РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 14 юли 2010 година
за освобождаване на производството и продажбата на едро на електроенергия в италианската макрозона Север и продажбата на дребно на електроенергия на крайните потребители, присъединени към мрежи под средно, високо и много високо напрежение в Италия, от прилагането на Директива 2004/17/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно координирането на процедурите за възлагане на поръчки от възложители, извършващи дейност в секторите на водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги
(нотифицирано под номер C(2010) 4740)
(само текстът на италиански език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2010/403/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2004/17/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. относно координиране на процедурите за възлагане на обществени поръчки от възложители, извършващи дейност във водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги (1), и по-специално член 30, параграфи 5 и 6 от нея,
като взе предвид искането, представено от дружеството Compagnia Valdostana delle Acque S.p.A. - Compagnie valdôtaine des eaux S.p.A. (наричано по-долу „CVA“) по електронен път на 15 февруари 2010 г.,
след консултации с Консултативния комитет по обществените поръчки,
като има предвид, че:
I. ФАКТИ
(1)
На 15 февруари 2010 г. CVA подаде по електронен път искане до Комисията в съответствие с член 30, параграф 5 от Директива 2004/17/ЕО. С електронно писмо от 15 април 2010 г. Комисията изиска допълнителна информация от италианските власти и от CVA. Италианските власти предоставиха допълнителна информация с електронни писма от 10 май 2010 г. и 20 май 2010 г., а CVA предостави информация на 7 май 2010 г. след удължаване на първоначалния краен срок за отговор.
(2)
Искането, изпратено от CVA - публично предприятие по смисъла на Директива 2004/17/ЕО, е свързано със следните дейности, описани в искането:
а)
производство и продажба на едро на електроенергия на цялата територия на Италианската република;
б)
като алтернативен вариант - производство и продажба на едро на електроенергия на територията на северната географска зона (наричана по-долу „макрозона Север“ (2)); и
в)
продажба на дребно на електроенергия на крайните потребители на свободния пазар на електроенергия на цялата територия на Италианската република.
II. ПРАВНА РАМКА
(3)
В член 30 от Директива 2004/17/ЕО се предвижда, че поръчките, предназначени да способстват за извършване на една от дейностите, за които се прилага тази директива, не са предмет на директивата, ако упражняваната в държавата-членка дейност е пряко изложена на конкуренция на пазари, до които достъпът не е ограничен. Прякото излагане на конкуренция се оценява въз основа на обективни критерии, като се отчитат характерните особености на съответния сектор. Достъпът се счита за неограничен, ако държавата-членка е въвела и прилага съответното законодателство на Общността относно пълното или частичното отваряне на дадения сектор. Въпросното законодателство е изброено в приложение XI към Директива 2004/17/ЕО, в което по отношение на електроенергийния сектор се съдържа позоваване на Директива 96/92/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 19 декември 1996 г. относно общите правила за вътрешния пазар на електроенергия (3). Директива 96/92/ЕО бе заменена от Директива 2003/54/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2003 г. относно общите правила за вътрешния пазар на електроенергия и отменяща Директива 96/92/ЕО (4).
(4)
Италия е въвела и прилага не само Директива 96/92/ЕО, но също и Директива 2003/54/ЕО, като е възприела правно и функционално разделяне на дейностите във връзка с електропреносните и електроразпределителните мрежи, с изключение на най-малките предприятия, които са освободени от изискването за функционално разделяне. В резултат на това и в съответствие с член 30, параграф 3, първа алинея достъпът до пазара не следва да се смята за ограничен на територията на Италианската република.
(5)
Прякото излагане на конкуренция следва да се оценява въз основа на различни показатели, нито един от които, per se, няма решаващо значение. По отношение на пазарите, обхванати от настоящото решение, пазарният дял на основните участници на даден пазар представлява критерий, който следва да бъде отчетен. Друг критерий е степента на концентрация на тези пазари. Като се имат предвид особеностите на въпросните пазари, следва да се вземат под внимание и други критерии, като например функционирането на балансиращия пазар, ценовата конкуренция и процентът на смяна на доставчиците от страна на клиентите.
(6)
Настоящото решение не засяга прилагането на правилата за защита на конкуренцията.
III. ОЦЕНКА
(7)
Въз основа на прецеденти (5) на Комисията в електроенергийния сектор могат да бъдат разграничени следните основни продуктови пазари: i) производство и доставка на едро; ii) пренос; iii) преразпределяне и iv) доставки на дребно. Следователно искането на CVA следва да бъде анализирано поотделно по отношение на производството и доставката на едро, от една страна, и доставката на дребно, от друга страна.
(8)
Както се посочва в съображение 2 по-горе, представеното от CVA искане се отнася до производството и продажбата на едро на електроенергия на цялата територия на Италианската република или само в макрозона Север.
(9)
Според наличната информация (6) поради претоварване на връзките между различните зони, цените в които са почти напълно съпоставими, националната територия на Италия следва да се разглежда като състояща се от четири регионални географски пазара по отношение на производството и доставките на едро на електроенергия: макрозона Север, макрозона Централен юг (7), макрозона Сицилия (8) и Сардиния. Италианските власти потвърдиха, че делимитирането на макрозона Север остава в сила като основен пазар, като допълниха обаче, че се извършват промени, така че делимитирането между оставащите макроикономически зони не е ясно към момента, докато се изчаква приключването на обстойни проучвания, поради което засега е невъзможно да се оцени категорично състоянието на конкуренцията на тези географски пазари. Въз основа на горепосоченото и като се има също предвид, че случайно всички електроцентрали на CVA се намират в макрозона Север, настоящото решение с цел оценка на условията, предвидени в член 30, параграф 1 от Директива 2004/17/ЕО, се ограничава до разглеждане на конкурентната ситуация в рамките на територията на макрозона Север по отношение на производството и доставките на едро на електроенергия. Въпреки че макрозона Север сама по себе си представлява важен пазар, тя не може да се разглежда като напълно изолирана от заобикалящите я държави и другите региони.
(10)
Вследствие на постоянната практика (9) по отношение на решенията на Комисията съгласно член 30, Комисията счита, че по отношение на производството на електроенергия „показател за интензивността на конкуренцията на националните пазари е делът от общия пазар, който притежават трите най-големи производителя“. Според италианските власти през 2009 г. делът на трите най-големи производители в макрозона Север е 49,7 %. Тази степен на концентрация, обхващаща общия пазарен дял на трите най-големи производители, е по-ниска от равнището (52,2 %), посочено в Решение 2008/585/ЕО по отношение на Австрия, както и по-ниско от равнището (58 % от общото производство), посочено в Решение 2008/741/ЕО по отношение на Полша, и значително по-ниско от съответните равнища в решения 2006/422/ЕО и 2007/706/ЕО съответно за Финландия (73,6 %) и Швеция (86,7 %). Отбелязва се обаче, че равнището е по-високо от съответния процент - 39, посочен в решения 2006/211/ЕО и 2007/141/ЕО по отношение на Обединеното кралство. Това равнище обаче се приема за задоволително ниско и следователно може да бъде взето като показател за излагане до известна степен на пряка конкуренция по отношение на производството и доставките на едро на електроенергия в макрозона Север.
