РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 994/2010 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 20 октомври 2010 година
относно мерките за гарантиране на сигурността на доставките на газ и за отмяна на Директива 2004/67/ЕО на Съвета
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯТ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 194, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Природният газ („газ“) е основен елемент в енергийното снабдяване на Европейския съюз, който съставлява една четвърт от първичното енергийно снабдяване и се използва основно за производство на електроенергия, за отопление, като суровина в индустрията и гориво в транспорта.
(2)
Потреблението на газ в Европа се увеличи бързо през последните десет години. В условията на намаляващо собствено производство вносът на газ нарасна още по-бързо, водейки до по-голяма зависимост от внос и необходимост да се работи в аспекта сигурност на доставките на газ. Освен това някои държави-членки се озовават в положението на газов остров в резултат от липсата на инфраструктурни връзки с останалата част на Съюза.
(3)
Предвид значението на природния газ в енергийния микс на Съюза настоящият регламент има за цел да демонстрира на клиентите, че се вземат всички необходими мерки за гарантиране на непрекъснати доставки на газ, особено при трудни климатични условия и в случай на прекъсване. Отчита се, че тези цели следва да се постигат чрез най-ефективни от гледна точка на разходите мерки, за да не се засяга относителната конкурентоспособност на този вид гориво в сравнение с други видове.
(4)
С Директива 2004/67/ЕО на Съвета (3) за първи път се създаде правна рамка на равнище на Общността за гарантиране сигурността на доставките на газ и с оглед принос към правилното функциониране на вътрешния пазар на газ в случай на прекъсване на доставките. С нея беше създадена Група за координация по газта, която беше полезна в обмена на информация и определянето на общи действия между държавите-членки, Комисията, газовата промишленост и потребителите. Мрежата от кореспонденти за енергийна сигурност, която Европейският съвет одобри през декември 2006 г., подобри капацитета за събиране на информация и рано предупреди за потенциални опасности за сигурността на енергийните доставки. Новото законодателство за вътрешния енергиен пазар, което беше прието от Европейския парламент и от Съвета през юли 2009 г., представлява важна стъпка в завършването на вътрешния енергиен пазар и има изричната цел да повиши сигурността на енергийните доставки в Съюза.
(5)
При сегашните мерки относно сигурността на доставките на газ обаче, предприети на равнище Съюза, държавите-членки все още разполагат с голяма свобода на действие в избора на мерки. Когато е застрашена сигурността на доставките за дадена държава-членка, съществува категорично рискът мерките, разработени едностранно от тази държава-членка, да излагат на опасност правилното функциониране на вътрешния пазар на газ и доставките на газ за клиентите. Случилото се неотдавна показа доколко реален е този риск. За да може вътрешният пазар на газ да продължи да функционира дори и в условия на недостиг в доставките, е необходимо да се предвиди солидарност и координиране в отговор на кризите в доставките, както по отношение на превантивните действия, така и по отношение на реакцията на конкретни случаи на прекъсване на доставките.
(6)
В някои региони на Съюза се доставя газ с ниска калоричност. Поради неговите характеристики той не може да се използва в уреди за газ с висока калоричност. Възможно е обаче газ с висока калоричност да се използва в уреди за газ с ниска калоричност, ако се превърне в газ с ниска калоричност, например чрез добавяне на азот. Характеристиките на газа с ниска калоричност следва да се разгледат на национално и регионално равнище и следва да се вземат предвид при оценката на риска и в превантивните планове за действия и в плановете за действия при извънредни ситуации на национално и регионално равнище.
(7)
Диверсификацията на пътищата за доставка на газ и източниците на доставки за Съюза е от съществено значение за увеличаване сигурността на доставките на Съюза като цяло и на неговите държави-членки поотделно. В бъдеще сигурността на доставките ще зависи от бъдещото развитие на структурата на горивния микс, развитието на производството на Съюза и на третите държави, снабдяващи Съюза, инвестициите в съоръжения за съхранение и в диверсификацията на пътища за доставка на газ и източници на доставки вътре и извън Съюза, в т. ч. и съоръжения за втечнен природен газ („ВПГ“). В този контекст следва да се обърне особено внимание на приоритетните инфраструктурни дейности, набелязани в Съобщението на Комисията от 13 ноември 2008 г., озаглавено „Втори стратегически енергиен преглед - план за действие на ЕС за енергийна сигурност и солидарност“, а именно южния газов коридор (Набуко и междусистемната връзка Турция-Гърция-Италия), диверсифицирани и достатъчни доставки на ВПГ за Европа, ефективна взаимосвързаност на Балтийския регион, Средиземноморския енергиен пръстен и подходящи преносни връзки за природен газ север-юг в централна и югоизточна Европа.
(8)
С цел намаляване на въздействието на евентуални кризи, породени от прекъсване на доставките на газ, държавите-членки следва да улеснят диверсификацията на енергийните източници и на пътищата и източниците за доставка на газ.
(9)
Един крупен срив в доставките на газ към Съюза може да засегне всички държави-членки, Съюза като цяло и страните по Договора за създаването на енергийна общност (4), подписан в Атина на 25 октомври 2005 г. Той може също да доведе до голяма стопанска вреда в цялата икономика на Съюза. По подобен начин прекъсването на доставките на газ може да има тежки социални последици, по-специално за уязвимите групи клиенти.
(10)
Някои клиенти, включващи inter alia битови клиенти и клиенти, предоставящи съществени социални услуги, като например здравеопазване и грижи за деца, образование и други социални услуги, както и услуги, без които е невъзможно функционирането на дадена държава-членка, са особено уязвими и могат да се нуждаят от защита. Една широка дефиниция на такива защитени клиенти не следва да противоречи на европейските механизми за солидарност.
(11)
Докладът относно изпълнението на Европейската стратегия за сигурност, одобрен от Европейския съвет на заседание, проведено през декември 2008 г., откроява все по-голямата зависимост от вносна енергия като значителен допълнителен риск за сигурността на енергийните доставки на Съюза и подчертава, че енергийната сигурност е едно от новите предизвикателства за политиката на сигурността. Вътрешният пазар на газ е централен елемент в повишаването на сигурността на енергийните доставки в Съюза и в намаляване на степента, до която отделни държави-членки са изложени на вредните въздействия на прекъсването на доставките.
(12)
От съществено значение за един добре функциониращ вътрешен пазар на газ е мерките, предприети за гарантиране на сигурността на доставките на газ, да не изкривяват ненужно конкуренцията или ефективното функциониране на вътрешния пазар на газ.
(13)
Сривът на най-голямата единична газова инфраструктура, т.нар. принцип N-1, е реалистичен сценарий. Използването на срива на подобна инфраструктура като мерило за това, какво следва да могат да компенсират държавите-членки, е рационална изходна точка за анализ на сигурността на доставките на газ на всяка държава-членка.
(14)
Наличието на достатъчна и диверсифицирана газова инфраструктура в рамките на една държава-членка и в целия Съюз, включваща по-специално нова газова инфраструктура, свързваща сегашните изолирани системи, представляващи енергийни острови, със съседните им държави-членки, е от основно значение за справяне с прекъсванията в доставките. Общите минимални критерии за сигурността на доставките на газ следва да осигурят еднакви условия за сигурността на доставките на газ при отчитане на националните или регионални особености и следва да създадат значителни стимули за изграждане на необходимата инфраструктура и подобряване на нивото на готовност в случай на криза. Мерките от страна на търсенето като преминаване към други горива могат да се окажат ценни в обезпечаването на енергийната сигурност, когато могат да се приложат бързо и да намалят чувствително търсенето, за да се реагира на прекъсване на доставките. Следва още повече да се стимулира ефективното използване на енергия, особено когато са необходими мерки от страна на търсенето. Следва надлежно да се отчита въздействието върху околната среда на предложените мерки от страна на търсенето и предлагането и да се дава възможно най-голямо предпочитание на мерките с най-слабо въздействие върху околната среда, като се взема предвид аспектът, свързан със сигурността на доставките.
(15)
Инвестициите в нова газова инфраструктура следва да се насърчават активно и следва да се осъществяват единствено след подходяща оценка на въздействието върху околната среда в съответствие с приложимите правни актове на Съюза. Такава нова инфраструктура следва да повиши сигурността на доставките на газ, като същевременно гарантира правилното функциониране на вътрешния пазар на газ. Инвестициите следва принципно да се осъществяват от предприятията и да се основават на стимули от икономическо естество. Следва да се отчита надлежно необходимостта да се улеснява включването на газ от възобновяеми енергийни източници в мрежата на газопроводната инфраструктура. В случаите, когато инвестиция в инфраструктура има трансграничен характер, Агенцията за сътрудничество между регулаторите на енергия („Агенцията“), създадена с Регламент (ЕО) № 713/2009 на Европейския парламент и на Съвета (5), и Европейската мрежа на операторите на преносни системи за газ („ЕМОПС за газ“), създадена с Регламент (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 г. относно условията за достъп до газопреносни мрежи на природен газ (6), следва да имат активно участие в областите на съответната си компетентност с цел по-добро отчитане на трансграничните аспекти. Припомня се, че съгласно Регламент (ЕО) № 713/2009 Агенцията може да издава становища или препоръки по трансгранични въпроси в рамките на своята компетентност и сфера на дейност. Агенцията и ЕМОПС за газ, заедно с други участници на пазара, играят важна роля в изработването и прилагането на десетгодишния план на целия Съюз за развитие на мрежата, който ще включва, inter alia, европейска прогноза за адекватност на доставките, и по отношение на трансграничните взаимовръзки следва, наред с другото, да се основава на разумните потребности на различните ползватели на мрежата.
(16)
Компетентните органи или държавите-членки следва да гарантират, че пазарът на газ се изпитва като една от необходимите мерки в хода на процеса, водещ към спазване на стандарта за инфраструктурата.
(17)
При изпълнението на задачите, определени в настоящия регламент, компетентните органи следва да си сътрудничат тясно с други съответни национални органи, по-специално националните регулаторни органи, по целесъобразност и без да се засяга тяхната компетентност съгласно Директива 2009/73/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 г. относно общите правила за вътрешния пазар на природен газ (7).
(18)
Когато са необходими нови трансгранични междусистемни връзки или съществуващите трябва да бъдат разширени, на ранен етап следва да се установи тясно сътрудничество между съответните държави-членки и компетентните органи и националните регулаторни органи, когато те не са компетентните органи.
(19)
Различни източници на финансиране от Съюза са на разположение за подпомагане на държавите-членки за финансиране на необходимите инвестиции в производство, инфраструктура и мерки за енергийна ефективност на регионално и местно равнище, по-специално заеми и гаранции от Европейската инвестиционна банка или финансиране от регионални, структурни или кохезионни фондове. Европейската инвестиционна банка и външните инструменти на Съюза като инструмента за европейско съседство и партньорство, инструмента за предприсъединителна помощ и финансовия инструмент за сътрудничество за развитие могат също така да финансират действия в трети държави с цел подобряване сигурността на доставките на газ.
(20)
Настоящият регламент следва да позволи на предприятията за природен газ и на техните клиенти да разчитат възможно най-дълго на пазарни механизми при справянето с прекъсванията в доставките. В него следва да бъдат предвидени и кризисни механизми, които да бъдат използвани, когато само пазарите вече не са в състояние да се справят адекватно с прекъсване в доставките на газ. Дори при извънредна ситуация с цел смекчаване на ефекта от прекъсването на доставките приоритет следва да се отдава на пазарните инструменти
(21)
След влизането в сила на новото законодателство за вътрешния енергиен пазар, прието през юли 2009 г., ще се прилагат нови разпоредби за газовия сектор, с които ще се определят ясни роли и отговорности на държавите-членки, националните регулаторни органи, операторите на преносни мрежи и Агенцията и ще се повиши прозрачността на пазара с цел подобряване на неговото функциониране, сигурността на доставките и защитата на клиентите.
(22)
Завършването на вътрешния пазар на газ и ефективната конкуренция на него предлагат на Съюза най-високо ниво на сигурност на доставките за всички държави-членки, при условие че на пазара се позволи да функционира в пълна степен в случай на прекъсване на доставките, което засяга част от Съюза, независимо от причината за него. За тази цел е необходим комплексен и резултатен общ подход към сигурността на доставките, особено прозрачност, солидарност и недискриминационни политики, съвместими с функционирането на вътрешния пазар, и избягване на пазарните изкривявания и осуетяването на пазарните реакции на прекъсванията.
(23)
Сигурността на доставките на газ е споделена отговорност на предприятията за природен газ, държавите-членки, по-специално чрез техните компетентни органи, и Комисията в рамките на техните съответни сфери на дейност и компетентност. По целесъобразност националните регулаторни органи, когато те не са компетентни органи, следва също да допринасят за сигурността на доставките на газ в рамките на техните сфери на дейност и компетентност в съответствие с Директива 2009/73/ЕО. Освен това клиентите, ползващи газ за производство на електроенергия или за промишлени цели, могат също да играят важна роля за сигурността на доставките на газ чрез способността им да противодействат на кризата с мерки от страна на търсенето, като например договори с възможност за прекъсване на снабдяването и преминаване на други горива, тъй като това оказва пряко въздействие върху баланса предлагане-търсене.
(24)
Следователно точното определяне на ролите и отговорностите на всички предприятия за природен газ и на компетентните органи е от основно значение за поддържане на добре функциониращ вътрешен пазар на газ, особено при прекъсвания в доставките и в кризисни ситуации. Тези роли и отговорности следва да бъдат определени по такъв начин, че да гарантират спазването на подхода на три нива, като първо бъдат ангажирани съответните предприятия за природен газ и промишлеността, после държавите-членки на национално или регионално равнище, а най-накрая и Съюзът. В случай на криза с доставките, на участниците на пазара следва да бъде предоставена достатъчна възможност да реагират на ситуацията посредством мерки, основаващи се на пазара. Когато реакциите на участниците на пазара не са достатъчни, държавите-членки и техните компетентни органи следва да вземат мерки с цел отстраняване или смекчаване на последиците от кризата с доставките. Единствено когато тези мерки не са достатъчни, следва да се вземат мерки на регионално или европейско равнище за отстраняване или смекчаване на последиците от кризата с доставките. Следва да се търсят решения на регионално равнище, доколкото това е възможно.
(25)
В дух на солидарност ще бъде установено широко регионално сътрудничество с участието на публични органи и предприятия за природен газ за изпълнение на настоящия регламент с цел да се оптимизират ползите от гледна точка на координацията на мерките за намаляване на установените рискове и прилагане на мерки, които са най-ефективни от гледна точка на разходите за съответните страни.
(26)
Следва да бъдат определени достатъчно хармонизирани стандарти за сигурност на доставките, които да обхващат поне ситуацията, която възникна през януари 2009 г., и да отчитат разликите между държавите-членки, като вземат предвид задълженията, свързани с обществени услуги, и мерките за защита на клиентите, посочени в член 3 от Директива 2009/73/ЕО. Тези стандарти за сигурност на доставките следва да бъдат стабилни, за да осигуряват необходимата правна сигурност, следва да бъдат ясно дефинирани и да не налагат неразумни и непропорционални тежести на предприятията за природен газ, в т.ч. новите участници и малките предприятия или крайните потребители. Тези стандарти също така следва да гарантират равни условия на достъп на националните клиенти до предприятията за природен газ на Съюза. Мерките, необходими за гарантиране изпълнението на стандартите за доставка, могат да включват допълнителни капацитети за съхранение и обеми, временни хранилища, договори за доставка, договори с възможност за прекъсване на снабдяването или всякакви други мерки, които имат подобен ефект, както и необходимите технически мерки, за да се гарантира безопасността на доставките на газ.
(27)
В интерес на доброто функциониране на пазара на газ е от основно значение от страна на предприятия за природен газ своевременно да бъдат направени необходимите инвестиции в местно производство и инфраструктура като междусистемни връзки, особено тези, предоставящи достъп до газовата мрежа на Съюза, оборудване, позволяващо физически двупосочен поток на газ по газопроводите, както и съоръжения за съхранение и регазификация на втечнен природен газ, като се отчита възможността за прекъсване на доставките, както се случи през януари 2009 г. При прогнозиране на финансовите нужди на газовата инфраструктура във връзка с инструментите на Съюза, Комисията следва да даде, по целесъобразност, приоритет на инфраструктурните проекти, които подкрепят интеграцията на вътрешния пазар на газ и на сигурността на доставките на газ.
(28)
Операторите на преносни системи следва да не бъдат възпрепятствани да обмислят ситуация, в която инвестициите, създаващи възможност за физически капацитет за транспортиране на газ и в двете посоки („двупосочен капацитет“) при трансгранични междусистемни връзки с трети държави, може да допринесе за подобряване на сигурността на доставките, особено по отношение на трети държави, които осигуряват транзитни потоци между две държави-членки.
(29)
Важно е доставките на газ да бъдат поддържани, особено по отношение на битовите клиенти, както и по отношение на ограничен брой допълнителни клиенти, по-специално клиентите, предоставящи основни социални услуги, които могат да бъдат определени от заинтересованите държави-членки, в случаите, когато пазарът не може да продължи да им доставя. От основно значение е мерките, които трябва да бъдат предприети по време на криза, да са определени преди настъпването ѝ и да спазват изискванията за безопасност, включително когато защитените клиенти са свързани към една и съща разпределителна мрежа с други клиенти. Такива мерки могат да съдържат използването на пропорционални намаления спрямо първоначално резервирания капацитет, в случаи когато капацитетът за достъп до инфраструктурата е намален поради технически причини.
(30)
Като правило компетентните органи следва да спазват своя план за действия при извънредни ситуации. При надлежно обосновани изключителни обстоятелства те могат да предприемат действия, които се отклоняват от тези планове.
(31)
За изпълнение на задълженията за сигурност на доставките е на разположение голям избор от инструменти. Тези инструменти следва да бъдат използвани съответно в национален, регионален контекст и контекст на Съюза, за да се гарантира техният последователен и икономически ефективен резултат.
(32)
При дългосрочното планиране на инвестициите в достатъчен трансграничен капацитет и друга инфраструктура, която да осигури способността на системата дългосрочно да гарантира сигурност на доставките и да отговори на разумните заявки за доставки, аспектът сигурност на доставките е разработен в Директива 2009/73/ЕО. Постигането на стандартите за сигурност на доставките може да наложи преходен период, който да даде възможност да бъдат направени необходимите инвестиции. Изготвеният от ЕМОПС за газ и следен от Агенцията десетгодишен план на целия Съюз за развитие на мрежата е основен инструмент за набелязване на необходимите на равнище Съюза инвестиции, inter alia с цел прилагане на изискванията за инфраструктурата, заложени в настоящия регламент.
(33)
Като членове на Групата за координация по природния газ, ЕМОПС за газ и Агенцията, в рамките на своите сфери на отговорност, следва да участват пълноценно в процеса на сътрудничество и консултации на равнище Съюза.
(34)
Групата за координация по природния газ е основният орган, с който Комисията се консултира в контекста на установяването на превантивни планове за действия и планове за действия при извънредни ситуации. Припомня се, че ЕМОПС за газ и Агенцията са членове на Групата за координация по природния газ и с тях се провеждат консултации в този контекст.
(35)
За да се гарантира най-високо равнище на готовност в случай на прекъсване на доставките, компетентните органи следва да въведат планове за действия при извънредни ситуации, след като се консултират с предприятията за природен газ. Тези планове следва да не бъдат несъвместими помежду си на национално, регионално равнище или равнище на Съюза. Тяхното съдържание следва да се води от най-добрите практики сред съществуващите планове и да определя ясни роли и отговорности на всички съответни предприятия за природен газ и компетентни органи. Там, където това е възможно и необходимо, следва да се въведат общи планове за действия при извънредни ситуации на регионално равнище.
(36)
С цел укрепване на солидарността между държавите-членки в случай на извънредна ситуация в рамките на Съюза, и по-специално с цел подкрепа на държавите-членки, чиито географски или геоложки условия са по-малко благоприятни, държавите-членки следва да разработят мерки за солидарност. Предприятията за природен газ следва да разработят мерки, като търговски споразумения, които могат да включват увеличен износ на газ или увеличено освобождаване на газ от съоръженията за съхранение. Важно е да се поощрява сключването на споразумения между предприятията за природен газ. Действията от плана за извънредни ситуации следва да включват, по целесъобразност, механизми, гарантиращи справедливо обезщетение за предприятията за природен газ. Мерките за солидарност могат да бъдат особено уместни между държави-членки, на които Комисията препоръчва да въведат съвместни превантивни планове за действия или планове за действия при извънредни ситуации на регионално равнище.
(37)
В контекста на настоящия регламент Комисията играе важна роля в случай на извънредна ситуация, била тя на равнище на Съюза или на регионално равнище.
(38)
Европейската солидарност следва също така там, където е необходимо, да се прояви под формата на помощ за гражданска защита, предоставена от Съюза на неговите държави-членки. Тази помощ следва да получава съдействие и да се координира от общностния механизъм за гражданска защита, създаден с Решение 2007/779/ЕО, Евратом на Съвета (8)
(39)
Настоящият регламент не засяга суверенните права на държавите-членки върху техните собствени енергийни ресурси.
(40)
В Директива 2008/114/ЕО на Съвета от 8 декември 2008 г. относно установяването и означаването на европейски критични инфраструктури и оценката на необходимостта от подобряване на тяхната защита (9) е определен процес с цел подобряване защитата на определени европейски критични инфраструктури, в т.ч. някои газови инфраструктури в Съюза. Заедно с настоящия регламент Директива 2008/114/ЕО спомага за изграждането на комплексен подход към енергийната сигурност на Съюза.
(41)
Плановете за действия при извънредни ситуации следва да се актуализират редовно и да се публикуват. Те следва да подлежат на партньорски проверки и да бъдат изпитвани.
(42)
Групата за координация по газта следва да бъде консултант на Комисията с цел улесняване на координацията на мерките за сигурност на доставките в случай на извънредна ситуация, засягаща Съюза. Тя следва също така да следи адекватността и целесъобразността на мерките, които трябва да бъдат предприемани съгласно настоящия регламент.
(43)
Настоящият регламент има за цел да даде възможност на предприятията за природен газ и компетентните органи на държавите-членки да осигуряват работещ ефективно вътрешен пазар на газ възможно най-дълго време в случай на прекъсване на доставките преди компетентните органи да предприемат мерки за справяне със ситуация, при която пазарът повече не може да осигурява необходимите доставки на газ. Такива извънредни мерки следва да отговарят изцяло на правото на Съюза и Комисията следвада бъде уведомена за тях.
(44)
Тъй като доставките на газ от трети държави имат централно място за сигурността на доставките на газ в Съюза, Комисията следва да координира действията по отношение на трети държави, като работи с третите държави, които доставят газ, и третите държави, които извършват транзит на газ, за постигането на договорености за справяне с кризисни ситуации и гарантиране на стабилен газов поток към Съюза. Комисията следва да има правото да изпрати работна група, която да наблюдава при кризисни ситуации газовите потоци към Съюза, съгласувано с участващите трети държави, като в случай на възникване на криза вследствие на затруднения в трета държава, работната група способства и посредничи за излизане от нея.
(45)
Важно е условията за доставки от трети държави да не изкривяват конкуренцията и да са съобразени с правилата на вътрешния пазар.
(46)
Когато съществува достоверна информация за ситуация извън Съюза, която застрашава сигурността на доставките на една или няколко държави-членки и може да задейства механизъм за ранно предупреждение между Съюза и трета държава, Комисията следва да информира без забавяне Групата за координация по газта и Съюзът следва да предприеме необходимите мерки и да се опита да облекчи ситуацията.
(47)
През февруари 2009 г. Съветът заключи, че прозрачността и надеждността трябва да бъдат засилени чрез съдържателен обмен на информация между Комисията и държавите-членки относно енергийните отношения с трети държави, включително дългосрочните договорености, като същевременно бъде защитена информацията, чувствителна в търговско отношение.
(48)
Докато правилата, съдържащи се в Договора за Европейския съюз и Договора за функционирането на Европейския съюз, по-специално правилата за конкуренцията, се прилагат за услуги от общ икономически интерес, доколкото прилагането на тези правила не възпрепятства изпълнението на такива услуги, държавите-членки разполагат с широка свобода на действие при определяне, възлагане и организиране изпълнението на задълженията за предоставяне на обществени услуги.
