РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 699/2012 НА КОМИСИЯТА
от 30 юли 2012 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедурата
(1)
На 1 ноември 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за откриването на процедурата“), Европейската комисия („Комисията“) оповести откриването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция („засегнатите държави“).
(2)
Процедурата беше открита вследствие на жалба, подадена на 20 септември 2011 г. от Комитета за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз („жалбоподателите“) от името на производители, които представляват основен дял - в случая над 40 % - от общото производство на Съюза на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което беше счетено за достатъчно основание за откриване на процедурата.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, известните производители износители и представителите на засегнатите държави, а също така и известните вносители и ползватели за откриването на процедурата. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, определен в известието за откриване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице основателни причини за това, беше дадена такава възможност.
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(5)
С оглед на очевидно големия брой производители от Съюза в известието за откриване на процедурата беше предвидено за установяването на вредата да се подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(6)
В известието за откриването на процедурата Комисията обяви, че временно е извършила подбор на извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от трима от 22-мата производители от Съюза, за които беше известно, че произвеждат сходния продукт преди датата на започване на разследването.
(7)
Извадката беше подбрана въз основа на обема на продажбите и производството, който може да бъде разследван в рамките на наличното време. Включените в извадката производители от Съюза са установени в четири държави членки и държат 48 % от общите продажби в ЕС на всички производители от Съюза и 64 % от тези на производителите, които се представиха. Нито една от заинтересованите страни не възрази срещу предложената извадка.
б) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(8)
Предвид потенциално големия брой несвързани вносители в известието за откриването на процедурата беше предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и, ако това е така, да подбере извадка, от всички вносители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за откриване, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт през разследвания период от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г.
(9)
От 38-те несвързани вносители, с които се свърза Комисията, само пет дружества отговориха в срок на въпросите, свързани с изготвянето на извадката. За едно дружество се оказа, че е ползвател, а не вносител. Поради това беше прието, че не е необходимо изготвяне на извадка и въпросници бяха изпратени и на четиримата вносители, които заявиха своя интерес. В крайна сметка само двама вносители отговориха на въпросника и оказаха пълно съдействие при разследването.
в) Изготвяна на извадка от производители износители
(10)
С оглед на очевидно големия брой производители износители в известието за откриване за определянето на дъмпинга беше предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и, ако това е така, да подбере извадка, от всички производители износители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за откриване, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт през разследвания период от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. Бяха проведени консултации и с органите на засегнатите държави.
(11)
Що се отнася до Русия, нито един производител износител не оказа съдействие при разследването. Що се отнася до турските производители износители, от тях интереса си заявиха трима, поради което Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка по отношение на Турция. Трите съдействащи турски дружества представляват по-голямата част от турския износ за Съюза по време на разследвания период.
г) Отговори на въпросника и проверки
(12)
За да направи анализ на положението Комисията изпрати въпросници до всички съдействащи турски производители износители, както и до всички включени в извадката производители от Съюза и до съдействащите несвързани вносители и ползватели.
(13)
Отговори на въпросника бяха получени и от тримата съдействащи турски производители износители, от всички включени в извадката производители от Съюза, от двама несвързани вносители от Съюза и от четирима ползватели.
(14)
Комисията издири и провери всичката информация, която сметна за необходима за временното определяне на дъмпинга, на произтичащата от него вреда и на интереса на Съюза. Бяха проведени проверки на място в помещенията на следните дружества.
Производители износители от Турция
-
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul, Турция;
-
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul, Турция;
-
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul, Турция.
Производители от Съюза
-
ERNE Fittings, Schlinz, Австрия;
-
Virgilio CENA & Figli S.p.A., Brescia, Италия.
3. Разследван период
(15)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи значение за оценката на вредата, обхвана периода от 2008 г. до края на разследвания период („разглежданият период“).
4. Мерки в сила по отношение на други трети държави
(16)
Антидъмпингови мерки са в сила по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Малайзия, Китайската народна република, Република Корея и Тайланд, а след установени практики за заобикаляне и по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република, изпращани от Индонезия, Шри Ланка, Филипините и Тайван (с някои изключения) (3). Държавите, посочени в предходното изречение, се наричат по-долу „държави с наложени антидъмпингови мерки“.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(17)
Разглежданият продукт е принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, понастоящем попадащи под кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 („разглежданият продукт“).
(18)
В производствения процес за производството на колена, преходни муфи и тройници се използват безшевни или заварени стоманени тръби, докато за производството на капаци като суровина обикновено се използва стоманена ламарина. Колената и преходните муфи се изработват чрез рязане и формоване, огъване или намаляване на сечението. Тройниците се изработват на хидравлична преса, а капаците се изработват чрез формоване на ламарината или листовия материал. След това обикновено се оформят скосяванията, артикулите се подлагат на сачмоструйна обработка и се опаковат. В някои случаи продуктът се поцинкова. Всички видове продукти имат същите основни физични, химични и технически характеристики и същите основни приложения.
(19)
Принадлежностите за тръбопроводи се използват в нефтохимическата промишленост, строителството, производството на енергия, корабостроенето и промишлените инсталации. Използват се за свързване на тръби или тръбопроводи помежду им във всички от горепосочените приложения.
2. Сходен продукт
(20)
За разглеждания продукт и за някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана, продавани на вътрешния пазар в засегнатите държави, както и за някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана, продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, беше установено, че имат същите основни физични, химични и технически характеристики и същите основни приложения. По тази причина временно се приема, че те са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Русия
(21)
Както беше посочено в съображение 11, нито един руски производител износител не оказа съдействие при разследването. Поради това в съответствие с член 18 от основния регламент изчисленията за дъмпинга за Русия бяха направени на основата на наличните факти, както е обяснено по-долу.
1.1. Нормална стойност
(22)
При липсата на съдействие от страна на руските производители износители нормалната стойност за Русия беше изчислена въз основа на наличните факти.
(23)
Следва да се припомни, че жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг по отношение на руския внос на разглеждания продукт. В отсъствието на по-подробна информация изчисленията, които сочат към това доказателство, са въз основа на конструирана нормална стойност за Русия. Независимо от това с цел да определи по-точна нормална стойност Комисията временно реши нормалната стойност за Русия да бъде конструирана въз основа на информацията, получена по време на разследването от онези турски производители износители, които използват руски безшевни тръби като материал, който влагат в производството на разглеждания продукт. Стойността на суровината определено съставлява най-голямата част от производствените разходи за разглеждания продукт и поради това този метод беше счетен за най-разумния метод за определяне на нормалната стойност за Русия въз основа на наличните данни.
(24)
Поради това нормалната стойност за Русия беше изчислена чрез определяне на среднопретеглената нормална стойност на съдействащите турски производители износители, които закупуват част от суровините за своето производство от Русия.
(25)
Важно е да се отбележи, че така получената нормална стойност беше определена за вида на продукта (колена), който е с най-големи обеми във вноса, а не за всички видове на разглеждания продукт, за да има възможност за представително сравнение с експортната цена (вж. следващите съображения).
1.2. Експортна цена
(26)
При липсата на по-подробна информация за цените експортната цена за износа на разглеждания продукт с произход от Русия беше определена въз основа на данните на Евростат за вноса. Предвид изключително разнообразния продуктов микс, който се декларира по някои кодове от КН, експортната цена беше определена, като използването на данните на Евростат беше ограничено до вида продукт (колена), който има най-голям обем във вноса, което се счита за представително за разглеждания продукт като цяло. Следователно експортната цена беше на база код по КН 7307 93 11.
(27)
Данните на Евростат за вноса трябваше да бъдат коригирани с оглед на факта, че при някои трансакции за внос от Русия към България, Естония и Литва имаше некоректни декларации, дължащи се най-вероятно на неправилно класиране на продукта. Тези трансакции бяха открити с помощта на статистическите данни за вноса, които се предоставят в базата данни съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент, и бяха елиминирани от изчислението на експортната цена, за да не се използва изкривена експортна цена при изчислението на дъмпинга.
1.3. Сравнение
(28)
Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на експортната цена франко завода въз основа на данните на Евростат с нормалната стойност за Русия, определена съгласно посоченото по-горе.
(29)
За определянето на експортната цена франко завода в експортната цена CIF въз основа на данните на Евростат (коригирана с цел премахване на изкривяванията, посочени по-горе) беше направена корекция за транспортните разходи. За тази цел бяха използвани транспортните разходи, изчислени в жалбата, тъй като беше счетено, че тази оценка е разумна.
1.4. Дъмпингов марж
(30)
Валидният за цялата страна дъмпингов маржов беше изразен като процент от цената CIF граница на Съюза преди обмитяване.
(31)
Въз основа на гореизложеното общият за страната временен дъмпингов марж, изразен като процент от цената CIF граница на Съюза преди обмитяване, е, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Всички дружества
23,8 %
2. Турция
2.1. Нормална стойност
(32)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо установи за всеки от тримата съдействащи производители износители дали общият обем на продажбите им на вътрешния пазар на сходния продукт е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на техните експортни продажби на разглеждания продукт за Съюза. При разследването се установи, че продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт са били представителни за всички производители износители.
(33)
Комисията впоследствие определи онези видове на продукта, които дружествата продават на вътрешния пазар и които имат като цяло представителни продажби на вътрешния пазар, идентични или много сходни с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(34)
За всеки вид на сходния продукт, продаван от производителите износители на техния вътрешен пазар, за който се установи, че е сравним с вид на разглеждания продукт, продаван за износ за Съюза, беше определено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на този вид на продукта, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти през РП, е представлявал около 5 % от общия обем на сравнимия вид на продукта, продаван за износ за Съюза. При разследването се установи, че при всяко едно от трите дружества представителни продажби на вътрешния пазар са били налице за болшинството видове на продукта.
(35)
След това Комисията провери дали продажбите на всеки вид на разглеждания продукт, осъществени на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайно осъществяване на търговска дейност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като за всеки вид на продукта се установи процентът на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар през разследвания период.
(36)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, която е равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представляваше над 80 % от общия обем на продажбите от този вид, и когато среднопретеглената продажна цена беше равна или по-висока от разходите за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта беше изчислена като среднопретеглената стойност на всички продажни цени на вътрешния пазар за въпросния вид.
(37)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта представляваше 80 или по-малко процента от общия обем на продажбите на този вид на продукта или когато среднопретеглената цена за този вид беше по-ниска от разходите за единица продукция, нормалната стойност беше на база действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар от въпросния вид.
(38)
При разследването се установи, че рентабилните продажби на някои сравними видове на продукта бяха над 80 % от общия обем на продажбите на вътрешния пазар и поради това при тях за изчисляването на средната цена за нормалната стойност бяха използвани всички продажби на вътрешния пазар. За останалите видове на продукта, за които също беше счетено, че са били продавани при обичайно осъществяване на търговска дейност, бяха използвани само рентабилните продажби.
(39)
Когато всички видове на продукта бяха продавани на загуба, беше счетено, че те не са били продавани при обичайно осъществяване на търговска дейност. За видовете на продукта, чиито продажби не са извършени при обичайно осъществяване на търговска дейност, както и за видовете на продукта, които не са продавани в представителни количества на вътрешния пазар, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана. И трите разследвани дружества са продавали такива видове на продукта за износ за Съюза, макар и в ограничени количества.
(40)
За да се конструира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент, направените разходи по търговската реализация, общите и административните разходи (ТОА) и среднопретеглената печалба, реализирана от засегнатите съдействащи производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайно осъществяване на търговска дейност по време на разследвания период, бяха добавени към техните собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. За видовете на продукта, които не са били продавани в представителни количества на вътрешния пазар, за конструиране на нормалната стойност бяха използвани среднопретеглената печалба и ТОА разходите при обичайно осъществяване на търговска дейност за непредставителните продажби.
2.2. Експортна цена
(41)
Във всички случаи разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Съюза и следователно експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно на база действително платените или подлежащи на плащане експортни цени.
(42)
Едно от трите съдействащи турски дружества е имало много ограничени експортни продажби за Съюза по време на разследвания период. Съответното дружество твърди, че е желаело да реализира по-голям износ за Съюза, но не е могло да предложи достатъчно ниски цени на вносителите, и поиска това обстоятелства да бъде отчетено при анализа.
(43)
Изчисляването на дъмпинга за това дружество обаче трябваше да се направи на база неговите ограничени продажби. Дори и да са били ограничени, продажбите на дружеството за Съюза не могат да бъдат пренебрегнати и представляват единствената база за изчисляването на индивидуален дъмпингов марж за това дружество. При всички случаи неспособността на дружеството да реализира по-големи продажби поради практикуваните според него високи цени не може да се разглежда като фактор, който може да има влияние върху изчисляването на дъмпинга по отношение на това дружество.