(11)
Освен това през 2008 г. Италия внесе значителни количества електроенергия в размер на над 42 997 GWh. Италия е нетен вносител и внесената електроенергия представлява около 13,43 % от общите нужди (10). Както беше потвърдено от италианските власти (11), вносът повишава конкуренцията, по-конкретно в макрозона Север. Въпреки че този ефект от вноса зависи от техническите ограничения на междусистемния капацитет с други страни, се очаква ситуацията да се подобри допълнително с оглед на новоприетото законодателство (12). Вносът на електроенергия от страни извън Италия оказва обаче известни ограничения върху свързаното с ценообразуването поведение на водещите производители в макрозона Север. Затова тези фактори следва да се разглеждат като показател за известна степен на пряко излагане на конкуренция от други държави-членки на ЕС във връзка с производството и доставките на едро на електроенергия в макрозона Север.
(12)
От Съобщението на Комисията от 11 март 2010 г.„Доклад относно напредъка в създаването на вътрешен пазар за газ и електроенергия“ (13) става ясно, че в 14 държави-членки над 75 % от производствените мощности са контролирани от трите най-големи производители. Според доклада обаче италианският пазар за електроенергия попада в категорията „умерено концентриран“ пазар (14), при който индексът Herfindahl-Hirchman (HHI) има по-ниски стойности спрямо другите категории. Като се има предвид, че конкурентният натиск се чувства дори по-силно в макрозона Север, отколкото в другите зони, степента на концентрация може да се приеме за показател за пряко излагане на конкуренция в производството и доставките на едро на електроенергия в макрозона Север.
(13)
Освен това функционирането на балансиращите механизми следва също да се разглежда като допълнителен показател, въпреки че те представляват малка част от общото количество електроенергия, произведена и/или използвана в дадена държава-членка. Според наличната информация работата на балансиращия механизъм - по-специално пазарното ценообразуване и добре развитият дневен пазар - са такива, че не представляват препятствия за излагането на производството на електроенергия на пряка конкуренция.
(14)
По отношение на доставките на дребно може да бъде направено допълнително разграничаване на съответния продуктов пазар, а именно между: A. доставки на дребно на промишлени клиенти, присъединени към мрежи под средно, високо и много високо напрежение, и Б. доставки на дребно на малки промишлени, търговски и битови клиенти, присъединени към мрежа под ниско напрежение. Тези пазари ще бъдат анализирани поотделно.
(15)
Както беше потвърдено от италианските власти, пазарът на доставки на електроенергия на дребно на крайни потребители, присъединени към мрежи под средно, високо и много високо напрежение, е с национален мащаб.
(16)
Според наличната информация (15) общите пазарни дялове на трите най-големи дружества за продажба на дребно на крайните потребители, присъединени към мрежи под средно, високо и много високо напрежение, възлизат на 43,89 %, което е задоволително ниско равнище (16) и следва да се разглежда като показател за излагане на пряка конкуренция.
(17)
Предвид характеристиките на конкретния продукт (електроенергия) и оскъдността или липсата на подходящи продукти или услуги, които да могат да го заменят, тарифната конкуренция и ценообразуването придобиват по-голямо значение при оценяване на състоянието на конкуренцията на пазарите на електроенергия. Броят на клиентите, които сменят своя доставчик, може да служи за показател за тарифна конкуренция и по този начин непряко е „естествен показател за ефективността на конкуренцията. Ако малко на брой клиенти сменят доставчика си, има вероятност да е налице проблем във функционирането на пазара, въпреки че не трябва да се пренебрегват ползите от възможността да се извърши предоговаряне с досегашния доставчик“ (17).
(18)
Според последната налична информация (18) броят на клиентите, които при възможност сменят своите доставчици, през 2008 г. възлиза на 32,50 % за големите промишлени клиенти и 32,80 % за средните по големина промишлени предприятия в Италия. Въпреки че броят на клиентите, които сменят доставчиците, е по-нисък в сравнение с Австрия например, където 41,5 % (19) от големите и много големите промишлени клиенти сменят доставчиците си, съответният брой в Италия е все пак значителен, като включва почти една трета от големите и средните промишлени клиенти. Освен това пазарът на дребно за крайни потребители, присъединени към мрежи под средно, високо и много високо напрежение, не подлежи на ценово регулиране. Ето защо ситуацията в Италия е задоволителна, що се отнася до смяната на доставчици и контрола върху цените за крайния потребител, и следва да се приеме за показател за пряко излагане на конкуренция.
(19)
По отношение на съответния географски пазар за доставки на дребно, за него обикновено се смята, че е от национален мащаб. В своето заявление CVA използва националния пазар като съответен пазар за доставките на дребно на електроенергия.
(20)
Въз основа на допускането, че географският пазар е от национален мащаб, както и на наличната актуална информация (20), изглежда, че равнището на пазарна концентрация на италианския пазар за доставки на електроенергия на дребно е много високо. Съвкупните пазарни дялове на трите най-големи доставчици на дребно за клиентите, присъединени към мрежа под ниско напрежение, са 79,44 %, като само най-голямото дружество държи 71,11 % от тях. В тази връзка следва да се припомни утвърдената съдебна практика (21), според която „много големите пазарни дялове са сами по себе си, освен при извънредни обстоятелства, доказателство за съществуването на господстващо положение. Такъв е случаят при наличието на пазарен дял от 50 %“.
(21)
Освен това пазарът на дребно в Италия е разделен на три подкатегории, в първите две от които се прилагат регулирани цени:
а)
услуга за защитена тарифа за битовите клиенти и малките предприятия (с по-малко от 50 работници и оборот от най-много 10 млн. евро), присъединени към мрежа под ниско напрежение, които не са подписали договор за покупка на свободния пазар. Извършването на тези услуги е запазено право на дружеството Acquirente Unico SpA (наричано по-нататък „единичният купувач“);
б)
гарантирана услуга за всички клиенти, които не отговарят на условията за услугата за защитена тарифа и нямат договор за покупка на свободния пазар. Тази услуга се осигурява от доставчиците, избрани от единичния купувач чрез тръжна процедура; и
в)
свободен пазар, по-конкретно останалата част от пазара.