(49)
Доколкото целта на настоящия регламент да гарантира сигурността на доставките на газ в Съюза не може да бъде постигната в достатъчна степен самостоятелно от държавите-членки и следователно, поради мащаба и последиците от действието, може да бъде постигната по-добре на равнище на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тази цел.
(50)
Директива 2004/67/ЕО следва да бъде отменена,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се създават разпоредби, чиято цел е да гарантират сигурността на доставките на газ чрез осигуряване на правилно и постоянно функциониране на вътрешния пазар на природен газ („газ“), като се позволи прилагането на изключителни мерки, когато пазарът вече не може да осигури изискваните доставки природен газ, и като се предвиди ясно определение за отговорностите и тяхното разпределение между предприятията за природен газ, държавите-членки и Съюза, както по отношение на превантивните действия, така и по отношение на реакцията на конкретни прекъсвания на доставките. Настоящият регламент предвижда също така прозрачни механизми, в дух на солидарност, за координиране на планирането и противодействието на извънредна ситуация на равнище държавите-членки, регион и Съюза.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат определенията от Директива 2009/73/ЕО, Регламент (ЕО) № 713/2009 и Регламент (ЕО) № 715/2009.
Освен това се прилагат и следните определения:
1.
„защитени клиенти“ означава всички битови клиенти, които са свързани към газоразпределителна мрежа, и освен това може да обхваща, когато съответната държава-членка реши:
а)
малки и средни предприятия, стига те да са свързани към газоразпределителна мрежа, както и важни обществени услуги, при условие че са свързани с газоразпределителна или газопреносна мрежа и при условие че всички тези допълнителни клиенти не представляват повече от 20 % от крайното потребление на газ, и/или
б)
инсталации за централно отопление, доколкото те доставят отопление на битови клиенти и на клиентите, посочени в буква а), при условие че тези инсталации не са в състояние да преминат на други горива и са свързани с газоразпределителна или газопреносна мрежа.
Възможно най-скоро и не по-късно от 3 декември 2011 г. държавите-членки уведомяват Комисията дали възнамеряват да включат букви а) и /или б) в тяхното определение на защитените клиенти;
2.
„компетентен орган“ означава националния правителствен орган или националния регулаторен орган, определен от всяка държава-членка за отговорен за гарантиране изпълнението на мерките, посочени в настоящия регламент. Това не засяга способността на държавите-членки да разрешават на компетентния орган да делегира конкретни задачи, изложени в настоящия регламент, на други органи. Такива делегирани задачи се изпълняват под ръководството на компетентния орган и се определят в плановете, посочени в член 4.
Член 3
Отговорност за сигурността на доставките на газ
1. Сигурността на доставките на газ е споделена отговорност на предприятията за природен газ, държавите-членки, по-конкретно чрез техните компетентни органи, и Комисията, в рамките на тяхната съответна сфера на дейност и компетентност. Тази споделена отговорност изисква висока степен на сътрудничество между тях.
2. Възможно най-скоро и не по-късно от 3 декември 2011 г. всяка държава-членка определя компетентен орган, който осигурява изпълнението на мерките, предвидени в настоящия регламент. По целесъобразност, докато компетентният орган не е официално определен, националните органи, които в този момент отговарят за сигурността на доставките на газ, провеждат мерките, които трябва да се изпълняват от компетентния орган съгласно настоящия регламент. Тези мерки включват извършване на оценката на риска, посочена в член 9, и на основата на тази оценка на риска въвеждане на превантивен план за действия и план за действия при извънредни ситуации и редовен мониторинг на сигурността на доставките на газ на национално равнище. Компетентните органи си сътрудничат с цел предотвратяване прекъсване на доставките и ограничаване на вредите в случай на такова събитие. Нищо не пречи на държавите-членки да приемат законодателство за прилагане, ако е необходимо, за да отговорят на изискванията на настоящия регламент.
3. Всяка държава-членка без забавяне уведомява Комисията за наименованието на компетентния орган, след като той бъде определен и, по целесъобразност, наименованията на националните органи, отговарящи за сигурността на доставките на газ в качеството им на временни компетентни органи в съответствие с параграф 2. Всяка държава-членка оповестява публично такова определяне.
4. При изпълнението на мерките, предвидени в настоящия регламент, компетентният орган определя ролите и отговорностите на различните участващи така, че да гарантират спазването на подхода на три нива, като първо бъдат ангажирани съответните предприятия за природен газ и промишлеността, после държавите-членки на национално или регионално равнище, а най-накрая и Съюзът.
5. Комисията, по целесъобразност, координира действията на компетентните органи на регионално равнище и на равнище на Съюза, както е указано в настоящия регламент, inter alia, чрез Координационната група по природния газ, посочена в член 12, или групата за управление при кризи, посочена в член 11, параграф 4, по-специално в случай на извънредна ситуация на равнище на Съюза или на регионално равнище, съгласно установеното в член 11, параграф 1.
6. Мерките, с които се гарантира сигурността на доставките и които се съдържат в превантивните планове за действия и в плановете за действия при извънредни ситуации, са ясно определени, прозрачни, недискриминационни и подлежат на проверка, не изкривяват ненужно конкуренцията и резултатното функциониране на вътрешния пазар на природен газ и не излагат на опасност сигурността на доставките на газ на други държави-членки или на Съюза като цяло.
Член 4
Въвеждане на превантивен план за действия и план за действия при извънредни ситуации
1. Компетентният орган на всяка държава-членка, след като се консултира с предприятията за природен газ, съответните организации, представляващи интересите на битовите и индустриалните клиенти, снабдявани с газ, и националния регулаторен орган, когато последният не е компетентният орган, въвежда на национално равнище, без да се засяга параграф 3:
а)
превантивен план за действия, в който се съдържат мерките, необходими за отстраняване или ограничаване на въздействието на идентифицираните рискове, в съответствие с извършената съгласно член 9 оценка на риска; и
б)
план за действия при извънредни ситуации, в който се съдържат мерките, които трябва да бъдат предприети за отстраняване или смекчаване на въздействието от прекъсване на доставките на газ съгласно член 10.
2. Преди да приемат превантивен план за действия и план за действия при извънредни ситуации на национално равнище, компетентните органи най-късно до 3 юни 2012 г. обменят своите проекти на превантивни планове за действия и проектите на планове за действия при извънредни ситуации и провеждат консултации помежду си на съответното регионално равнище, и с Комисията, с цел да гарантират, че техните проекти на планове и мерки не са несъвместими с превантивните планове за действия и плановете за действия при извънредни ситуации на друга държава-членка и че те отговарят на разпоредбите на настоящия регламент и на други разпоредби от законодателството на Съюза. Такива консултации се провеждат по-специално между съседни държави-членки, особено между изолирани системи, представляващи газови острови, и съседните държави-членки, и могат да се отнасят например до държавите-членки, посочени в индикативния списък от приложение IV.
3. Въз основа на консултациите, посочени в параграф 2, и възможни препоръки на Комисията, съответните компетентни органи могат да вземат решение за създаване на съвместни превантивни планове за действия на регионално равнище („съвместни превантивни планове за действия“) и на съвместни планове за действия при извънредни ситуации на регионално равнище („съвместни планове за действия при извънредни ситуации“), в допълнение към плановете, създадени на национално равнище. В случай на съвместни планове, съответните компетентни органи се стремят, по целесъобразност, да сключват споразумения с цел осъществяване на регионалното сътрудничество. Ако е необходимо, тези споразумения се одобряват официално от държавите-членки.
4. При разработване и прилагане на превантивния план за действия и на плана за действия при извънредни ситуации на национално и/или регионално равнище, компетентният орган надлежно взема под внимание безопасната експлоатация на газовата система във всеки един момент и разглежда и посочва в тези планове техническите ограничения, засягащи експлоатацията на мрежата, включително технически причини и причини, свързани с безопасността, които могат да доведат до намаление на потоците в случай на извънредна ситуация.
5. Не по-късно от 3 декември 2012 г., превантивните планове за действия и плановете за действия при извънредни ситуации, включително, когато е приложимо, съвместните планове, се приемат и се оповестяват публично. Тези планове се съобщават на Комисията без забавяне. Комисията информира Координационната група по природния газ. Компетентните органи осигуряват редовния мониторинг на изпълнението на тези планове.
6. В тримесечен срок след като е била уведомена от компетентните органи за плановете, посочени в параграф 5:
а)
Комисията оценява тези планове в съответствие с буква б). За тази цел Комисията се консултира с Координационната група по природния газ относно тези планове и надлежно взема предвид становището ѝ. Комисията докладва на Координационната група по природния газ своята оценка относно плановете, и
б)
когато въз основа на тези консултации Комисията:
i)
прецени, че превантивният план за действия или планът за действия при извънредни ситуации не е резултатен по отношение ограничаване на рисковете, установени в оценката на риска, тя може да препоръча на съответния компетентен орган или компетентните органи да променят съответния план;
ii)
счита, че един превантивен план за действия или план за действия при извънредни ситуации е в противоречие със сценариите за риска или с плановете на друг компетентен орган, или не отговаря на разпоредбите на настоящия регламент или други разпоредби на законодателството на Съюза, тя изисква съответният план да бъде променен;
iii)
счита, че превантивният план за действия застрашава сигурността на доставките на газ на други държави-членки или на Съюза като цяло, тя взема решение да отправи искане към компетентния орган да преразгледа този превантивен план за действия и може да представи конкретни препоръки за неговото изменение. Комисията обосновава подробно решението си.
7. В четиримесечен срок след като е бил уведомен за искането на Комисията, посочено в параграф 6, буква б), подточка ii), съответният компетентен орган изменя превантивния си план за действия или плана си за действия при извънредни ситуации и уведомява за него Комисията или информира Комисията за причините, поради които не е съгласен с искането. В случай на несъгласие Комисията може, в двумесечен срок от отговора на компетентния орган, да оттегли искането си или да свика среща за обсъждане на въпроса със съответния компетентен орган и, когато Комисията прецени, че това е необходимо, с Координационната група по природния газ. Комисията излага подробно основанията си да поиска плановете да бъдат изменени. Компетентният орган взема изцяло предвид позицията на Комисията. Когато окончателното решение на компетентния орган се отклонява от позицията на Комисията, компетентният орган следва да осигури и оповести, заедно с решението и позицията на Комисията, и основанията за това решение, в срок от два месеца след получаване на позицията на Комисията. Когато е приложимо, компетентният орган оповестява изменения план незабавно.
8. В тримесечен срок след като е бил уведомен за решението на Комисията, посочено в параграф 6, буква б), подточка iii), съответният компетентен орган изменя превантивния си план за действия и уведомява за него Комисията или информира Комисията за причините, поради които не е съгласен с решението. В случай на несъгласие Комисията може в двумесечен срок от отговора на компетентния орган да реши да измени или да оттегли искането си. Ако Комисията поддържа искането си, съответният компетентен орган изменя плана в двумесечен срок, след като е бил уведомен за решението на Комисията, като отчита в пълна степен препоръките на Комисията, посочени в параграф 6, буква б, подточка iii), и уведомява за това Комисията.
Комисията информира Координационната група по природния газ и надлежно взема под внимание нейните препоръки при изготвянето на становището си относно изменения план, което се предава най-късно два месеца след уведомяването на компетентния орган. Съответният компетентен орган взема изцяло предвид становището на Комисията и в рамките на два месеца след получаването на становището на Комисията приема изменения план и го оповестява.
9. Спазва се поверителността на чувствителната търговска информация.
Член 5
Съдържание на националните и съвместни превантивни планове за действия
1. Националните и съвместни превантивни планове за действия съдържат:
а)
резултатите от оценката на риска, предвидена в член 9;
б)
мерките, обемите, капацитетите и времето, необходимо за изпълнение на стандартите за инфраструктурата и доставките на газ, както е предвидено в членове 6 и 8, включително, когато е приложимо, степента, в която някои мерки от страна на търсенето могат в достатъчна степен да компенсират своевременно прекъсване на доставките, посочено в член 6, параграф 2, установяването на най-голямата единична газова инфраструктура от общ интерес в случай на прилагане на член 6, параграф 3, и всеки стандарт за увеличени доставки по член 8, параграф 2;
в)
задълженията, наложени на предприятията за природен газ и други съответни органи, включително за безопасна експлоатация на газовата система;
г)
други превантивни мерки, като например свързаните с необходимостта от засилване на междусистемните връзки между съседни държави-членки и възможността за разнообразяване на пътищата за доставка на газ и източниците на доставки, по целесъобразност, за преодоляване на установените рискове с цел да се поддържа доставката на газ за всички клиенти, доколкото е възможно;
д)
механизми, които да бъдат използвани за сътрудничество с други държави-членки за изготвяне и изпълнение на съвместни превантивни планове за действия и съвместни планове за действия при извънредни ситуации, както е посочено в член 4, параграф 3, където е приложимо;
е)
информация за съществуващи и бъдещи междусистемни връзки, включително тези, които предоставят достъп до газопреносната мрежа на Съюза, трансграничните потоци, трансграничния достъп до съоръжения за съхранение и физическия капацитет за транспортиране на газ и в двете посоки („двупосочен капацитет“), по-специално в случай на извънредна ситуация;
ж)
информация относно всички задължения за обществени услуги, свързани със сигурността на доставките на газ.
2. Националните и съвместни превантивни планове за действия, и по-специално действията за изпълнение на стандарта за инфраструктура, предвиден в член 6, отчитат десетгодишния план за развитие на мрежата в целия Съюз, който се разработва от ЕМОПС за газ съгласно член 8, параграф 10 от Регламент (ЕО) № 715/2009.
3. Националните и съвместни превантивни планове за действия се основават главно на пазарни мерки и отчитат икономическото въздействие, резултатността и ефикасността на мерките, въздействието върху функционирането на вътрешния енергиен пазар и въздействието върху околната среда и потребителите, и не налага неоправдана тежест за предприятията за природен газ, нито въздейства отрицателно върху функционирането на вътрешния пазар на газ.
4. Националните и съвместни превантивни планове за действия се актуализират на всеки две години, освен ако обстоятелствата не изискват това да става по-често, и отразяват актуализираната оценка на риска. Предвидените консултации между компетентните органи по член 4, параграф 2, се извършват преди приемането на актуализирания план.
Член 6
Стандарт за инфраструктура
1. Държавите-членки или, когато дадена държава-членка предвижда това, компетентният орган гарантира, че са взети необходимите мерки, така че най-късно до 3 декември 2014 г., в случай на прекъсване на най-голямата единична газова инфраструктура, капацитетът на останалата инфраструктура, определен по формулата N-1, както е посочено в точка 2 от приложение I, е в състояние, без да се засягат разпоредбите на параграф 2 от настоящия член, да доставя необходимите количества газ за задоволяване на общото търсене на газ в района на изчислението за един ден на изключително голямо търсене на газ, настъпващ със статистическа вероятност веднъж на 20 години. Това не засяга, когато е уместно и необходимо, отговорността на системните оператори да направят съответните инвестиции и задълженията на операторите на преносни системи, както е предвидено в Директива 2009/73/ЕО и Регламент (ЕО) № 715/2009.
2. Задължението да се гарантира, че останалата инфраструктура има капацитет да задоволи цялото търсене на газ, посочено в параграф 1, се счита за изпълнено и когато компетентният орган докаже в превантивния план за действия, че едно прекъсване на доставките може да бъде навреме и в достатъчна степен компенсирано от подходящи пазарни мерки от страна на търсенето. За тази цел се използва формулата от точка 4 на приложение I.
3. По целесъобразност, според оценката на риска, посочена в член 9, съответните компетентни органи могат да решат, че задължението, установено в параграф 1 от настоящия член, се изпълнява на регионално, вместо на национално равнище. В този случай се определят съвместни превантивни планове за действия съгласно член 4, параграф 3. Прилага се точка 5 от приложение I.
4. Всеки компетентен орган, след като се консултира със съответните предприятия за природен газ, незабавно съобщава на Комисията всеки случай на нарушение на задълженията, установени в параграф 1, и информира Комисията за причините за това неизпълнение.
5. Операторите на преносната мрежа осигуряват постоянен двупосочен капацитет по всички трансгранични междусистемни връзки между държави-членки възможно най-скоро и най-късно до 3 декември 2013 г., освен:
а)
в случай на връзки с производствени съоръжения, съоръжения за ВПГ и газоразпределителни мрежи, или
б)
когато е предоставено освобождаване съгласно член 7.
До 3 декември 2013 г. операторите на газопреносната система адаптират действието на газопреносните системи частично или като цяло с цел да позволят физически преминаването на потоци от газ и в двете посоки по трансграничните междусистемни връзки.
6. Когато двупосочният капацитет вече съществува или е в процес на изграждане на една конкретна трансгранична междусистемна връзка, задължението, посочено в параграф 5, първа алинея, се счита за изпълнено за тази междусистемна връзка, освен ако от една или повече държави-членки е поискано увеличаване на капацитета с цел сигурност на доставките. Когато е направено такова искане за увеличаване, се прилага процедурата по член 7.
7. Държавите-членки или, когато дадена държава-членка предвижда това, компетентният орган гарантира, че като първа стъпка пазарът винаги се изпитва по прозрачен, подробен и недискриминационен начин, за да се прецени дали от пазара се изисква инвестицията в инфраструктурата, необходима за изпълнение на задълженията, посочени в параграфи 1 и 5.
8. Националните регулаторни органи отчитат ефективно направените разходи за изпълнение на задълженията, посочени в параграф 1, и разходите за осигуряване на постоянен двупосочен капацитет, така че да предоставят подходящи стимули, когато определят или одобряват, по прозрачен и подробен начин, тарифите или методологията съгласно член 41, параграф 8 от Директива 2009/73/ЕО и член 13 от Регламент (ЕО) № 715/2009. Доколкото дадена инвестиция за създаване на двупосочен капацитет не се налага от пазара и когато тези инвестиции водят до разходи в повече от една държава-членка или в една държава-членка в полза на една или повече други държави-членки, националните регулаторни органи на всички съответни държави-членки съвместно вземат решение за разпределението на разходите, преди да се вземе решение за инвестиране. Разпределението на разходите по-специално взема предвид съотношението на ползите от инвестиции в инфраструктурата за увеличаване сигурността на доставките на съответните държави-членки. Прилага се член 8, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 713/2009.
9. Компетентният орган гарантира, че всяка нова газопреносна инфраструктура допринася за сигурността на доставките чрез разработването на добре свързана мрежа, включително, по целесъобразност, чрез достатъчен брой трансгранични входни и изходни точки в съответствие с търсенето на пазара и установените рискове. Когато е целесъобразно, в рамките на оценката на риска Компетентният орган проверява къде съществуват вътрешни ограничаващи фактори и дали националният капацитет и инфраструктури за приемане на газ, по-специално преносните мрежи, са в състояние да адаптират националните потоци газ към сценарий на прекъсване на най-голямата единична газова инфраструктура, посочена в оценката на риска.
10. Допуска се изключение по отношение на Люксембург, Словения и Швеция, които не са обвързани, но се стремят да изпълнят задълженията, установени в параграф 1 от настоящия член, като същевременно гарантират доставките на газ за защитените клиенти в съответствие с член 8. Това изключение се прилага:
а)
по отношение на Люксембург: докато има най-малко две междусистемни връзки с други държави-членки, най-малко два различни източника на доставки и няма хранилища за газ или съоръжение за ВПГ на своята територия;
б)
по отношение на Словения: докато има най-малко две междусистемни връзки с други държави-членки, най-малко два различни източника на доставки и няма хранилища за газ или съоръжение за ВПГ на своята територия;
в)
по отношение на Швеция: докато не осъществява транзит на газ за други държави-членки през своята територия, има годишно брутно вътрешно потребление на газ, по-малко от 2 млн. т., и по-малко от 5 % общо първично потребление на енергия от газ.
Тези три държави-членки осигуряват по прозрачен, подробен и недискриминационен начин редовното изпитване на пазара на инвестициите в инфраструктура и оповестяват резултатите от тези изпитвания.
Посочените в първа алинея държави-членки информират Комисията за всяка промяна по отношение на условията, установени в същата алинея. Установеното в първа алинея изключение престава да се прилага, ако най-малко едно от посочените условия вече не се изпълнява.
До 3 декември 2018 г. всяка от държавите-членки, посочени в първа алинея, предава на Комисията доклад, който описва състоянието по отношение на съответните условия, установени в същата алинея, и перспективите за спазването на задълженията по параграф 1, като вземат предвид икономическия ефект от изпълнението на стандарта за инфраструктурата, резултатите от тестовете на пазара, развитието на пазара на газ и проектите за газова инфраструктура в региона. Въз основа на доклада и ако съответните условия, установени в първата алинея на настоящия параграф, са все още изпълнени, Комисията може да реши, че установеното в първа алинея изключение може да продължи да се прилага за още четири години. В случай на положително решение установената в настоящата алинея процедура се повтаря след четири години.
Член 7
Процедура за създаване на двупосочен капацитет или за разглеждане на искане за освобождаване
1. За всяка трансгранична междусистемна връзка между държавите-членки, с изключение на тези, освободени по силата на член 6, параграф 5, буква а), и освен ако вече съществува двупосочен капацитет или е в процес на изграждане, и не е поискано увеличаване от една или повече държави-членки с цел сигурност на доставките, операторите на преносни системи, не по-късно от 3 март 2012 г. представят на своите държави-членки или, когато държавите-членки го предвиждат, на техните компетентни органи или на техните регулаторни органи (наричани заедно в настоящия член „съответните органи“), след като се консултират с всички други заинтересовани оператори на преносни системи:
а)
предложение за двупосочен капацитет във връзка с обратната посока („капацитет за обратен поток“); или
б)
искане за освобождаване от задължението за създаване на двупосочен капацитет.
2. Предложението за капацитет за обратен поток или искането за освобождаване, посочени в параграф 1, се основават на оценка на търсенето на пазара, прогнозите за търсенето и предлагането, техническите възможности, разходите за капацитет за обратен поток, включително и произтичащото от това подсилване на преносната система, както и ползите за сигурността на доставките, като също така се взема предвид, по целесъобразност, възможният принос на капацитета за обратен поток за покриване, заедно с други евентуални мерки, на стандарта за инфраструктура, посочен в член 6, в случай на държавите-членки, получаващи ползи от капацитета за обратен поток.
3. Съответният орган, който получава предложението или искането за освобождаване, уведомява без забавяне съответните органи на другите държави-членки, които биха могли според оценката на риска да се възползват от капацитета за обратен поток, както и Комисията, за предложението или искането за освобождаване. Въпросният орган дава на съответните органи и на Комисията възможност да дадат становище в срок от четири месеца след получаване на уведомлението.
4. В срок от два месеца след изтичането на срока, посочен в параграф 3, съответният орган, въз основа на критериите, посочени в параграф 2, и на оценката на риска, извършена съгласно член 9, и като отчита в най-голяма степен становищата, получени в съответствие с параграф 3 от настоящия член, и като взема предвид аспекти, които не са строго икономически, като сигурността на доставките на газ и приноса към вътрешния пазар на газ:
а)
предоставя освобождаване, ако капацитетът за обратен поток няма да повиши значително сигурността на доставките на нито една държава-членка или регион или ако инвестиционните разходи биха превишили значително потенциалните ползи за сигурността на доставките; или
б)
приема предложението за капацитет за обратен поток; или
в)
изисква от оператора на преносна система да измени предложението си.
Съответният орган незабавно уведомява Комисията за своето решение, заедно с цялата необходима информация, която показва причините за решението, включително и становищата, получени в съответствие с параграф 3 от настоящия член. Съответните органи се стремят да гарантират, че обусловените едно от друго решения, които касаят една и съща междусистемна връзка или свързани помежду си тръбопроводи, не си противоречат.