2.3. Сравнение
(44)
Нормалната стойност и експортните цени бяха сравнени на база цена франко завода. За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост. Бяха направени съответните корекции във всички случаи, в които беше счетено, че такива са уместни, коректни и има проверени доказателства в тяхна подкрепа. По-конкретно беше направена корекция за разходите за морско навло и застраховка, включително транспорт в държавата износител, отстъпки, комисиони, разходи по кредити и банкови такси.
2.4. Дъмпингови маржове
(45)
Временните дъмпингови маржове са изразени като процент от цената CIF граница на Съюза, преди обмитяването.
а) Дъмпингови маржове за разследваните дружества
(46)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент индивидуалният дъмпингов марж за един от тримата съдействащи производители износители беше определен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена на дружеството за разследвания продукт за Съюза.
(47)
Що се отнася до останалите двама съдействащи турски производители обаче, изчисленията на дъмпинга по отношение на тях показаха, че те са участвали в целенасочен дъмпинг по отношение на определен период от време, както и по отношение на определени клиенти и региони. Техните експортни цени определено показват ясен модел и са се различавали значително при различните купувачи, региони, а също и през различните периоди. Освен това изчисляването на дъмпинга на база сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглента стойност на експортните цени не отрази в пълна степен дъмпинга от страна на съответните двама производители.
(48)
Поради това и за да бъде отразен в пълна степен дъмпингът от страна на съответните двама производители, в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент нормалната стойност, установена на база среднопретеглена стойност, беше сравнена в техния случай с цените на всяка отделна експортна трансакция за Съюза.
б) Дъмпингов марж за несъдействащи дружества
(49)
По отношение на несъдействащите турски производители износители беше установен остатъчен дъмпингов марж. Като се има предвид, че степента на съдействие беше счетена за сравнително ниска (износът на трите съдействащи турски дружества е с обем, който представлява по-малко от 80 % от общия турски внос за Съюза през РП), остатъчният дъмпингов марж беше определен на база разумен подход, който дава марж, който е по-висок от най-високия от индивидуалните маржове за трите съдействащи дружества. Този марж беше определен на база продажбите на представителните видове на продукта, произвеждан от съдействащия турски производител с най-високия дъмпингов марж от трите съдействащи дружества.
(50)
Въз основа на горното временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF граница на Съюза преди обмитяване, са, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Всички останали дружества
16,7 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(51)
През РП сходният продукт се е произвеждал от 22-ма производители от Съюза. По смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент 22-мата производители от Съюза съставляват промишлеността на Съюза и поради това същите по-долу са наричани „промишлеността на Съюза“.
(52)
Както беше посочено в съображение 7 по-горе, тримата включени в извадката производители от Съюза представляват около 50 % от общите продажби в Съюза на сходния продукт.
2. Потребление на Съюза
(53)
Потреблението на Съюза беше определено на база обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, въз основа на информацията, получена от отговорите на въпросника, дадени от включените в извадката предприятия, от оценките, представени в жалбата за останалите производители от Съюза, и от данните за обема на вноса от Евростат.
(54)
Потреблението на Съюза е спаднало значително - с 40 % - между 2008 г. и РП. През 2009 г. то е спаднало с 44 %, задържало се е на това ниво през 2010 г., преди леко да се увеличи с 4 пункта през РП.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
98 197
55 172
54 878
58 706
Индекс (2008 г. = 100)
100
56
56
60
3. Внос от засегнатите държави
3.1. Кумулативна оценка на въздействието на засегнатия внос
(55)
Комисията провери дали вносът на засегнатия продукт с произход от Русия и Турция трябва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(56)
По отношение и на двете засегнати държави разследването показа, че дъмпинговите маржове са били над определените в член 9, параграф 3 от основния регламент прагове de minimis и че обемът на дъмпинговия внос от тези две държави не е несъществен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент.
(57)
По отношение на условията на конкуренция между вноса от Русия и Турция и сходния продукт разследването показа, че производителите от посочените държави използват същите канали за продажба и продажбите им са за сходни категории потребители. Освен това разследването показа, че по време на разглеждания период вносът и от двете държави е показвал възходяща тенденция като пазарен дял.
(58)
Съдействащите турски износители твърдят, че кумулирането на вноса от Русия и Турция не е уместно в този случай, тъй като вносът от тези държави показва различни тенденции като обем и цени.
(59)
В тази връзка се отбелязва, че при разследването се установи, че макар вносът от Турция да е сравнително стабилен като обеми, този от Русия е нараствал. Предвид свиването на търсенето през разглеждания период обаче, пазарният дял на вноса и от двете страни се е увеличавал. В същото време цените на двете държави не показват значителни разлики, поне в периода между 2009 г. и РП (високата средна цена на руския внос през 2008 г. вероятно се дължи на некоректно отчитане), като средните руски цени са малко по-ниски, но много близки до средните турски.
(60)
С оглед на гореизложеното временното становище е, че са изпълнени всички критерии, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент, и че вносът от Русия и Турция следва да се разглежда кумулативно.
3.2. Обем на дъмпинговия внос
(61)
Обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт от засегнатите държави на пазара на Съюза е нараснал през разглеждания период с 46 %. По-конкретно вносът е спаднал с 31 % през 2009 г., непосредствено преди силното му увеличение с 89 пункта през 2010 г., последвано от лек спад през РП с още около 12 пункта. Обемът на дъмпинговия внос през РП е бил 2 935 тона.
Таблица 2
Дъмпингов внос от засегнатите държави
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
2 009
1 392
3 174
2 935
Индекс (2008 г. = 100)
100
69
158
146
Пазарен дял
2 %
3 %
6 %
5 %
Източник: Евростат
3.3. Пазарен дял на дъмпинговия внос
(62)
Съответният пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатите държави се е увеличил повече от два пъти през разглеждания период, и от 2 % е достигнал 5 %.
3.4. Цени
а) Динамика на цените
(63)
В таблицата по-долу са дадени отчетените от Евростат средни цени на дъмпинговия внос от засегнатите държави на граница на Съюза, преди обмитяване. През разглеждания период средната цена на вноса от засегнатите държави като цяло се е задържала стабилно на 1 961 EUR на тон, с изключение на 2010 г., когато е спаднала с около 150 EUR.
Таблица 3
Средни цени на дъмпинговия внос
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средни продажни цени за тон
1 961
1 936
1 788
1 961
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
91
100
Източник: Евростат
б) Подбиване на цените
(64)
За всеки отделен вид беше направено сравнение на цените между продажната цена на съдействащите турски производители износители и продажната цена за Съюза на включените в извадката производители от Съюза. Като се има предвид, че руските износители не съдействаха на разследването, изчислението за подбиването на цените беше направено, като се използваха средните цени CIF, отчетени от Евростат, и средните продажни цени в Съюза на производителите от Съюза. Бяха приложени корекции, където е необходимо, по отношение и на двете засегнати държави, за да се вземат предвид нивата на търговия и разходите след вноса, включително митата в случая на Русия.
(65)
Сравнението показа, че през РП продаваният в Съюза разглеждан дъмпингов продукт с произход от засегнатите държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза с до прибл. 30 %.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
(66)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, влияещи върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(67)
Както беше обяснено по-горе, Комисията прибегна до изготвяне на извадка от производители от Съюза. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
Макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност, цени и размер на дъмпинговите маржове и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на нивото на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от съдействащите производители, а по отношение на другите производители от Съюза на база оценка въз основа на данните от жалбата.
-
Анализът на микроикономическите елементи (запаси, заплати, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) за производителите от Съюза, включени в извадката, беше направен въз основа на предоставената от тях информация.
4.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(68)
Производството на Съюза е спаднало с 44 % в периода между 2008 г. и РП. По-конкретно то е спаднало с 47 % през 2009 г. и с още 2 пункта през 2010 г., преди леко да се увеличи с 5 пункта през РП, когато е достигнало 53 653 тона.
Таблица 4
Производство
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
95 079
49 917
48 017
53 653
Индекс (2008 г. = 100)
100
53
51
56
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
б) Производствен капацитет и използване на капацитета
(69)
Производственият капацитет на производителите от Съюза през целия разглеждан период се е задържал стабилно на 179 912 тона.
Таблица 5
Производствен капацитет и използване на капацитета
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
179 912
179 912
179 912
179 912
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
100
100
Степен на използване
53 %
28 %
27 %
30 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
53
51
56
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
(70)
През 2008 г. капацитетът е използван на 53 %, използването му е спаднало на 28 % през 2009, на 27 % през 2010 г. и леко се повишило на 30 % през РП. Динамиката в степента на използване отразява ясно тенденцията в производството при стабилен капацитет.
в) Обем на продажбите
(71)
През разглеждания период обемът на продажбите на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза е намалял с 38 %. Продажбите са спаднали с 45 % през 2009 г., задържали са се на това ниво през 2010 г. и са се повишили, но само със 7 пункта, през РП. По време на РП продажбите в Съюза са били в обем от 42 379 тона.
Таблица 6
Продажби в Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
68 870
37 649
37 890
42 379
Индекс (2008 г. = 100)
100
55
55
62
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
г) Пазарен дял
(72)
Пазарният дял на производителите от Съюза през разглеждания период е бил сравнително стабилен и дори се увеличил през РП на 72 %. Нарасналият пазарен дял отразява факта, че обемът на продажбите на производителите от Съюза е спаднал малко по-малко от потреблението през периода.
Таблица 7
Пазарен дял на производителите от Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Пазарен дял
70 %
68 %
69 %
72 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
98
103
Източник: отговори на въпросника, жалбата и Евростат
д) Растеж
(73)
Като се има предвид, че потреблението е спаднало с 40 % между 2008 г. и РП, се налага заключението, че производителите от Съюза не са могли да постигнат никакъв пазарен растеж.
е) Заетост
(74)
Нивата на заетост при производителите от Съюза показват спад с 18 % между 2008 г. и РП. По-конкретно броят на заетите е спаднал значително - от 982 през 2008 г. на 824 през 2009 г., или с 16 % - и се е задържал близко до това равнище през 2010 г., преди да спадне още повече през РП - на 801 души.
Таблица 8
Заетост
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (души)
982
824
833
801
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
85
82
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
ж) Производителност
(75)
През разглеждания период производителността на работната сила на производителите от Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице за една година, е спаднала с 31 %. Този спад отразява факта, че производството е намалявало с по-бързи темпове от заетостта.
Таблица 9
Производителност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (тонове на заето лице)
194
121
115
134
Индекс (2008 г. = 100)
100
63
60
69
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
з) Продажни цени
(76)
Средногодишните продажни цени на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза са спаднали през разглеждания период с повече от 10 %. По-конкретно средните цени са се увеличили първоначално през 2009 г. с около 12 %, но са спаднали рязко през 2010 г. с 23 пункта и са се задържали на това равнище през РП. През РП средната цена на производителите от Съюза е била 3 096 EUR на тон.
Таблица 10
Средни цени на производителите от Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR/тон)
3 489
3 911
3 116
3 096
Индекс (2008 г. = 100)
100
112
89
89
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
(77)
Както беше посочено по-горе, продажните цени на промишлеността на Съюза са били подбивани от дъмпингов внос от Русия и Турция.
и) Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от дъмпинг в миналото
(78)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на вноса от Русия и Турция, влиянието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза не може да се смята за несъществено. Важно е да се припомни, че както е посочено в съображение 16 по-горе, срещу осем държави има антидъмпингови мерки в сила. Като се има предвид, че през разглеждания в настоящото разследване период промишлеността на Съюза е загубила част от продажбите си и е понесла загуби, не може да се установи действително възстановяване от дъмпинга в миналото и се счита, че производството на Съюза е продължило да бъде уязвимо за вредоносния ефект от всеки дъмпингов внос на пазара на Съюза.
4.2. Микроикономически елементи
а) Запаси
(79)
Нивото на крайните запаси на включените в извадката производители от Съюза е намаляло с 18 % между 2008 г. и РП. По-конкретно запасите са се увеличили умерено през 2009 г. с 2 %, а след това са спаднали с 13 пункта през 2010 г. и с още 7 пункта през РП. През РП крайните запаси на производителите от Съюза, включени в извадката, са били 5 338 тона.
Таблица 11
Крайни запаси
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единица (тонове)
6 526
6 661
5 822
5 338
Индекс (2008 г. = 100)
100
102
89
82
Източник: отговори на въпросника
б) Заплати
(80)
Годишните разходи за труд са намалели с 10 % между 2008 г. и РП. По-конкретно разходите за труд са спаднали значително през 2009 г. с почти 20 % (което отговаря на съкратената заетост), а по-късно са се увеличили през 2010 г. с 4 пункта и с още 5 пункта през РП.