(22)
Тези пазари обаче не следва да се разглеждат като независими, важни пазари за целите на настоящото решение, тъй като клиентите може да променят подкатегорията си и понеже цените в трите подкатегории са определени на пазарен принцип (22). Според Годишния доклад за AEEG от 2009 г. делът на т.нар. „затворен пазар“, в който влизат „услугата за защитена тарифа“ и „гарантираната услуга“, е около 36 % от целия пазар на дребно. Освен това според същия доклад услугата за защитена тарифа се характеризира с много силно присъствие (83,4 %) на един конкретен доставчик, който участва активно и на свободния пазар. Според италианските власти потребителите смятат, че разходите за смяна на доставчиците са високи, като не виждат особени ползи от подобна смяна. Този факт, заедно с ниските цени при услугата за защитена тарифа затрудняват новите оператори за привличат достатъчно клиенти в тази подкатегория. Това на практика води до конкурентни предимства за операторите, предлагащи услугата за защитена тарифа, които участват и на свободния пазар, тъй като потребителите, които искат да сменят услугата за защитена тарифа с достъп до свободния пазар и обратно, често го правят, без да сменят доставчика.
(23)
Въз основа обаче на информацията, получена от съответните италиански власти (23), може да се заключи за целите на настоящото решение, че географският пазар за продажба на електроенергия на дребно в Италия не е с национален мащаб, както се смята обикновено и се предполага от заявителя, а е от местен мащаб, като територията му най-често не надхвърля общинско равнище.
(24)
При липсата на информация относно степента на конкуренция за всеки от така определените пазари за доставка на електроенергия на дребно за крайните потребители, присъединени към мрежа под ниско напрежение, и като се имат предвид горепосочените съмнения относно степента на конкуренция, разглеждана на национално равнище, на пазара на дребно за крайните потребители, присъединени към мрежа под ниско напрежение, както е обсъдено в съображения 19-22, не е възможно да се заключи, че са налице условията за предоставяне на освобождаване съгласно член 30, параграф 1 от Директива 2004/17/ЕО по отношение на доставките на дребно на електроенергия за крайните потребители, присъединени към мрежа под ниско напрежение в Италия.
(25)
Следователно Директива 2004/17/ЕО продължава да се прилага, когато възлагащите органи възлагат договори с цел извършване в Италия на доставки на дребно на електроенергия на крайните потребители, присъединени към мрежи под ниско напрежение, или когато организират конкурси за проекти за извършването на тази дейност в Италия.
IV. ЗАКЛЮЧЕНИЯ
(26)
По отношение на производството и продажбата на едро на електроенергия в макрозона Север ситуацията може да бъде обобщена, както следва: общите пазарни дялове на трите най-големи производители са сравнително ниски и същественото количество на внесената електроенергия води до засилване на конкуренцията в тази зона. Както се посочва в съображение 13, функционирането на балансиращия механизъм не представлява препятствие за пряка конкуренция на пазара на производство на електроенергия. Следователно може да се приеме, че всички посочени по-горе фактори са показателни за пряко изложение на конкуренция в макрозона Север.
(27)
Предвид факторите, разгледани в съображения 8-13, условията за пряка конкуренция, изброени в член 30, параграф 1 от Директива 2004/17/ЕО, следва да се смятат за изпълнени по отношение на производството и доставките на едро на електроенергия в макрозона Север.
(28)
Освен това, тъй като условието за неограничен достъп до пазара се счита за изпълнено, Директива 2004/17/ЕО не трябва да се прилага, когато възложителите на обществени поръчки възлагат договори, предназначени да способстват за производството и доставката на едро на електроенергия в макрозона Север, нито при организирането на конкурси за упражняване на такава дейност в тази географска област.
(29)
По отношение на продажбата на дребно на електроенергия на крайни потребители, присъединени към мрежи под средно, високо и много високо напрежение, ситуацията в Италия може да бъде обобщена по следния начин: общите пазарни дялове на трите най-големи предприятия за продажба на дребно са ниски, като броят на потребителите, които при възможност сменят доставчиците си, е задоволителен и липсва ценови контрол за електроенергията за крайния потребител. Тези заключения отговарят на становището на съответните италиански власти, според които този пазар е изложен на конкуренция от много години и степента на конкуренция е задоволителна.
(30)
Предвид факторите, разгледани в съображения 15-18, условията за пряка конкуренция, изброени в член 30, параграф 1 от Директива 2004/17/ЕО, трябва да се считат за изпълнени по отношение на продажбата на дребно на електроенергия на крайни потребители, присъединени към мрежи под средно, високо и много високо напрежение, на територията на Италианската република.
(31)
Освен това, тъй като условието за неограничен достъп до пазара се счита за изпълнено, Директива 2004/17/ЕО не трябва да се прилага, когато възложителите на обществени поръчки възлагат поръчки, предназначени да способстват за продажбата на дребно на електроенергия на крайни потребители, присъединени към мрежи под средно, високо и много високо напрежение, в Италия, нито при организирането на конкурси за упражняване на такава дейност в рамките на тази географска област.
(32)
С оглед на разгледаните в съображения 19-25 фактори и отчитайки съмненията относно наличието на достатъчно конкуренция на национално равнище по отношение на доставките на дребно на електроенергия за крайните потребители, присъединени към мрежа под ниско напрежение, както и липсата на подробна информация за всеки от важните местни пазари, както са определени от италианските власти, не е възможно да се заключи, че са налице условията за предоставяне на освобождаване съгласно член 30, параграф 1 от Директива 2004/17/ЕО по отношение на доставките на дребно на електроенергия за крайните потребители, присъединени към мрежа под ниско напрежение в Италия. Следователно Директива 2004/17/ЕО продължава да се прилага, когато възлагащите органи възлагат договори с цел извършване в Италия на доставки на дребно на електроенергия на крайните потребители, присъединени към мрежи под ниско напрежение, или когато организират конкурси за проекти за извършването на тази дейност в Италия. След като статистическите задължения съгласно член 67 ще продължат да са в сила, може да е необходимо да се гарантира, че съответните възлагащи органи вземат подходящи мерки, като разделяне на управлението и/или счетоводството, за да могат да докладват надлежно относно обществените поръчки, проведени с цел възлагане на съответните дейности, които не са получили освобождаване съгласно настоящото решение.
(33)
Припомня се също така, че по отношение на договорите, покриващи няколко дейности, се прилага член 9 от Директива 2004/17/ЕО. При съществуващите обстоятелства това означава, че когато възлагащият орган провежда „смесена“ обществена поръчка - т.е. обществена поръчка, която подпомага извършването както на дейности, освободени от прилагането на Директива 2004/17/ЕО, така и на дейности, които не са освободени - под внимание ще се вземат дейностите, за които договорът е основно предназначен. В случай на такива смесени обществени поръчки, когато целта основно е да се подпомогне доставката на дребно на електроенергия на крайни потребители, присъединени към мрежата под ниско напрежение, се прилагат разпоредбите на Директива 2004/17/ЕО. Ако действително е невъзможно да се определи за коя дейност е предназначен основно договорът, поръчката се възлага в съответствие с правилата, посочени в член 9, параграфи 2 и 3.