5. В срок от два месеца след получаване на уведомлението и когато има разминаване между решението на съответния орган и становищата на другите съответни органи, Комисията може да поиска от съответния орган да измени решението си. Този срок може да бъде удължен с един месец, в случай че Комисията има нужда от допълнителна информация. Всяко предложение на Комисията, която изисква изменение на решението на съответния орган, се извършва въз основа на елементите и критериите, установени в параграф 2 и в параграф 4, буква а), като се вземат предвид причините за решението на съответния орган. Съответният орган се съобразява с искането, като изменя своето решение в срок от четири седмици. В случай че Комисията не е предприела действия в рамките на този двумесечен срок, се приема, че тя не е повдигнала възражения срещу решението на съответния орган.
6. При необходимост от допълнителен капацитет за обратен поток в съответствие с резултатите от оценката на риска, извършена съгласно член 9, процедурата, предвидена в параграфи 1-5 от настоящия член, се повтаря по молба на оператор на преносна система, на съответен орган или на Комисията.
7. Комисията и съответният орган запазват поверителността на чувствителната търговска информация през цялото време.
Член 8
Стандарт за доставки
1. Компетентният орган изисква от предприятията за природен газ, определени от него, да предприемат мерки, за да гарантират доставките на газ към защитените клиенти в държавата-членка в следните случаи:
а)
екстремни температури в продължение на период от седем дни, настъпващ със статистическа вероятност веднъж на 20 години;
б)
всеки период от най-малко 30 дни на изключително високо търсене на газ, настъпващ със статистическа вероятност веднъж на 20 години; и
в)
за период от най-малко 30 дни в случай на прекъсване на най-голямата единична газова инфраструктура в средностатистически зимни условия.
Компетентният орган определя предприятията за природен газ, посочени в първа алинея, най-късно до 3 юни 2012 г.
2. Всеки стандарт за повишени доставки, надхвърлящ периодите от 30 дни, посочени в параграф 1, букви б) и в), или всяко допълнително задължение, наложено от съображения за сигурност на доставките на газ, се основава на оценката на риска, посочена в член 9, отразява се в превантивния план за действия и:
а)
отговаря на изискванията на член 3, параграф 6;
б)
не изкривява неоправдано конкуренцията или възпрепятства функционирането на вътрешния пазар на газ;
в)
не оказва отрицателно влияние на способността на никоя друга държава-членка да доставя природен газ на своите защитени клиенти в съответствие с настоящия член в случай на национална извънредна ситуация, извънредна ситуация на равнище Съюза или регионална извънредна ситуация; и
г)
отговаря на критериите, посочени в член 11, параграф 5, в случай на извънредна ситуация на равнище Съюза или даден регион.
В дух на солидарност, компетентният орган определя в превантивния план за действия и в плана за действия при извънредни ситуации как всяко нарастване на стандарта за доставки или всяко допълнително задължение, наложено на предприятията за природен газ, може да бъде временно намалено в случай на извънредна ситуация на равнище Съюза или регионална извънредна ситуация.
3. След периодите, определени от компетентния орган в съответствие с параграфи 1 и 2, или при по-тежки условия от тези, определени в параграф 1, компетентните органи и предприятията за природен газ се стремят да запазят, доколкото е възможно, доставките на газ, по-специално за защитените клиенти.
4. Наложените на предприятията за природен газ задължения за изпълнение на стандартите за доставки, определени в настоящия член, се прилагат без дискриминация и не трябва да създават ненужна тежест за тези предприятия.
5. Предприятията за природен газ могат по целесъобразност да изберат да изпълняват тези задължения на регионално равнище или на равнище Съюза. Компетентният орган няма право да изисква определените в настоящия член стандарти да бъдат изпълнени въз основа на инфраструктура, намираща се само на негова територия.
6. Компетентният орган гарантира, че са създадени условия за доставки към защитените клиенти, без това да засяга правилното функциониране на вътрешния пазар на газ, и на цена, отчитаща пазарната стойност на доставките.
Член 9
Оценка на риска
1. До 3 декември 2011 г. всеки компетентен орган прави пълна оценка, въз основа на следните общи елементи, на рисковете за сигурността на доставките на газ в своята държава-членка, като:
а)
използва стандартите, определени в членове 6 и 8, които показват изчислението на формулата N-1, използваните допускания, включително тези за изчисляване на формулата N-1 на регионално ниво, както и данните, необходими за тези изчисления;
б)
отчита всички имащи отношение национални и регионални обстоятелства, по-специално размера на пазара, конфигурацията на мрежата, действителните потоци, включително и изходящите потоци от съответната държава-членка, възможността за физически газови потоци в двете посоки, включително евентуалната необходимост от последващо подсилване на преносната система, наличието на производство и съхранение и ролята на газа в енергийния микс, по-специално по отношение на топлофикацията и производството на електроенергия и за работата на промишлеността, както и съображенията за безопасността и качеството на газа;
в)
разглежда различни сценарии на изключително високо търсене на газ и прекъсване на доставките като срив на основни преносни инфраструктури, съоръжения за съхранение или терминали за ВПГ и прекъсване на доставките от страна на доставчици от трети държави, като взема предвид историята, вероятността, сезона, честотата и продължителността на тяхното възникване, както и, по целесъобразност, геополитическите рискове и оценява вероятните последици от тези сценарии;
г)
отчита взаимодействието и връзката на рисковете с други държави-членки, включително, inter alia, по отношение на междусистемните връзки, трансграничните доставки, трансграничния достъп до съоръжения за съхранение и двупосочния капацитет;
д)
отчита максималния капацитет на взаимно свързване на всяка гранична входна и изходна точка.
2. Когато се прилага член 4, параграф 3, съответните компетентни органи също така извършват съвместна оценка на риска на регионално равнище.
3. Предприятията за природен газ, промишлените потребители на газ, съответните организации, представляващи интересите на битовите и индустриалните газови потребители, както и държавите-членки и националният регулаторен орган, когато той е различен от компетентния орган, си сътрудничат с компетентния орган и му предоставят при поискване цялата необходима информация за оценката на риска.
4. Оценката на риска се актуализира за първи път най-късно 18 месеца след приемането на превантивния план за действия и плана за действия при извънредни ситуации, посочени в член 4, и след това на всеки две години до 30 септември на съответната година, освен ако обстоятелствата не изискват по-чести актуализации. Оценката на риска отчита постигнатия напредък в инвестициите, необходими за справяне със стандарта за инфраструктура, определен в член 6, и специфичните за съответната държава трудности, срещнати при прилагането на нови алтернативни решения.
5. Оценката на риска, включително актуализираните ѝ версии, се предоставят незабавно на Комисията.
Член 10
План за действия при извънредни ситуации и нива на опасност
1. В националните и съвместните планове за действия при извънредни ситуации се:
а)
доразвиват нивата на опасност, установени в параграф 3;
б)
определят ролята и отговорностите на предприятията за природен газ и на промишлените газови потребители, включително съответните производители на електроенергия, като вземат предвид различната степен, в която те са засегнати от евентуално прекъсване на доставките на газ, както и тяхното взаимодействие с компетентните органи и, където е целесъобразно, с националните регулаторни органи на всяко от нивата на опасност, определени в параграф 3;
в)
определят ролята и отговорностите на компетентните органи и на другите органи, на които са делегирани задачи, както е посочено в член 2, параграф 2, на всяко от нивата на опасност, определени в параграф 3 от настоящия член;
г)
гарантира, че на предприятията за природен газ и промишлените потребители на газ са дадени достатъчно възможности да реагират на всяко ниво на опасност;
д)
определят, ако е необходимо, мерки и действия, които да бъдат предприети за смекчаване на потенциалното въздействие на прекъсването на доставките на газ върху централното отопление и върху доставката на електроенергия, произведена от газ;
е)
изготвят подробна процедура и мерки, които да се следват при всяко едно ниво на опасност, както и съответстващите схеми, представящи движението на информационните потоци;
ж)
определя лице или екип за управление в условия на криза и определя неговата или тяхната роля;
з)
определя приноса на мерките на пазарна основа, по-специално тези, изброени в приложение II, за справяне със ситуацията при ниво „Тревога“ и за облекчаване на ситуацията при ниво „Извънредна ситуация“;
и)
определя приноса на мерките на непазарна основа, планирани или с предстоящо изпълнение при ниво „Извънредна ситуация“, по-специално тези, изброени в приложение III, и се оценява степента, в която за справяне с кризата е необходимо използването на мерки на непазарна основа, както и ефекта от тях и се определят процедури за изпълнението им, като се взема предвид фактът, че мерки на непазарна основа се използват единствено когато пазарните механизми сами не могат вече да гарантират доставките, по-специално за защитените клиенти;
й)
описват механизмите, използвани за сътрудничество с другите държави-членки при всяко едно ниво на опасност;
к)
описват подробно задълженията за докладване, наложени на предприятията за природен газ при ниво на опасност „Тревога“ и „Извънредна ситуация“;
л)
съставя списък на предварително определени действия за осигуряване на газ в случай на извънредна ситуация, включително търговските споразумения между страните, участващи в такива действия, и компенсаторните механизми за предприятията за природен газ, по целесъобразност, при надлежно отчитане на поверителността на чувствителните данни. Тези действия могат да включват трансгранични споразумения между държавите-членки и/или предприятията за природен газ.
2. Националният и съвместният план за действия при извънредни ситуации се актуализират на всеки две години, освен ако обстоятелствата не изискват по-чести актуализации, и отразяват актуализираната оценка на риска. Консултациите между компетентните органи, предвидени по член 4, параграф 2, се извършват преди приемането на актуализираните планове.
3. Трите основни нива на опасност са следните:
а)
ниво на ранно предупреждение („Ранно предупреждение“): в случаи, когато е налице конкретна, сериозна и надеждна информация, че може да настъпи събитие, което вероятно ще доведе до значително влошаване на положението с доставките и вероятно ще доведе до задействане на ниво на тревога или на извънредна ситуация; нивото за ранно предупреждение може да бъде обявено от механизъм за ранно предупреждение;
б)
ниво на тревога („Тревога“): в случаи, когато е настъпило прекъсване на доставките или изключително високо търсене на газ, което ще доведе до значително влошаване на положението с доставките, но пазарът все още е в състояние да се справи с прекъсването или търсенето, без да е необходимо да се прибягва до непазарни мерки;
в)
ниво на извънредна ситуация („Извънредна ситуация“): в случай на изключително високо търсене на газ или значително прекъсване на доставките или друго значително влошаване на положението с доставките и в случай, че всички съответни пазарни мерки са били осъществени, но доставките на газ са недостатъчни за задоволяване на продължаващото търсене на газ, така че трябва да бъдат допълнително въведени непазарни мерки с цел, по-специално, гарантиране на доставките на газ за защитените клиенти в съответствие с член 8.
4. Националният и съвместният план за действия при извънредни ситуации гарантират, че трансграничният достъп до инфраструктурата съгласно Регламент (ЕО) № 715/2009 се поддържа, доколкото е възможно технически и от гледна точка на безопасността, и в случай на извънредна ситуация. Плановете са в съответствие с член 3, параграф 6 от настоящия регламент и с тях не се въвеждат мерки, които ненужно ограничават газовия поток през границите.
5. Когато компетентният орган обявява някое от нивата на опасност, посочени в параграф 3, той незабавно информира Комисията и ѝ предоставя цялата необходима информация, и по-конкретно информацията за действията, които възнамерява да предприеме. В случай на извънредна ситуация, която може да доведе до призив за помощ от Съюза и неговите държави-членки, компетентният орган на съответната държава-членка уведомява незабавно Центъра за наблюдение и информация в областта на гражданската защита към Комисията.
6. При обявяването на извънредна ситуация компетентният орган следва предварително определените действия, установени в неговия план за действия при извънредна ситуация, и незабавно информира Комисията по-специално за действията, които възнамерява да предприеме в съответствие с параграф 1. При надлежно обосновани изключителни обстоятелства компетентният орган може да предприема действия, които се отклоняват от плана за действия при извънредни ситуации. Компетентният орган незабавно информира Комисията за всяко такова действие и се обосновава за него.
7. Държавите-членки и в частност компетентните органи гарантират, че:
а)
не се въвеждат мерки, които неоправдано ограничават притока на газ в рамките на вътрешния пазар, по всяко време;
б)
не се въвеждат мерки, за които има вероятност да застрашат сериозно положението с доставките на газ в друга държава-членка; както и
в)
трансграничният достъп до инфраструктурата в съответствие с Регламент (ЕО) № 715/2009 се поддържа, доколкото е възможно технически и от гледна точка на безопасността, съгласно плана за действия при извънредни ситуации.
8. Комисията проверява, възможно най-скоро, но при всички случаи в рамките на пет дни от получаване от компетентния орган на информацията, посочена в параграф 5, дали обявяването на извънредна ситуация е оправдано в съответствие с параграф 3, буква в) и дали предприетите мерки следват във възможно най-голяма степен действията, изброени в плана за действия при извънредни ситуации, не създават ненужна тежест за предприятията за природен газ и съответстват на параграф 7. Комисията може, по искане на даден компетентен орган, на предприятия за природен газ или по собствена инициатива, да поиска от компетентния орган да измени мерките, които противоречат на условията, установени в параграф 7 и в първото изречение от настоящия параграф, и да отмени обявената извънредна ситуация, когато счита, че тя не е или вече не е оправдана съгласно параграф 3, буква в).
В срок от три дни след уведомяването за искането на Комисията компетентният орган изменя мерките и уведомява за това Комисията или информира Комисията за причините, поради които той не е съгласен с искането. В този случай Комисията може, в срок от три дни, да измени или оттегли искането си или да свика среща за обсъждане на въпроса с компетентния орган или, по целесъобразност, съответните компетентни органи и, когато Комисията прецени, че това е необходимо, с Координационната група по природния газ. Комисията излага подробно основанията си да поиска действието да бъде изменено. Компетентният орган взема изцяло предвид позицията на Комисията. Когато окончателното решение на компетентния орган се отклонява от позицията на Комисията, компетентният орган излага мотивите за това решение.
Член 11
Реагиране от страна на Съюза и на регионално равнище при извънредни ситуации
1. По искане на компетентен орган, който е обявил извънредна ситуация, и след като извърши проверка съгласно член 10, параграф 8, Комисията може да обяви извънредна ситуация в рамките на Съюза или на регионално равнище за конкретно засегнат географски регион. По искане на най-малко два компетентни органа, които са обявили извънредна ситуация и след проверката в съответствие с член 10, параграф 8, и когато причините за тези извънредни ситуации са свързани, Комисията обявява, по целесъобразност, извънредна ситуация в рамките на Съюза или на регионално равнище. Във всички случаи Комисията, като използва най-подходящи за ситуацията средства за комуникация, събира становища и взема под внимание цялата съответна информация, предоставена от другите компетентни органи. Когато прецени, че основанията за извънредна ситуация в рамките на Съюза или на регионално равнище вече не оправдават обявената извънредна ситуация, Комисията обявява край на извънредната ситуация в рамките на Съюза или на региона. Във всички случаи Комисията се обосновава и информира Съвета за своето решение.
2. Веднага след обявяването на извънредна ситуация в рамките на Съюза или на регионално равнище Комисията свиква Координационната група по природния газ. По време на извънредната ситуация в рамките на Съюза или на регионално равнище, по искане на най-малко три държави-членки Комисията може да ограничи участието в Координационната група по природния газ, за цяло заседание или част от него, до представителите на държавите-членки и компетентните органи.
3. При извънредна ситуация в рамките на Съюза или на регионално равнище, както е посочено в параграф 1, Комисията координира действията на компетентните органи, като изцяло отчита съответната информация и резултатите от консултацията на Координационната група по природния газ. Комисията по-специално:
а)
осигурява обмена на информация;
б)
гарантира съгласуваността и резултатността от действията на равнище държавите-членки и на регионално равнище по отношение на равнището на Съюза;
в)
координира действията по отношение на трети държави.
4. Комисията може да свика група за управление при кризи, съставена от отговорниците за управлението в условия на криза, посочени в член 10, параграф 1, буква ж), на държавите-членки, засегнати от извънредната ситуация. Комисията, със съгласието на отговорниците за управлението в условия на криза, може да покани да участват други заинтересовани лица. Комисията гарантира, че Координационната група по природния газ редовно се осведомява за работата, извършвана от групата за управление при кризи.
5. Държавите-членки и по-специално компетентните органи гарантират, че:
а)
не се въвеждат мерки, които неоправдано ограничават притока на газ в рамките на вътрешния пазар, по всяко време, и по-конкретно притока на газ до засегнатите пазари;
б)
не се въвеждат мерки, които могат да застрашат сериозно положението с доставките на газ в друга държава-членка; както и
в)
трансграничният достъп до инфраструктурата в съответствие с Регламент (ЕО) № 715/2009 се поддържа, доколкото е възможно технически и от гледна точка на безопасността, съгласно плана за действия при извънредни ситуации.
6. Когато по искане на даден компетентен орган или предприятие за природен газ или по своя собствена инициатива Комисията счита, че при една извънредна ситуация в рамките на Съюза или на регионално равнище действие, предприето от държава-членка или компетентен орган, или поведението на предприятие за природен газ е в противоречие с параграф 5, Комисията изисква от държавата-членка или от компетентния орган да променят своето действие или да предприемат действия, за да се гарантира спазването на параграф 5, като ги информира за причините за това. Надлежно се отчита необходимостта газопреносната система да работи безопасно по всяко време.
В тридневен срок след уведомяването за искането на Комисията държавата-членка или компетентният орган изменя действието си и уведомява за него Комисията или излага на Комисията причините, поради които не е съгласен с искането. В този случай Комисията може в срок от три дни да измени или оттегли искането си, или да свика заседание за обсъждане на въпроса със съответната държава-членка или компетентен орган и, когато Комисията прецени, че това е необходимо, с Координационната група по природния газ. Комисията излага подробно основанията си да поиска действието да бъде изменено. Държавата-членка или компетентният орган отчитат изцяло позицията на Комисията. Когато окончателното решение на компетентния орган или на държавата-членка се отклоняват от позицията на Комисията, компетентният орган или държавата-членка излагат мотивите за това решение.
7. Комисията, след консултация с Координационната група по природния газ, изготвя постоянен резервен списък за подбор на участници в работна група за мониторинг, който е съставен от експерти от промишлеността и представители на Комисията. Тази работна група за мониторинг може да бъде използвана при нужда извън Съюза и следи и докладва относно газовите потоци към Съюза в сътрудничество с третите държави, които доставят газ и третите държави, които извършват транзит на газ.
8. Компетентният орган предоставя на Центъра за наблюдение и информация в областта на гражданската защита към Комисията информация за евентуална нужда от помощ. Центърът за наблюдение и информация в областта на гражданската защита прави оценка на глобалната ситуация и дава препоръки относно помощта, която следва да бъде предоставена на най-засегнатите държави-членки, а когато е уместно и на трети държави.
Член 12
Координационна група по природния газ
1. Създава се Координационна група по природния газ, която да улеснява координацията на мерките във връзка със сигурността на доставките на газ. Групата е съставена от представители на държавите-членки, по-специално техните компетентни органи, както и Агенцията, ЕМОПС за газ и представителни органи на съответната промишленост и тези на съответните клиенти. Комисията, след консултация с държавите-членки, взема решение относно състава на групата, като гарантира, че тя е напълно представителна. Комисията председателства групата. Групата приема свой процедурен правилник.
2. В съответствие с настоящия регламент Координационната група по природния газ дава консултации и подпомага Комисията, по-специално по следните въпроси:
а)
сигурността на доставките на газ във всеки един момент, и по-специално в случай на извънредни ситуации;
б)
цялата информация, имаща отношение към сигурността на доставките на газ на национално и регионално равнище и равнище на Съюза;
в)
най-добри практики и евентуални насоки към всички заинтересовани страни;
г)
нивото на сигурност на доставките, целевите показатели и методологиите за оценка;
д)
национални и регионални сценарии и сценарии на равнище на Съюза и изпитване на степента на готовност;
е)
оценката на превантивните планове за действия и плановете за действия при извънредни ситуации и изпълнението на предвидените в тях мерки;
ж)
координация на мерките за справяне с извънредни ситуации в Съюза с трети държави, които са страни по Договора за създаване на енергийна общност и с други трети държави;
з)
помощта, необходима на най-засегнатите държави-членки.
3. Комисията свиква редовно заседания на Координационната група по природния газ и споделя информацията, получена от компетентните органи, като запазва поверителността на чувствителната търговска информация.
Член 13
Обмен на информация
1. Когато държавите-членки имат съществуващи задължения за обществени услуги, които се отнасят до сигурността на доставките на газ, те ги оповестяват публично до 3 януари 2011 г. Всички последващи актуализации или допълнителни задължения за обществени услуги, които се отнасят до сигурността на доставките на газ, също се оповестяват веднага след като бъдат приети от държавите-членки.
2. По време на извънредна ситуация съответните предприятия за природен газ ежедневно предоставят на компетентния орган по-специално следната информация:
а)
прогноза за следващите три дена за дневното търсене и предлагане на газ;
б)
дневният дебит на газоподаването във всички трансгранични входни и изходни пунктове, както и във всички пунктове, свързващи производствени съоръжения, съоръжения за съхранение или терминали за ВПГ към мрежата, в милиони кубични метри за денонощие;
в)
срокът, изразен в дни, за който се очаква доставките на газ към защитените клиенти да могат да бъдат гарантирани.
3. В случай на извънредна ситуация в рамките на Съюза или на регионално равнище Комисията има правото да изиска от компетентния орган да предостави своевременно най-малкото:
а)
информацията, предвидена в параграф 2;
б)
информация за планираните за осъществявани мерки и за мерките, вече осъществени от компетентния орган с цел облекчаване на извънредната ситуация, и информация за тяхната резултатност;
в)
отправените искания за допълнителни мерки, които да бъдат предприети от други компетентни органи;
г)
мерките, осъществени по искане на други компетентни органи.
4. Компетентните органи и Комисията запазват поверителността на информацията, която е чувствителна в търговско отношение.
5. След преодоляването на извънредната ситуация компетентният орган, възможно най-скоро и не по-късно от шест седмици след отменянето на извънредната ситуация, предоставя на Комисията подробна оценка на извънредната ситуация и на резултатността на осъществените мерки, включително и оценка на икономическото въздействие на извънредната ситуация, въздействието върху електроенергийния сектор и предоставената и/или получена помощ от Съюза и от неговите държави-членки. Тази оценка се предоставя на Координационната група по природния газ и се отразява в актуализациите на превантивните планове за действия и плановете за действия при извънредни ситуации.
Комисията прави анализ на оценките от компетентните органи и информира държавите-членки, Европейския парламент и Координационната група по природния газ за резултатите от своя анализ в обобщен вид.
6. С цел да се даде възможност на Комисията да оцени ситуацията по отношение на сигурността на доставките на равнище Съюза:
а)
най-късно до 3 декември 2011 г. държавите-членки предават на Комисията съществуващите междуправителствени споразумения, сключени с трети държави, които оказват въздействие върху изграждането на газовата инфраструктура и доставките на газ. При сключването с трети държави на нови междуправителствени споразумения, които оказват такова въздействие, държавите-членки уведомяват Комисията;
б)
по отношение на съществуващи договори, както и на нови договори и при изменения на съществуващи договори най-късно до 3 декември 2011 г. предприятията за природен газ уведомяват съответните компетентни органи за следните елементи на договорите със срок над една година, които са сключени с доставчици от трети държави:
i)
срок на договора;
ii)
договорени количества общо, на годишна база и средни месечни количества;
iii)
в случай на тревога или извънредна ситуация - договорени максимални дневни обеми;
iv)
договорени пунктове на доставка.
Компетентният орган съобщава тези данни на Комисията в обобщен вид. В случай на сключване на нови договори или изменения на съществуващите договори, целият набор от данни следва редовно да бъде съобщаван отново в обобщен вид. Компетентният орган и Комисията гарантират поверителността на информацията.
Член 14
Мониторинг от страна на Комисията
Комисията извършва постоянен мониторинг и докладва за сигурността на мерките, свързани с доставките на газ, най-вече чрез годишна оценка на докладите, посочени в член 5 от Директива 2009/73/ЕО, и информацията, свързана с прилагането на член 11 и член 52, параграф 1 от посочената директива, и, след като стане налична, информацията, предоставена в оценката на риска, и превантивните планове за действия и плановете за действия в извънредни ситуации, които трябва да бъдат изготвени в съответствие с настоящия регламент.