Таблица 12
Годишни разходи за труд
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR)
26 412 013
21 500 757
22 490 982
23 860 803
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
85
90
Източник: отговори на въпросника
в) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(81)
През разглеждания период рентабилността на продажбите на сходния продукт, осъществени от включените в извадката производители на пазара на Съюза за несвързани клиенти, изразена като процент от нетните продажби, е намаляла и от добри печалби се е стигнало до значителни загуби. По-конкретно печалбите са намалели от 9,6 % през 2008 г. на - 1,2 % през 2009 г. и са се влошили още повече през 2010 г., като са спаднали до - 7,8 %. Положението се е подобрило в малка степен през РП, когато загубите са били на равнище от - 7,0 %.
Таблица 13
Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Рентабилност на продажбите на Съюза
9,6 %
-1,2 %
-7,8 %
-7,0 %
Индекс 2008 г. = 100
100
-12
-81
-73
Възвръщаемост на инвестициите
23,9 %
-1,7 %
-9,4 %
-10,6 %
Индекс 2008 г. = 100
100
-7
-39
-44
Източник: отговори на въпросника
(82)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като процентната печалба спрямо нетната счетоводна стойност на инвестициите, в общи линии e следвала тенденциите по отношение на рентабилността.
г) Паричен поток и способност за привличане на капитали
(83)
През 2008 г. нетният паричен поток от оперативни дейности е бил 9,3 млн. EUR. Той се е подобрил донякъде през 2009 и е достигнал 9,8 млн. EUR, но се е влошил през 2010 г. и е спаднал до едва 1,5 млн. EUR, преди да достигне отрицателната стойност - 4,6 млн. EUR през РП.
(84)
Липсват признаци, че промишлеността на Съюза е изпитвала затруднения при привличането на капитал, което се дължи предимно на факта, че някои от производителите са част от по-големи групи.
Таблица 14
Паричен поток
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR)
9 279 264
9 851 842
1 470 524
-4 662 347
Индекс (2008 г. = 100)
100
106
16
-50
Източник: отговори на въпросника
д) Инвестиции
(85)
Годишните инвестиции на дружествата, включени в извадката, в производството на сходния продукт са спадали постоянно през разглеждания период. Най-острият спад е бил през 2009 г. - 32 %, и е бил последван от спад от 25 пункта през 2010 г. и от още 8 пункта през РП. Като цяло годишните инвестиции са спаднали от 8,3 млн. EUR през 2008 г. на 2,9 млн. EUR през РП.
Таблица 15
Нетни инвестиции
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR)
8 309 731
5 658 145
3 579 323
2 946 383
Индекс (2008 г. = 100)
100
68
43
35
Източник: отговори на въпросника
5. Заключение относно вредата
(86)
Анализът на макроикономическите данни показва, че производителите от Съюза са намалили значително производството и продажбите си през разглеждания период. Това намаление е съвпаднало със спад в търсенето на пазара на Съюза, откъдето идва и лекото нарастване на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Степента на използване на капацитета е спаднала от ниските си позиции - 53 % през 2008 г., на 30 % през РП. Заетостта също е спаднала с 18 %.
(87)
Същевременно съответните микроикономически показатели показват ясно изразено влошаване на икономическото състояние на производителите от Съюза, включени в извадката. Динамиката на цените, рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите показват изключително негативна картина, при която от едни добри равнища през 2008 г. се слиза на ниво значителни загуби през РП. Паричният поток също се е влошил в значителна степен.
(88)
В светлината на гореизложеното се прави временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(89)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията провери дали дъмпинговият внос е причинил вреда на промишлеността на Съюза до степен, която би могла да се класифицира като съществена. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно по същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тях, не се отдава на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(90)
Между 2008 г. и РП обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт се е увеличил с 46 % на пазар, който се е свил с 40 %, което е довело до увеличаване на пазарния дял от 2 % на 5 %.
(91)
Нарастването на дъмпинговия внос на разглеждания продукт от засегнатите държави по време на разглеждания период е съвпаднало с низходяща тенденция при всички показатели за вреда на промишлеността на Съюза, с изключение на пазарния дял. Промишлеността на Съюза е загубила 38 % от своите продажби в Съюза, а продажните ѝ цени са намалели с 11 % поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос на ниски цени на пазара на Съюза.
(92)
Значителното подбиване на цените не е позволило на промишлеността на Съюза да отрази в приемлива степен увеличението на производствените си разходи в продажните си цени, което е довело до все по-ниски и впоследствие отрицателна нива на рентабилност по време на РП.
(93)
Въз основа на гореизложеното временно бе направено заключението, че дъмпинговият внос на ниски цени от Русия и Турция причинява съществена вреда на промишлеността на Съюза.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други трети държави
(94)
По време на разглеждания период е имало значителен внос от други трети държави, включително от държави с наложени антидъмпингови мерки. Общият пазарен дял на вноса от страни, различни от Русия и Турция, е спаднал между 2008 г. и РП от 28 % на 23 %.
(95)
Таблицата по-долу показва динамиката на обема на вноса, цените и пазарните дялове на държавите с наложени антидъмпингови мерки и на други трети държави, по данни на Евростат.
Таблица 16
Внос от други държави
Държава
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Държави с наложени антидъмпингови мерки
Обем (в тонове)
20 614
13 286
9 721
9 784
Пазарен дял (%)
21 %
24 %
18 %
17 %
Средна цена (EUR)
1 639
1 749
1 468
1 563
Други трети държави
Обем (в тонове)
6 705
2 844
4 093
3 608
Пазарен дял (%)
7 %
5 %
7 %
6 %
Средна цена (EUR)
2 279
2 962
2 319
2 925
Общо за всички трети държави, с изключение на Русия и Турция
Обем (в тонове)
27 319
16 131
13 814
13 392
Пазарен дял (%)
28 %
29 %
25 %
23 %
Средна цена (EUR)
1 796
1 963
1 720
1 930
(96)
Както става ясно от таблицата по-горе, вносът от осемте държави с наложени антидъмпингови мерки е продължил да бъде въвеждан на пазара на Съюза, въпреки че пазарният им дял е намалял от 21 % през 2008 г. на 17 % през РП. Средните цени на този внос са като цяло по-ниски от тези на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Горната таблица по данни на Евростат показва естествено средни цени CIF преди обмитяване. Независимо от това, дори когато бъде отчето антидъмпинговото мито, цените на тези вносители продължават да бъдат ниски и съпоставими с тези на руския и турския внос и са много под средните цени на производителите от Съюза.
(97)
Признава се обаче, че при разследвания продукт има значителен брой различни видове и сравнението на общите средни цени може да не е добър показател. Същевременно се счита, че действащите в момента антидъмпингови мерки премахват вредоносното въздействие на този внос.
(98)
Следователно и като се има предвид, че пазарният дял на вноса от държавите с наложени мерки намалява, се прави временното заключение, че отрицателното въздействие от този внос на ниски цени не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатите държави и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(99)
Пазарният дял на вноса от другите трети държави е намалял леко през разглеждания период от 7 % през 2008 г. на 6 % през РП. Средните цени на този внос са като цяло по-високи от тези на дъмпинговия внос от засегнатите държави, но малко по-ниски от средните цени на производителите от Съюза.
(100)
Дори сравнението между общите средни цени да не е добър показател поради разнообразните видове на продукта, като се има предвид низходящата тенденция при този внос, се прави временното заключение, че отрицателното въздействие от вноса от други трети държави не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатите държави и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.2. Въздействие на свиването на пазара и икономическата криза
(101)
Най-вероятно финансовата и икономическа криза от 2008/2009 г. е причината за свиването на потреблението на принадлежности за тръбопроводи в Съюза. Потреблението е спаднало с повече от 40 % между 2008 г. и 2009 г. и се е задържало на това ниско ниво през останалата част от разглеждания период (въпреки че леко се е увеличило през РП). Като се има предвид, че постоянните разходи съставляват до 40 % от производствените разходи на производителите от Съюза, намалялото търсене, продажби и производство водят до значително по-високи производствените разходи за единица продукция. Това очевидно е оказало значително въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза.
(102)
Въпреки че спадът в производството може да е имал отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза, особено през 2009 г. (когато реално е настъпил спадът), може да се очаква в разумна степен, че промишлеността на Съюза при обичайни условия би успяла да повиши цените си, поне в средносрочна и дългосрочна перспектива, и да пренесе увеличените разходи към следващите години. Както става ясно от спадащите цени на Съюза обаче, това не е било направено; счита се, че това не е било възможно поради много силното подбиване на цените от дъмпинговия внос.
(103)
Предвид гореизложените обстоятелства се прави временното заключение, че отрицателното въздействие на свитото търсене не е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза и дъмпинговия внос от Русия и Турция.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(104)
В заключение, дъмпинговият внос от Русия и Турция е причинил съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(105)
Другите фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, също бяха анализирани. В това отношение беше установено, че вносът от други трети държави, включително от държави с наложени антидъмпингови мерки, и въздействието на свитото търсене, макар евентуално да са допринесли към вредата, не нарушават причинно-следствената връзка.
(106)
Въз основа на горния анализ, при който въздействията на всички известни фактори, които имат отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза, надлежно бяха разграничени и отделени от вредоносния ефект на дъмпинговия внос от засегнатите държави, се прави временното заключение, че дъмпинговият внос от засегнатите държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(107)
Съгласно член 21 от основния регламент Комисията провери дали въпреки временното заключение за вредоносен дъмпинг, съществуват наложителни причини да се направи заключението, че не е в интерес на Съюза да приеме мерки в конкретния случай. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различните имащи отношение интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите на разглеждания продукт.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(108)
Ако бъдат наложени мерки, се очаква понижението на цените и загубите да бъдат намалени, а продажните цени на промишлеността на Съюза да започнат да се възстановяват, което ще доведе до значително подобрение на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(109)
От друга страна, ако антидъмпингови мерки не бъдат наложени, най-вероятно състоянието на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава. При такъв сценарий промишлеността на Съюза евентуално би загубила още от пазарния си дял, тъй като не е в състояние да следва пазарните цени, наложени от дъмпинговия внос от засегнатите държави. Вероятните последици биха били ненужни съкращения в разходите и затваряне на производствени съоръжения в Съюза, което би довело до значителна загуба на работни места.
(110)
Предвид всички горепосочени фактори, се прави временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки би било в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители от Съюза
(111)
Както беше посочено по-горе, само двама несвързани вносители оказаха пълно съдействие в настоящото разследване, като отговориха на въпросника. Само малка част от оборота на тези двама вносители беше свързана с препродажба на разглеждания продукт. Следователно въздействието на мерките вероятно ще бъде минимално.
3. Интерес на ползвателите
(112)
На настоящата процедура съдействаха четирима ползватели, които представиха отговори на въпросника. Никой от тях не внася разглеждания продукт от засегнатите държави и всички те посочиха, че въздействието на мерките, ако има такива, не би имало значение за тях.
(113)
Като се има предвид, че нито един ползвател, който внася от засегнатите държави, не заяви интереса си и в отсъствието на информация, която да сочи противното, може да се направи временното заключение, че въздействието на мерките върху рентабилността на промишлеността на ползвателите и върху тяхното икономическо състояние ще бъде сравнително ограничено.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(114)
Може да бъде направено заключението, че се очаква налагането на мерки върху дъмпинговия внос на разглеждания продукт от Русия и Турция да даде възможност на промишлеността на Съюза да подобри състоянието си, като увеличи обема на продажбите, продажните цени и печалбите си. Въпреки че е възможно да настъпи известно негативно влияние под формата на по-високи разходи за определени вносители, вероятно е то да бъде ограничено.
(115)
Двама съдействащи турски износители твърдят, че налагането на мерки срещу държава като Турция, която е малка износителка, на практика ще остави целия пазар на Съюза в ръцете на няколко производители, което ще доведе до отрицателно въздействие върху конкурентната среда.
(116)
В тази връзка се отбелязва, че по правило антидъмпинговото мито не трябва да бъде възпиращо и да елиминира търговските потоци от разследваните държави. Мерките следва да осигурят равни условия за различните участници на пазара. Същевременно се отбелязва, че на пазара на Съюза има повече от 20 европейски производители, а вносът от трети държави е значителен. Следователно евентуалните резерви относно конкурентната среда на пазара на Съюза са необосновани.