(34)
Настоящото решение се основава на правната и фактическата обстановка от февруари до май 2010 г. съгласно информацията, предоставена от Италианската република и от CVA, на съобщенията от 2005 г. и 2010 г. и на техническите приложения към тях, на документа на службите на Комисията от 2007 г., на заключителния доклад и на Годишния доклад за AEEG от 2009 г. То може да бъде преразгледано, ако настъпят съществени промени в правната или фактическата ситуация, вследствие на които вече не са в сила условията за прилагането на член 30, параграф 1 от Директива 2004/17/ЕО по отношение на доставката на едро на електроенергия в макрозона Север и доставката на дребно на крайните потребители, присъединени към мрежи под средно, високо и много високо напрежение,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Директива 2004/17/ЕО не се прилага за поръчки, възложени от възложители на поръчки и предназначени да способстват за реализирането на следните услуги:
а)
производство и продажба на едро на електроенергия в макрозона Север;
б)
продажба на дребно на електроенергия на крайни потребители, присъединени към мрежи под средно, високо и много високо напрежение на цялата територия на Италианската република.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Италианската република.
Съставено в Брюксел на 14 юли 2010 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-14 ta’ Lulju 2010
li teżenta l-produzzjoni u l-bejgħ bl-ingrossa tal-elettriku fil-Makro Żona Tramuntana fl-Italja u l-bejgħ bl-imnut tal-elettriku lil klijenti finali mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ medju, għoli u għoli ħafna fl-Italja, mill-applikazzjoni tad-Direttiva 2004/17/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill li tikkoordina l-proċeduri ta’ akkwisti ta’ entitajiet li joperaw fis-setturi tas-servizzi tal-ilma, l-enerġija, it-trasport u postali
(notifikata bid-dokument numru C(2010) 4740)
(It-test Taljan biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2010/403/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva 2004/17/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-31 ta’ Marzu 2004 li tikkoordina l-proċeduri ta’ akkwisti ta’ entitajiet li joperaw fis-setturi tas-servizzi tal-ilma, l-enerġija, it-trasport u postali (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 30(5) u (6) tagħha,
Wara li kkunsidrat it-talba ppreżentata mill-Compagnia Valdostana delle Acque S.p.A. - Compagnie Valdôtaine des eaux S.p.A. (minn hawn ’il quddiem “CVA”) permezz ta’ e-mail tal-15 ta’ Frar 2010,
Wara li kkonsultat lill-Kumitat Konsultattiv għall-Kuntratti Pubbliċi,
Billi:
I. FATTI
(1)
Fil-15 ta’ Frar 2010, CVA bagħtet talba skont l-Artikolu 30(5) tad-Direttiva 2004/17/KE lill-Kummissjoni permezz ta’ e-mail. Il-Kummissjoni talbet informazzjoni addizzjonali mingħand l-Awtoritajiet Taljani permezz ta’ e-mail tal-15 ta’ April 2010, u mingħand CVA permezz ta’ e-mail tal-15 April 2010. Informazzjoni addizzjonali ntbagħtet mill-awtoritajiet Taljani permezz ta’ e-mail tal-10 ta’ Mejju 2010 u tal-20 ta’ Mejju 2010 u, wara li ttawlet d-data ta’ għeluq inizjali, minn CVA fis-7 ta’ Mejju 2010.
(2)
It-talba ppreżentata minn CVA, impriża pubblika skont it-tifsira tad-Direttiva 2004/17/KE, tikkonċerna l-attivitajiet li ġejjin, kif deskritt fit-talba:
(a)
Il-produzzjoni u l-bejgħ bl-ingrossa tal-elettriku, fit-territorju sħiħ tar-Repubblika Taljana;
(b)
B’mod alternattiv, il-produzzjoni u l-bejgħ bl-ingrossa tal-elettriku fit-territorju taż-Żona Ġeografika tat-Tramuntana (minn hawn ’il quddiem “Makro Żona Tramuntana” (2)); u
(ċ)
Il-bejgħ bl-imnut tal-elettriku lill-klijenti finali fis-suq ħieles tal-elettriku fit-territorju sħiħ tar-Repubblika Taljana.
II. QAFAS LEGALI
(3)
L-Artikolu 30 tad-Direttiva 2004/17/KE jistabbilixxi li l-kuntratti maħsuba biex jippermettu t-twettiq ta’ waħda mill-attivitajiet li għalihom tapplika d-Direttiva ma għandhomx ikunu soġġetti għad-Direttiva jekk, fl-Istat Membru li fih titwettaq, l-attività tkun esposta direttament għal kompetizzjoni fi swieq li l-aċċess għalihom mhuwiex ristrett. Espożizzjoni diretta għall-kompetizzjoni tiġi vvalutata fuq il-bażi ta’ kriterji oġġettivi, billi jittieħdu f’kunsiderazzjoni l-karatteristiċi speċifiċi tas-settur ikkonċernat. L-aċċess jitqies li mhuwiex ristrett jekk l-Istat Membru jkun implimenta u applika l-leġiżlazzjoni Komunitarja rilevanti li tiftaħ settur partikolari jew parti minnu. Din il-leġiżlazzjoni hija elenkata fl-Anness XI tad-Direttiva 2004/17/KE, li, għas-settur tal-elettriku, tirreferi għad-Direttiva 96/92/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-19 ta’ Diċembru 1996 dwar ir-regoli komuni għas-suq intern tal-elettriku (3). Id-Direttiva 96/92/KE ġiet sostitwita bid-Direttiva 2003/54/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-26 ta’ Ġunju 2003 dwar ir-regoli komuni għas-suq intern fil-qasam tal-elettriku u li tħassar id-Direttiva 96/92/KE (4).
(4)
L-Italja implimentat u applikat mhux biss id-Direttiva 96/92/KE iżda wkoll id-Direttiva 2003/54/KE, u għażlet separazzjoni (unbundling) legali u funzjonali għan-netwerks ta’ trasmissjoni u ta’ distribuzzjoni għajr għall-iżgħar kumpaniji, li huma eżentati mir-rekwiżiti tas-separazzjoni (unbundling) funzjonali. Konsegwentement, u skont l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 30(3), l-aċċess għas-suq għandu jitqies bħala li mhuwiex ristrett fit-territorju sħiħ tar-Repubblika Taljana.