Най-късно до 3 декември 2014 г., Комисията, въз основа на доклада по член 4, параграф 6, и след консултации с Координационната група по природния газ:
а)
изготвя заключения относно възможните начини за повишаване на сигурността на доставките на равнище Съюза, преценява възможността за извършване на оценка на риска и за установяване на превантивни планове за действия и планове за действия при извънредни ситуации на равнището на Съюза и докладва на Европейския парламент и на Съвета за прилагането на настоящия регламент, включително, inter alia, относно постигнатия напредък в областта на взаимосвързаността на пазара; както и
б)
докладва пред Европейския парламент и Съвета относно общата съгласуваност между превантивните планове за действия и плановете за действия при извънредни ситуации на държавите-членки, както и относно приноса им към солидарността и готовността от гледна точка на Съюза.
Докладът съдържа, когато е уместно, препоръки за подобряване на настоящия регламент.
Член 15
Отмяна
Без да се засягат задълженията на държавите-членки относно сроковете за транспониране и прилагане на Директива 2004/67/ЕО, посочената директива се отменя от 2 декември 2010 г. с изключение на член 4, параграфи 1 и 2 от посочената директива, който се прилага, докато съответната държава-членка определи защитени клиенти в съответствие с член 2, параграф 1 от настоящия регламент и определи предприятията за природен газ в съответствие с член 8, параграф 1 от настоящия регламент.
Независимо от първа алинея от настоящия член, член 4, параграфи 1 и 2 от Директива 2004/67/ЕО не се прилага след 3 юни 2012 г.
Член 16
Дерогация
Настоящият регламент не се прилага за Малта и Кипър, доколкото на съответните им територии не се доставя газ. За Малта и Кипър крайните срокове, установени в член 2, втора алинея, точка 1, член 3, параграф 2, член 4, параграф 2, член 4, параграф 5, член 6, параграф 1, член 6, параграф 5, член 8, параграф 1, член 9, параграф 1 и член 13, параграф 6, букви а) и б) се прилагат, както следва:
а)
член 2, втора алинея, точка 1, член 3, параграф 2, член 9, параграф 1 и член 13, параграф 6, букви а) и б): 12 месеца;
б)
член 4, параграф 2 и член 8, параграф 1: 18 месеца;
в)
член 4, параграф 5: 24 месеца;
г)
член 6, параграф 5: 36 месеца;
д)
член 6, параграф 1: 48 месеца,
считано от деня на началото на доставките на газ на техните съответни територии.
Член 17
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 6, параграф 8, член 10, параграф 4, първо изречение, член 10, параграф 7, буква в) и член 11, параграф 5, буква в) се прилагат от 3 март 2011 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 20 октомври 2010 година.
REGOLAMENT (UE) Nru 994/2010 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-20 ta’ Ottubru 2010
dwar miżuri li jissalvagwardaw is-sigurtà tal-provvista tal-gass u li jħassar id-Direttiva tal-Kunsill 2004/67/KE
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 194(2) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkonsultaw il-Kumitat tar-Reġjuni,
Filwaqt li jaġixxu b’konformità mal-proċedura leġiżlattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Il-gass naturali (“gass”) huwa komponent essenzjali fil-provvista tal-enerġija tal-Unjoni Ewropea u jikkonsisti fi kwart tal-provvista tal-enerġija primarja u jikkontribwixxi l-aktar għall-ġenerazzjoni tal-elettriku, it-tisħin, il-materja prima għall-industrija u l-karburant għat-trasport.
(2)
Il-konsum tal-gass fl-Ewropa żdied rapidament matul l-aħħar għaxar snin. Bil-produzzjoni domestika li dejjem qed tonqos, l-importazzjoni tal-gass żdiedet saħansitra iżjed malajr, b’hekk ħolqot dipendenza akbar fuq l-importazzjoni u l-ħtieġa li jiġu indirizzati aspetti tas-sigurtà tal-provvista tal-gass. Barra minn hekk, xi Stati Membri qed isibu ruħhom fi gżira f’dak li għandu x’jaqsam mal-gass bħala riżultat tan-nuqqas ta’ konnessjonijiet infrastrutturali mal-bqija tal-Unjoni.
(3)
Minħabba l-importanza tal-gass fit-taħlita enerġetika tal-Unjoni, dan ir-Regolament hu intiż biex juri lill-klijenti tal-gass li qed jittieħdu l-miżuri kollha li hemm bżonn biex tiġi żgurata l-provvista kontinwa tagħhom, b’mod partikolari fil-każ ta’ kondizzjonijiet klimatiċi diffiċli u fil-każ ta’ xkiel. Hu rikonoxxut li dawn l-objettivi għandhom jinkisbu permezz tal-miżuri l-aktar ekonomikament effiċjenti sabiex ma tintlaqatx il-kompetittività relattiva ta’ dan il-karburant meta jitqabbel ma’ karburanti oħrajn.
(4)
Id-Direttiva tal-Kunsill 2004/67/KE (3) stabbilixxiet għall-ewwel darba qafas legali fil-livell tal-Komunità għas-salvagwardja tas-sigurtà tal-provvista tal-gass u li jikkontribwixxi għall-funzjonament korrett tas-suq intern tal-gass f’każ ta’ xkiel fil-provvista. Stabbilixxiet il-Grupp ta’ Koordinazzjoni tal-Gass li kien utli għall-iskambju tal-informazzjoni u ddefinixxiet azzjonijiet komuni bejn l-Istati Membri, il-Kummissjoni, l-industrija tal-gass u l-klijenti. In-Netwerk ta’ Korrispondenti dwar is-Sigurtà tal-Enerġija (NESCO) approvat mill-Kunsill Ewropew ta’ Diċembru 2006 tejjeb il-kapaċità tal-ġbir tal-informazzjoni u pprovda twissija bikrija tat-theddid potenzjali għas-sigurtà tal-provvista tal-enerġija. Il-leġiżlazzjoni l-ġdida tas-suq intern tal-enerġija adottata mill-Parlament Ewropew u mill-Kunsill f’Lulju 2009 tikkostitwixxi pass importanti sabiex jiġi kkompletat is-suq intern tal-enerġija u għandha l-għan espliċitu li ssaħħaħ is-sigurtà tal-provvista tal-gass tal-Unjoni.
(5)
Madankollu, taħt il-miżuri attwali relatati mas-sigurtà tal-provvista tal-gass, li ttieħdu fil-livell tal-Unjoni, l-Istati Membri għadhom igawdu marġni wiesa’ ta’ diskrezzjoni dwar l-għażla tal-miżuri. Fejn is-sigurtà tal-provvista ta’ Stat Membru tkun mhedda, bla dubju hemm riskju li miżuri żviluppati b’mod unilaterali minn dak l-Istat Membru jistgħu jipperikolaw il-funzjonament tajjeb tas-suq intern tal-gass u l-provvista tal-gass lill-klijenti. Esperjenzi riċenti wrew kemm dak ir-riskju huwa reali. Sabiex is-suq intern tal-gass ikun jista’ jiffunzjona anki meta jkun hemm skarzezza fil-provvista, huwa meħtieġ li jkun hemm provvediment għal solidarjetà u koordinazzjoni fir-reazzjoni għal kriżijiet tal-provvista, kemm fejn tidħol azzjoni preventiva kif ukoll ir-reazzjoni għal xkiel konkret fil-provvista.
(6)
Il-gass b’valur kalorifiku baxx hu pprovdut f’ċerti reġjuni fl-Unjoni. Minħabba l-karatteristiċi tiegħu, il-gass b’valur kalorifiku baxx ma jistax jintuża f’apparat iddisinjat għall-gass b’valur kalorifiku għoli. Huwa possibbli, madankollu, li l-gass b’valur kalorifiku għoli jintuża f’apparat iddisinjat għall-gass b’valur kalorifiku baxx, sakemm ikun ġie konvertit f’gass b’valur kalorifiku baxx, pereżempju permezz taż-żieda tan-nitroġenu. L-ispeċifiċitajiet tal-gass b’valur kalorifiku baxx għandhom jiġu kkunsidrati fil-livelli nazzjonali u reġjonali u għandhom jitqiesu fl-istima tar-riskji u fil-Pjanijiet ta’ Azzjoni Preventivi u ta’ Emerġenza fil-livelli nazzjonali u reġjonali.
(7)
Id-diversifikazzjoni tar-rotot tal-gass u tas-sorsi tal-provvista għall-Unjoni hija essenzjali għat-titjib tas-sigurtà tal-provvista tal-Unjoni kollha, kif ukoll tal-Istati Membri individwalment. Fil-ġejjieni s-sigurtà tal-provvista se tiddipendi fuq l-evoluzzjoni tat-taħlita tal-karburanti, l-iżvilupp tal-produzzjoni fl-Unjoni u fil-pajjiżi terzi li jfornu lill-Unjoni, l-investimenti fil-faċilitajiet tal-ħżin u fid-diversifikazzjoni tar-rotot tal-gass u tas-sorsi tal-provvista kemm fl-Unjoni kif ukoll barra minnha, fosthom il-faċilitajiet tal-Gass Naturali Likwifikat (“LNG”, Liquefied Natural Gas). F’dan il-kuntest għandha tingħata attenzjoni partikolari għall-azzjonijiet infrastrutturali ta’ prijorità kif identifikati fil-Komunikazzjoni tal-Kummisjoni tat-13 ta’ Novembru 2008, intitolata: “It-Tieni Analiżi Strateġika dwar l-Enerġija - Pjan ta'Azzjoni tal-UE għas-Sigurta’ u s-Solidarjeta’ tal-Energija”, eż. il-kuritur tal-gass tan-Nofsinhar (Nabucco u l-Interkonnettur TurkijaGreċjaItalja), provvista diversifikata u xierqa ta’ LNG għall-Ewropa, interkonnessjoni effettiva tar-reġjun Baltiku, iċ-Ċirku ta’ Enerġija tal-Mediterran, interkonnessjonijiet xierqa tal-gass bejn it-tramuntana u n-nofsinhar fi ħdan l-Ewropa ċentrali u tax-xlokk.
(8)
Sabiex jitnaqqas l-impatt ta’ kriżijiet potenzjali kkawżati mix-xkiel fil-provvisti tal-gass, l-Istati Membri għandhom jiffaċilitaw id-diversifikazzjoni tas-sorsi tal-enerġija u r-rotot tat-twassil tal-gass u s-sorsi tal-provvista.
(9)
Xkiel maġġuri fil-provvista tal-gass għall-Unjoni jista’ jaffettwa lill-Istati Membri kollha, lill-Unjoni kollha kemm hi u lill-Partijiet Kontraenti fit-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità tal-Enerġija (4), iffirmat f’Ateni fil-25 ta’ Ottubru 2005. Jista’ wkoll iwassal għal ħsara ekonomika gravi fl-ekonomija tal-Unjoni. Bl-istess mod ix-xkiel fil-provvista tal-gass jista’ jkollu impatti soċjali gravi partikolarment fuq gruppi vulnerabbli ta’ klijenti.
(10)
Ċerti klijenti, li jinkludu, inter alia, il-klijenti domestiċi u l-klijenti li jipprovdu servizzi soċjali essenzjali, bħal attivitajiet tal-kura tas-saħħa u tat-tfal, attivitajiet edukattivi u servizzi soċjali u ta’ għajnuna oħra, kif ukoll is-servizzi indispensabbli għall-funzjonament ta’ Stat Membru, huma partikolarment vulnerabbli u jistgħu jeħtieġu l-protezzjoni. Definizzjoni wiesgħa ta’ tali klijenti protetti ma għandhiex tkun f’kunflitt mal-mekkaniżmi għas-solidarjetà Ewropea.
(11)
Ir-Rapport dwar l-Implimentazzjoni tal-Istrateġija Ewropea għas-Sigurtà approvat mill-Kunsill Ewropew f’Diċembru 2008 jiġbed l-attenzjoni fuq id-dipendenza dejjem tikber fuq l-enerġija importata bħala riskju sinifikanti addizzjonali għas-sigurtà tal-provvista tal-enerġija tal-Unjoni u jenfasizza s-sigurtà bħala waħda mill-isfidi l-ġodda għall-politika tas-sigurtà. Is-suq intern tal-gass huwa element kruċjali biex tiżdied is-sigurtà tal-provvista tal-enerġija fl-Unjoni u biex titnaqqas l-espożizzjoni tal-Istati Membri għall-effetti ħżiena tax-xkiel fil-provvista.
(12)
Għal suq tal-gass intern li jiffunzjona tajjeb, hu essenzjali li l-miżuri li jittieħdu biex tiġi salvagwardata s-sigurtà tal-provvista tal-gass ma jgħawġux b’mod mhux xieraq il-kompetizzjoni jew il-funzjonament effikaċi tas-suq intern tal-gass.
(13)
Il-waqfien, minħabba avarija, tal-akbar infrastruttura unika tal-gass, l-hekk imsejjaħ prinċipju N - 1, huwa possibbiltà reali. L-użu tal-waqfien ta’ tali infrastruttura bħala livell ta’ referenza għal dak li l-Istati Membri għandhom ikunu f’pożizzjoni li jikkumpensaw, huwa punt ta’ tluq validu għal analiżi tas-sigurtà tal-provvista tal-gass ta’ kull Stat Membru.
(14)
Infrastruttura suffiċjenti u diversifikata għall-gass fi Stat Membru u madwar l-Unjoni, li tinkludi b’mod partikolari infrastruttura ġdida tal-gass li tgħaqqad is-sistemi iżolati attwali li jifformaw gżejjer f’dak li għandu x’jaqsam mal-gass mal-Istati Membri ġirien tagħhom, hija essenzjali sabiex jiġu indirizzati l-interruzzjonijiet fil-provvista. Kriterji komuni minimi dwar is-sigurtà tal-provvista tal-gass għandhom jiżguraw kondizzjonijiet indaqs għas-sigurtà tal-provvista tal-gass, waqt li jitqiesu l-ispeċifiċitajiet nazzjonali u reġjonali, u għandhom joħolqu inċentivi sinifikanti biex tinbena l-infrastruttura meħtieġa u biex jitjieb il-livell ta’ tħejjija f’każ ta’ kriżi. Miżuri min-naħa tad-domanda, bħal ma huwa l-bdil tal-karburant, jista’ jkollhom rwol importanti fl-iżgurar tas-sigurtà tal-enerġija meta dawn ikunu jistgħu jiġu applikati malajr u jnaqqsu b’mod konsiderevoli d-domanda b’reazzjoni għal xkiel fil-provvista. L-użu effiċjenti tal-enerġija għandu jiġi promoss ulterjorment, b’mod partikolari meta jkun hemm bżonn ta’ miżuri min-naħa tad-domanda. L-impatt ambjentali tal-miżuri proposti min-naħa tad-domanda u tal-provvista għandhom jitqiesu kif jixraq u, sa fejn ikun possibbli, għandha tingħata preferenza lill-miżuri bl-inqas impatt fuq l-ambjent, waqt li jitqiesu l-aspetti tas-sigurtà tal-provvista.
(15)
L-investimenti f’infrastruttura ġdida tal-gass għandhom jiġu promossi bil-qawwa u għandhom isiru biss wara li tkun saret stima adegwata tal-impatt ambjentali, b’mod konformi mal-atti legali tal-Unjoni. Infrastruttura ġdida ta’ dan it-tip għandha ssaħħaħ is-sigurtà tal-provvista tal-gass filwaqt li tiżgura l-funzjonament tajjeb tas-suq intern tal-gass. L-investimenti, bħala kwistjoni ta’ prinċipju, għandhom isiru min-naħa tal-impriżi u jkunu bbażati fuq inċentivi ekonomiċi. Il-ħtieġa li tiġi ffaċilitata l-integrazzjoni tal-gass minn sorsi ta’ enerġija li jiġġeddu fl-infrastruttura tan-netwerk tal-gass għandha titqies kif suppost. Meta investiment infrastrutturali jkun ta’ tip transkonfinali, l-Aġenzija għall-Koperazzjoni tar-Regolaturi tal-Enerġija (“l-Aġenzija”) stabbilita bir-Regolament (KE) Nru 713/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta’ Lulju 2009 (5) u n-Netwerk Ewropew tal-Operaturi tas-Sistema tat-Trażmissjoni tal-Gass (“ENTSO for Gas”) stabbilit mir-Regolament (KE) Nru 715/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta’ Lulju 2009 dwar il-kondizzjonijiet għall-aċċess għan-networks ta’ trażmissjoni tal-gass naturali (6) għandhom ikunu involuti mill-qrib, fi ħdan l-oqsma tal-kompetenzi rispettivi tagħhom, sabiex iqisu aħjar l-implikazzjonijiet transkonfinali. Għandu jitfakkar li skont ir-Regolament (KE) Nru 713/2009, l-Aġenzija tista’ toħroġ opinjonijiet jew rakkomandazzjonijiet dwar kwistjonijiet transkonfinali fi ħdan il-qasam ta’ kompetenza u attività tagħha. L-Aġenzija u l-ENTSO for Gas, flimkien ma’ parteċipanti oħra fis-suq, għandhom rwol importanti fit-twaqqif u l-implimentazzjoni tal-pjan ta’ żvilupp tan-netwerk tal-Unjoni fuq 10 snin, li se jinkludi, inter alia, perspettiva Ewropea ta’ adegwatezza ta’ provvista, u, fir-rigward tal-interkonnessjonijiet transkonfinali, għandu jibni fuq il-ħtiġijiet raġonevoli tal-utenti differenti tan-netwerk.
(16)
L-Awtoritajiet Kompetenti jew l-Istati Membri għandhom jiżguraw li s-suq jiġi ttestjat bħala pass wieħed minn dawk li hemm bżonn tul il-proċess li jwassal għall-konformità mal-istandard infrastrutturali.
(17)
Meta jkunu qed iwettqu d-dmirijiet speċifikati f’dan ir-Regolament, l-Awtoritajiet Kompetenti għandhom jikkoperaw mill-qrib mal-awtoritajiet nazzjonali rilevanti, b’mod partikolari l-awtoritajiet regolatorji nazzjonali, kif xieraq u mingħajr preġudizzju għall-kompetenzi tagħhom taħt id-Direttiva 2009/73/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta’ Lulju 2009 dwar ir-regoli komuni għas-suq intern tal-gass naturali (7).
(18)
Fejn hemm bżonn ta’ interkonnessjonijiet transkonfinali ġodda jew li dawk eżistenti jiġu estiżi, għandha sseħħ f’fażi bikrija koperazzjoni mill-qrib bejn l-Istati Membri kkonċernati, l-Awtoritajiet Kompetenti u l-awtoritajiet regolatorji nazzjonali, fil-każ li ma jkunux l-Awtoritajiet Kompetenti.
(19)
Hemm disponibbli sorsi differenti ta’ finanzjament tal-Unjoni biex jgħinu lill-Istati Membri jiffinanzjaw l-investiment meħtieġ fil-produzzjoni, l-infrastruttura u miżuri ta’ effiċjenza enerġetika fil-livell reġjonali u lokali, speċjalment self u garanziji mill-Bank Ewropew tal-Investiment jew finanzjament mill-fondi reġjonali, strutturali jew ta’ koeżjoni. Il-Bank Ewropew tal-Investiment kif ukoll l-istrumenti esterni tal-Unjoni bħall-Istrument Ewropew ta’ Viċinat u Sħubija, l-Istrument għall-Assistenza ta’ Qabel l-Adeżjoni u l-Istrument ta’ Finanzjament tal-Koperazzjoni għall-Iżvilupp jistgħu wkoll jiffinanzjaw azzjonijiet f’pajjiżi terzi sabiex titjieb is-sigurtà tal-provvista tal-enerġija.
(20)
Dan ir-Regolament għandu jippermetti lill-impriżi tal-gass naturali u lill-klijenti jserrħu fuq il-mekkaniżmi tas-suq għall-itwal żmien possibbli meta jkunu qed jaffrontaw xkiel. Għandu wkoll jipprovdi għall-mekkaniżmi ta’ emerġenza biex jintużaw meta s-swieq weħidhom ma jibqgħux f’pożizzjoni li jindirizzaw kif xieraq xkiel fil-provvista tal-gass. Anki waqt emerġenza, l-istrumenti abbażi tas-suq għandhom jingħataw prijorità sabiex jittaffew l-effetti tax-xkiel fil-provvista.
(21)
Sussegwentement għad-dħul fis-seħħ tal-leġislazzjoni l-ġdida dwar is-suq intern tal-enerġija adottata f’Lulju 2009, se japplikaw dispożizzjonijiet ġodda għas-settur tal-gass u joħolqu rwoli u responsabbiltajiet ċari għall-Istati Membri, l-awtoritajiet regolatorj nazzjonali, l-operaturi tas-sistema tat-trażmissjoni u l-Aġenzija, u jtejbu t-trasparenza tas-suq biex itejbu l-funzjonament tiegħu, tas-sigurtà tal-provvista u tal-protezzjoni tal-klijenti.
(22)
Il-kompletar tas-suq intern tal-gass u l-kompetizzjoni effikaċi f’dak is-suq joffru lill-Unjoni l-ogħla livell ta’ sigurtà tal-provvista għall-Istati Membri kollha, sakemm is-suq jitħalla jaħdem bis-sħiħ fil-każ ta’ xkiel tal-provvista li taffettwa parti mill-Unjoni, ikun xi jkun il-kaġun tal-ixkiel. Għal dan il-għan huwa meħtieġ approċċ komprensiv u effikaċi komuni għas-sigurtà tal-provvista, partikolarment linji politiċi ta’ trasparenza, solidarjetà u mhux diskriminatorji kompatibbli mal-funzjonament tas-suq intern, li jevita d-distorsjonijiet fis-suq kif ukoll jevita li jdgħajjef ir-reazzjonijiet tas-suq għax-xkiel.
(23)
Is-sigurtà tal-provvista tal-gass hi responsabbiltà maqsuma bejn l-impriżi tal-gass naturali, l-Istati Membri, speċifikament permezz tal-Awtoritajiet Kompetenti tagħhom, u l-Kummissjoni fi ħdan l-oqsma rispettivi ta’ attività u kompetenza tagħhom. Fejn ikun il-każ, l-awtoritajiet regolatorji nazzjonali, fejn ma jkunux l-Awtoritajiet Kompetenti, għandhom jikkontribwixxu wkoll għas-sigurtà tal-provvista tal-gass fi ħdan l-oqsma rispettivi ta’ attività u kompetenza tagħhom skont id-Direttiva 2009/73/KE. Barra minn hekk, il-klijenti li jużaw il-gass għall-ġenerazzjoni tal-elettriku jew għal skopijiet industrijali jista’ jkollhom ukoll rwol importanti fis-sigurtà tal-provvista tal-gass permezz tal-kapaċità tagħhom li jirreaġixxu għal kriżi b’miżuri min-naħa tad-domanda, pereżmpju kuntratti li jistgħu jiġu interrotti u l-bdil tal-karburanti, peress li dan ikollu impatt dirett fuq il-bilanċ bejn il-provvista u d-domanda.
(24)
Id-definizzjoni eżatta tal-irwoli u tar-responsabbiltajiet tal-impriżi tal-gass naturali u tal-Awtoritajiet Kompetenti kollha hija għalhekk kruċjali sabiex jinżamm il-funzjonament tajjeb tas-suq intern tal-gass, partikolarment waqt xkiel fil-provvista u f’sitwazzjonijiet ta’ kriżi. Dawn ir-rwoli u r-responsabbiltajiet għandhom ikunu stabbiliti b’mod li jiżguraw li jiġi osservat approċċ fuq tliet livelli li jinvolvi l-ewwel lill-impriżi rilevanti tal-gass naturali u l-industrija, imbagħad lill-Istati Membri fil-livell nazzjonali jew reġjonali, u wara lill-Unjoni. Fil-każ ta’ kriżi fil-provvista, il-parteċipanti fis-suq għandhom jingħataw ċans biżżejjed biex jirreaġixxu għas-sitwazzjoni permezz ta’ miżuri abbażi tas-suq. Fejn ir-reazzjonijiet tal-parteċipanti fis-suq ma jkunux biżżejjed, l-Istati Membri u l-Awtoritajiet Kompetenti tagħhom għandhom jieħdu miżuri biex jitneħħew jew jittaffew l-effetti tal-kriżi tal-provvista. Fil-każ biss li dawn il-miżuri jkunu insuffiċjenti, għandhom jittieħdu miżuri fil-livell reġjonali jew tal-Unjoni biex jitneħħew jew jittaffew l-effetti tal-kriżi tal-provvista. Sa fejn ikun possibbli għandhom jinstabu soluzzjonijiet reġjonali.