(117)
В светлината на горното се прави временното заключение, че няма наложителни причини срещу налагането на временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(118)
Предвид заключенията, направени по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни мерки върху вноса от Русия и Турция на разглеждания продукт с цел да се предотврати причиняването на допълнителна вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(119)
Временните мерки върху вноса с произход от засегнатите държави следва да бъдат наложени на ниво, достатъчно да отстрани дъмпинга, без да превишава нивото на вредата, причинена на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос. При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняването на въздействието на вредоносния дъмпинг, се отчита фактът, че мерките следва да позволят на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да генерира печалба преди облагане с данъци, която може разумно да бъде постигната при нормални конкурентни условия, т.е. в отсъствието на дъмпингов внос.
(120)
Като се има предвид, че установените маржове на подбиване на цените са във всички случаи по-високи от съответните дъмпингови маржове и че промишлеността на Съюза е претърпяла загуби през РП, всяко изчислено ниво на премахване на вредата би било винаги и per se по-високо. Следователно беше счетено, че подробно изчисление на нивата на вредата не е необходимо.
2. Временни мерки
(121)
В светлината на гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент се счита, че следва да се наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция, като в съответствие с правилото за по-ниското мито се вземе по-ниското от двете установени нива - дъмпингов марж и ниво на отстраняване на вредата, което при всяко положение е дъмпинговият марж.
(122)
За Русия при липсата на съдействие от страна на руските производители износители беше изчислен валиден за цялата страна дъмпингов марж, както е обяснено в съображения 21-31 по-горе.
(123)
За Турция с оглед на това, че беше счетено, че нивото на съдействие беше сравнително слабо, остатъчният дъмпингов марж беше на база прилагането на разумен метод, който дава марж, по-висок от най-високия от индивидуалните маржове за трите съдействащи дружества, както е обяснено в съображение 49 по-горе.
(124)
Въз основа на горепосоченото, предложените митнически ставки са, както следва:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито
Русия
Всички дружества
23,8 %
Турция
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Всички останали дружества
16,7 %
(125)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Следователно тези митнически ставки (за разлика от митото, валидно за цялата държава, което се прилага за „всички останали дружества“) се прилагат единствено за вноса на продукти с произход от разглежданите държави и произведени от тези дружествата, следователно - от конкретно посочените правни субекти. Внесени продукти, произведени от което и да било друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с неговото наименование и адрес, включително от правни субекти, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и за тях се прилага митническата ставка, приложима за „всички останали дружества“.
(126)
Всяко искане за прилагане на тези ставки на антидъмпинговото мито за индивидуални дружества (напр. след промяна на наименованието на субекта или след създаването на нови производствени или търговски субекти) следва да се изпраща до Комисията (4) заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на местния пазар и за износ във връзка например с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и търговските субекти. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки, бъде актуализиран.
(127)
За да се гарантира правилно прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото за всички останали дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за тези производители, които не са осъществявали износ за Съюза по време на РП.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(128)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в срока, определен в известието за откриването на процедурата, да могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и за целите на определянето на евентуални окончателни мерки може да се наложи те да бъдат преразгледани,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, попадащи понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 (кодове по ТАРИК 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 и 7307998098) с произход от Русия и Турция.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Русия
Всички дружества
23,8 %
-
Турция
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6 %
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9 %
B296
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul
12,1 %
B297
Всички останали дружества
16,7 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 30 юли 2012 година.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 699/2012
tat-30 ta’ Lulju 2012
li jimponi dazju provviżorju anti-dumping fuq importazzjonijiet ta’ċerti aċċessorji ta’ tubi u pajpijiet tal-ħadid jew l-azzar li joriġinaw fir-Russja u t-Turkija
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 7 tiegħu,
Wara li kkonsultat mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. IL-PROĊEDURA
1. L-inizjazzjoni
(1)
Fl-1 ta’ Novembru 2011, il-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) ħabbret, permezz ta’ avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2) (“avviż ta’ bidu”), il-bidu ta’ proċediment anti-dumping fir-rigward ta’ importazzjonijiet ta’ċerti aċċessorji ta’ tubi u pajpijiet tal-ħadid jew l-azzar li joriġinaw fir-Russja u t-Turkija (“il-pajjiżi kkonċernati”).
(2)
Il-proċediment inbeda minħabba lment ippreżentat fl-20 ta’ Settembru 2011 mill-Kumitat tad-Difiża tal-iSteel Butt-Welding Fittings Industry tal-Unjoni Ewropea (“il-kwerelanti”) f’isem il-produtturi li jirrappreżentaw proporzjon kbir, f’dan il-każ aktar minn 40 %, tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ ċerti aċċessorji ta’ tubi u pajpijiet tal-ħadid jew tal-azzar. L-ilment fih evidenza prima facie ta’ dumping tat-tali prodott u ta’ ħsara materjali li rriżultat minnu, li tqieset suffiċjenti biex tiġġustifika t-tnedija ta’ proċediment.
2. Il-partijiet ikkonċernati mill-proċedura
(3)
Il-Kummissjoni għarrfet uffiċjalment lill-kwerelanti, lil produtturi oħra magħrufa fl-Unjoni, lill-produtturi esportaturi u r-rappreżentanti tal-pajjiżi kkonċernati, lill-importaturi u l-utenti magħrufa, bil-bidu tal-proċediment. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jispjegaw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fin-notifika ta’ bidu.
(4)
Il-partijiet interessati kollha, li talbu dan u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw smigħ.
(a) It-teħid ta’ kampjuni tal-produtturi tal-Unjoni
(5)
Fid-dawl tal-għadd apparentament għoli tal-produtturi tal-Unjoni, it-teħid ta’ kampjuni kien previst fin-notifika ta’ bidu għad-determinazzjoni tad-dannu, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku.
(6)
Fin-notifika ta’ bidu, il-Kummissjoni ħabbret li għażlet provviżorjament kampjun ta’ produtturi tal-Unjoni. Dan il-kampjun kien jikkonsisti minn tliet kumpaniji, mit-22 produttur tal-Unjoni li kienu magħrufa li jipproduċu l-prodott simili qabel il-bidu tal-investigazzjoni.
(7)
Il-kampjun intgħażel fuq il-bażi ta’ volumi ta’ bejgħ u produzzjoni li raġonevolment jistgħu jkunu investigati fiż-żmien disponibbli. Il-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun huma bbażati f’erba’ Stati Membri u jirrappreżentaw 48 % tal-bejgħ totali tal-Unjoni tal-produtturi kollha tal-Unjoni, u għal 64 % tal-produtturi li ppreżentaw ruħhom. L-ebda parti interessata ma opponiet il-kampjun propost.
(b) It-teħid tal-kampjuni tal-importaturi mhux relatati
(8)
Minħabba l-għadd potenzjalment kbir ta’ importaturi mhux relatati, ġie previst it-teħid ta’ kampjuni fl-avviż ta’ bidu, b’mod konformi mal-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk kienx meħtieġ it-teħid ta’ kampjuni u, jekk hu hekk, biex jingħażel kampjun, l-importaturi kollha ntalbu jippreżentaw lilhom infushom lill-Kummissjoni u jipprovdu, kif speċifikat fl-avviż ta’ tnedija, tagħrif bażiku dwar l-attivitajiet tagħhom marbuta mal-prodott li ġie investigat matul il-perjodu ta’ investigazzjoni mill-1 ta’ Ottubru 2010 sat-30 ta’ Settembru 2011.
(9)
Mit-38 importatur mhux relatat li kkuntattjat il-Kummissjoni, kienu biss ħames kumpaniji li wieġbu għall-mistoqsijiet tal-kampjun sad-data tal-għeluq. Kumpanija waħda nstabet li aktar kienet utent milli importatur. Għalhekk tqies li ebda teħid ta’ kampjuni ma kien neċessarju, u ntbagħtu kwestjonarji lill-erba’ importaturi li ppreżentaw ruħhom. Fl-aħħar, kienu biss żewġ importaturi li wieġbu għall-kwestjonarju u li kkooperaw bis-sħiħ fl-investigazzjoni.
(c) It-teħid ta’ kampjun tal-produtturi esportaturi
(10)
Minħabba n-numru apparentement kbir ta’ produtturi esportaturi, fl-avviż tal-bidu kien previst it-teħid ta’ kampjuni għad-determinazzjoni tad-dumping, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk it-teħid ta’ kampjuni hux meħtieġ, u jekk iva, li tagħżel kampjun, il-produtturi esportaturi kollha ntalbu jippreżentaw irwieħhom quddiem il-Kummissjoni u jipprovdu, kif speċifikat fl-avviż ta’ bidu, informazzjoni bażika dwar l-attivitajiet tagħhom li huma relatati mal-prodott li ġie investigat matul il-perjodu tal-investigazzjoni mill-1 ta’ Ottubru 2010 sat-30 ta’ Settembru 2011. L-awtoritajiet tal-pajjiżi kkonċernati kienu kkonsultati wkoll.
(11)
Fir-rigward tar-Russja, l-ebda produtturi li jesportaw ma kkooperaw fl-investigazzjoni. Rigward il-produtturi esportaturi Torok, tliet kumpaniji ppreżentaw ruħhom, għalhekk il-Kummissjoni ddeċidiet li t-teħid ta’ kampjuni ma kienx meħtieġ fir-rigward tat-Turkija. It-tliet kumpaniji Torok li kkooperaw jirrappreżentaw il-maġġoranza tal-esportazzjonijiet Torok lejn l-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
(d) It-tweġibiet tal-kwestjonarju u l-verifiki
(12)
Sabiex twettaq l-analiżi tagħha, il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lit-tliet produtturi esportaturi Torok kollha li kkooperaw kif ukoll lill-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun u lill-utenti u importaturi li kkooperaw mhux relatati.
(13)
Waslu lura tweġibiet għall-kwestjonarju mingħand it-tliet produtturi esportaturi Torok kollha li kkoperaw, mingħand il-produtturi tal-Unjoni kollha inklużi fil-kampjun, żewġ importaturi mhux relatati tal-Unjoni u erba’ utenti.
(14)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha meqjusa neċessarja għall-fini ta’ determinazzjoni provviżorja tad-dumping, tal-ħsara li rriżultat u tal-interess tal-Unjoni. Saru żjarat ta’ verifika fil-bini tal-kumpaniji li ġejjin.
Produtturi esportaturi fit-Turkija
-
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul, it-Turkija;
-
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul, it-Turkija;
-
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul, it-Turkija.
Produtturi tal-Unjoni
-
ERNE Fittings, Schlinz, l-Awstrija;
-
Virgilio CENA & Figli S.p.A., Brescia, l-Italja.
3. Il-perjodu tal-investigazzjoni
(15)
L-investigazzjoni tad-dumping u d-dannu kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Ottubru 2010 sat-30 ta’ Settembru 2011 (“il-perjodu tal-investigazzjoni” jew “PI”). L-eżami tat-tendenzi rilevanti għall-valutazzjoni tal-ħsara kopra l-perjodu mill-2008 sa tmiem il-perjodu tal-investigazzjoni (“il-perjodu meqjus”).
4. Miżuri fis-seħħ fir-rigward ta’ pajjiżi terzi oħra
(16)
Il-miżuri anti-dumping huma fis-seħħ fir-rigward ta’ ċerti aċċessorji ta’ tubi u pajpijiet tal-ħadid jew l-azzar li joriġinaw fil-Malasja, ir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, ir-Repubblika tal-Korea u t-Tajlandja, u b’segwiment ta’ prattiki ta’ ċirkumvenzjoni wkoll fir-rigward ta’ ċerti aċċessorji ta’ tubi u pajpijiet tal-ħadid jew l-azzar li joriġinaw mir-Repubblika tal-Poplu taċ-Ċina, ikkunsinnati mill-Indoneżja, s-Sri Lanka, il-Filippini u t-Tajwan (b’ċerti eċċezzjonijiet) (3). L-pajjiżi msemmija fis-sentenza preċedenti għandhom jissejħu “il-pajjiżi taħt miżuri anti-dumping”.
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
1. Il-prodott ikkonċernat
(17)
Il-prodott ikkonċernat huwa aċċessorji ta’ tubi u pajpijiet (minbarra tagħmir tal-ħadid fondut, flanġijiet u tagħmir bil-kamin), tal-ħadid jew tal-azzar (ma jinkludix l-istainless steel) bl-akbar dijametru ta’ barra li ma jaqbiżx is-609,6 mm, tat-tip li jiġi użat għall-issaldjar jew finijiet oħra, li bħalissa huwa klassifikabbli fi ħdan il-kodiċi NM ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 u ex 7307 99 80 (“il-prodott ikkonċernat”).