(5)
L-espożizzjoni diretta għall-kompetizzjoni għandha tiġi evalwata fuq il-bażi ta’ indikaturi differenti, li ebda wieħed minnhom ma huwa, per se, deċiżiv. Fir-rigward tas-swieq ikkonċernati minn din id-deċiżjoni, is-sehem tas-suq tal-parteċipanti ewlenin f’suq partikolari jikkostitwixxi kriterju wieħed li għandu jittieħed f’kunsiderazzjoni. Kriterju ieħor huwa l-livell ta’ konċentrazzjoni f’dawk is-swieq. Meta wieħed iqis il-karatteristiċi tas-swieq ikkonċernati, għandhom jiġu kkunsidrati kriterji oħrajn bħall-funzjonament tas-suq ta’ bilanċ, il-kompetizzjoni fil-prezzijiet u l-grad tal-bdil tal-klijenti.
(6)
Din id-Deċiżjoni hija mingħajr preġudizzju għall-applikazzjoni tar-regoli dwar il-kompetizzjoni.
III. VALUTAZZJONI
(7)
Fuq il-bażi tal-preċedenti tal-Kummissjoni (5), is-swieq li ġejjin tal-prodotti rilevanti jistgħu jiġu distinti fis-settur tal-elettriku: (i) il-ġenerazzjoni u l-provvista bl-ingrossa; ii) it-trażmissjoni; (iii) id-distribuzzjoni u (iv) il-provvista bl-imnut. Konsegwentement, it-talba ta’ CVA għandha tiġi analizzata b’mod indipendenti fir-rigward tal-produzzjoni u l-provvista bl-ingrossa fuq naħa waħda u l-provvista bl-imnut fuq in-naħa l-oħra.
Il-Produzzjoni u l-Provvista bl-Ingrossa tal-Elettriku
(8)
Kif imfakkar fil-Premessa (2) hawn fuq, it-talba ppreżentata minn CVA tikkonċerna l-produzzjoni u l-provvista bl-ingrossa tal-elettriku, fit-territorju sħiħ tar-Repubblika Taljana, jew inkella fil-Makro Żona Tramuntana.
(9)
Skont l-informazzjoni disponibbli (6), it-territorju nazzjonali tal-Italja għandu, minħabba konġestjonijiet fil-links bejn iż-żoni differenti li l-prezzijiet tagħhom huma kważi korrelatati perfettament, jitqies bħala li huwa kostitwit minn erba’ swieq ġeografiċi reġjonali fir-rigward tal-produzzjoni u l-provvista bl-ingrossa tal-elettriku: il-Makro Żona Tramuntana, il-Makro Żona Ċentru Nofsinhar (7), il-Makro Żona Sqallija (8) u Sardinja. L-Awtoritajiet Taljani kkonfermaw li d-delimitazzjoni tal-Makro Żona Tramuntana tibqa’ valida bħala suq rilevanti; filwaqt li jżidu, madankollu, li l-bidliet huma kontinwi biex b’hekk id-delimitazzjoni bejn il-bqija tal-makro żoni mhijiex ċara għalissa, sakemm isiru inkjesti estensivi u, għalhekk, bħalissa mhuwiex possibbli li ssir evalwazzjoni definittiva tal-istat tal-kompetizzjoni f’dawn is-swieq ġeografiċi. Fuq il-bażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, u meta wieħed iqis li, inċidentalment, l-impjanti tal-enerġija ta’ CVA jinsabu fil-Makro Żona Tramuntana, din id-Deċiżjoni sejra, għall-finijiet tal-evalwazzjoni tal-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 30(1) tad-Direttiva 2004/17/KE, tillimita lilha nnifisha għal eżaminazzjoni tas-sitwazzjoni kompetittiva eżistenti fit-territorju tal-Makro Żona Tramuntana fir-rigward tal-produzzjoni u l-provvista bl-ingrossa tal-elettriku. Għalkemm il-Makro Żona Tramuntana tifforma suq rilevanti weħidha, madankollu, hija tista’ ma tidhirx li hija kompletament iżolata mill-pajjiżi tal-madwar u r-reġjuni l-oħrajn.
(10)
Kif jirriżulta minn prattika kostanti (9) fir-rigward tad-Deċiżjonijiet tal-Kummissjoni skont l-Artikolu 30, il-Kummissjoni kkunsidrat li, fir-rigward tal-ġenerazzjoni tal-elettriku, “indikatur wieħed għall-grad ta’ kompetizzjoni fis-swieq nazzjonali huwa s-sehem totali tas-suq tal-akbar tliet produtturi”. Skont l-Awtoritajiet Taljani, għall-2009, is-sehem tal-akbar tliet ġeneraturi fil-Makro Żona Tramuntana huwa indikat bħala 49,7 %. Dan il-livell ta’ konċentrazzjoni, li jinkludi s-sehem totali tas-suq tal-akbar tliet ġeneraturi, huwa aktar baxx mil-livell (52,2 %) imsemmi fid-Deċiżjoni 2008/585/KE fir-rigward tal-Awstrija, kif ukoll aktar baxx mil-livell (58 % tal-produzzjoni gross) imsemmi fid-Deċiżjoni 2008/741/KE fil-każ tal-Polonja, u ferm aktar baxx mil-livelli rispettivi msemmija fid-Deċiżjonijiet 2006/422/KE u 2007/706/KE li jikkonċernaw il-Finlandja (73,6 %) u l-Isvezja (86,7 %) rispettivament. Madankollu, huwa nnotat li l-livell huwa ogħla mill-perċentwal korrispondenti, 39, li għalih jirreferu d-Deċiżjonijiet 2006/211/KE u 2007/141/KE għar-Renju Unit. Madankollu, dan il-livell jitqies bħala baxx b’mod sodisfaċenti, u għalhekk jista’ jittieħed bħala indikazzjoni ta’ ċertu grad ta’ espożizzjoni diretta għall-kompetizzjoni fir-rigward tal-produzzjoni u l-provvista bl-ingrossa tal-elettriku fil-Makro Żona Tramuntana.
(11)
Barra minn hekk, l-Italja timporta provvisti sostanzjali ta’ elettriku, tant li fl-2008 kellha ordni ta’ aktar minn 42 997 GWh. L-Italja hija importatur nett u importat elettriku li jammonta għal madwar 13,43 % tal-ħtiġijiet totali tagħha (10). Kif ġie kkonfermat mill-Awtoritajiet Taljani (11), l-importazzjonijiet għandhom effett pro-kompetittiv, b’mod partikolari fil-Makro Żona Tramuntana. Għalkemm dan l-effett huwa kkundizzjonat mil-limitazzjoni teknika tal-interkonnessjoni ma’ pajjiżi oħrajn, huwa mistenni li, fid-dawl tal-leġiżlazzjoni l-ġdida fis-seħħ (12), is-sitwazzjoni għandha tkompli titjieb. Għalhekk, hemm ċertu grad ta’ restrizzjoni fuq l-imġiba tal-prezzijiet tal-produtturi ewlenin fil-Makro Żona Tramuntana permezz ta’ importazzjonijiet ta’ elettriku minn barra t-territorju Taljan. Dawn il-fatturi għandhom għalhekk jittieħdu bħala indikazzjoni ta’ ċertu grad ta’ espożizzjoni diretta għall-kompetizzjoni minn Stati Membri oħrajn tal-UE, fir-rigward tal-produzzjoni u l-provvista bl-ingrossa tal-elettriku fil-Makro Żona Tramuntana.