(25)
Fi spirtu ta’ solidarjetà, il-koperazzjoni reġjonali, l-involviment tal-awtoritajiet pubbliċi u l-impriżi tal-gass naturali se jkunu stabbiliti b’mod estensiv għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament sabiex jiġu ottimizzati l-benefiċċji relattivament għall-koordinazzjoni tal-miżuri li jtaffu r-riskji identifikati u li jimplimentaw il-miżuri l-aktar effikaċi ekonomikament għall-partijiet ikkonċernati.
(26)
Għandhom jiġu stabbiliti standards tas-sigurtà tal-provvista armonizzati biżżejjed li jkopru mill-anqas is-sitwazzjoni li ppreżentat ruħha f’Jannar 2009 u jqisu d-differenzi bejn l-Istati Membri, b’ kont meħud tal-obbligi tas-servizz pubbliku u tal-miżuri għall-protezzjoni tal-klijenti kif imsemmijin fl-Artikolu 3 tad-Direttiva 2009/73/KE. L-istandards ta’ sigurtà tal-provvista ta’ dan it-tip għandhom ikunu stabbli, sabiex jipprovdu ċ-ċertezza legali meħtieġa, ikunu definiti b’mod ċar u ma għandhomx jimponu piżijiet mhux raġonevoli u sproporzjonati fuq l-impriżi tal-gass naturali fosthom dawk ġodda u dawk żgħar, lanqas fuq l-utenti aħħarin. Dawk l-istandards għandhom jiggarantixxu wkoll l-ugwaljanza ta’ aċċess għall-impriżi tal-gass naturali tal-Unjoni lill-klijenti nazzjonali. Il-miżuri meħtieġa biex jiġi żgurat li l-istandard tal-provvista qed jintlaħaq jistgħu jinkludu kapaċitajiet u volumi ta’ ħżin addizzjonali, kuntratti ta’ provvista, kuntratti li jistgħu jiġu interrotti jew kull miżura oħra li jkollha effett simili apparti l-miżuri tekniċi meħtieġa biex tiġi żgurata s-sikurezza tal-provvista tal-gass.
(27)
Huwa essenzjali għall-funzjonament tajjeb tas-suq tal-gass li l-investimenti neċessarji fil-produzzjoni u l-infrastrutturi indiġeni, bħall-interkonnessjonijiet, b’mod partikulari dawk li jipprovdu l-aċċess għan-netwerk tal-gass tal-Unjoni, it-tagħmir li jippermetti flussi fiżiċi bi-direzzjonali fis-sistemi tal-pajpijiet kif ukoll il-ħżin u l-faċilitajiet tal-gassifikazzjoni mill-ġdid tal-LNG, jitwettqu f’ħin tajjeb mill-impriżi tal-gass naturali minħabba l-possibbiltà ta’ xkiel fil-provvista bħal ma seħħ f’Jannar 2009. Meta jkunu qed jiġu previsti l-ħtiġijiet finanzjarji għall-infrastruttura tal-gass f’relazzjoni mal-istrumenti tal-Unjoni, il-Kummissjoni għandha tagħti, fejn ikun il-każ, prijorità lill-proġetti infrastrutturali li jappoġġaw l-integrazzjoni tas-suq tal-gass intern u s-sigurtà tal-provvista tal-gass.
(28)
L-operaturi tas-sistemi ta’ trażmissjoni ma għandhomx ikunu impediti milli jikkunsidraw is-sitwazzjoni fejn l-investimenti li jippermettu l- kapaċita’ fiżika li l-gass jiġi ttrasportat fiż-żewġ direzzjonijiet (“kapaċita’ bi-direzzjonali”) fl-interkonnessjonijiet transkonfinali ma’ pajjiżi terzi tista’ tikkontribwixxi għat-titjib fis-sigurtà tal-provvista, speċjalment fil-każ ta’ pajjiżi terzi li jiżguraw flussi ta’ tranżitu bejn żewġ Stati Membri.
(29)
Huwa importanti li l-provvista tal-gass ma tiqafx, partikolarment għall-klijenti domestiċi, kif ukoll għal għadd limitat ta’ klijenti addizzjonali, b’mod speċjali klijenti li jfornu servizzi soċjali essenzjali, li jistgħu jiġu ddefiniti mill-Istati Membri kkonċernati, f’każijiet fejn is-suq ma jkunx jista’ jkompli jfornihom. Huwa essenzjali li l-miżuri li għandhom jittieħdu matul kriżi jkunu ddefiniti minn qabel u jirrispettaw ir-rekwiżiti ta’ sikurezza, anki fejn il-klijenti protetti jkunu konnessi mal-istess netwerk ta’ distribuzzjoni bħall-klijenti l-oħra. Miżuri ta’ dan it-tip jistgħu jinvolvu l-użu ta’ tnaqqis prorata b’mod proporzjonat mal-kapaċità riżervata oriġinarjament fil-każijiet fejn il-kapaċità għal aċċess għall-infrastruttura titnaqqas minħabba raġunijiet tekniċi.
(30)
Bħala regola, l-Awtoritajiet Kompetenti għandhom jimxu mal-Pjan ta’ Emerġenza tagħhom. F’ċirkustanzi eċċezzjonali ġġustifikati kif xieraq, jistgħu jieħdu azzjoni li tiddevja minn dawk il-Pjanijiet.
(31)
Hija disponibbli għażla kbira ta’ strumenti għall-konformità mal-obbligi tas-sigurtà tal-provvista. Dawk l-istrumenti għandhom jintużaw f’kuntest nazzjonali, reġjonali u tal-Unjoni, kif xieraq, biex jiġi żgurat li jipproduċu riżultat konsistenti u ekonomikament effikaċi.
(32)
L-aspetti tas-sigurtà tal-provvista tal-ippjanar fit-tul tal-investimenti f’kapaċitajiet transkonfinali u infrastrutturi oħra suffiċjenti li jiżguraw li, fuq żmien twil, is-sistema tkun kapaċi tiggarantixxi s-sigurtà tal-provvista u tissodisfa domandi raġonevoli, huma indirizzati mid-Direttiva 2009/73/KE. Jista’ jkun meħtieġ perjodu tranżizzjonali sabiex ikunu jistgħu jsiru l-investimenti neċessarji qabel jintlaħqu l-istandards tas-sigurtà tal-provvista. Il-pjan fuq għaxar snin għall-iżvilupp tan-netwerk mal-Unjoni, imfassal mill-ENTSO for Gas u ssorveljat mill-Aġenzija, huwa għodda fundamentali biex jiġu identifikati l-investimenti meħtieġa fil-livell tal-Unjoni, inter alia biex jiġu implimentati r-rekwiżiti infrastrutturali stabbiliti f’dan ir-Regolament.
(33)
L-ENTSO for Gas u l-Aġenzija, bħala membri tal-Grupp ta’ Koordinazzjoni tal-Gass, għandhom ikunu involuti bis-sħiħ, fi ħdan l-oqsma ta’ responsabbiltà taghħom, fil-proċess tal-koperazzjoni u l-konsultazzjonijiet fil-livell tal-Unjoni.
(34)
Il-Grupp ta’ Koordinazzjoni tal-Gass hu l-korp ewlieni li jrid jiġi kkonsultat mill-Kummissjoni fil-kuntest tal-istabbiliment tal-Pjanijiet ta’ Azzjoni Preventivi u l-Pjanijiet ta’ Emerġenza. Għandu jitfakkar li l-ENTSO for Gas u l-Aġenzija huma membri tal-Grupp ta’ Koordinazzjoni tal-Gass u se jiġu kkonsultati f’dak il-kuntest.
(35)
Sabiex jiġi żgurat l-ogħla livell ta’ tħejjija f’każ ta’ xkiel fil-provvista, għandhom jiġu stabbiliti Pjanijiet ta’ Emerġenza mill-Awtoritajiet Kompetenti, wara konsultazzjoni mal-impriżi tal-gass naturali. Dawn il-pjanijiet ma għandhomx ikunu inkonsistenti bejniethom fil-livell nazzjonali, reġjonali jew tal-Unjoni. Il-kontenut tagħhom għandu jsegwi l-aħjar prattika fost il-pjanijiet eżistenti u għandu jiddefinixxi rwoli u responsabbiltajiet ċari għall-impriżi tal-gass naturali u l-Awtoritajiet Kompetenti konċernati kollha. Għandhom jiġu stabbiliti Pjanijiet Konġunti ta’ Emerġenza fil-livell reġjonali kull fejn possibbli u neċessarju.
(36)
Sabiex tissaħħaħ is-solidarjetà bejn l-Istati Membri f’każ ta’ emerġenza fil-livell tal-Unjoni u partikolarment sabiex jiġu megħjuna l-Istati Membri li huma esposti għal kondizzjonijiet ġeografiċi u ġeoloġiċi anqas favorevoli, l-Istati Membri għandhom joħolqu miżuri sabiex juru solidarjetà. L-impriżi tal-gass naturali għandhom ifasslu miżuri bħal ftehimiet kummerċjali, li jistgħu jinkludu esportazzjonijiet akbar ta’ gass jew rilaxx akbar mill-ħażniet. Huwa importanti li titħeġġeġ il-konklużjoni ta’ arranġamenti preċedenti bejn l-impriżi tal-gass naturali. L-azzjonijiet tal-Pjan ta’ Emerġenza għandhom jinkludu mekkaniżmi, fejn ikun il-każ, li jiżguraw kumpens ġust u ekwu għall-impriżi tal-gass naturali. Miżuri ta’ solidarjetà jistgħu jkunu partikolarmenti xierqa bejn l-Istati Membri li għalihom il-Kummissjoni tirrakkomanda l-istabbiliment ta’ Pjanijiet ta’ Azzjoni Preventivi konġunti jew ta’ Pjanijiet ta’ Emerġenza fil-livell reġjonali.
(37)
Fil-kuntest ta’ dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha rwol importanti fil-każ ta’ emerġenza, kemm jekk isseħħ fil-livell tal-Unjoni kif ukoll jekk isseħħ f’livell reġjonali.
(38)
Is-solidarjetà Ewropea għandha wkoll, fejn meħtieġ, tieħu l-forma ta’ għajnuna fir-rigward ta’ protezzjoni ċivili mogħtija mill-Unjoni u l-Istati Membri tagħha. Din l-għajnuna għandha tkun iffaċilitata u kkoordinata mill-Mekkaniżmu Komunitarju tal-Protezzjoni Ċivili stabbilit bid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2007/779/KE, Euratom (8).
(39)
Dan ir-Regolament ma jinċidix fuq id-drittijiet sovrani tal-Istati Membri fuq ir-riżorsi tagħhom stess tal-enerġija.
(40)
Id-Direttiva tal-Kunsill 2008/114/KE tat-8 ta’ Diċembru 2008 dwar l-identifikazzjoni u l-indikazzjoni tal-Infrastruttura Kritika Ewropea u l-valutazzjoni tal-ħtieġa għat-titjib tal-ħarsien tagħhom (9) tistipula proċess bil-ħsieb li ssaħħaħ is-sigurtà tal-infrastrutturi kritiċi Ewropej imsemmija, fosthom ċerti infrastrutturi tal-gass fl-Unjoni. Id-Direttiva 2008/114/KE flimkien ma’ dan ir-Regolament tikkontribwixxi għall-ħolqien ta’ approċċ komprensiv għas-sigurtà tal-enerġija tal-Unjoni.
(41)
Il-Pjanijiet ta’ Emerġenza għandhom jiġu aġġornati regolarment u ppubblikati. Għandhom jiġu suġġetti għal eżami mill-pari u ttestjati.
(42)
Il-Grupp ta’ Koordinazzjoni tal-Gass għandu jaġixxi bħala konsulent għall-Kummissjoni biex tiġi ffaċilitata l-koordinazzjoni tal-miżuri tas-sigurtà tal-provvista f’każ ta’ emerġenza fl-Unjoni. Għandu wkoll jimmonitorja l-adegwatezza u kemm ikunu f’waqthom il-miżuri li għandhom jittieħdu skont dan ir-Regolament.
(43)
Dan ir-Regolament għandu l-għan li jawtorizza lill-impriżi tal-gass naturali u lill-Awtoritajiet Kompetenti tal-Istati Membri biex jiżguraw li s-suq intern tal-gass jaħdem b’mod effikaċi għall-itwal perjodu ta’ żmien possibbli f’każ ta’ xkiel fil-provvista, qabel ma jittieħdu miżuri mill-Awtoritajiet Kompetenti biex jindirizzaw is-sitwazzjoni li fiha s-suq ma jkunx għadu f’pożizzjoni li jforni l-provvisti tal-gass rikjesti. Miżuri eċċezzjonali bħal dawn għandhom ikunu konformi bis-sħiħ mal-liġi tal-Unjoni u għandhom jiġu nnotifikati lill-Kummissjoni.
(44)
Minħabba li provvisti tal-gass minn pajjiżi terzi huma ċentrali għas-sigurtà tal-provvista tal-gass tal-Unjoni, il-Kummissjoni għandha tikkoordina l-azzjonijiet fir-rigward ta’ pajjiżi terzi, billi taħdem mal-pajjiżi li jkunu fornituri u ta’ tranżitu dwar arranġementi sabiex jiġu mmaniġġati s-sitwazzjonijiet ta’ kriżi u sabiex jiġi żgurat fluss stabbli lill-Unjoni. Il-Kummissjoni għandha tkun intitolata li tuża task force sabiex timmonitorja l-flussi tal-gass lejn l-Unjoni f’sitwazzjonijiet ta’ kriżi, b’konsultazzjoni mal-pajjiżi terzi involuti, u fejn il-kriżi tinħoloq minħabba diffikultajiet f’pajjiż terz, li tieħu rwol ta’ medjazzjoni u faċilitazzjoni.
(45)
Huwa importanti li l-kondizzjonijiet għall-provvista minn pajjiżi terzi ma jgħawġux il-kompetizzjoni u jkunu konformi mar-regoli tas-suq intern.
(46)
Fejn ikun hemm informazzjoni affidabbli dwar sitwazzjoni barra l-Unjoni li tkun qed thedded is-sigurtà tal-provvista fi Stat Membru wieħed jew f’diversi Stati Membri u li tista’ tqanqal mekkaniżmu ta’ twissija bikrija bejn l-Unjoni u pajjiż terz, il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Grupp ta’ Koordinazzjoni tal-Gass bla dewmien u l-Unjoni għandha tieħu l-azzjonijiet xierqa biex tipprova tinnewtralizza s-sitwazzjoni.
(47)
Fi Frar 2009, il-Kunsill ikkonkluda li t-trasparenza u l-affidabbiltà għandhom jiżdiedu permezz ta’ skambju realistiku ta’ informazzjoni bejn il-Kummissjoni u l-Istati Membri dwar ir-relazzjonijiet tal-enerġija ma’ pajjiżi terzi, fosthom l-arranġamenti tal-forniment fil-medda twila taż-żmien, filwaqt li jippreżervaw l-informazzjoni kummerċjalment sensittiva.
(48)
Waqt li r-regoli li jinsabu fit-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea u fit-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, b’mod partikulari r-regoli dwar il-kompetizzjoni, japplikaw għas-servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali sa fejn l-applikazzjoni ta’ dawn ir-regoli ma tostakolax it-twettiq ta’ dawn is-servizzi, l-Istati Membri jgawdu minn diskrezzjoni wiesgħa biex jipprevedu, jikkommissjonaw u jorganizzaw obbligi ta’ servizz pubbliku.
(49)
Ladarba l-għan ta’ dan ir-Regolament, speċifikament li tiġi żgurata s-sigurtà tal-provvista tal-gass fl-Unjoni, ma jistax jinkiseb suffiċjentement mill-Istati Membri waħedhom u jista’għalhekk, minħabba l-iskala u l-effetti tal-azzjoni, jinkiseb aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri skont il-prinċipju tas-sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Skont il-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stabbilit f’dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ sabiex jinkiseb dak il-għan.
(50)
Id-Direttiva 2004/67/KE għandha titħassar,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Suġġett
Dan ir-Regolament jistabbilixxi dispożizzjonijiet bl-għan li jissalvagwardaw is-sigurtà tal-provvista tal-gass billi jiżguraw il-funzjonament tajjeb u kontinwu tas-suq intern fil-gass naturali (“gass”), billi jippermettu li jiġu implimentati miżuri eċċezzjonali meta s-suq ma jkunx għadu jista’ jforni l-provvisti tal-gass rikjesti u billi jipprovdu għal definizzjoni u attribuzzjoni ċari tar-responsabbiltajiet fost l-impriżi tal-gass naturali, l-Istati Membri u l-Unjoni kemm fir-rigward tal-azzjoni preventiva kif ukoll tar-reazzjoni għal xkiel konkret fil-provvista. Dan ir-Regolament jipprovdi wkoll mekkaniżmi trasparenti, fi spritu tas-solidarjetà, għall-koordinazzjoni tal-ippjanar u r-reazzjoni għal emerġenza fil-livelli tal-Istati Membri, reġjonali u tal-Unjoni.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet tad-Direttiva 2009/73/KE, ir-Regolament (KE) Nru 715/2009 u r-Regolament (KE) Nru 713/2009.
Barra minn hekk, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
“klijenti protetti” tfisser il-klijenti domestiċi kollha konnessi ma’ netwerk tad-distribuzzjoni tal-gass, u, barra minn hekk, fejn l-Istat Membru kkonċernat jiddeċiedi hekk, tista’ tinkludi wkoll:
(a)
l-impriżi ta’ daqs żgħir u medju, sakemm dawn ikunu konnessi ma’ netwerk tad-distribuzzjoni tal-gass, u s-servizzi soċjali essenzjali sakemm ikunu konnessi ma’ netwerk tad-distribuzzjoni jew it-trażmissjoni tal-gass, u sakemm dawn il-klijenti addizzjonali kollha ma jirrappreżentawx aktar minn 20 % tal-użu finali tal-gass; u/jew
(b)
l-istallazzjonijiet għat-tisħin distrettwali sal-punt li jfornu tisħin għall-klijenti domestiċi u għall-klijenti msemmijin fil-punt (a) sakemm dawn l-istallazzjonijiet ma jkunux jistgħu jaqilbu għal karburanti oħra u jkunu konnessi ma’ netwerk tad-distribuzzjoni jew it-trażmissjoni tal-gass.
Malli jkun possibbi u mhux aktar tard mit-3 ta’ Diċembru 2011, l-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni dwar jekk għandhomx l-intenzjoni jikkonkludu l-punt (a) u/jew il-punt (b) fid-definizzjoni tagħhom ta’ klijenti protetti;
(2)
“Awtorità Kompetenti” tfisser l-awtorità nazzjonali tal-gvern jew l-awtorità regolatorja nazzjonali maħtura minn kull Stat Membru biex tkun responsabbli għall-iżgurar tal-implimentazzjoni tal-miżuri stipulati f’dan ir-Regolament. Dan huwa mingħajr preġudizzju għall-kapaċità tal-Istati Membri li jippermettu lill-Awtorità Kompetenti tiddelega kompiti speċifiċi stipulati f’dan ir-Regolament lil korpi oħra. Dawn il-kompiti delegati għandhom jitwettqu taħt is-superviżjoni tal-Awtorità Kompetenti u għandhom ikunu speċifikati fil-pjanijiet imsemmija fl-Artikolu 4.
Artikolu 3
Responsabbiltà għas-sigurtà tal-provvista tal-gass
1. Is-sigurtà tal-provvista tal-gass hija responsabbiltà maqsuma bejn l-impriżi tal-gass naturali, l-Istati Membri, speċifikament permezz tal-Awtoritajiet Kompetenti tagħhom, u l-Kummissjoni, fl-oqsma rispettivi ta’ attività u kompetenza tagħhom. Din ir- responsabbiltà maqsuma teħtieġ livell għoli ta’ koperazzjoni bejniethom.
2. Malli jkun possibbli u mhux aktar tard mit-3 ta’ Diċembru 2011, kull Stat Membru għandu jaħtar Awtorità Kompetenti li tiżgura l-implimentazzjoni tal-miżuri pprovduti f’dan ir-Regolament. Fejn ikun il-każ, sakemm tinħatar formalment l-Awtorità Kompetenti, l-entitajiet nazzjonali attwalment responsabbli għas-sigurtà tal-provvista tal-gass għandhom iwettqu l-miżuri li għandhom jiġu implimentati mill-Awtorità Kompetenti skont dan ir-Regolament. Dawk il-miżuri għandhom jinkludu l-istima tar-riskji msemmija fl-Artikolu 9, u, fuq il-bażi ta’ dik l-istima tar-riskji, l-istabbiliment ta’ Pjan ta’ Azzjoni Preventiv u ta’ Pjan ta’ Emerġenza, u l-monitoraġġ regolari tas-sigurtà tal-provvista tal-gass fil-livell nazzjonali. L-Awtoritajiet Kompetenti għandhom jikkoperaw flimkien sabiex ifittxu jipprevjenu xkiel fil-provvista u jillimitaw id-danni f’tali każ. Xejn ma għandu jżomm lill-Istati Membri milli jadottaw leġiżlazzjoni implimentattiva, jekk tkun meħtieġa, biex jiġu sodisfatti r-rekwiżiti ta’ dan ir-Regolament.
3. Kull Stat Membru għandu jinnotifika bla dewmien lill-Kummissjoni l-isem tal-Awtorità Kompetenti ladarba din tinħatar u, fejn ikun il-każ, l-ismijiet tal-entitajiet nazzjonali responsabbli għas-sigurtà tal-provvista tal-gass li jkunu qed jaġixxu ta’ Awtorità Kompetenti provviżorja skont il-paragarafu 2. Kull Stat Membru għandu jippubblika dawn il-ħatriet.
4. Meta timplimenta l-miżuri previsti f’dan ir-Regolament, l-Awtorità Kompetenti għandha tistabbilixxi r-rwoli u r-responsabbiltajiet tal-atturi differenti involuti b’tali mod li jiġi żgurat li jiġi osservat approċċ fuq tliet livelli li jinvolvi l-ewwel lill-impriżi rilevanti tal-gass naturali u l-industrija, imbagħad lill-Istati Membri fil-livell nazzjonali jew reġjonali, u wara lill-Unjoni.
5. Il-Kummissjoni, fejn ikun il-każ, għandha tikkoordina l-azzjoni tal-Awtoritajiet Kompetenti, fil-livell reġjonali u fil-livell tal-Unjoni, kif stipulat f’dan ir-Regolament inter alia permezz tal-Grupp ta’ Koordinazzjoni tal-Gass imsemmi fl-Artikolu 12 jew il-Grupp għall-immaniġġar tal-kriżijiet imsemmi fl-Artikolu 11(4), partikolarment fil-każ ta’ emerġenza fil-livell tal-Unjoni jew dak reġjonali kif definiti fl-Artikolu 11(1).
6. Il-miżuri biex tkun żgurata s-sigurtà tal-provvista tal-gass li jinsabu fil-Pjanijiet ta’ Azzjoni Preventivi għandhom ikunu ddefiniti sew, trasparenti, proporzjonati, mhux diskriminatorji u verifikabbli, ma għandhomx jgħawġu bla bżonn il-kompetizzjoni u l-funzjonament effikaċi tas-suq intern fil-gass u ma għandhomx jipperikolaw is-sigurtà tal-provvista tal-gass tal-Istati Membri l-oħra jew tal-Unjoni kollha kemm hi.