(18)
Il-proċess tal-produzzjoni juża pajpijiet tal-azzar mingħajr saldaturi jew welding għall-produzzjoni ta’ mniekeb, kmiem ta’ riduzzjoni u forom T, filwaqt li għall-manifattura ta’ tappijiet, normalment jintużaw pjanċi tal-azzar bħala materja prima. L-imniekeb u kmiem ta’ riduzzjoni isiru permezz tal-qtugħ u l-iffurmar, it-tgħawwiġ jew it-tnaqqis. Il-forom T huma magħmula bl-użu ta idropressjoni, u t-tappijiet huma magħmula bl-iffurmar tal-folji jew il-pjanċi. Dawn huma normalment segwiti minn ċanfrinar u bblastjar bl-isparar qabel l-ippakkjar. F’ċerti każi wkoll l-iggalvanizzar huwa applikat għall-prodott. It-tipi kollha ta’ prodotti għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi u l-istess użi bażiċi.
(19)
L-aċċessorji tat-tubi u l-pajpijiet jintużaw fl-industrija petrokimika, il-bini, il-ġenerazzjoni tal-enerġija, il-bini tal-bastimenti u l-istallazzjonijiet industrijali. Huma użati sabiex jikkonnettjaw tubi jew pajpijiet ma’ xulxin fl-applikazzjonijiet kollha msemmija hawn fuq.
2. Il-prodott simili
(20)
Il-prodott ikkonċernat u ċerti aċċessorji ta’ tubi u pajpijiet tal-ħadid jew l-azzar mibjugħa fis-suq domestiku fil-pajjiżi konċernati kif ukoll ċerti aċċessorji ta’ tubi u pajpijiet tal-ħadid jew l-azzar mibjugħa fl-Unjoni mill-industrija tal-Unjoni nstabu li kellhom l-istess karatteristiċi bażiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi u l-istess użi bażiċi. Għalhekk huma provviżorjament meqjusa l-istess skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. ID-DUMPING
1. Ir-Russja
(21)
Kif imsemmi fil-premessa ta’ hawn fuq (11), l-ebda produttur esportatur Russu ma kkoopera f’din l-investigazzjoni. Għalhekk, skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku, il-kalkoli tad-dumping għar-Russja saru abbażi tal-fatti disponibbli, kif spjegat hawn taħt.
1.1. Il-valur normali
(22)
Fin-nuqqas ta’ kooperazzjoni minn kwalunkwe produttur esportatur Russu, il-valur normali għar-Russja kien ikkalkulat abbażi tal-fatti disponibbli.
(23)
Għandu jiġi mfakkar li l-ilment kien jinkludi evidenza prima facie ta’ dumping fir-rigward ta’ importazzjonijiet Russi tal-prodott ikkonċernat. Il-kalkolu li jwassal għal dik l-evidenza kien ibbażat fuq valur normali kostrutt għar-Russja, fin-nuqqas ta’ informazzjoni aktar dettaljata. Madankollu, għall-fini tal-istabbiliment ta’ valur normali iktar preċiż, il-Kummissjoni provviżorjament iddeċidiet li l-valur normali għar-Russja jissawwar abbażi tal-informazzjoni miksuba matul l-investigazzjoni minn dawk il-produtturi esportaturi Torok li jużaw pajpijiet u tubi ta’ l-azzar mingħajr saldaturi Russi bħala input għall-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat. Tabilħaqq l-ispiża tal-materja prima tirrappreżenta l-maġġoranza kbira tat-total tal-ispejjeż tal-manifattura tal-prodott ikkonċernat, għalhekk dan il-metodu ġie meqjus bħala l-aktar raġonevoli biex jiġi stabbilit valur normali għar-Russja fuq il-bażi tal-fatti disponibbli.
(24)
Il-valur normali għar-Russja għalhekk ġie kkalkolat billi ġie ddeterminat il-valur normali medju differenzjat ta’ dawk il-produtturi esportaturi Torok li kkoperaw li jixtru parti tal-materja prima tagħhom mir-Russja.
(25)
Huwa importanti li wieħed jinnota li l-valur normali li jirriżulta kien iddeterminat għat-tip tal-prodott (imniekeb) li jirrappreżenta l-ikbar volum ta’ importazzjonijiet, minflok t-tipi kollha tal-prodott ikkonċernat, sabiex jippermetti paragun rappreżentattiv mal-prezz tal-esportazzjoni (ara fil-premessi li ġejjin).
1.2. Il-prezz tal-esportazzjoni
(26)
Fin-nuqqas ta’ informazzjoni aktar dettaljati tal-prezzijiet, il-prezz tal-esportazzjoni għal importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina fir-Russja kien stabbilit fuq il-bażi ta’ dejta dwar l-importazzjoni tal-Eurostat. Minħabba l-varjetà kbira ta’ taħlit tal-prodott iddikjarat taħt ċerti kodiċi tan-NM, il-prezz tal-esportazzjoni kien determinat billi ġie limitat l-użu tad-dejta tal-Eurostat għat-tip ta’ prodott (imniekeb) li jirrappreżenta l-ikbar volum ta’ importazzjonijiet, li huwa meqjus li jkun rappreżentattiv tal-prodott ikkonċernat kollu. Il-prezz tal-esportazzjoni kien għalhekk ibbażat fuq il-kodiċi tan-NM 7307 93 11.
(27)
Iċ-ċifri tal-importazzjoni tal-Eurostat imsemmija hawn fuq kellhom jiġu aġġustati fid-dawl tal-fatt li ċerti tranżazzjonijiet ta’ importazzjoni mir-Russja lejn il-Bulgarija, l-Estonja u l-Litwanja kien fihom dikjarazzjonijiet ħżiena, x’aktarx minħabba klassifikazzjonijiet żbaljati tal-prodott. Dawn it-tranżazzjonijiet kienu identifikati bl-użu ta’ statistika dwar l-importazzjonijiet disponibbli fid-dejtabejż skont l-Artikolu 14(6) tar-Regolament bażiku u kienu tneħħew mill-kalkolu tal-prezz tal-esportazzjoni sabiex jiġi evitat l-użu ta’ prezz tal-esportazzjoni distort fil-kalkolu tad-dumping.
1.3. Il-paragun
(28)
Il-marġini tad-dumping ġie stabbilit billi tqabblu l-prezz tal-esportazzjoni ex-fabbrika fuq il-bażi tad-dejta tal-Eurostat mal-valur normali għar-Russja kif stabbilit hawn fuq.
(29)
Sabiex tistabbilixxi l-prezz ta’ esportazzjoni ex-fabbrika, il-prezz tal-esportazzjoni CIF ibbażat fuq id-dejta tal-Eurostat (u korretta sabiex tneħħi d-distorsjonijiet kif deskritt hawn fuq) kien aġġustat permezz tal-ispiża tat-trasportazzjoni. Għal dan il-għan, l-ispiża tat-trasportazzjoni kif ikkalkulata fl-ilment intużat billi ġiet kkunsidrata bħala stima raġonevoli.
1.4. Il-marġini tad-dumping
(30)
Il-marġini tad-dumping mal-pajjiż kollu kien espress bħala perċentwali tal-prezz CIF fuq il-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas.
(31)
Abbażi ta’dan ta’ hawn fuq, il-marġni proviżorju tad-dumping mal-pajjiż kollu espress bħala perċentwali tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huwa kif ġej:
Kumpanija
Il-marġini tad-dumping provviżorju
Il-kumpaniji kollha
23,8 %
2. It-Turkija
2.1. Il-valur normali
(32)
Skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni l-ewwel stabbiliet għal kull wieħed mit-tliet produtturi esportaturi li kkooperaw jekk il-bejgħ domestiku totali tagħhom tal-prodott simili kienx rappreżentattiv, jiġifieri jekk il-volum totali ta’ dan il-bejgħ irrappreżentax mill-inqas 5 % tal-volum totali tiegħu ta’ bejgħ bl-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni. L-investigazzjoni stabbiliet li l-bejgħ domestiku tal-prodott simili kien rappreżentattiv għall-produtturi esportaturi kollha li kkooperaw.
(33)
Sussegwentement, il-Kummissjoni identifikat dawk it-tipi ta’ prodotti li kienu qed jinbiegħu fis-suq domestiku mill-kumpaniji li kellhom bejgħ domestiku ġeneralment rappreżentattiv u li kienu identiċi għat-tipi mibjugħa għal skopijiet ta’ esportazzjoni lejn l-Unjoni jew simili ħafna għalihom.
(34)
Għal kull tip tal-prodott simili mibjugħ mill-produtturi esportaturi fis-suq domestiku tagħhom u misjub komparabbli mat-tip ta’ prodott inkwistjoni mibjugħ għal skopijiet ta’ esportazzjoni lejn l-Unjoni, ġie eżaminat jekk il-bejgħ domestiku kienx rappreżentattiv biżżejjed għall-finijiet tal-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku. Il-bejgħ domestiku ta’ tip partikolari ta’ prodott tqies rappreżentattiv biżżejjed fil-każijiet fejn il-volum ta’ dak it-tip ta’ prodott mibjugħ lil klijenti indipendenti fis-suq domestiku matul il-PI kien jirrappreżenta madwar 5 % tal-volum totali tat-tip ta’ prodott komparabbli mibjugħ għal skopijiet ta’ esportazzjoni lejn l-Unjoni. L-investigazzjoni stabbiliet li fil-każ ta’ kull waħda mit-tliet kumpaniji, għall-maġġoranza tat-tipi tal-prodott kien hemm bejgħ domestiku rappreżentattiv.
(35)
Sussegwentement, il-Kummissjoni eżaminat jekk kull tip ta’ prodott ikkonċernat li kien jinbiegħ fis-suq domestiku fi kwantitajiet rappreżentattivi setax jitqies li kien jinbiegħ fit-tmexxija ordinarja tal-kummerċ kif iddefinita fl-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi gћal kull tip ta’ prodott ġie stabbilit il-proporzjon tal-bejgћ bi qligħ lil klijenti indipendenti fis-suq domestiku matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
(36)
Fil-każijiet fejn il-volum tal-bejgħ ta’ tip ta’ prodott bi prezz nett tal-bejgħ ugwali għall-ispejjeż ikkalkulati tal-produzzjoni jew ogħla minnhom kien jirrappreżenta aktar minn 80 % tal-volum totali tal-bejgħ ta’ dak it-tip u fejn il-medja ppeżata tal-prezzijiet tal-bejgħ kienet daqs l-ispiża għal kull unità jew akbar minnha, il-valur normali, skont it-tip ta’ prodott, ġie kkalkulat bħala l-medja ppeżata tal-prezzijiet tal-bejgħ domestiku kollu tat-tip inkwistjoni.
(37)
Fil-każijiet fejn il-volum tal-bejgħ bi qligħ ta’ tip ta’ prodott kien jirrappreżenta 80 % tal-volum totali tal-bejgħ ta’ dak it-tip ta’ prodott jew inqas jew fejn il-medja ppeżata tal-prezzijiet ta’ dak it-tip kienet iżgħar mill-ispiża għal kull unità, il-valur normali ġie bbażat fuq il-prezz domestiku attwali, li ġie kkalkulat bħala l-medja ppeżata tal-prezzijiet tal-bejgħ domestiku bi qligħ biss tat-tip inkwistjoni.
(38)
L-investigazzjoni stabbiliet li bejgħ bi profitt ta’ ċerti tipi ta’ prodotti komparabbli sarrfu f’aktar minn 80 % tal-bejgħ domestiku totali, u għaldaqstant, fil-każ ta’ dan il-bejgħ il-bejgħ domestiku kollu ntuża fil-kalkolu tal-prezz medju għall-valur normali. Għat-tipi l-oħra ta’ prodotti li wkoll ġew meqjusa li jkunu mibjugħa fl-andament ordinarju tal-kummerċ intuża l-bejgħ bi profitt biss.
(39)
Fejn it-tipi tal-prodotti kienu nbiegħu kollha b’telf, kien ikkunsidrat li dawn ma kinux inbiegħu f’sitwazzjoni normali ta’ kummerċ. Għall-bejgħ ta’ tipi ta’ prodotti li ma sarx f’sitwazzjoni normali ta’ kummerċ, kif ukoll għal tipi ta’ prodotti li ma nbiegħux fi kwantitajiet rappreżentattivi fis-suq domestiku, il valur normali kellu jinħadem. It-tliet kumpaniji kollha investigati biegħu it-tali tipi ta’ prodotti għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni, avolja fi kwantitajiet limitati.