(12)
Il-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni lill-Kunsill u l-Parlament Ewropew, “Rapport dwar il-progress fil-ħolqien tas-suq intern tal-gass u tal-elettriku” tal-2010 (13) uriet li l-akbar tliet ġeneraturi għadhom qegħdin jikkontrollaw aktar minn 75 % tal-kapaċità tal-ġenerazzjoni f’14-il Stat Membru. Madankollu, ir-rapport ipoġġi s-suq tal-elettriku fl-Italja fil-kategorija tas-swieq b’“konċentrazzjoni moderata” (14), filwaqt li l-Indiċi Herfindahl-Hirchman (HHI) għandu valuri aktar baxxi meta mqabbla mal-kategoriji l-oħrajn. Minħabba li l-pressjoni tal-kompetizzjoni tinħass saħansitra aktar fil-Makro Żona Tramuntana milli fil-bqija taż-żoni, il-grad ta’ konċentrazzjoni jista’ jitqies bħala indikazzjoni ta’ espożizzjoni diretta għall-kompetizzjoni tal-produzzjoni u l-bejgħ bl-ingrossa tal-elettriku fil-Makro Żona Tramuntana.
(13)
Barra minn hekk, anki jekk jirrappreżentaw parti żgħira tal-ammont totali tal-elettriku prodott u/jew ikkonsmat fi Stat Membru, il-funzjonament tal-mekkaniżmi ta’ bilanċ għandu jitqies bħala indikatur addizzjonali. Skont l-informazzjoni disponibbli, it-tħaddim tal-mekkaniżmu ta’ bilanċ - b’mod partikolari l-prezzijiet ibbażati fis-swieq u s-suq ta’ matul il-ġurnata żviluppat sew - huwa tali li ma jikkostitwixxi ebda ostakolu għall-produzzjoni tal-elettriku soġġett għall-espożizzjoni diretta għall-kompetizzjoni.
Il-provvista bl-imnut tal-elettriku
(14)
Fir-rigward tal-provvista bl-imnut, tista’ ssir distinzjoni oħra tas-suq tal-prodotti rilevanti bejn: (A) il-provvista bl-imnut għal klijenti industrijali mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ medju, għoli u għoli ħafna u (B) il-provvista bl-imnut għal klijenti industrijali, kummerċjali u domestiċi iżgħar imqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ baxx. Dawn is-swieq għandhom ikomplu jiġu analizzati separatament.
Provvista bl-imnut tal-elettriku lil klijenti finali mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ medju, għoli u għoli ħafna
(15)
Kif ġie kkonfermat mill-Awtoritajiet Taljani, fl-ambitu tiegħu, is-suq għall-provvista bl-imnut tal-elettriku lil klijenti finali mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ medju, għoli u għoli ħafna huwa nazzjonali.
(16)
Skont l-informazzjoni disponibbli (15), l-ishma totali tas-suq tal-akbar tliet bejjiegħa bl-imnut tal-elettriku lil klijenti finali mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ medju, għoli u għoli ħafna jammontaw għal 43,89 %, li huwa livell baxx b’mod sodisfaċenti (16) u għandu jittieħed bħala indikazzjoni ta’ espożizzjoni diretta għall-kompetizzjoni.
(17)
Minħabba l-karatteristiċi tal-prodott ikkonċernat (elettriku) u l-iskarsezza jew in-nuqqas ta’ disponibbiltà ta’ prodotti jew servizzi sostitwibbli xierqa, il-kompetizzjoni fil-prezzijiet u l-formazzjoni tal-prezzijiet jassumu importanza akbar fil-valutazzjoni tal-istat kompetittiv tas-swieq tal-elettriku. Għalhekk, in-numru ta’ klijenti li jbiddlu l-fornitur jista’ jservi bħala indikatur tal-kompetizzjoni fil-prezzijiet u, għalhekk, indirettament, bħala “indikatur naturali tal-effikaċja tal-kompetizzjoni. Jekk ikun hemm ftit klijenti li jbiddlu l-fornitur, x’aktarx li jkun hemm problema bil-funzjonament tas-suq, anki jekk il-benefiċċji mill-possibbiltà tan-negozjar mill-ġdid mal-fornitur storiku ma għandhomx jiġu injorati” (17).
(18)
Skont l-aħħar informazzjoni disponibbli (18), ir-rati li jinbidlu sal-punt eliġibbli fl-2008 jammontaw għal 32,50 % għal klijenti industrijali kbar u għal 32,80 % għall-industrija ta’ daqs medju fl-Italja. Filwaqt li huwa aktar baxx mill-grad ta’ bdil, pereżempju, fl-Awstrija, fejn ir-rata tal-bdil għal klijenti industrijali kbar u kbar ħafna kienet tammonta għal 41,5 % (19), ir-rata tal-bdil fl-Italja għadha waħda konsiderevoli, li tinvolvi kważi terz tal-klijenti industrijali kbar u ta’ daqs medju. Barra minn hekk, is-suq tal-bejgħ bl-imnut lil klijenti finali mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ medju, għoli u għoli ħafna mhuwiex soġġett għal prezzijiet regolati. Is-sitwazzjoni fl-Italja hija għalhekk waħda sodisfaċenti fir-rigward tal-bdil u l-kontroll tal-prezzijiet għall-utenti finali, u għandha tittieħed bħala indikatur tal-espożizzjoni diretta għall-kompetizzjoni.
Provvista bl-imnut tal-elettriku lil klijenti finali mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ baxx
(19)
Fir-rigward tas-suq ġeografiku rilevanti għall-provvista bl-imnut, tradizzjonalment dan kien meqjus li huwa nazzjonali fl-ambitu tiegħu. Fl-applikazzjoni tagħha, CVA tuża s-suq nazzjonali bħala suq rilevanti għall-provvista bl-imnut tal-elettriku.
(20)
Fuq il-bażi tas-suppożizzjoni li s-suq ġeografiku huwa nazzjonali fl-ambitu tiegħu, u skont l-informazzjoni disponibbli bħalissa (20), jidher li l-ammont tal-konċentrazzjoni fis-suq għall-provvista bl-imnut tal-elettriku fis-suq Taljan huwa għoli ħafna. L-ishma akkumulati fis-suq tal-akbar tliet bejjiegħa bl-imnut lil klijenti mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ baxx jammontaw għal 79,44 %, li minnhom l-akbar kumpanija għandha sehem ta’ 71,11 % weħidha. F’dan il-kuntest għandha titfakkar ġurisprudenza kostanti (21), li tgħid li “ishma ta’ swieq kbar ħafna huma minnhom infushom, għajr f’ċirkostanzi eċċezzjonali, evidenza tal-eżistenza ta’ pożizzjoni dominanti. Dik hija s-sitwazzjoni meta jkun hemm sehem fis-suq ta’ 50 %”.