Artikolu 4
Stabbiliment ta’ Pjan ta’ Azzjoni Preventiv u ta’ Pjan ta’ Emerġenza
1. L-Awtorità Kompetenti ta’ kull Stat Membru, wara konsultazzjoni mal-impriżi tal-gass naturali, l-organizzazzjonijiet rilevanti li jirrappreżentaw l-interessi tal-klijenti domestiċi u industrijali tal-gass, u mal-awtorità regolatorja nazzjonali, meta din ma tkunx l-Awtorità Kompetenti, għandha, mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 3, tistabbilixxi fil-livell nazzjonali:
(a)
Pjan ta’ Azzjoni Preventiv li jkun fih il-miżuri meħtieġa biex jitneħħew jew jittaffew ir-riskji identifikati, skont l-istima tar-riskji li tkun saret skont l-Artikolu 9; u
(b)
Pjan ta’ Emerġenza li jkun fih il-miżuri li għandhom jittieħdu biex jitneħħa jew jittaffa l-impatt ta’ xkiel fil-provvista tal-gass skont l-Artikolu 10.
2. Qabel jadottaw Pjan ta’ Azzjoni Preventiv u Pjan ta’ Emerġenza fil-livell nazzjonali, l-Awtoritajiet Kompetenti għandhom, mhux aktar tard mit-3 ta’ Ġunju 2012, jiskambjaw l-abbozzi tal-Pjanijiet ta’ Azzjoni Preventivi u ta’ Emerġenza tagħhom u jikkonsulatw lil xulxin fil-livell reġjonali xieraq, u lill-Kummissjoni, bil-ħsieb li jiżguraw li l-abbozzi tal-Pjanijiet u l-miżuri tagħhom ma jkunux inkonsistenti mal-Pjan ta’ Azzjoni Preventiv u mal-Pjan ta’ Emerġenza ta’ Stat Membru ieħor u li jikkonformaw ma’ dan ir-Regolament u ma’ dispożizzjonijiet oħra tal-liġi tal-Unjoni. Tali konsultazzjoni għandha titwettaq b’mod partikolari bejn Stati Membri ġirien, speċifikament bejn sistemi iżolati li jifformaw gżejjer f’dak li għandu x’jaqsam mal-gass u l-Istati Membri ġirien tagħhom, u tista’ pereżempju tkopri lil dawk l-Istati Membri identifikati fil-lista indikattiva tal-Anness IV.
3. Fuq il-bażi tal-konsultazzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 2 u r-rakkomandazzjonijiet possibbli mill-Kummissjoni, l-Awtoritajiet Kompetenti kkonċernati jistgħu jiddeċiedu li jistabbilixxu Pjanijiet ta’ Azzjoni Preventivi konġunti fil-livell reġjonali (“Pjanijiet ta’ Azzjoni Preventivi konġunti”) u Pjanijiet konġunti ta’ Emerġenza fil-livell reġjonali (“Pjanijiet konġunti ta’ Emerġenza”), apparti l-Pjanijiet stabbiliti fil-livell nazzjonali. Fil-każ tal-Pjanijiet konġunti, l-Awtoritajiet Kompetenti kkonċernati għandhom jagħmlu ħilithom, fejn ikun il-każ, li jikkonkludu ftehimiet sabiex jimplimentaw il-koperazzjoni reġjonali. Jekk ikun hemm bżonn, dawn il-ftehimiet għandhom jiġu approvati formalment mill-Istati Membri.
4. Meta tistabbilixxi u timplimenta l-Pjan ta’ Azzjoni Preventiv u l-Pjan ta’ Emerġenza fil-livell nazzjonali u/jew reġjonali, l-Awtorità Kompetenti għandha tqis kif jixraq il-fatt li s-sistema tal-gass trid topera b’sikurezza f’kull ħin u tindirizza u tistipula f’dawk il-Pjanijiet il-limiti tekniċi li jolqtu l-operat tan-netwerk inklużi r-raġunijiet tekniċi u ta’ sikurezza li jistgħu jwasslu għat-tnaqqis tal-flussi fil-każ ta’ emerġenza.
5. Mhux aktar tar mit-3 ta’ Diċembru 2012, il-Pjanijiet ta’ Azzjoni Preventivi u ta’ Emerġenza, inklużi, fejn hu applikabbli, il-Pjanijiet konġunti, għandhom jiġu adottati u jiġu ppubblikati. Dawn il-Pjanijiet għandhom jiġu nnotifikati lill-Kummissjoni bla dewmien. Il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Grupp ta’ Koordinazzjoni tal-Gass. L-Awtoritjiet Kompetenti għandhom jiżguraw il-monitoraġġ regolari tal-implimentazzjoni ta’ dawn il-Pjanijiet.
6. Fi żmien tliet xhur wara n-notifika mill-Awtoritajiet Kompetenti tal-Pjanijiet imsemmija fil-paragrafu 5:
(a)
il-Kummissjoni għandha tivvaluta dawk il-Pjanijiet, skont il-punt (b). Sabiex tagħmel dan, il-Kummissjoni għandha tikkonsulta lill-Grupp ta’ Koordinazzjoni tal-Gass dwar dawk il-Pjanijiet u tqis kif xieraq l-opinjoni tiegħu. Il-Kummissjoni għandha tirrapporta l-valutazzjoni tagħha tal-Pjanijiet lill-Grupp ta’ Koordinazzjoni tal-Gass; u
(b)
fejn il-Kummissjoni, abbażi ta’ dawn il-konsultazzjonijiet:
(i)
fuq valutazzjoni tikkunsidra li Pjan ta’ Azzjoni Preventiv jew ta’ Emerġenza mhuwiex effikaċi biex itaffi r-riskji kif identifikati fl-istima tar-riskji, tista’ tirrakkomanda li l-Awtorità Kompetenti jew l-Awtoritajiet Kompetenti kkonċernati jemendaw il-Pjan relevanti;
(ii)
tikkunsidra li Pjan ta’ Azzjoni Preventiv u ta’ Emerġenza jkun inkonsistenti max-xenarji tar-riskji jew mal-Pjanijiet ta’ Awtorità Kompetenti oħra, jew li ma jikkonformax mad-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament jew ma’ dispożizzjonijiet oħra tal-liġi tal-Unjoni, għandha titlob li l-Pjan jiġi emendat;
(iii)
tikkunsidra li l-Pjan ta’ Azzjoni Preventiv jipperikola s-sigurtà tal-provvista tal-gass tal-Istati Membri l-oħra jew tal-Unjoni kollha, għandha tiddeċiedi li teżiġi li l-Awtorità Kompetenti tirrivedi dak il-Pjan ta’ Azzjoni Preventiv u tista’ tippreżenta rakkomandazzjonijiet speċifiċi biex jiġi emendat. Il-Kummissjoni għandha tagħti raġunijiet dettaljati għad-deċiżjoni tagħha.
7. Fi żmien erba’ xhur min-notifika tat-talba tal-Kummissjoni msemmija fil-paragrafu 6(b)(ii), l-Awtorità Kompetenti konċernata għandha temenda l-Pjan ta’ Azzjoni Preventiv jew il-Pjan ta’ Emerġenza tagħha u tinnotifika l-Pjan emendat lill-Kummissjoni, jew għandha tinforma lill-Kummissjoni r-raġunijiet għaliex ma taqbilx mat-talba. F’każ ta’ nuqqas ta’ qbil, il-Kummissjoni tista’, fi żmien xahrejn mit-tweġiba tal-Awtorità Kompetenti, tirtira t-talba tagħha jew tlaqqa’ lill-Awtoritajiet Kompetenti konċernati u, fejn il-Kummissjoni tqis li hemm bżonnu, lill-Grupp ta’ Koordinazzjoni tal-Gass, sabiex jikkunsidraw il-kwistjoni. Il-Kummissjoni għandha tistipula r-raġunament dettaljat tagħha biex titlob kwalunkwe emendament tal-Pjanijiet. L-Awtorità Kompetenti għandha tqis kompletament il-pożizzjoni tal-Kummissjoni. Fejn id-deċiżjoni finali tal-Awtorità Kompetenti tkun differenti mill-pożizzjoni tal-Kummissjoni, l-Awtorità Kompetenti għandha tipprovdi u tippubblika, flimkien ma’ dik id-deċiżjoni u l-pożizzjoni tal-Kummissjoni, ir-raġunament abbażi ta’ din id-deċiżjoni fi żmien xahrejn minn meta tasal il-pożizzjoni tal-Kummissjoni. Fejn ikun applikabbli, l-Awtorità Kompetenti għandha tippubblika l-Pjan emendat bla dewmien.
8. Fi żmien tliet xhur min-notifika tad-deċiżjoni tal-Kummissjoni msemmija fil-paragrafu 6(b)(iii), l-Awtorità Kompetenti konċernata għandha temenda l-Pjan ta’ Azzjoni Preventiv tagħha u tinnotifika l-Pjan emendat lill-Kummissjoni, jew għandha tinforma lill-Kummissjoni r-raġunijiet għaliex ma taqbilx mad-deċiżjoni. F’każ ta’ nuqqas ta’ qbil, il-Kummissjoni tista’ fi żmien xahrejn mit-tweġiba tal-Awtorità Kompetenti, tiddeċiedi li temenda jew tirtira t-talba tagħha. Jekk il-Kummissjoni żżomm it-talba tagħha, l-Awtorità Kompetenti konċernata għandha temenda l-Pjan fi żmien xahrejn tan-notifika tad-deċiżjoni tal-Kummissjoni, wara li tqis bl-akbar attenzjoni r-rakkomandazzjonijiet tal-Kummissjoni msemmija fil-paragrafu 6(b)(iii), u għandha tinnotifikah lill-Kummissjoni.
Il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Grupp ta’ Koordinazzjoni tal-Gass u tqis kif dovut ir-rakkomandazzjonijiet tiegħu meta tkun qed tfassal l-opinjoni tagħha dwar il-Pjan emendat, li għandha tingħata fi żmien xahrejn min-notifika tal-Awtorità Kompetenti. L-Awtorità Kompetenti konċernata għandha tqis bl-akbar attenzjoni l-opinjoni tal-Kummissjoni u, fi żmien xahrejn minn meta tirċievi l-opinjoni tal-Kummissjoni, għandha tadotta u tippubblika l-Pjan emendat li jirriżulta.
9. Għandha tiġi ppreżervata l-kunfidenzjalità tal-informazzjoni li tkun kummerċjalment sensittiva.
Artikolu 5
Kontenut tal-Pjanijiet ta’ Azzjoni Preventivi nazzjonali u konġunti
1. Il-Pjanijiet ta’ Azzjoni Preventivi nazzjonali u konġunti għandu jkun fihom:
(a)
ir-riżultati tal-istima tar-riskji kif stipulat fl-Artikolu 9;
(b)
il-miżuri, il-volumi, il-kapaċitajiet u l-kalendarju li hemm bżonn biex jiġu sodisfatti l-istandards tal-infrastruttura u l-provvista, kif stipulati fl-Artikoli 6 u 8, li, fejn ikun applikabbli, jinkludu l-punt sa kemm il-miżuri min-naħa tad-domanda jistgħu jikkumpensaw biżżejjed, b’mod f’waqtu, għal xkiel tal-provvista kif imsemmi fl-Artikolu 6(2), l-identifikazzjoni tal-ikbar infrastruttura unika tal-gass ta’ interess komuni fil-każ ta’ applikazzjoni tal-Artikolu 6(3) u kwalunkwe standards ta’ provvista msaħħa skont l-Artikolu 8(2);
(c)
l-obbligi imposti fuq l-impriżi tal-gass naturali u l-korpi rilevanti l-oħra, anki biex is-sistema tal-gass topera b’sikurezza;
(d)
il-miżuri preventivi l-oħra, bħal dawk relatati mal-ħtieġa li jissaħħu l-interkonnessjonijiet bejn l-Istati Membri ġirien u l-possibbiltà li r-rotot tal-gass u s-sorsi tal-provvista jiġu diversifikati, jekk xieraq, biex jiġu indirizzati r-riskji identifikati sabiex il-gass jibqa’ jiġi pprovdut lill-klijenti kollha sa kemm ikun possibbli;
(e)
il-mekkaniżmi li jintużaw għall-koperazzjoni mal-Istati Membri l-oħra għat-tħejjija u l-implimentazzjoni ta’ Pjanijiet ta’ Azzjoni Preventivi konġunti u Pjanijiet konġunti ta’ Emerġenza, kif imsemmija fl-Artikolu 4(3), fejn ikun applikabbli;
(f)
l-informazzjoni dwar l-interkonnessjonijiet eżistenti u futuri, inklużi dawk li jipprovdu aċċess għan-netwerk tal-gass tal-Unjoni, il-flussi transkonfinali, l-aċċess transkonfinali għall-faċilitajiet ta’ ħżin u l-kapaċità fiżika li l-gass jiġi ttrasportat fiż-żewġ direzzjonijiet (“kapaċita bi-direzzjonali”), b’mod partikulari fil-każ ta’ emerġenza;
(g)
l-informazzjoni dwar l-obbligi kollha tas-servizz pubbliku relatati mas-sigurtà tal-provvista tal-gass.
2. Il-Pjanijiet ta’ Azzjoni Preventivi nazzjonali u konġunti, partikolarment l-azzjonijiet biex jintlaħaq l-istandard tal-infrastruttura kif stipulat fl-Artikolu 6, għandhom jieħdu kont tal-pjan ta’ għaxar snin għall-iżvilupp tan-netwerk tal-Unjoni li għandu jitfassal mill-ENTSO for Gas skont l-Artikolu 8(10) tar-Regolament (KE) Nru 715/2009.
3. Il-Pjanijiet ta’ Azzjoni Preventivi nazzjonali u konġunti għandhom ikunu bbażati prinċipalment fuq miżuri tas-suq, u għandhom jieħdu kont tal-impatt ekonomiku, l-effikaċja u l-effiċjenza tal-miżuri, l-effetti fuq il-funzjonament tas-suq intern tal-enerġija u l-impatt fuq l-ambjent u fuq il-konsumatur, u ma għandhomx jimponu piż sproporzjonat fuq il-funzjonament tas-suq intern tal-gass naturali, u lanqas jolqtu b’mod negattiv fuq il-funzjonament tas-suq intern tal-gass.
4. Il-Pjanijiet ta’ Azzjoni Preventivi nazzjonali u konġunti għandhom jiġu aġġornati kull sentejn, sakemm iċ-ċirkustanzi ma jeżiġux aġġornamenti aktar frekwenti, u għandhom jirriflettu l-istima aġġornata tar-riskji. Il-konsultazzjoni prevista bejn l-Awtoritajiet Kompetenti taħt l-Artikolu 4(2) għandha titwettaq qabel ma jiġi adottat il-Pjan aġġornat.
Artikolu 6
Standard tal-infrastruttura
1. L-Istati Membri jew, fejn Stat Membru jipprevedi hekk, l-Awtorità Kompetenti, għandhom jiżguraw li jittieħdu l-miżuri li hemm bżonn sabiex mhux aktar tard mit-3 ta’ Diċembru 2014, fil-każ ta’ xkiel fl-akbar infrastruttura unika tal-gass, il-kapaċità tal-infrastruttura li tibqa’, stabbilita skont il-formula N - 1 kif ipprovdut fil-punt 2 tal-Anness I, tkun tista’, mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu, tissodisfa d-domanda totali għall-gass taż-żona kkalkulata matul ġurnata ta’ domanda eċċezzjonalment għolja għall-gass li sseħħ bi probabbiltà statistika ta’ darba f’20 sena. Dan hu mingħajr preġudizzju, fejn ikun xieraq u meħtieġ, għar-responsabbiltà tal-operaturi tas-sistemi li jagħmlu l-investimenti korrispondenti u għall-obbligi tal-operaturi tas-sistemi ta’ trażmissjoni kif stipulati fid-Direttiva 2009//73/KE u r-Regolament (KE) Nru 715/2009.
2. L-obbligu li jiġi żgurat li l-infrastruttura li jkun għad fadal ikollha l-kapaċità tissodisfa d-domanda totali għall-gass, kif imsemmi fil-paragrafu 1, għandu wkoll jitqies li ġie rispettat meta l-Awtorità Kompetenti turi fil-Pjan ta’ Azzjoni Preventiv li xkiel fil-provvista jista’ jiġi kkumpensat biżżejjed u b’mod f’waqtu b’miżuri xierqa min-naħa tad-domanda u abbażi tas-suq. Għal dak l-iskop, għandha tintuża l-formula pprovduta fil-punt 4 tal-Anness I.
3. Fejn ikun il-każ, skont l-istima tar-riskji msemmija fl-Artikolu 9, l-Awtoritajiet Kompetenti kkonċernati jistgħu jiddeċiedu li l-obbligu stipulat fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu għandu jiġi sodisfatt f’livell reġjonali minflok f’livell nazzjonali. F’dak il-każ, għandhom jiġu stabbiliti Pjanijiet ta’ Azzjoni Preventivi konġunti skont l-Artikolu 4(3). Għandu japplika l-punt 5 tal-Anness I.
4. Kull Awtorità Kompetenti għandha, wara konsultazzjoni mal-impriżi tal-gass naturali rilevanti, tirrapporta lill-Kummissjoni mingħajr dewmien kwalunkwe nuqqas ta’ konformità mal-obbligu stipulat fil-paragrafu 1 u tinforma lill-Kummissjoni bir-raġunijiet għal tali nuqqas ta’ konformità.
5. L-operaturi tas-sistema ta’ trażmissjoni għandhom jippermettu kapaċità bi-direzzjonali permanenti fl-interkonessjonijiet transkonfinali kollha bejn l-Istati Membri minn kemm jista’ jkun kmieni u mhux aktar tard mit-3 ta’ Diċembru 2013, ħlief:
(a)
fil-każijiet ta’ konnessjonijiet mal-faċilitajiet ta’ produzzjoni, mal-faċilitajiet LNG u man-netwerks ta’ distribuzzjoni; jew
(b)
fejn tkun ingħatat eżenzjoni skont l-Artikolu 7.
Sat-3 ta’ Diċembru 2013, l-operaturi tas-sistemi tat-trażmissjoni tal-gass għandhom jadattaw il-funzjonament tas-sistemi tat-trażmissjoni parzjalment jew kollha kemm huma sabiex jippermettu flussi tal-gass fiż-żewġ direzzjonijiet fl-interkonnessjonijiet transkonfinali.
6. Meta diġà tkun teżisti l-kapaċità bi-direzzjonali jew din tkun qed tinbena għal interkonnessjoni transkonfinali partikulari, l-obbligu msemmi fl-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 5 għandu jitqies li ġie sodisfatt għal dik l-interkonnessjoni ħlief fejn ikun intalab tisħiħ tal-kapaċità minn Stat Membru wieħed jew aktar għal raġunijiet ta’ sigurtà tal-provvista. Meta ssir talba ta’ dan it-tip għat-tisħiħ, għandha tapplika l-proċedura stipulata fl-Artikolu 7.
7. L-Istati Membri, jew, fejn Stat Membru jipprevedi hekk, l-Awtorità Kompetenti, għandhom jiżguraw li, bħala l-ewwel pass, is-suq tal-gass jiġi dejjem ittestjat b’mod trasparenti, dettaljat u mhux diskriminatorju biex jiġi stmat jekk l-investiment fl-infrastruttura meħtieġ biex jiġu sodisfatti l-obbligi stipulati fil-paragrafi 1 u 5 huwiex meħtieġ mis-suq.
8. L-Awtoritajiet Regolatorji Nazzjonali għandhom iqisu l-ispejjeż imġarrba b’mod effiċjenti ghat-twettiq tal-obbligu stabbilit fil-paragrafu 1 u l-ispejjeż li jippermettu l-kapaċità bi-direzzjonali permanenti sabiex jingħataw l-inċentivi xierqa meta jkunu qed jiġu stabbiliti jew approvati, b’mod trasparenti u dettaljat, it-tariffi jew il-metodoloġiji f’konformità mal-Artikolu 41(8) tad-Direttiva 2009/73/KE u l-Artikolu 13 tar-Regolament (KE) Nru 715/2009. Fil-każ li investiment li jippermetti l-kapaċità bi-direzzjonali ma jkunx rikjest mis-suq u fejn dan l-investiment iġarrab spejjeż f’aktar minn Stat Membru wieħed jew fi Stat Membru wieħed għall-benefiċċju ta’ Stat Membru ieħor jew fi Stati Membri oħrajn, l-awtoritajiet regolatorji nazzjonali tal-Istati Membri konċernati għandhom jiddeċiedu flimkien dwar l-allokazzjoni tal-ispejjeż qabel ma tittieħed xi deċiżjoni dwar l-investiment. L-allokazzjoni tal-ispejjeż għandha tqis, b’mod partikulari, il-proporzjon tal-benefiċċji tal-investimenti infrastruttuali għaż-żieda tas-sigurtà tal-provvista tal-Istati Membri kkonċernati. Għandu japplika l-Artikolu 8(1) tar-Regolament (KE) Nru 713/2009.
9. L-Awtorità Kompetenti għandha tiżgura li kull infrastruttura ġdida għat-trażmissjoni tikkontribwixxi għas-sigurtà tal-provvista permezz tal-iżvilupp ta’ netwerk konness sew, fejn ikun il-każ anke permezz ta’ għadd suffiċjenti ta’ punti ta’ dħul u ħruġ transkonfinali skont id-domanda tas-suq u r-riskji identifikati. L-Awtorità Kompetenti għandha tqis, fejn ikun il-każ, fstima tar-riskji fejn jeżistu blokkaġġi interni u jekk il-kapaċitajiet u l-infrastrutturi ta’ dħul nazzjonali, b’mod partikulari n-netwerks ta’ trażmissjoni, humiex kapaċi jadattaw il-flussi tal-gass nazzjonali għax-xenarju ta’ xkiel fl-akbar infrastruttura unika tal-gass identifikata fl-istima tar-riskji.
10. Il-Lussemburgu, is-Slovenja u l-Isvezja għandhom, bħala eċċezzjoni, ma jkunux marbutin bi, iżda għandhom jagħmlu ħilithom biex jissodisfaw, l-obbligu stipulat fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, waqt li jiżguraw il-provvisti tal-gass lill-klijenti protetti skont l-Artikolu 8. Dik l-eċċezzjoni għandha tapplika sakemm:
(a)
fil-każ tal-Lussemburgu: jkollu tal-anqas żewġ interkonnetturi ma’ Stati Membri oħra, tal-anqas żewġ sorsi differenti ta’ provvista u l-ebda faċilitajiet għall-ħżin tal-gass jew faċilità tal-LNG fit-territorju tiegħu;
(b)
fil-każ tas-Slovenja: ikollha tal-anqas żewġ interkonnetturi ma’ Stati Membri oħra, tal-anqas żewġ sorsi differenti ta’ provvista u l-ebda faċilitajiet għall-ħżin tal-gass jew faċilità tal-LNG fit-territorju tagħha;
(c)
fil-każ tal-Isvezja: ma jkollha l-ebda tranżitu ta’ gass lil Stati Membri oħra fit-territorju tagħha, konsum ta’ gass internament gross annwali ta’ anqas minn 2 Mtoe u anqas minn 5 % tal-konsum enerġetiku primarju mill-gass.
Dawk it-tliet Stati Membri għandhom jiżguraw, b’mod trasparenti, dettaljat u mhux diskriminatorju, li jsiru testijiet regolari tas-suq għall-investimenti fl-infrastruttura u jippubblikaw ir-riżultat ta’ dawk it-testijiet.
L-Istati Membri msemmijin fl-ewwel subparagrafu għandhom jinformaw lill-Kummissjoni b’kull bidla fir-rigward tal-kondizzjonijiet imsemmijin stipulati f’dak is-subparagrafu. L-eċċezzjoni stipulata fl-ewwel subparagrafu għandha ma tkomplix tapplika meta tal-anqas waħda minn dawk il-kondizzjonijiet ma tibqax sodisfatta.