(40)
Biex taħdem il-valur normali skont l-Artikolu 2(6) tar-Regolament bażiku, l-ispejjeż ġenerali u amministrattivi (“SG&A”) li jsiru tal-bejgħ u l-profitt medju mgħobbi realizzat mill-produtturi li jesportaw ikkonċernati li qed jikkooperaw fuq il-bejgħ domestiku tal-prodott simili, fl-andament ordinarju tal-kummerċ, matul il-perjodu tal-investigazzjoni, żdiedu mal-ispejjeż medji tagħhom tal-manifattura matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Fil-każ ta’ tipi ta’ prodotti mibjugħa fi kwantitajiet mhux rappreżentattivi fis-suq domestiku, il-medja tal-profitt differenzjat u l-SG&A fl-andament ordinarju tal-kummerċ ta’ dan il-bejgħ mhux rappreżentattiv intużaw biex jissawwar il-valur normali.
2.2. Il-prezz tal-esportazzjoni
(41)
Fil-każijiet kollha, il-prodott ikkonċernat kien esportat lil klijenti indipendenti fl-Unjoni, u għalhekk, il-prezz tal-esportazzjoni ġie stabbilit skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku, jiġifieri fuq il-bażi tal-prezzijiet tal-esportazzjoni attwalment imħallsa jew pagabbli.
(42)
Waħda mit-tliet kumpaniji Torok li kkoperaw kellha bejgħ għall-esportazzjoni limitat ħafna lejn l-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni. L-kumpannija kkonċernata sostniet li tixtieq tesporta aktar lejn l-Unjoni, iżda ma setgħetx toffri prezzijiet baxxi biżżejjed lill-importaturi, u talbet li dan il-fatt jiġi kkunsidrat fl-analiżi tagħna.
(43)
Madankollu, fir-rigward il-kalkolu tad-dumping għal din il-kumpanija, dan kellu jiġi bbażat fuq il-bejgħ limitat tagħhom. Fil-fatt anke jekk il-bejgħ tal-kumpanija lejn l-Unjoni kien limitat, dan ma jistax jiġi injorat u jista’ jkun l-unika bażi għall-kalkolu ta’ marġni individwali ta’ dumping għal din il-kumpanija. Fi kwalunkwe każ, l-inkapaċità tal-kumpanija li tbiegħ aktar minħabba il-prezzijiet allegatament għolja tagħha ma jistax jitqies bħala fattur li jinfluwenza il-kalkolu tad-dumping rigward din il-kumpanija.
2.3. Il-paragun
(44)
Il-valur normali u l-prezzijiet tal-esportazzjoni tqabblu fuq bażi ex-works. Bil-għan li jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabbiltà tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Saru aġġustamenti xierqa fil-każijiet kollha fejn instab li dawn kienu raġonevoli, preċiżi u sostanzjati b’evidenza vverifikata. B’mod partikolari, ingħata aġġustament għal spejjeż tal-ġarr u assikurazzjoni inklużi tat-trasport ta’ merkanzija fil-pajjiż esportatur, skontijiet, sansariji, spejjeż ta’ kreditu u spejjeż bankarji.
2.4. Il-marġini tad-dumping
(45)
Il-marġini ta’ dumping provviżorju ġew espressi bħala perċentwal tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas.
(a) Marġini ta’ dumping għal kumpanniji investigati.
(46)
Skont l-Artikolu 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku, il-marġini tad-dumping individwali fil-każ ta’ wieħed mit-tliet produtturi esportaturi li kkooperaw ġie stabbilit fuq il-bażi ta’ tqabbil tal-medja differenzjata ta’ valur normali mal-medja differenzjata tal-kumpanija għall-prezz tal-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni.
(47)
Madankollu, kif jikkonċerna liż-żewġ produtturi Torok l-oħrajn li kkooperaw, il-kalkoli tad-dumping fir-rigward tagħhom urew li l-kumpaniji kkonduċew dumping immirat f’termini ta’ perjodu ta’ żmien partikolari kif ukoll fir-rigward ta’ klijenti u reġjuni partikolari. Tabilħaqq, kien hemm tendenza ċara ta’ prezzijiet għall-esportazzjoni li varjaw b’mod sinifikanti fost xerrejja, reġjuni kif ukoll perjodi ta’ żmien differenti. Barra minn hekk, il-kalkolu tad-dumping ibbażat fuq paragun ta’ valur normali medju differenzjat ma’ medja differenzjata tal-prezzijiet tal-esportazzjoni ma rriflettiex il-grad sħiħ tad-dumping prattikat miż-żewġ produtturi konċernati.
(48)
Għalhekk, sabiex jirrifletti l-ammont sħiħ tad-dumping prattikat miż-żewġ kumpaniji kkonċernati, skont l-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, il-valur normali stabbilit fuq il-bażi tal-medja differenzjata, fil-każ tagħhom, tqabbel mal-prezzijiet tat-tranżazzjonijiet individwali kollha tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni.
(b) Marġini ta’ dumping għall-pajjiżi li ma jikkoperawx
(49)
Fir-rigward tal-produtturi esportaturi Torok kollha li ma kkooperawx, ġie stabbilit il-marġni tad-dumping residwu. Minħabba li l-livell ta’ kooperazzjoni kien ikkunsidrat bħala relattivament baxx (il-volum tal-esportazzjonijiet tat-tliet kumpaniji Tork li kkooperaw irrappreżenta inqas minn 80 % tal-esportazzjonijiet Torok totali lejn l-Unjoni matul il-PI), il-marġini tad-dumping residwu kien ibbażat fuq metodu raġonevoli li jwasslu għal marġini li huwa ogħla mill-ogħla fost il-marġini individwali tat-tliet kumpaniji li kkooperaw. Dan il-marġini kien stabbilit fuq il-bażi ta’ bejgħ ta’ tipi ta’ prodotti rappreżentattivi magħmula mill-produttur Tork li kkoopera bl-ogħla marġini tad-dumping fost it-tliet kumpaniji li kkooperaw.
(50)
Abbażi ta’ dan ta’ hawn fuq, il-marġnijiet proviżorji tad-dumping mal-pajjiż kollu espressi bħala perċentwali tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
Kumpanija
Il-marġini tad-dumping provviżorju
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
16,7 %
D. ID-DANNU
1. Produzzjoni tal-Unjoni u l-industrija tal-Unjoni
(51)
Matul il-PI, il-prodott simili kien immanifatturat minn 22-il produttur fl-Unjoni. Fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 4(1) u l-Artikolu 5(4) tar-Regolament bażiku, it-22 produttur eżistenti tal-Unjoni jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni u dawn għalhekk se jkunu minn hawn il-quddiem referuti bħala “l-industrija tal-Unjoni”.
(52)
Kif indikat fil-premessa (7) t’hawn fuq, it-tliet produtturi tal-Unjoni fil-kampjun jirrappreżentaw madwar 50 % tal-bejgħ totali tal-Unjoni tal-prodott simili.
2. Il-konsum tal-Unjoni
(53)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit abbażi tal-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni abbażi tal-informazzjoni li nkisbet mit-tweġibiet tal-kwestjonarju mill-kumpaniji fil-kampjun, minn stimi provduti fl-ilment għall-bqija tal-produtturi tal-Unjoni u d-dejta dwar il-volumi tal-importazzjoni mill-Eurostat.
(54)
Il-konsum fl-Unjoni naqas konsiderevolment b’40 % bejn l-2008 u l-PI. Naqas b’44 % fl-2009, biex baqa’ f’dak il-livell fl-2010, u mbagħad żdied bi ftit (4 punti perċentwali) fil-PI.
Tabella 1
Il-konsum tal-Unjoni
2008
2009
2010
PI
Unitajiet (tunnellati)
98 197
55 172
54 878
58 706
Indiċi (2008=100)
100
56
56
60
3. Importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati
3.1. Valutazzjoni kumulattiva tal-effetti tal-importazzjonijiet ikkonċernati
(55)
Il-Kummissjoni eżaminat jekk l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina fir-Russja u t-Turkija għandhomx jiġu vvalutati b’mod kumulattiv skont l-Artikolu 3(4) tar-Regolament bażiku.
(56)
Għaż-żewġ pajjiżi kkonċernati, l-investigazzjoni wriet li l-marġnijiet tad-dumping kienu ‘l fuq mil-limitu de minimis kif imfisser fl-Artikolu 9(3) tar-Regolament bażiku u l-volum tal-importazzjonijiet dumped minn dawn iż-żewġ pajjiżi ma kienx negliġibbli fis-sens tal-Artikolu 5(7) tar-Regolament bażiku.
(57)
Fir-rigwrad tal-kundizzjonijiet ta’ kompetizzjoni bejn l-importazzjonijieet mir-Russja u t-Turkija u l-prodott simili, mill-investigazzjoni ħareġ li l-produtturi minn dawn il-pajjiżi jużaw l-istess kuntatti ta’ bejgħ u jbiegħu lill-istess kategoriji ta’ konsuamturi. Barra minn dan, l-investigazzjoni wriet ukoll li l-importazzjonijiet miż-żewġ pajjiżi komplew jiżdiedu f’termini ta’ ishma mis-suq fil-perjodu meqjus.
(58)
Żewġ esportaturi Torok li kkooperaw argumentaw li akkumulazzjoni ta’ importazzjonijiet mir-Russja u t-Turkija mhix xierqa f’dan il-każ, minħabba li l-importazzjonijiet minn dawn il-pajjiżi juru xejriet differenti f’termini ta’ volum u prezzijiet.
(59)
F’dan ir-rigward huwa nnotat li l-investigazzjoni stabbiliet li filwaqt li l-importazzjonijiet mit-Turkija huma relattivament stabbli f’termini ta’ volumi, l-importazzjonijiet mir-Russja qed jiżdiedu. Madankollu, minħabba tnaqqis fid-domanda fil-perjodu meqjus, is-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet miż-żewġ pajjiżi qed jiżdied. Fl-istess waqt l-ipprezzar tagħhom ma jidhirx li hu sostanzjalment differenti tal-anqas fil-perjodu bejn l-2009 u l-PI (il-prezz medju għoli tal-importazzjonijiet Russi fl-2008 x’aktarx ikun minħabba rappurtar mhux korrett) filwaqt li l-prezzijiet medji Russi huma daqsxejn inqas, iżda qrib sew tal-prezzijiet medji Torok.
(60)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, huwa provviżorjament ikkunsidrat li l-kriterji kollha stabbiliti fl-Artikolu 3(4) tar-Regolament bażiku ġew issodisfati u li l-importazzjonijiet mir-Russja u t-Turkija għandhom jiġu eżaminati b’mod kumulattiv.
3.2. Il-volum tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping
(61)
Il-volum ta’ importazzjonijiet dumped tal-prodott ikkonċernat mill-pajjiżi kkonċernati lejn is-suq tal-Unjoni żdied fil-perjodu meqjus b’46 %. Aktar speċifikament, l-importazzjonijiet naqsu b’31 % fl-2009, eżatt qabel żieda enormi fl-2010 ta’ 89 punti perċentwali, segwita minn tnaqqis żgħir tul il-PI ta’ xi 12-il punt perċentwali. Il-volum tal-importazzjonijiet dumped fil-PI kien ta’ 2 935 tunnellata.
Tabella 2
Importazzjonijiet dumped mill-pajjiżi kkonċernati
2008
2009
2010
PI
Unitajiet (tunnellati)
2 009
1 392
3 174
2 935
Indiċi (2008=100)
100
69
158
146
Is-sehem mis-suq
2 %
3 %
6 %
5 %
Sors: Eurostat.
3.3. Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping
(62)
Is-sehem tas-suq korrispondenti tal-importazzjonijiet dumped mill-pajjiżi kkonċernati aktar minn irdoppja matul il-perjodu meqjus, filwaqt li żdied minn 2 % sa 5 %.
3.4. Il-prezzijiet
(a) L-evoluzzjoni tal-prezzijiet
(63)
It-tabella ta’ hawn taħt turi l-prezz medju tal-importazzjonijiet dumped mill-pajjiżi kkonċernati, bid-dazju mhux imħallas fil-fruntiera tal-Unjoni, kif irrapportat mill-Eurostat. Matul il-perjodu kkunsidrat il-prezz medju tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati baqa’ ġeneralment stabbli fir-rata ta’ 1 961 EUR it-tunnellata, b’eċċezzjoni fl-2010 meta waqa’ b’madwar 150 EUR.
Tabella 3
Prezzijiet medji tal-importazzjonijiet dumped
2008
2009
2010
PI
Il-prezzijiet medji tal-bejgħ kull tunnellata
1 961
1 936
1 788
1 961
Indiċi (2008=100)
100
99
91
100
Sors: Eurostat
(b) It-twaqqigħ tal-prezz
(64)
Sar paragun tal-prezzijiet ta’ tip għal tip bejn il-prezzijiet tal-bejgħ tal-produtturi esportaturi Torok li kkooperaw u l-prezzijiet tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun fl-Unjoni. Minħabba li l-esportaturi Russi ma kkooperawx mal-investigazzjoni, l-kalkolazzjoni tas-sottokwotazzjoni sar bl-użu ta’ prezzijiet medji CIF kif irrappurtati mill-Eurostat u l-medja tal-prezzijiet tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni fl-Unjoni. Ġew applikati aġġustamenti fejn meħtieġ fir-rigward taż-żewġ pajjiżi kkonċernati biex tqies il-livell tal-ispejjeż tal-kummerċ u tal-postimportazzjoni, inkluż id-dazju doganali fil-każ tar-Russja.