(21)
Barra minn hekk, is-suq bl-imnut fl-Italja huwa suddiviż fi tliet subkategoriji, li l-ewwel tnejn minnhom huma soġġetti għal prezzijiet regolati:
(a)
servizz imtejjeb ta’ protezzjoni għal klijenti domestiċi u kumpaniji żgħar (b’inqas minn 50 impjegat u qligħ ta’ mhux aktar minn EUR 10 miljun) imqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ baxx, u li ma ffirmawx kuntratt għal xiri fis-suq ħieles. L-operat ta’ dan is-servizz huwa riservat għall-kumpanija Acquirente Unico SpA (minn hawn ’il quddiem “ix-Xerrej waħdieni”);
(b)
servizz protett għall-klijenti kollha li mhumiex eliġibbli għas-servizz imtejjeb ta’ protezzjoni u li ma għandhom ebda kuntratt għal xiri fis-suq ħieles. Dan is-servizz jingħata minn fornituri magħżula mix-xerrej Waħdieni permezz ta’ offerta kompetittiva; u
(ċ)
is-suq ħieles, jiġifieri l-bqija tas-suq bl-imnut.
(22)
Madankollu, dawn is-swieq ma għandhomx jitqiesu bħala swieq indipendenti rilevanti, bil-għan tad-deċiżjoni preżenti ladarba l-klijenti jistgħu jaqilbu minn subkategorija waħda għal oħra u ladarba l-prezzijiet fit-tliet subkategoriji kollha huma bbażati fis-suq (22). Madankollu, skont ir-Rapport Annwali 2009 tal-AEEG, l-hekk imsejjaħ “suq magħluq”, li jinkludi s-“servizz imtejjeb ta’ protezzjoni” u s-“servizz protett”, jammonta għal madwar 36 % tas-suq bl-imnut kollu. Barra minn hekk, skont l-istess rapport, is-servizz imtejjeb ta’ protezzjoni huwa kkaratterizzat minn preżenza b’saħħitha ħafna (84,3 %) ta’ fornitur wieħed speċifiku, li huwa attiv ukoll fis-suq ħieles. Skont l-awtoritajiet Taljani, il-klijenti jqisu li l-ispejjeż tal-bdil huma għoljin, filwaqt li l-benefiċċji tal-bdil huma meqjusa bħala baxxi. Dan, flimkien mal-prezzijiet baxxi taħt is-servizz imtejjeb ta’ protezzjoni jagħmilha diffiċli ħafna għall-operaturi l-ġodda biex jiksbu bażi ta’ klijenti suffiċjenti fi ħdan din is-subkategorija. Bażikament, dan jirriżulta f’vantaġġ kompetittiv għall-operaturi taħt is-servizz imtejjeb ta’ protezzjoni li joperaw ukoll fis-suq ħieles, minħabba li l-klijenti li jkunu jixtiequ jibdlu minn servizz imtejjeb ta’ protezzjoni għas-suq ħieles, jew viċi versa, spiss jagħmlu dan mingħajr ma jbiddlu l-fornitur.
(23)
Madankollu, fuq il-bażi tal-informazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet Taljani rilevanti (23), jista’ jiġi konkluż, għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni, li s-suq ġeografiku għall-bejgħ bl-imnut tal-elettriku fl-Italja mhuwiex nazzjonali fl-ambitu tiegħu, kif inhu meqjus tradizzjonalment u kif preżunt mill-applikant, iżda huwa lokali fl-ambitu, b’territorju li ħafna drabi ma jaqbiżx il-livell muniċipali.
(24)
Fin-nuqqas ta’ informazzjoni dwar il-livell ta’ kompetizzjoni fuq kull wieħed mis-swieq lokali hekk definiti għall-provvista bl-imnut tal-elettriku għal utenti finali mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ baxx u meta jitqiesu d-dubji msemmija fuq dwar il-livell ta’ kompetizzjoni fis-suq bl-imnut għal klijenti mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ baxx, kif jidhru globalment fuq livell nazzjonali, kif diskuss fil-premessi (19) sa (22), mhuwiex possibbli li jiġi konkluż li l-kundizzjonijiet għall-għoti ta’ eżenzjoni skont l-Artikolu 30(1) ta’ Direttiva 2004/17/KE għall-provvista bl-imnut tal-elettriku għal klijenti finali mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ baxx fl-Italja, huma ssodisfati.
(25)
Għalhekk, id-Direttiva 2004/17/KE tkompli tapplika meta l-entitajiet kontraenti jagħtu kuntratti bil-għan li jippermettu l-provvista bl-imnut tal-elettriku għal klijenti finali mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ baxx fl-Italja u meta dawn jorganizzaw kuntesti ta’ disinn għat-twettiq ta’ tali attività fl-Italja.
IV KONKLUŻJONIJIET
(26)
Fir-rigward tal-produzzjoni u l-bejgħ bl-ingrossa tal-elettriku fil-Makro Żona Tramuntana, is-sitwazzjoni tista’ għalhekk tinġabar fil-qosor kif ġej: l-ammont totali tal-ishma fis-suq tal-akbar tliet ġeneraturi huwa moderatament baxx, u l-ammont sostanzjali ta’ elettriku importat qiegħed ikollu effett pro-kompetittiv fuq din iż-żona. Kif stipulat fil-Premessa (13), il-funzjonament tal-mekkaniżmu ta’ bilanċ ma jikkostitwixxi ebda ostakolu għall-espożizzjoni diretta għall-kompetizzjoni tas-suq tal-ġenerazzjoni tal-elettriku. Konsegwentement, jista’ jitqies li l-fatturi kollha msemmija fuq huma indikazzjonijiet ta’ espożizzjoni diretta għall-kompetizzjoni fil-Makro Żona Tramuntana.
(27)
Fid-dawl tal-fatturi eżaminati fil-premessi (8) sa (13), il-kundizzjoni tal-espożizzjoni diretta għall-kompetizzjoni stabbilita fl-Artikolu 30(1) tad-Direttiva 2004/17/KE għandha titqies bħala li ġiet issodisfata fir-rigward tal-produzzjoni u l-provvista bl-ingrossa tal-elettriku fil-Makro Żona Tramuntana.
(28)
Barra minn hekk, minħabba li l-kundizzjoni tal-aċċess mhux ristrett għas-suq titqies bħala li ġiet issodisfata, id-Direttiva 2004/17/KE ma għandhiex tapplika meta l-entitajiet kontraenti jagħtu kuntratti maħsubin sabiex jippermettu li titwettaq il-produzzjoni u l-provvista bl-ingrossa tal-elettriku fil-Makro Żona Tramuntana u lanqas meta jorganizzaw kuntesti ta’ disinn għat-twettiq ta’ tali attività f’dik iż-żona ġeografika.
