3 u 4 għandhom jinbidlu b’dan li ġej:
“3. L-ambjent
Id-disinn tar-rotot: Mhux applikabbli waqt l-ewwel perjodu ta’ referenza. Matul it-tieni perjodu ta’ referenza, valutazzjoni tal-proċess dwar id-disinn tar-rotot li ntuża fil-pjan ta’ prestazzjoni u l-konsistenza tiegħu mal-proċess għall-iżvilupp tal-Pjan ta’ Titjib tan-Netwerk Ewropew tar-Rotot żviluppat mill-Maniġer tan-Netwerk.
4. Il-kapaċità
Il-livell ta’ dewmien: Tqabbil tal-livell mistenni tad-dewmien tal-ATFM en route li ntuża fil-pjanijiet ta’ prestazzjoni ma’ valur ta’ referenza pprovdut mill-proċess ta’ ppjanar tal-kapaċità tal-Eurocontrol u fil-Pjan Operattiv tan-Netwerk tal-Maniġer tan-Netwerk.”
Artikolu 27
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-7 ta’ Lulju 2011.