(65)
It-tqabbil wera li matul il-PI il-prodott dumped ikkonċernat li joriġina fil-pajjiżi kkonċernati u li nbiegħ fl-Unjoni waqqa’ l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b’sa madwar 30 %.
4. Is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(66)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, l-analiżi tal-impatt tal-importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping fuq l-industrija tal-Unjoni inkludiet valutazzjoni tal-fatturi u l-indiċijiet ekonomiċi kollha li affettwaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni fil-perjodu meqjus.
(67)
Kif spjegat hawn fuq, il-Kummissjoni irrikorriet għal teħid ta’ kampjuni ta’ produtturi tal-Unjoni. Għall-fini tal-analiżi tal-ħsara, l-indikaturi tal-ħsara ġew stabbiliti fiż-żewġ livelli li ġejjin:
-
L-elementi makroekonomiċi (il-produzzjoni, il-kapaċità, il-volum ta’ bejgħ, is-sehem mis-suq, it-tkabbir, l-impjiegi, il-produttività, il-prezzijiet medji tal-unità u d-daqs tal-marġnijiet tad-dumping u l-irkupru mill-effetti ta’ dumping fl-imgħoddi) ġew eżaminati fil-livell tal-produzzjoni tal-Unjoni kollha kemm hi, u dan abbażi tat-tagħrif miġbur mill-produtturi li kkooperaw u għall-produtturi l-oħra tal-Unjoni ntużat stima bbażata fuq id-dejta inkluża fl-ilment.
-
L-analiżi tal-elementi mikroekonomiċi (stokkijiet, pagi, profittabbiltà, dħul mill-investimenti, fluss tal-likwidità, possibbiltà li jiżdied il-kapital u l-investimenti) saret għall-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun abbażi tat-tagħrif tagħhom.
4.1. Elementi makroekonomiċi
(a) Il-produzzjoni
(68)
Il-produzzjoni tal-Unjoni naqset b’44 % bejn l-2008 u l-PI. B’mod aktar speċifiku, naqset b’47 % fl-2009 u b’2 punti perċentwali oħra fl-2010 qabel ma żdiedet ftit b’5 punti perċentwali fil-PI, meta laħqet it-53 653 tunnellata.
Tabella 4
Produzzjoni
2008
2009
2010
PI
Unitajiet (tunnellati)
95 079
49 917
48 017
53 653
Indiċi (2008=100)
100
53
51
56
Sors: tweġibiet tal-kwestjonarju u l-ilment
(b) Il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
(69)
Il-kapaċità tal-produzzjoni tal-produtturi tal-Unjoni baqgħet stabbli matul il-perjodu meqjus fir-rata ta’ 179 912 tunnellata.
Tabella 5
Il-kapaċità tal-produzzjoni u l-utilizzazzjoni
2008
2009
2010
PI
Unitajiet (tunnellati)
179 912
179 912
179 912
179 912
Indiċi (2008=100)
100
100
100
100
Rata tal-użu
53 %
28 %
27 %
30 %
Indiċi (2008=100)
100
53
51
56
Sors: tweġibiet tal-kwestjonarju u l-ilment
(70)
L-utilizzazzjoni tal-kapaċità kienet ta’ 53 % fl-2008, naqset għal 28 % fl-2009 u għal 27 % fl-2010 u żdiedet ftit tul il-PI għal 30 %. L-iżvilupp tar-rata tal-utilizzazzjoni jirrifletti biċ-ċar ix-xejra tal-produzzjoni hekk kif il-kapaċità baqgħet stabbli.
(c) Il-volum tal-bejgħ
(71)
Il-volum ta’ bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni lil konsumaturi mhux relatati fis-suq tal-Unjoni naqas b’38 % tul il-perjodu meqjus. L-bejgħ naqas b’45 % fl-2009, baqa’ f’dak il-livell fl-2010 u żdied modestament tul il-PI b’7 punti perċentwali. Matul il-PI, il-bejgħ tal-Unjoni kien ta’ fi 42 379 tunnellata.
Tabella 6
Bejgħ tal-Unjoni
2008
2009
2010
PI
Unitajiet (tunnellati)
68 870
37 649
37 890
42 379
Indiċi (2008=100)
100
55
55
62
Sors: tweġibiet tal-kwestjonarju u l-ilment
(d) Is-sehem mis-suq
(72)
Is-sehem mis-suq tal-produtturi tal-Unjoni kien relattivament stabbli fil-perjodu meqjus u saħansitra żdied tul il-PI għal 72 %. Iż-żieda fis-sehem mis-suq tirrifletti l-fatt li l-volumi tal-bejgħ mill-produtturi tal-Unjoni niżlu kemxejn inqas mill-konsum tul il-perjodu.
Tabella 7
Sehem mis-suq tal-produtturi tal-Unjoni
2008
2009
2010
PI
Is-sehem mis-suq
70 %
68 %
69 %
72 %
Indiċi (2008=100)
100
97
98
103
Sors: tweġibiet għall-kwestjonarju, l-ilment u l-Eurostat
(e) It-tkabbir
(73)
Minħabba li l-konsum naqas b’40 % bejn l-2008 u l-PI, huwa konkluż li l-produtturi tal-Unjoni ma setgħux jibbenefikaw minn xi tkabbir tas-suq.
(f) L-impjiegi
(74)
Il-livell tal-impjiegi tal-produtturi tal-Unjoni juri tnaqqis ta’ 18 % bejn l-2008 u l-PI. B’mod aktar speċifiku, l-għadd ta’ nies impjegati naqas b’mod sinifikanti minn 982 fl-2008 għal 824 fl-2009 jew tnaqqis ta’ 16 % u baqa’ viċin dak il-livell fl-2010 qabel ma kompla jonqos għal 801 tul il-PI.
Tabella 8
Impjiegi
2008
2009
2010
PI
Unitajiet (persuni)
982
824
833
801
Indiċi (2008=100)
100
84
85
82
Sors: tweġibiet tal-kwestjonarju u l-ilment
(g) Il-produttività
(75)
Il-produttività tal-impjegati fl-industrija tal-Unjoni, imkejla bħala l-produzzjoni (f’tunnellati) għal kull persuna impjegata, għal kull sena, naqset b’31 % fil-perjodu meqjus. Dan jirrifletti l-fatt li l-produzzjoni naqset b’pass iktar mgħaġġel mil-livell tal-impjiegi.
Tabella 9
Il-produttività
2008
2009
2010
PI
Unitajiet (tunnellati għal kull impjegat)
194
121
115
134
Indiċi (2008=100)
100
63
60
69
Sors: tweġibiet tal-kwestjonarju u l-ilment
(h) Il-prezzijiet tal-bejgħ
(76)
Il-medja annwali tal-prezzijiet tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati naqset fil-perjodu meqjus b’aktar minn 10 %. Fid-dettall, il-prezzijiet medji fil-bidu żdiedu tul l-2009 b’xi 12 %, biex imbagħad waqgħu f’salt fl-2010 bi 23 punt perċentwali u baqgħu f’dan il-livell tul il-PI. Tul il-PI, il-prezz medju tal-produtturi tal-Unjoni kien ta’ 3 096 EUR it-tunnellata.
Tabella 10
Il-prezzijiet medji tal-produtturi tal-Unjoni
2008
2009
2010
PI
Unitajiet (EUR/tunnellata)
3 489
3 911
3 116
3 096
Indiċi (2008=100)
100
112
89
89
Sors: tweġibiet tal-kwestjonarju u l-ilment
(77)
Kif indikat hawn fuq, il-prezzijiet ta’ bejgħ tal-industrija tal-Unjoni twaqqgħu kawża tal-importazzjonijiet dumped mir-Russja u t-Turkija.
(i) Id-daqs tal-marġni tad-dumping u l-irkupru mid-dumping tal-passat
(78)
Minħabba l-volum, is-sehem mis-suq u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mir-Russja u t-Turkija, l-impatt fuq l-industrija tal-Unjoni tal-marġini reali tad-dumping ma jistax jitqies li hu negliġibbli. Huwa importanti li jitfakkar li kif indikat fil-premessa (16) ta’ hawn fuq, il-miżuri anti-dumping huma fis-seħħ kontra tmien pajjiżi. Minħabba li fil-perjodu meqjus minn din l-investigazzjoni l-indutsrija tal-unjoni tilfet il-bejgħ u ġarrbet telfiet, ma jista’ jkun stabbilit ebda rkupru effettiv mid-dumping tal-passat u hu meqjus li l-produzzjoni tal-Unjoni għadha vulnerabbli għall-effett ta’ dannu ta’ kull importazzjoni dumped fis-suq tal-Unjoni.
4.2. Elementi mikroekonomiċi
(a) L-istokks
(79)
Il-livell ta’ stokks tal-għeluq tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun naqas bejn l-2008 u l-PI bi 18 %. Fid-dettall, l-istokks żdiedu moderatament fl-2009 b’2 % u mbagħad naqsu bi 13-il punt perċentwali fl-2010 u b’7 punti perċentwali oħra tul il-PI. Tul il-PI, l-istokk tal-għeluq tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun kien ta’ 5 338 tunnellata.
Tabella 11
Stokk tal-għeluq
Kampjun
2008
2009
2010
PI
Unitajiet (tunnellati)
6 526
6 661
5 822
5 338
Indiċi (2008=100)
100
102
89
82
Sors: tweġibiet għall-kwestjonarju
(b) Il-pagi
(80)
L-ispiża annwali tax-xogħol naqset b’10 % bejn l-2008 u l-PI. B’mod aktar speċifiku, l-ispiża tax-xogħol naqset b’mod sinifikanti fl-2009 bi kważi 20 % (korrespondenti għat-tnaqqis fl-impjiegi) u mbagħad, fl-2010, żdiedet b’4 punti perċentwali (fl-2010) u b’5 punti perċentwali oħra fil-PI.
Tabella 12
Spiża tax-xogħol annwali
Kampjun
2008
2009
2010
PI
Unitajiet (EUR)
26 412 013
21 500 757
22 490 982
23 860 803
Indiċi (2008=100)
100
81
85
90
Sors: tweġibiet għall-kwestjonarju
(c) Il-profittabbiltà u r-redditu mill-investimenti
(81)
Matul il-perjodu meqjus, il-profittabbiltà tal-bejgħ tal-produtturi inklużi fil-kampjun tal-prodott simili fis-suq tal-UE lil konsumaturi mhux relatati, espressa bħala perċentwali ta’ bejgħ nett, naqset minn profitti b’saħħithom għal telf sinifikanti. Aktar speċifikament, il-qligħ naqas minn 9,6 % fl-2008 għal -1,2 % fl-2009 u ddeterjora aktar fl-2010 billi niżel għal -7,8 %. Is-sitwazzjoni tjiebet kemxejn fil-PI meta t-telf kien ta’ -7,0 %.
Tabella 13
Il-profittabbiltà u redditu fuq l-investimenti
Kampjun
2008
2009
2010
PI
Il-profittabilità tal-bejgħ tal-Unjoni
9,6 %
-1,2 %
-7,8 %
-7,0 %
Indiċi (2008=100)
100
-12
-81
-73
ROI
23,9 %
-1,7 %
-9,4 %
-10,6 %
Indiċi (2008=100)
100
-7
-39
-44
Sors: tweġibiet għall-kwestjonarju
(82)
Ir-redditu fuq l-investimenti espress bħala l-profitt f’perċentwali tal-valur nett deprezzat tal-investimenti, segwa fil-biċċa l-kbira x-xejra tal-profittabbiltà.
(d) Il-likwidità u l-kapaċità ta’ ġbir ta’ kapital
(83)
Il-likwidità netta minn attivitajiet operattivi kienet pożittiva, fil-livell ta’ EUR 9,3 miljun fl-2008. Din tjiebet modestament fl-2009 għal 9,8 miljun EUR, iżda ddeterjorat fl-2010 u naqset għal 1,5 miljun EUR biss qabel laħqet l-ammont negattiv ta’ -4,6 miljun EUR fil-PI.
(84)
Ma kienx hemm indikazzjonijiet li l-industrija tal-Unjoni sabet diffikultajiet biex tkabbar il-kapital, l-aktar minħabba li wħud mill-produtturi huma inkorporati fi gruppi akbar.