Sat-3 ta’ Diċembru 2018, kull wieħed mill-Istati Membri msemmijin fl-ewwel subparagrafu għandhom jittrażmettu rapport lill-Kummissjoni li jiddeskrivi s-sitwazzjoni fir-rigward tal-kondizzjonijiet rispettivi stipulati f’dak is-subparagrafu u l-prospetti għall-konformità mal-obbligu fil-paragrafu 1, b’kont meħud tal-impatt ekonomiku biex jintlaħaq l-istandard infrastrutturali, ir-riżultati tat-testijiet tas-suq u l-iżvilupp tas-suq tal-gass u l-proġetti tal-infrastruttura tal-gass fir-reġjun. Fuq il-bażi tar-rapport u jekk il-kondizzjonijiet rispettivi stipulati fl-ewwel subparagrafu ta’ dan il-paragrafu jkunu għadhom sodisfatti, il-Kummissjoni tista’ tiddeċiedi li l-eċċezzjoni stipulata fl-ewwel subparagrafu tista’ tkompli tapplika għal erba’ snin oħra. Fil-każ ta’ deċiżjoni pożittiva, il-proċedura stipulata f’dan is-subparagrafu għandha tiġi ripetuta wara erba’ snin.
Artikolu 7
Proċedura biex tiġi permessa kapaċità bi-direzzjonali jew biex tingħata eżenzjoni
1. Għal kull interkonnessjoni transkonfinali bejn l-Istati Membri, ħlief għal dawk eżentati taħt l-Artikolu 6(5)(a) u ħlief fejn il-kapaċità bi-direzzjonali diġà teżisti jew qed tinbena u ma jintalab l-ebda tisħiħ minn Stat Membru wieħed jew aktar għal raġunijiet ta’ sigurtà tal-provvista, l-operaturi tas-sistemi ta’ trażmissjoni għandhom, mhux aktar tard mit-3 ta’ Marzu 2012, jippreżentaw lill-Istati Membri tagħhom, jew fejn jipprevedu hekk l-Istati Membri, lill-Awtoritajiet Kompetenti jew lill-awtoritajiet regolatorji tagħhom (imsemmijin flimkien f’dan l-Artikolu bħala “l-awtoritajiet ikkonċernati”), wara konsultazzjoni mal-operaturi tas-sistemi ta’ trażmissjoni kollha l-oħra kkonċernati:
(a)
proposta għall-kapaċità bi-direzzjonali fir-rigward tad-direzzjoni opposta (“kapaċità ta’ fluss fid-direzzjoni opposta”); jew
(b)
talba għal eżenzjoni mill-obbligu li tkun permessa kapaċità bi-direzzjonali.
2. Il-proposta għal kapaċità ta’ fluss fid-direzzjoni opposta jew it-talba għall-eżenzjonijiet imsemmijin fil-paragrafu 1 għandhom ikunu bbażati fuq stima tad-domanda tas-suq, tbassiriet tad-domanda u l-provvista, il-fattibbiltà teknika, l-ispejjeż tal-kapaċità ta’ fluss fid-direzzjoni opposta, inkluż it-tisħiħ konsegwenti tas-sistema ta’ trażmissjoni, u l-benefiċċji għas-sigurtà tal-provvista, waqt li titqies ukoll, fejn ikun il-każ, il-kontribuzzjoni possibbli tal-kapaċita ta’ fluss fid-direzzjoni opposta għall-ilħuq, flimkien ma’ miżuri oħra possibbli, tal-istandard infrastrutturali stipulat fl-Artikolu 6 fil-każ tal-Istati Membri li jibbenefikaw mill-kapaċità ta’ fluss fid-direzzjoni opposta.
3. L-awtorità kkonċernata li tirċievi l-proposta jew it-talba għal eżenzjoni għandha tinnotifika lill-awtoritajiet ikkonċernati tal-Istati Membri l-oħrajn li jistgħu, skont l-istima tar-riskji, jibbenefikaw mill-kapaċità ta’ fluss fid-direzzjoni opposta, u lill-Kummissjoni dwar il-proposta jew it-talba għal eżenzjoni bla dewmien. Dik l-awtorità kkonċernata għandha tagħti lil dawk l-awtoritajiet ikkonċernati u lill-Kummissjoni l-possibbiltà li jagħtu opinjoni fi żmien perjodu ta’ erba’ xhur wara li jirċievu dik in-notifika.
4. Fi żmien xahrejn mill-iskadenza tal-perjodu msemmi fil-paragrafu 3, l-awtorità kkonċernata, abbażi tal-kriterji msemmijin fil-paragrafu 2 u tal-istima tar-riskji mwettqa skont l-Artikolu 9, u waqt li tqis bl-akbar attenzjoni l-opinjonijiet li tkun irċeviet skont il-paragrafu 3 ta’ dan l-Artikolu, u b’kont meħud tal-aspetti li mhumiex strettament ekonomiċi, bħas-sigurtà tal-provvista tal-gass u l-kontribuzzjoni għas-suq tal-gass intern, għandha:
(a)
tagħti eżenzjoni jekk il-kapaċità ta’ fluss fid-direzzjoni opposta ma ssaħħaħx b’mod sinifikanti s-sigurtà tal-provvista ta’ kull Stat Membru jew reġjun jew jekk l-ispejjeż tal-investiment ikunu akbar b’mod sinifikanti mill-benefiċċji prospettivi għas-sigurtà tal-provvista; jew
(b)
taċċetta l-proposta għall-kapaċità ta’ fluss fid-direzzjoni opposta; jew
(c)
teżiġi li l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni jemenda l-proposta tiegħu.
L-awtorità kkonċernata għandha tinnotifika d-deċiżjoni tagħha bla dewmien lill-Kummissjoni, flimkien mal-informazzjoni rilevanti kollha li turi r-raġunijiet għad-deċiżjoni, flimkien mal-opinjonijiet li tkun irċeviet skont il-paragrafu 3 ta’ dan l-Artikolu. L-awtoritajiet ikkonċernati għandhom jagħmlu ħilithom biex jiżguraw li d-deċiżjonijiet reċiprokament dipendenti li jikkonċernaw l-istess interkonnessjonijiet jew sistemi ta’ pajpijiet interkonnessi ma jikkontradixxux lil xulxin.
5. Fi żmien xahrejn mir-riċezzjoni ta’ dik in-notifika, u fejn ikun hemm diskrepanzi bejn id-deċiżjoni tal-awtorità kkonċernata u l-opinjonijiet tal-awtoritajiet ikkonċernati l-oħra, il-Kummissjoni tista’ teżiġi li l-awtorità kkonċernata temenda d-deċiżjoni tagħha. Dak il-perjodu jista’ jittawwal b’xahar addizzjonali meta informazzjoni addizzjonali tkun intalbet mill-Kummissjoni. Kull proposta mill-Kummissjoni li teżiġi l-emendament tad-deċiżjoni tal-awtorità kkonċernata għandha ssir abbażi tal-elementi u l-kriterji stipulati fil-paragrafi 2 u fil-punt (a) tal-paragrafu 4, b’kont meħud tar-raġunijiet għad-deċiżjoni tal-awtorità kkonċernata. L-awtorità kkonċernata għandha tikkonforma mat-talba billi temenda d-deċiżjoni tagħha fi żmien perjodu ta’ erba’ ġimgħat. Fil-każ li l-Kummissjoni ma taġixxix fi żmien dak il-perijodu ta’ xahrejn, għandha titqies li ma tkunx qajmet oġġezzjonijiet għad-deċiżjoni tal-awtoritajiet ikkonċernati.
6. Fejn ikun hemm bżonn ta’ kapaċità ta’ fluss addizzjonali fid-direzzjoni opposta skont ir-riżultati tal-istima tar-riskji mwettqa skont l-Artikolu 9, il-proċedura stipulata fil-paragrafi 1 sa 5 ta’ dan l-Artikolu għandha tiġi ripetuta fuq it-talba ta’ operatur ta’ sistema ta’ trażmissjoni, ta’ awtorità kkonċernata jew tal-Kummissjoni.
7. Il-Kummissjoni u l-awtorità kkonċernata għandhom, f’kull waqt, jippreżervaw il-kunfidenzjalità ta’ informazzjoni kummerċjalment sensittiva.
Artikolu 8
Standard tal-provvista
1. L-Awtorità Kompetenti għandha teżiġi li l-impriżi tal-gass naturali, li hija tidentifika, jieħdu miżuri biex jiżguraw il-forniment tal-gass lill-klijenti protetti tal-Istat Membru f’dawn il-każi li ġejjin:
(a)
temperaturi estremi matul perjodu ta’ sebat ijiem bl-ogħla valur li jseħħ bi probabbiltà statistika ta’ darba f’20 sena;
(b)
kwalunkwe perjodu ta’ 30 jum tal-anqas ta’ domanda eċċezzjonalment għolja għall-gass, li jseħħ bi probabbiltà statistika ta’ darba f’20 sena; u
(c)
għal perjodu ta’ 30 jum tal-anqas fil-każ ta’ xkiel fl-akbar infrastruttura unika tal-provvista tal-gass f’kondizzjonijiet medji tax-xitwa.
L-Awtorità Kompetenti għandha tidentifika l-impriżi tal-gass naturali msemmija fl-ewwel subparagrafu mhux aktar tard mit-3 ta’ Ġunju 2012.
2. Kull standard ta’ provvista miżjuda li jaqbeż il-perjodu ta’ 30 jum imsemmi fil-punti (b) u (c) tal-paragrafu 1 jew kull obbligu addizzjonali impost għal raġunijiet ta’ sigurtà tal-provvista tal-gass għandhom ikunu bbażati fuq l-istima tar-riskji msemmija fl-Artikolu 9, għandhom ikunu riflessi fil-Pjan ta’ Azzjoni Preventiv u għandhom:
(a)
jikkonformaw mal-Artikolu 3(6);
(b)
ma jagħwġux b’mod mhux xieraq il-kompetizzjoni u jostakolaw il-funzjonament tas-suq intern fil-gass naturali;
(c)
ma jkollhomx impatt negattiv fuq il-kapaċità ta’ kull Stat Membru ieħor li jforni lill-klijenti protetti tiegħu skont dan l-Artikolu fil-każ ta’ emerġenza nazzjonali, reġjonali jew tal-Unjoni; u
(d)
jikkonformaw mal-kriterji speċifikati fl-Artikolu 11(5) fil-każ ta’ emerġenza tal-Unjoni jew reġjonali.
Fi spirtu ta’ solidarjetà, l-Awtorità Kompetenti għandha tidentifika fil-Pjan ta’ Azzjoni Preventiv u l-Pjan ta’ Emerġenza kif standards ta’ provvista miżjuda jew obbligu addizzjonali impost fuq l-impriżi tal-gass naturali jistgħu jitnaqqsu b’mod temporanju fil-każ ta’ emerġenza tal-Unjoni jew dik reġjonali.
3. Wara l-perjodi definiti mill-Awtorità Kompetenti skont il-paragrafi 1 u 2, jew f’kondizzjonijiet aktar stretti minn dawk definiti fil-paragrafu 1, l-Awtorità Kompetenti u l-impriżi tal-gass naturali għandhom jagħmlu ħilithom biex imantnu għal kemm ikun possibbli l-provvista tal-gass, b’mod partikulari, għall-klijenti protetti.
4. L-obbligi imposti fuq l-impriżi tal-gass naturali biex jissodisfaw l-istandard tal-provvista kif stipulat f’dan l-Artikolu ma għandhomx ikunu diskriminatorji u ma għandhomx jimponu piż bla bżonn fuq dawk l-impriżi.
5. L-impriżi tal-gass naturali għandhom ikunu permessi jissodisfaw dawn l-obbligi f’livell reġjonali jew tal-Unjoni, skont il-każ. L-Awtorità Kompetenti ma għandhiex teżiġi li l-istandards stipulati f’dan l-Artikolu jintlaħqu abbażi tal-infrastruttura li tinsab fit-territorju tagħha biss
6. L-Awtorità Kompetenti għandha tiżgura li l-kondizzjonijiet għall-provvisti lill-klijenti protetti huma stabbiliti mingħajr ħsara għall-funzjonament tajjeb tas-suq intern tal-gass u bi prezz li jirrispetta l-valur fis-suq tal-provvisti.
Artikolu 9
Stima tar-riskju
1. Sat-3 ta’ Diċembru 2011, kull Awtorità Kompetenti għandha tagħmel stima kompluta abbażi tal-elementi komuni li ġejjin, tar-riskji li jaffettwaw is-sigurtà tal-provvista tal-gass fl-Istat Membru tagħha billi:
(a)
tuża l-istandards speċifikati fl-Artikoli 6 u 8, waqt li turi l-kalkolu tal-formula N - 1, is-suppożizzjonijiet użati, inklużi dawk, għall-kalkolu tal-formula N - 1 fil-livell reġjonali, u d-data meħtieġa għal dawn il-kalkoli;
(b)
tqis iċ-ċirkustanzi nazzjonali u reġjonali rilevanti kollha, b’mod partikulari, id-daqs tas-suq, il-konfigurazzjoni tan-netwerk, il-flussi nnifishom, inklużi l-flussi ‘l barra mill-Istat Membru kkonċernat, il-possibbiltà ta’ flussi fiżiċi tal-gass fiż-żewġ direzzjonijiiet flimkien mal-ħtieġa potenzjali għal tisħiħ konsegwenti tas-sistema ta’ trażmissjoni, il-preżenza ta’ produzzjoni u ħżin u r-rwol tal-gass fit-taħlita enerġetika, b’mod partikulari fir-rigward tat-tisħin distrettwali u l-ġenerazzjoni tal-elettriku u għall-operat tal-industriji, u konsiderazzjonijiet tal-kwalità tal-gass;
(c)
tissimula diversi xenarji ta’ domanda eċċezzjonalment għolja għall-gass u xkiel fil-provvista, bħal ħsara fl-infrastrutturi ewlenin tat-trażmissjoni, il-ħażniet jew it-terminals tal-LNG u x-xkiel fil-forniment mingħand fornituri minn pajjiżi terzi, b’kont meħud tal-istorja, tal-probabbiltajiet, tal-istaġun, tal-frekwenza u tat-tul tal-okkorrenza tagħhom, kif ukoll, fejn ikun il-każ, ir-riskji ġeopolitiċi, u tagħmel stima tal-konsegwenzi probabbli ta’ dawn ix-xenarji;
(d)
l-identifikazzjoni tal-interazzjoni u l-korrelazzjoni tar-riskji ma’ Stati Membri oħra, anke, inter alia, fir-rigward tal-interkonnessjonijiet, il-provvisti transkonfinali, l-aċċess transkonfinali għall-faċilitajiet ta’ ħżin u l-kapaċità bi-direzzjonali;
(e)
tqis il-kapaċità massima ta’ interkonnessjoni ta’ kull punt konfinali ta’ dħul u ħruġ.
2. Fejn japplika l-Artikolu 4(3), l-Awtoritajiet Kompetenti kkonċernati għandhom jagħmlu wkoll stima konġunta tar-riskji fil-livell reġjonali.
3. L-impriżi tal-gass naturali, il-klijenti tal-gass industrijali, l-organizzazzjonijiet rilevanti li jirrappreżentaw l-interessi tal-klijenti domestiċi u industrijali tal-gass, kif ukoll l-Istati Membri u l-awtorità regolatorja nazzjonali, meta din ma tkunx l-Awtorità Kompetenti, għandhom jikkoperaw mal-Awtorità Kompetenti u jipprovdulha, fuq talba, l-informazzjoni kollha neċessarja għall-istima tar-riskji.
4. L-istima tar-riskji għandha tiġi aġġornata għall-ewwel darba mhux aktar tard minn 18-il xahar wara l-adozzjoni tal-Pjanijiet ta’ Azzjoni Preventivi u ta’ Emerġenza msemmijin fl-Artikolu 4, u minn dakinhar kull sentejn qabel it-30 ta’ Settembru ta’ dik is-sena relevanti sakemm iċ-ċirkustanzi ma jeżiġux aġġornamenti aktar frekwenti. L-istima għandha tieħu kont tal-progress li jkun sar fl-investimenti meħtieġa biex jintlaħaq l-istandard infrastrutturali definit fl-Artikolu 6 u d-diffikultajiet speċifiċi għal kull pajjiż li jinstabu fl-implimentazzjoni ta’ soluzzjonijiet alternattivi ġodda.
5. L-istima tar-riskji, flimkien mal-verżjonijiet aġġornati, għandha tkun disponibbli għall-Kummissjoni bla dewmien.
Artikolu 10
Il-Pjan ta’ Emerġenza u l-Livelli tal-kriżi
1. Il-Pjanijiet nazzjonali u konġunti ta’ emerġenza għandhom:
(a)
jibnu fuq il-livelli tal-kriżi stipulati fil-paragrafu 3;
(b)
jiddefinixxu r-rwol u r-responsabbiltajiet tal-impriżi tal-gass naturali u tal-klijenti industrijali tal-gass, inklużi l-produtturi rilevanti tal-elettriku, waqt li jitqiesu l-estenti differenti kemm jiġu affettwati fil-każ ta’ xkiel fil-provvista tal-gass, u l-interazzjoni tagħhom mal-Awtoritajiet Kompetenti u fejn xieraq mal-awtoritajiet regolatorji nazzjonali f’kull livell ta’ kriżi definit fil-paragrafu 3;
(c)
jiddefinixxu r-rwol u r-responabbiltajiet tal-Awtoritajiet Kompetenti u tal-korpi l-oħrajn li jkunu ġew delegati kompiti lilhom kif imsemmi fl-Artikolu 2(2) f’kull livell ta’ kriżi definit fil-paragrafu 3 ta’ dan l-Artikolu;
(d)
jiżguraw li l-impriżi tal-gass naturali u l-klijenti ta’ gass industrijali jingħataw biżżejjed opportunità li jirreaġixxu f’kull livell ta’ kriżi;
(e)
jidentifikaw, jekk ikun xieraq, il-miżuri u l-azzjonijiet li għandhom jittieħdu biex jittaffa l-impatt potenzjali ta’ xkiel fil-provvista tal-gass fuq it-tisħin distrettwali u l-provvista tal-elettriku ġġenerata mill-gass;
(f)
jistabbilixxu proċeduri u miżuri dettaljati li għandhom jiġu segwiti għal kull livell ta’ kriżi, fosthom l-iskemi korrispondenti dwar il-flussi tal-informazzjoni;
(g)
jaħtru maniġer jew tim tal-kriżi u jiddefinixxu r-rwol tiegħu;
(h)
jidentifikaw il-kontribut tal-miżuri abbażi tas-suq, b’mod parikolari dawk elenkati fl-Anness II biex jindirizzaw is-sitwazzjoni fil-livell tal-allert u jtaffu s-sitwazzjoni fil-livell tal-emerġenza;
(i)
jidentifikaw il-kontribut tal-miżuri mhux abbażi tas-suq ippjanati jew li għandhom jiġu implimentati għal-livell tal-emerġenza, b’mod parikolari dawk elenkati fl-Anness III u jagħmlu stima sa fejn huwa meħtieġ l-użu ta’ dawn il-miżuri mhux abbażi tas-suq sabiex tiġi indirizzata kriżi, jagħmlu stima tal-effetti tagħhom u jiddefinixxu l-proċeduri għall-implimentazzjoni tagħhom, b’kont meħud li l-miżuri mhux abbażi tas-suq għandhom jintużaw biss meta l-mekkaniżmi abbażi tas-suq waħedhom ma jkunux jistgħu jkomplu jiżguraw il-provvisti, b’mod partikulari lill-klijenti protetti;
(j)
jiddeskrivu l-mekkaniżmi użati għall-koperazzjoni ma’ Stati Membri oħra għal kull livell ta’ kriżi;
(k)
jispjegaw l-obbligi tar-rappurtar imposti fuq l-impriżi tal-gass naturali fil-livelli tal-allert u tal-emerġenza;
(l)
jistabbilixxu lista ta’ azzjonijiet iddefiniti minn qabel biex ikun hemm disponibbiltà ta’ gass f’każ ta’ emerġenza, fosthom il-ftehimiet kummerċjali bejn il-partijiet involuti f’dawn l-azzjonijiet u l-mekkaniżmi ta’ kumpens għall-impriżi tal-gass naturali fejn ikun il-każ, waqt li titqies kif dovut il-kunfidenzjalità ta’ data sensittiva. Dawn l-azzjonijiet jistgħu jinvolvu ftehimiet transkonfinali bejn l-Istati Membri u/jew l-impriżi tal-gass naturali.
2. Il-pjanijiet nazzjonali u konġunti ta’ emerġenza għandu jiġi aġġornat kull sentejn, sakemm iċ-ċirkustanzi ma jeżiġux aġġornamenti aktar frekwenti.u għandhom jirriflettu l-istima aġġornata tar-riskji. Il-konsultazzjoni prevista bejn l-Awtoritajiet Kompetenti taħt l-Artikolu 4(2) għandha titwettaq qabel ma jiġi adottat il-Pjan aġġornat.
3. It-tliet livelli ewlenin ta’ kriżi għandhom ikunu kif ġej:
(a)
livell ta’ twissija bikrija (twissija bikrija): meta jkun hemm informazzjoni konkreta, serja u affidabbli li jista’ jseħħ avveniment li hemm ċans tajjeb li jirriżulta f’deterjorazzjoni sinifikanti tas-sitwazzjoni tal-provvista u li hemm ċans tajjeb li jwassal biex jitqanqal il-livell ta’ allert jew ta’ emerġenza; il-livell ta’ twissija bikrija jista’ jiġi attivat minn mekkaniżmu ta’ twissija bikrija;
(b)
livell tal-allert (allert): meta jseħħ xkiel fil-provvista jew isseħħ domanda eċċezzjonalment għolja għall-gass li jirriżulta f’deterjorazzjoni sinifikanti tas-sitwazzjoni tal-provvista, iżda s-suq ikun għadu jista’ jimmaniġġa x-xkiel jew id-domanda mingħajr il-bżonn li jirrikorri għal miżuri mhux abbażi tas-suq;
(c)
livell tal-emerġenza (emerġenza): fil-każ ta’ domanda eċċezzjonalment għolja għall-gass, xkiel sinifikanti fil-provvista jew deterjorament sinifikanti ieħor tas-sitwazzjoni tal-provvista u fil-każ li l-miżuri rilevanti kollha tas-suq ikunu ġew implimentati imma l-provvista tal-gass tibqa’ mhux biżżejjed biex tintlaħaq id-domanda li jkun għad fadal għall-gass, sa fejn ikollhom jiġu introdotti addizzjonalment miżuri mhux abbażi tas-suq bl-intenzjoni, b’mod partikulari li jiġu ssalvagwardati l-provvisti tal-gass lill-klijenti protetti skont l-Artikolu 8.
4. Il-pjanijiet nazzjonali u konġunti ta’ emerġenza għandhom jiżguraw li l-aċċess transkonfinali għall-infrastruttura skont ir-Regolament (KE) Nru 715/2009 jinżamm sakemm ikun possibbli teknikament u b’sikurezza fil-każ ta’ emerġenza. Il-pjanijiet għandhom ikunu konformi mal-Artikolu 3(6) ta’ dan ir-Regolament u ma għandhomx jintroduċu l-ebda miżura li tirrestrinġi bla bżonn il-fluss transkonfinali tal-gass.
5. Meta l-Awtorità Kompetenti tiddikjara xi wieħed mil-livelli ta’ kriżi msemmija fil-paragrafu 3, għandha tinforma minnufih lill-Kummissjoni u tipprovdilha l-informazzjoni neċessarja kollha, b’mod partikulari informazzjoni dwar l-azzjonijiet li biħsiebha tieħu. Fil-każ ta’ emerġenza li tista’ tirriżulta f’sejħa għall-għajnuna mill-Unjoni u l-Istati Membri tagħha, l-Awtorità Kompetenti tal-Istat Membru konċernat għandha mingħajr dewmien tinnotifika liċ-Ċentru tal-Monitoraġġ u l-Informazzjoni tal-Protezzjoni Ċivili tal-Kummissjoni.
6. Meta l-Awtorità Kompetenti tiddikjara emerġenza għandha ssegwi l-azzjonijiet iddefiniti minn qabel kif iddefiniti fil-Pjan tal-Emerġenza u għandha tinforma minnufih lill-Kummissjoni partikolarment bl-azzjonijiet li biħsiebha tieħu skont il-paragrafu 1. F’ċirkustanzi eċċezzjonali ġġustifikati kif jixraq, l-Awtorità Kompetenti tista’ tieħu azzjonijiet li jiddevjaw mill-Pjan ta’ Emerġenza. L-Awtorità Kompetenti għandha immedjatament tinforma lill-Kummissjoni b’kull azzjoni ta’ dan it-tip u għandha tipprovdi ġustifikazzjoni għaliha.