(29)
Fir-rigward tal-bejgħ bl-imnut tal-elettriku lil klijenti finali mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ medju, għoli u għoli ħafna fl-Italja, is-sitwazzjoni tista’ għalhekk tinġabar fil-qosor kif ġej: it-total tal-ishma fis-suq tal-akbar tliet kumpaniji bl-imnut huwa baxx, u l-ammont tal-bdil skont il-punt tal-irtirar huwa sodisfaċenti, filwaqt li ma hemm ebda kontroll fil-prezzijiet għall-utenti finali. Dawn il-konklużjonijiet huma wkoll skont l-opinjoni tal-Awtoritajiet Taljani rilevanti billi dan is-suq kien għal diversi snin espost għal kompetizzjoni u, għalhekk, il-grad ta’ kompetizzjoni li jirriżulta huwa sodisfaċenti.
(30)
Fid-dawl tal-fatturi eżaminati fil-premessi (15) sa (18), il-kundizzjoni tal-espożizzjoni diretta għall-kompetizzjoni stipulata fl-Artikolu 30(1) tad-Direttiva 2004/17/KE għandha titqies bħala li ġiet issodisfata fir-rigward tal-provvista bl-imnut tal-elettriku għal klijenti finali mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ medju, għoli u għoli ħafna fit-territorju sħiħ tar-Repubblika Taljana.
(31)
Barra minn hekk, ladarba l-kundizzjoni tal-aċċess mhux ristrett għas-suq titqies bħala li ġiet issodisfata, id-Direttiva 2004/17/KE ma għandhiex tapplika meta l-entitajiet kontraenti jagħtu kuntratti maħsubin biex jippermettu l-provvista bl-imnut tal-elettriku għal klijenti finali mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ medju, għoli u għoli ħafna fl-Italja u lanqas meta jorganizzaw kuntesti ta’ disinn għat-twettiq ta’ tali attività f’dik iż-żona ġeografika.
(32)
Fid-dawl tal-fatturi eżaminati fil-premessi (19) sa (25) u minħabba d-dubji dwar l-eżistenza ta’ kompetizzjoni suffiċjenti fil-livell nazzjonali fir-rigward tal-provvista bl-imnut għal klijenti finali mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ baxx u, minbarra dan, fin-nuqqas ta’ informazzjoni dettaljata fuq kull suq lokali rilevanti, kif definit mill-awtoritajiet Taljani, mhuwiex possibbli li jiġi konkluż li l-kundizzjonijiet għall-għoti ta’ eżenzjoni skont l-Artikolu 30(1) ta’ Direttiva 2004/17/KE għall-provvista bl-imnut tal-elettriku għal klijenti finali mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ baxx fl-Italja, huma ssodisfati. Konsegwentement, id-Direttiva 2004/17/KE tkompli tapplika meta l-entitajiet kontraenti jagħtu kuntratti maħsubin biex jippermettu l-provvista bl-imnut tal-elettriku għal klijenti finali mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ baxx fl-Italja u meta dawn jorganizzaw kuntesti ta’ disinn għat-twettiq ta’ tali attività fl-Italja. Minħabba li l-obbligi statistiċi skont l-Artikolu 67 sejrin ikomplu japplikaw, jista’ jkun meħtieġ li jiġi żgurat li l-entitajiet kontraenti kkonċernati jieħdu miżuri xierqa bħal separazzjoni maniġerjali u/jew kontabbli sabiex ikunu jistgħu jirrapportaw b’mod korrett dwar l-akkwisti magħmula għat-twettiq tal-attivitajiet rilevanti li ma ġewx eżentati skont id-Deċiżjoni preżenti.
(33)
Barra minn hekk, qiegħed jiġi mfakkar li l-kuntratti li jkopru diversi attivitajiet għandhom jiġu ttrattati skont l-Artikolu 9 tad-Direttiva 2004/17/KE. Fil-kuntest preżenti, dan ifisser li meta entità kontraenti tiġi involuta f’akkwist “imħallat”, jiġifieri akkwist li jintuża biex jappoġġja l-eżekuzzjoni taż-żewġ attivitajiet eżentati mill-applikazzjoni tad-Direttiva 2004/17/KE u attivitajiet mhux eżentati, għandha tingħata attenzjoni għall-attivitajiet li għalihom il-kuntratt ikun prinċiparjament maħsub. F’każ ta’ akkwist imħallat bħal dan, meta l-għan ikun prinċiparjament li tiġi appoġġjata l-provvista bl-imnut tal-elettriku għal klijenti finali mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ baxx, għandha tapplika d-dispożizzjoni tad-Direttiva 2004/17/KE. Jekk ikun oġġettivament impossibbli li jiġi stabbilit għal liema attività huwa primarjament maħsub il-kuntratt, dan għandu jingħata skont ir-regoli msemmija fil-paragrafi (2) u (3) tal-Artikolu 9.
(34)
Din id-Deċiżjoni hija bbażata fuq is-sitwazzjoni legali u fattwali minn Frar sa Mejju 2010 kif jidher mill-informazzjoni ppreżentata mir-Repubblika tal-Italja, CVA, il-Komunikazzjonijiet tal-2005 u tal-2010 u l-annessi Tekniċi tagħhom u d-Dokument tal-Persunal tal-2007, ir-Rapport Finali u r-Rapport Annwali 2009 tal-AEEG. Id-deċiżjoni tista’ tiġi riveduta, f’każ li l-bidliet sinjifikanti fis-sitwazzjoni legali jew fattwali jfissru li l-kundizzjonijiet għall-applikabbiltà tal-Artikolu 30(1) tad-Direttiva 2004/17/KE għall-provvista bl-ingrossa tal-elettriku fil-Makro Żona Tramuntana u l-provvista bl-imnut għal klijenti finali mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ medju, għoli u għoli ħafna ma għadhomx qegħdin jiġu ssodisfati,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Id-Direttiva 2004/17/KE ma għandhiex tapplika għal kuntratti mogħtija minn entitajiet kontraenti u maħsubin biex jippermettu li jitwettqu l-attivitajiet li ġejjin:
(a)
Il-produzzjoni u l-provvista bl-ingrossa tal-elettriku fil-Makro Żona Tramuntana;
(b)
Il-provvista bl-imnut tal-elettriku lil klijenti finali mqabbdin mal-grid ta’ vultaġġ medju, għoli jew għoli ħafna fit-territorju sħiħ tar-Repubblika Taljana.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika tal-Italja.
Magħmul fi Brussell, l-14 ta’ Lulju 2010.