7. L-Istati Membri u, b’mod partikulari, l-Awtoritajiet Kompetenti għandhom jiżguraw li:
(a)
ma jiġu introdotti l-ebda miżuri li jrażżnu b’mod mhux xieraq il-fluss tal-gass fis-suq intern f’kull ħin;
(b)
ma jiġu introdotti l-ebda miżuri li hemm ċans tajjeb li jipperikolaw b’mod serju s-sitwazzjoni tal-provvista tal-gass fi Stat Membru ieħor; u
(c)
l-aċċess transkonfinali għall-infrastruttura skont ir-Regolament (KE) Nru 715/2009 jinżamm sakemm ikun possibbli teknikament u b’sikurezza skont il-Pjan ta’ Emerġenza.
8. Il-Kummissjoni għandha tivverifika, kemm jista’ jkun malajr, imma fi kwalunkwe każ fi żmien ħamest ijiem mir-riċezzjoni tal-informazzjoni mill-Awtorità Kompetenti msemmija fil-paragrafu 5, jekk id-dikjarazzjoni ta’ emerġenza hijiex iġġustifikata skont il-punt (c) tal-paragrafu 3 u jekk il-miżuri mittieħda jsegwux mill-aktar qrib possibbli l-azzjonijiet kif elenkati fil-Pjan ta’ Emerġenza u jekk humiex qed jimponu piż bla bżonn fuq l-impriżi tal-gass naturali u jekk humiex konformi mal-paragrafu 7. Il-Kummissjoni tista’, fuq talba ta’ Awtorità Kompetenti, l-impriżi tal-gass naturali jew fuq l-inizjattiva proprja tagħha, titlob lill-Awtorità Kompetenti timmodifika l-miżuri meta jkunu kontra l-kondizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 7 u fl-ewwel sentenza ta’ dan il-paragrafu., Il-Kummissjoni tista’ wkoll titlob li l-Awtorità Kompetenti tirtira d-dikjarazzjoni tagħha ta’ emerġenza fejn il-Kummissjoni tqis li d-dikjarazzjoni ma tkunx għadha ġġustifikata skont il-punt (c) tal-paragrafu 3.
Fi żmien tlett ijiem min-notifika tat-talba tal-Kummissjoni, l-Awtorità Kompetenti għandha timmodifika l-miżuri tagħha u tinnotifika lill-Kummissjoni dwar dan, jew għandha tinforma lill-Kummissjoni bir-raġunijiet għaliex ma taqbilx mat-talba. F’dak il-każ, il-Kummissjoni tista’, fi żmien tlett ijiem, temenda jew tirtira t-talba tagħha jew, sabiex tikkunsidra l-kwistjoini, tlaqqa’ lill-Awtorità Kompetenti jew, fejn ikun il-każ, lill-Awtoritajiet Kompetenti kkonċernati, u fejn il-Kummissjoni tqis li jkun meħtieġ, lill-Grupp ta’ Koordinazzjoni tal-Gass. Il-Kummissjoni għandha tistipula r-raġunament dettaljat tagħha għaliex tkun talbet xi bidla għall-azzjoni. L-Awtorità Kompetenti għandha tqis kompletament il-pożizzjoni tal-Kummissjoni. Meta d-deċiżjoni finali tal-Awtorità Kompetenti tkun differenti mill-pożizzjoni tal-Kummissjoni, l-Awtorità Kompetenti għandha tipprovdi r-raġunament li fuqu tkun ibbażata din id-deċiżjoni.
Artikolu 11
Reazzjonijiet tal-Unjoni u reġjonali għall-emerġenzi
1. Fuq talba ta’ Awtorità Kompetenti li tkun iddikjarat emerġenza u wara l-verifika skont l-Artikolu 10(8), il-Kummissjoni tista’ tiddikjara emerġenza tal-Unjoni jew reġjonali għal reġjuni ġeografika speċifika affettwata. Fuq talba ta’ għallinqas żewġ Awtoritajiet Kompetenti li jkunu ddikjaraw emerġenza u wara l-verifika skont l-Artikolu 10(8), u meta r-raġunijiet għal dawk l-emerġenzi jkunu marbutin, il-Kummissjoni għandha tiddikjara, skont il-każ, emerġenza fil-livell tal-Unjoni jew emerġenza reġjonali. F’kull każ, il-Kummissjoni, permezz tal-mezzi ta’ komunikazzjoni l-aktar xierqa għas-sitwazzjoni, għandha tiġbor il-fehmiet u tqis kif jixraq l-informazzjoni rilevanti provvduta mill-Awtoritajiet Kompetenti l-oħra. Meta tqis li l-bażi sottostanti għall-emerġenza fil-livell tal-Unjoni jew dik reġjonali ma tkunx għadha tiġġustifika dikjarazzjoni ta’ emerġenza, il-Kummissjoni għandha tiddikjara t-tmiem tal-emerġenza fil-livell tal-Unjoni jew dik reġjonali. F’kull każ, il-Kummissjoni għandha tagħti r-raġunijiet tagħha u tinforma lill-Kunsill bid-deċiżjoni tagħha.
2. Il-Kummissjoni għandha tlaqqa’ l-Grupp ta’ Koordinazzjoni tal-Gass hekk kif tiddikjara emerġenza fil-livell tal-Unjoni jew emerġenza reġjonali. Waqt l-emerġenza fil-livell tal-Unjoni jew reġjonali, fuq talba ta’ mill-inqas tliet Stati Membri, il-Kummissjoni tista’ tillimita l-parteċipazzjoni fil-Grupp ta’ Koordinazzjoni tal-Gass, għal laqgħa sħiħa jew parti minnha, lir-rappreżentanti tal-Istati Membri jew l-Awtoritajiet Kompetenti.
3. F’emerġenza fil-livell tal-Unjoni jew emerġenza reġjonali, kif imsemmi fil-paragrafu 1, il-Kummissjoni għandha tikkoordina l-azzjonijiet tal-Awtoritajiet Kompetenti, waqt li tieħu kont sħih tal-informazzjoni rilevanti mill-konsultazzjoni tal-Grupp ta’ Koordinazzjoni tal-Gass u r-riżultati tagħha. B’mod partikolari l-Kummissjoni għandha:
(a)
tiżgura l-iskambju tal-informazzjoni,
(b)
tiżgura l-konsistenza u l-effikaċja tal-azzjonijiet fil-livell tal-Istati Membri u reġjonali b’relazzjoni mal-livell tal-Unjoni,
(c)
tikkoordina l-azzjonijiet fir-rigward ta’ pajjiżi terzi.
4. Il-Kummissjoni tista’ tlaqqa’ grupp għall-immaniġġar tal-kriżi magħmul mill-maniġers tal-kriżi msemmija fl-Artikolu 10(1)(g), tal-Istati Membri konċernati mill-emerġenza. Il-Kummissjoni, bi qbil mal-maniġers tal-kriżi, tista’ tistieden partijiet interessati rilevanti oħra biex jieħdu sehem. Il-Kummissjoni għandha tiżgura li l-Grupp ta’ Koordinazzjoni tal-Gass ikun mgħarraf regolarment bil-ħidma mwettqa mill-Grupp għall-immaniġġar tal-kriżijiet.
5. L-Istati Membri u, b’mod partikulari, l-Awtoritajiet Kompetenti għandhom jiżguraw li:
(a)
ma jiġu introdotti l-ebda miżuri li jrażżnu b’mod mhux xieraq il-fluss tal-gass fis-suq intern f’xi ħin, speċifikament il-fluss tal-gass lis-swieq milquta;
(b)
ma jiġu introdotti l-ebda miżuri li hemm ċans tajjeb li jipperikolaw b’mod serju s-sitwazzjoni tal-provvista tal-gass fi Stat Membru ieħor; u
(c)
l-aċċess transkonfinali għall-infrastruttura skont ir-Regolament (KE) Nru 715/2009 jinżamm sakemm ikun possibbli teknikament u b’sikurezza skont il-Pjan ta’ Emerġenza.
6. Fejn, fuq talba ta’ Awtorità Kompetenti jew ta’ impriża tal-gass naturali jew fuq l-inizjattiva proprja tagħha, il-Kummissjoni tikkunsidra li f’emerġenza fil-livell tal-Unjoni jew reġjonali, azzjoni mittieħda minn Stat Membru jew minn Awtorità Kompetenti jew l-imġiba ta’ impriża tal-gass naturali tmur kontra l-paragrafu 5, il-Kummissjoni għandha titlob lil dak l-Istat Membru jew lil dik l-Awtorità Kompetenti tbiddel l-azzjoni tagħha jew tieħu azzjoni sabiex tiżgura konformità mal-paragrafu 5, waqt li tgħarrafhom bir-raġunijiet għal dan. Għandu jitqies kif dovut il-bżonn li s-sistema tal-gass topera b’sikurezza l-ħin kollu.
Fi żmien tlett ijiem min-notifika tat-talba tal-Kummissjoni, l-Istat Membru jew l-Awtorità Kompetenti għandhom jemendaw l-azzjoni tagħhom u jinnotifikaw lill-Kummissjoni jew għandhom jispjegaw lill-Kummissjoni ir-raġunijiet għaliex ma jaqblux mat-talba. F’dak il-każ, il-Kummissjoni tista, fi żmien tlett ijiem, temenda jew tirtira t-talba tagħha jew tlaqqa’ lill-Istat Membru jew l-Awtorità Kompetenti u, fejn il-Kummissjoni tqis li jkun meħtieġ, lill-Grupp ta’ Koordinazzjoni tal-Gass sabiex tiġi kkunsidrata l-kwistjoni. Il-Kummissjoni għandha tistipula r-raġunament dettaljat tagħha għaliex tkun talbet xi bidla għall-azzjoni. L-Istat Membru jew l-Awtorità Kompetenti għandhom iqisu kompletament il-pożizzjoni tal-Kummissjoni. Meta d-deċiżjoni finali tal-Awtorità Kompetenti jew tal-Istat Membru tkun differenti mill-pożizzjoni tal-Kummissjoni, l-Awtorità Kompetenti jew l-Istat Membru għandhom jipprovdu r-raġunament li fuqu tkun ibbażata tali deċiżjoni.
7. Il-Kummissjoni, wara konsultazzjoni mal-Grupp ta’ Koordinazzjoni tal-Gass, għandha tistabbillixxi lista permanenti ta’ riżerva għal task force ta’ monitoraġġ li tikkonsisti minn esperti industrijali u rappreżentanti tal-Kummissjoni. Din it-task force ta’ monitoraġġ tista’ tintuża barra l-Unjoni meta meħtieġ u għandha timmonitorja u tirrapporta dwar il-flussi tal-gass fl-Unjoni, b’koperazzjoni mal-pajjiżi terzi li jkunu fornituri u ta’ tranżitu.
8. L-Awtorità Kompetenti għandha tipprovdi liċ-Ċentru tal-Monitoraġġ u l-Informazzjoni tal-Protezzjoni Ċivili tal-Kummissjoni bl-informazzjoni dwar kwalunkwe ħtieġa ta’ għajnuna. Iċ-Ċentru tal-Monitoraġġ u l-Informazzjoni tal-Protezzjoni Ċivili għandu jagħmel stima tas-sitwazzjoni totali u jipprovdi konsulenza dwar l-għajnuna li għandha tingħata lill-Istati Membri l-aktar milquta, u fejn xieraq lill-pajjiżi terzi.
Artikolu 12
Grupp ta’ Koordinazzjoni tal-Gass
1. Huwa b’dan stabbilit Grupp ta’ Koordinazzjoni tal-Gass biex jiffaċilita l-koordinazzjoni tal-miżuri li jikkonċernaw is-sigurtà tal-provvista tal-gass. Il-Grupp għandu jkun magħmul minn rappreżentanti tal-Istati Membri, b’mod partikulari, tal-Awtoritajiet Kompetenti tagħhom, kif ukoll l-Aġenzija, l-ENTSO for Gas u entitajiet rappreżentattivi tal-industrija konċernata u dawk tal-klijenti rilevanti. Il-Kummissjoni, f’konsultazzjoni mal-Istati Membri, għandha tiddeċiedi dwar l-għamla tal-Grupp sabiex tiżgura li jkun kompletament rappreżentattiv. Il-Kummissjoni għandha tippresedi l-Grupp. Il-Grupp għandu jistabbilixxi r-regoli tal-proċedura tiegħu.
2. Skont dan ir-Regolament, il-Grupp ta’ Koordinazzjoni tal-Gass għandu jkun ikkonsultat u għandu jassisti lill-Kummissjoni b’mod partikolari dwar il-kwistjonijiet li ġejjin:
(a)
is-sigurtà tal-provvista tal-gass, fi kwalunkwe ħin u aktar speċifikatament f’każ ta’ emerġenza;
(b)
l-informazzjoni rilevanti kollha għas-sigurtà tal-provvista tal-gass fil-livelli nazzjonali, reġjonali u tal-Unjoni;
(c)
l-aqwa prattika u linji gwida possibbli lill-partijiet konċernati kollha;
(d)
il-livell tas-sigurtà tal-provvista, il-livelli ta’ referenza u l-metodoloġiji ta’ stima;
(e)
ix-xenarji nazzjonali, reġjonali u tal-Unjoni u l-ittestjar tal-livelli ta’ tħejjija;
(f)
il-valutazzjoni tal-Pjanijiet ta’ Azzjoni Preventivi u tal-Pjanijiet ta’ Emerġenza u l-implimentazzjoni tal-miżuri previsti fihom;
(g)
il-koordinazzjoni tal-miżuri biex tiġi indirizzata emerġenza fil-livell tal-Unjoni, ma’ pajjiżi terzi li jkunu Partijiet Kontraenti għat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità tal-Enerġija u ma’ pajjiżi terzi oħrajn;
(h)
l-assistenza meħtieġa mill-Istati Membri l-aktar milquta.
3. Il-Kummissjoni għandha tlaqqa’ l-Grupp ta’ Koordinazzjoni tal-Gass fuq bażi regolari u għandha taqsam l-informazzjoni riċevuta mill-Awtoritajiet Kompetenti filwaqt li tippreżerva l-kunfidenzjalità tal-informazzjoni li tkun sensittiva għall-kummerċ.
Artikolu 13
Skambju tal-informazzjoni
1. Fejn l-Istati Membri jkollhom obbligi ta’ servizz pubbliku eżistenti li għandhom x’jaqsmu mas-sigurtà tal-provvista tal-gass, huma għandhom jippubblikawhom sat-3 ta’ Jannar 2011. Kull aġġornament sussegwenti jew obbligu ta’ servizz pubbliku addizzjonali li għandu x’jaqsam mas-sigurtà tal-provvista tal-gass, għandu jiġi ppubblikat hekk kif jiġi adottat mill-Istati Membri.
2. Matul l-emerġenza, l-impriżi tal-gass naturali kkonċernati għandhom jagħmlu disponibbli, b’mod partikolari l-informazzjoni li ġejja, lill-Awtorità Kompetenti, kuljum:
(a)
il-previżjonijiet tad-domanda u tal-provvista tal-gass ta’ kuljum għat-tlett ijiem ta’ wara;
(b)
il-fluss tal-gass ta’ kuljum fil-punti transkonfinali tad-dħul u l-ħruġ kif ukoll fil-punti kollha li jgħaqqdu faċilità tal-produzzjoni, faċilità ta’ ħżin jew terminal tal-LNG man-netwerk, f’mcm/d;
(c)
il-perjodu, espress f’jiem, li għalih huwa mistenni li l-provvista tal-gass lill-klijenti protetti tista’ tiġi żgurata.
3. Fil-każ ta’ emerġenza fil-livell tal-Unjoni jew reġjonali, il-Kummissjoni għandha d-dritt li titlob lill-Awtorità Kompetenti tipprovdilha mingħajr dewmien tal-anqas:
(a)
l-informazzjoni stipulata fil-paragrafu 2;
(b)
l-informazzjoni dwar il-miżuri ppjanati li għandhom jittieħdu u li diġà ġew implimentati mill-Awtorità Kompetenti sabiex tittaffa l-emerġenza, u informazzjoni dwar l-effikaċja tagħhom;
(c)
it-talbiet li saru biex Awtoritajiet Kompetenti oħra jieħdu miżuri addizzjonali;
(d)
il-miżuri implimentati fuq talba ta’ Awtoritajiet Kompetenti oħra.
4. L-Awtoritajiet Kompetenti u l-Kummissjoni għandhom jippreżervaw il-kunfidenzjalità tal-infomazzjoni kummerċjalment sensittiva.
5. Wara emerġenza, l-Awtorità Kompetenti għandha, malajr kemm jista’ jkun u mhux aktar tard minn sitt ġimgħat wara li tintemm l-emerġenza, tipprovdi lill-Kummissjoni bi stima dettaljata tal-emerġenza u l-effikaċja tal-miżuri implimentati, fosthom l-istima tal-impatt ekonomiku tal-emerġenza, l-impatt fuq is-settur tal-elettriku u l-għajnuna pprovduta lil u/jew riċevuta mingħand l-Unjoni u l-Istati Membri tagħha. Stma ta’ dan it-tip għandha ssir disponibbli lill-Grupp ta’ Koordinazzjoni tal-Gass u għandha tiġi riflessa fir-reviżjonijiet tal-Pjanijiet ta’ Azzjoni Preventivi u l-Pjanijiet ta’ Emerġenza.
Il-Kummissjoni għandha tanalizza l-istimi tal-Awtoritajiet Kompetenti u għandha tgħarraf lill-Istati Membri, il-Parlament Ewropew u l-Grupp ta’ Koordinazzjoni tal-Gass bir-riżultati tal-analiżi tagħha, f’forma aggregata.
6. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tagħmel stima tas-sitwazzjoni tas-sigurtà tal-provvista fil-livell tal-Unjoni:
(a)
mhux aktar tard mit-3 ta’ Diċembru 2011, l-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni l-ftehimiet intergovernattivi eżistenti milħuqa ma’ pajjiżi terzi li għandhom impatt fuq l-iżvilupp tal-infrastrutturi tal-gass u l-provvisti tal-gass. Meta jikkonkludu ftehimiet intergovernattivi ġodda ma’ pajjiżi terzi li jkollhom tali impatt, l-Istati Membri għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni;
(b)
għall-kuntratti eżistenti sa mhux aktar tard mit-3 ta’ Diċembru 2011, kif ukoll għal kuntratti ġodda jew fil-każ ta’ tibdil għal kuntratti eżistenti,l-impriżi tal-gass naturali għandhom jinnotifikaw lill-Awtoritajiet Kompetenti kkonċernati dwar id-dettalji li ġejjin tal-kuntratti b’tul ta’ aktar minn sena konklużi ma’ fornituri minn pajjiżi terzi:
(i)
it-tul taż-żmien tal-kuntratt;
(ii)
it-total tal-volumi kkuntrattati, fuq bażi annwali u l-volum medju fix-xahar;
(iii)
fil-każ ta’ allert jew emerġenza, il-volumi massimi ta’ kuljum ikkuntrattati;
(iv)
il-punti tad-distribuzzjoni kkuntrattati.
L-Awtorità Kompetenti għandha tinnotifika dawn id-data f’forma aggregata lill-Kummissjoni. Fil-każ tal-konklużjoni ta’ kuntratti ġodda jew ta’ bidliet li jsiruf’kuntratti eżistenti, is-sett sħiħ ta’ data għandu jerġa’ jiġi nnotifikat f’forma aggregata fuq bażi regolari. L-Awtorità Kompetenti u l-Kummissjoni għandhom jiżguraw il-kunfidenzjalità tal-infomazzjoni.
Artikolu 14
Monitoraġġ mill-Kummissjoni
Il-Kummissjoni għandha twettaq monitoraġġ u rappurtar kontinwi dwar il-miżuri għas-sigurtà tal-provvista tal-gass, speċifikament permezz ta’ valutazzjoni annwali tar-rapporti msemmijin fl-Artikolu 5 tad-Direttiva 2009/73/KE, u l-informazzjoni relatata mal-implimentazzjoni tal-Artikoli 11 u 52(1) ta’ dik id-Direttiva, u ladarba tkun disponibbli, l-informazzjoni pprovduta fl-istima tar-riskji u fil-Pjanijiet ta’ Azzjoni Preventivi u ta’ Emerġenza li għandhom jiġu stabbiliti skont dan ir-Regolament.
Mhux aktar tard mit-3 ta’ Diċembru 2014, il-Kummissjoni, fuq il-bażi tar-rapport imsemmi fl-Artikolu 4(6) u wara li tikkonsulta mal-Grupp ta’ Koordinazzjoni tal-Gass, għandha:
(a)
tasal għall-konklużjonijiet tagħha dwar mezzi possibbli biex tittejjeb is-sigurtà tal-provvista fil-livell tal-Unjoni, tivvaluta l-fattibbiltà li jsiru stimi tar-riskji u li jiġu stabbiliti Pjanijiet ta’ Azzjoni Preventivi u Pjanijiet ta’ Emerġenza fil-livell tal-Unjoni u tirrapporta lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill dwar l-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament, flimkien inter alia mal-progress li jkun sar fl-interkonnettività tas-swieq; u
(b)
tirrapporta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar il-konsistenza globali tal-Pjanijiet ta’ Azzjoni Preventivi u Pjanijiet ta’ Emerġenza tal-Istati Membri kif ukoll dwar il-kontribuzzjoni tagħhom għas-solidarjetà u l-istat ta’ tħejjija mill-perspettiva tal-Unjoni.
Ir-rapport għandu jinkludi, fejn xieraq, rakkomandazzjonijiet għat-titjib ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 15
Tħassir
Mingħajr preġudizzju għall-obbligi tal-Istati Membri dwar l-iskadenzi għat-traspożizzjoni u l-applikazzjoni tad-Direttiva 2004/67/KE, dik id-Direttiva hija b’dan imħassra mit-2 ta’ Diċembru 2010 bl-eċċezzjoni tal-Artikolu 4(1) u (2) ta’ dik id-Direttiva li għandhom japplikaw sakemm l-Istat Membru kkonċernat ikun iddefinixxa l-klijenti protetti skont l-Artikolu 2(1) ta’ dan ir-Regolament u jkun identifika l-impriżi tal-gass naturali skont l-Artikolu 8(1) ta’ dan ir-Regolament.
Minkejja l-ewwel paragrafu ta’ dan l-Artikolu, l-Artikolu 4(1) u (2) tad-Direttiva 2004/67/KE ma għandux japplika wara t-3 ta’ Ġunju 2012.
Artikolu 16
Deroga
Dan ir-Regolament ma għandux japplika għal Malta u Ċipru sakemm l-ebda gass ma jiġi pprovdut fit-territorji rispettivi tagħhom. Għal Malta u Ċipru l-iskedenzi sottintiżi mill-punt (1) tat-tieni paragrafu tal-Artikolu 2 u l-Artikoli 3(2), 4(2), 4(5), 6(1), 6(5), 8(1) u 9(1) u l-punti (a) u (b) tal-Artikolu 13(6) għandhom japplikaw kif ġej:
(a)
għall-punt (1) tat-tieni paragrafu tal-Artikolu 2, tal-Artikolu 3(2), tal-Artikolu 9(1) u l-punti (a) u (b) tal-Artikolu 13(6): 12-il xahar;
(b)
għall-Artikoli 4(2) u 8(1): 18-il xahar;
(c)
għall-Artikolu 4(5): 24 xahar;
(d)
għall-Artikolu 6(5): 36 xahar;
(e)
għall-Artikolu 6(1): 48 xahar;
mill-jum li l-gass jiġi pprovdut għall-ewwel darba fit-territorji rispettivi tagħhom.
Artikolu 17
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 6(8) u l-ewwel sentenza tal-Artikolu 10(4), u l-Artikoli 10(7)(c) u 11(5)(c) għandhom japplikaw mit-3 ta’ Marzu 2011.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, l-20 ta’ Ottubru 2010.