Tabella 14
Il-likwidità
Kampjun
2008
2009
2010
PI
Unitajiet (EUR)
9 279 264
9 851 842
1 470 524
-4 662 347
Indiċi (2008=100)
100
106
16
-50
Sors: tweġibiet għall-kwestjonarju
(e) L-investimenti
(85)
L-investimenti annwali tal-kumpaniji inklużi fil-kampjun fil-produzzjoni tal-prodott simili naqsu b’mod kostanti matul il-perjodu meqjus. L-akbar waqgħa seħħet fl-2009 bi tnaqqis ta’ 32 % segwit b’aktar tnaqqis ta’ 25 punt perċentwali fl-2010 u 8 punti perċentwali oħra tul il-PI. Kollox ma’ kollox, l-investiment annwali naqas minn 8,3 miljun EUR fl-2008 għal 2,9 miljun EUR tul il-PI.
Tabella 15
Investimenti netti
Kampjun
2008
2009
2010
PI
Unitajiet (EUR)
8 309 731
5 658 145
3 579 323
2 946 383
Indiċi (2008=100)
100
68
43
35
Sors: tweġibiet għall-kwestjonarju
5. Il-konklużjoni dwar id-dannu
(86)
L-analiżi tad-dejta makroekonomika turi li matul il-perjodu meqjus il-produtturi tal-Unjoni naqqsu b’mod sinifikanti l-produzzjoni u l-bejgħ tagħhom. Dan ħabat ma tnaqqis fid-domanda fis-suq tal-Unjoni, li għalhekk irrifletta f’żieda ħafifa mis-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni. L-utilizzazzjoni tal-kapaċità naqset minn perċentwal ġà baxx ta’ 53 % fl-2008 għal rata baxxa sa 30 % fil-PI. L-impjiegi żdiedu wkoll bi 18 %.
(87)
Fl-istess waqt l-indikaturi mikroekonomiċi rilevanti juru deterjorament ċar tas-sitwazzjoni ekonomika tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun. L-iżviluppi tal-prezzijiet, il-profittabilità u r-redditu mill-investiment jagħtu stampa negattiva ħafna, mil-livelli b’saħħithom fl-2008 għal telf sostanzjali tul il-PI. Il-likwidità ddeterjorat b’mod sinifikanti wkoll.
(88)
Fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet preċedenti, huwa provviżorjament konkluż li l-industrija tal-Unjoni sofriet ħsara materjali skont it-tifsira tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku.
E. IL-KAWŻALITÀ
1. Introduzzjoni
(89)
Skont l-Artikolu 3(6) u l-Artikolu 3(7) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping ikkawżawx ħsara lill-industrija tal-Unjoni sa livell li jippermettilha tiġi kklassifikata bħala materjali. Barra minn hekk, il-fatturi magħrufa minbarra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, li setgħu fl-istess waqt ikkawżaw il-ħsara lill-industrija tal-Unjoni, ġew eżaminati biex jiġi żgurat li kwalunkwe ħsara kkawżata minn dawn il-fatturi l-oħrajn ma tiġix attribwita lill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
2. L-effett tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping
(90)
Bejn l-2008 u l-PI, il-volum tal-importazzjonijiet dumped tal-prodott ikkonċernat żdiedu b’46 % f’suq li ċkien b’40 %, li rriżulta f’żieda fis-sehem tas-suq tagħhom minn 2 % sa 5 %.
(91)
Iż-żieda fl-importazzjonijiet dumped tal-prodott ikkonċernat mill-pajjiżi kkonċernati matul il-perjodu kkunsidrat ħabtet ma’ xejra ta’ tnaqqis fir-rigward tal-indikaturi kollha tad-dannu tal-industrija tal-Unjoni, bl-eċċezzjoni tas-sehem mis-suq. L-industrija tal-Unjoni tilfet 38 % tal-bejgħ tal-Unjoni tagħha u l-prezzijiet tal-bejgħ naqsu bi 11 % minħabba l-pressjoni tal-prezz eżerċitata minn importazzjonijiet irħas dumped fis-suq tal-Unjoni.
(92)
It-twaqqigħ sinifikanti fil-prezz ma ppermettiex lill-industrija tal-Unjoni tmexxi ż-żieda fl-ispejjeż tal-produzzjoni, u dan il-fatt irriżulta f’livelli ta’ profittabbiltà dejjem tonqos u negattiva matul il-PI.
(93)
Abbażi ta’ dan ta’ hawn fuq huwa konkluż provviżorjament li l-importazzjonijiet irħas dumped mir-Russja u t-Turkija qed jikkawżaw dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni.
3. L-effett ta’ fatturi oħra
3.1. L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn
(94)
Matul il-perjodu meqjus, kien hemm importazzjonijiet sinifikanti minn pajjiżi terzi oħra, inklużi minn pajjiżi sottomessi għal miżuri tal-anti-dumping. Is-sehem totali mis-suq ta’ importazzjonijiet minn pajjiżi oħra minbarra r-Russja u t-Turkija naqas bejn l-2008 u l-PI minn 28 % sa 23 %.
(95)
It-tabella li ġejja turi l-iżvilupp tal-volumi, il-prezzijiet u l-ishma tal-produzzjoni fis-suq tal-pajjiżi sottomessi għal miżuri tal-anti-dumping u pajjiżi terzi oħra, abbażi tad-dejta tal-Eurostat.
Tabella 16
L-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra
Pajjiż
2008
2009
2010
PI
Il-pajjiżi sottomessi għal miżuri tal-anti- dumping
Volumi (tunnellati)
20 614
13 286
9 721
9 784
Sehem mis-suq (%)
21 %
24 %
18 %
17 %
Prezz medju (EUR)
1 639
1 749
1 468
1 563
Pajjiżi terzi oħra
Volumi (tunnellati)
6 705
2 844
4 093
3 608
Sehem mis-suq (%)
7 %
5 %
7 %
6 %
Prezz medju (EUR)
2 279
2 962
2 319
2 925
Total tal- pajjiżi terzi kollha ħlief ir-Russja u t-Turkija
Volumi (tunnellati)
27 319
16 131
13 814
13 392
Sehem mis-suq (%)
28 %
29 %
25 %
23 %
Prezz medju (EUR)
1 796
1 963
1 720
1 930
(96)
Kif tindika t-tabella ta’ hawn fuq, l-importazjonijiet mit-tmien pajjiżi sottomessi għall-miżuri tal-anti-dumping komplew jippenetraw is-suq tal-Unjoni minkejja li s-sehem tagħhom mis-suq naqas minn 21 % fl-2008 għal 17 % tul il-PI. Il-prezzijiet medji ta’ dawk l-importazzjonijiet huma ġeneralment irħas minn dawk tal-importazzjonijiet dumped mill-pajjiżi kkonċernati. Naturalment, it-tabella t’hawn fuq li hija bbażata fuq id-dejta tal-Eurostat turi l-prezzijiet CIF medji qabel l-applikazzjoni tad-dazji. Iżda xorta, anke meta d-dazju tal-anti-dumping jkun ikkunsidrat, il-prezzijiet ta’ dawk l-importazzjonijiet baqgħu baxxi u komparabbli mal-prezzijiet tal-importazzjonijiet Russi u Torok u huma ferm taħt il-prezzijiet medji tal-produtturi tal-Unjoni.
(97)
Madankollu, huwa rikonoxxut li l-prodott li qed jiġi investigat għandu numru sinifikanti ta’ tipi differenti u il-paragun tal-medja totali tal-prezzijiet tista’ ma tkunx indikatur sinifikanti. Fl-istess waqt, huwa kkunsidrat li l-miżuri tal-anti-dumping fis-seħħ bħalissa jeliminaw l-effett dannuż ta’ dawk l-importazzjonijiet.
(98)
Konsegwentement, u fid-dawl li s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi sottomessi għall-miżuri qed jonqos, huwa provviżorjament konkluż li kwalunkwe effett negattiv ta’ dawn l-importazzjonijiet bi prezz baxx mhux tali li jikser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiżi kkonċernati u d-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
(99)
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi waqa’ xi ftit tul il-perjodu meqjus minn 7 % fl-2008 għal 6 % fil-PI. Il-prezzijiet medji ta’ dawk l-importazzjonijiet huma ġeneralment ogħla mill-importazzjonijiet dumped mill-pajjiżi kkonċernati iżda sa ċertu punt aktar baxxi mill-prezzijiet medji tal-produtturi tal-Unjoni.
(100)
Anke jekk il-paragun tal-medja totali tal-prezzijiet ma jistax jitqies indikatur sinifikanti minħabba l-varjetà ta’ tipi tal-prodott, minħabba t-tendenza ta’ tnaqqis f’dawk l-importazzjonijiet, huwa provviżorjament konkluż li kwalunkwe effett negattiv tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra wkoll mhux tali li jikser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiżi kkonċernati u d-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
3.2. L-impatt ta’ kontrazzjoni tas-suq u l-kriżi ekonomika
(101)
Il-kriżi finanzjarja u ekonomika tal-2008/2009 hija probabbilment r-raġuni wara t-tnaqqis fil-konsum tat-tagħmir għall-pajpijiet. Il-konsum niżel b’aktar minn 40 % bejn l-2008 u l-2009 u baqa’ f’dan il-livell baxx matul il-bqija tal-perjodu meqjus (għalkemm b’ħarira żieda fil-PI). Minħabba li l-ispejjeż fissi jammontaw sa 40 % tal-ispejjeż tal-manifattura tal-produtturi tal-Unjoni, it-tnaqqis fid-domanda, il-bejgħ u l-produzzjoni rriżulta fi spejjeż tal-manifattura ogħla b’mod sinifikanti. Dan ovvjament ħalla impatt importanti fuq il-profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni.
(102)
Filwaqt li jiġi rikonoxxut li tnaqqis fil-produzzjoni seta’ kellu impatt fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, speċjalment fl-2009 (meta attwalment seħħ it-tnaqqis), jista’ jkun raġjonevolment mistenni li l-industrija tal-Unjoni tkun normalment f’pożizzjoni li tgħolli l-prezzijiet tagħha għall-inqas f’terminu minn medju sa twil u tgħaddi ż-żieda fl-ispiża għas-snin ta’ wara. Madankollu, kif inhu evidenti mill-waqgħa fil-prezzijiet tal-Unjoni, dan ma kienx il-każ, u huwa meqjus li dan ma kienx possibbli minħabba li l-importazzjonijiet dumped kellhom effett ta’ twaqqigħ tal-prezz sever.
(103)
Fid-dawl taċ-ċirkostanzi deskritti hawn fuq, huwa provviżorjament konkluż li kwalunkwe effett negattiv tal-kontrazzjoni fid-domanda mhuwiex tali li jikser ir-rabta kawżali bejn id-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonijiet dumped mir-Russja u t-Turkija.
4. Il-konklużjoni dwar il-kawżalità
(104)
Bħala konklużjoni, l-importazzjonijiet dumped mir-Russja u t-Turkija kkawżaw id-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(105)
Minbarra dan, ġew analizzati wkoll fatturi oħrajn li setgħu kkawżaw ħsara lill-industrija tal-Unjoni. F’dan ir-rigward, instab li l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra, inkluż minn pajjiżi sottomessi għal miżuri tal-anti-dumping u l-impatt tal-kontrazzjoni fid-domanda, għalkemm setgħu possibbilment kienu kaġun tad-dannu, ma jiksrux il-konnessjoni kawżali.
(106)
Abbażi tal-analiżi ta’ hawn fuq, li ddistingwiet u sseparat b’mod tajjeb l-effetti tal-fatturi kollha magħrufa fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni mill-effett dannuż tal-importazzjonijiet dumped, huwa konkluż b’mod provviżorju li l-importazzjonijiet dumped mill-pajjiżi kkonċernati kkawżaw dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 3(6) tar-Regolament bażiku.
F. L-INTERESS TAL-UNJONI
(107)
B’konformità mal-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk, minkejja l-konklużjoni provviżorja dwar id-dumping ta’ dannu, kienx hemm raġunijiet konvinċenti biex jiġi konkluż li mhux fl-interess tal-Unjoni li jiġu adottati miżuri f’dan il-każ partikolari. L-analiżi tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq evalwazzjoni tad-diversi interessi involuti kollha, inklużi dawk tal-industrija tal-Unjoni, l-importaturi u l-utenti tal-prodott ikkonċernat.
1. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(108)
Huwa mistenni li jekk jiġu imposti l-miżuri, id-dipressjoni tal-prezzijiet u t-telf jittaffew u l-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni jibdew jirkupraw u jaslu biex itejbu b’mod sinifikanti l-qagħda finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni.
(109)
Min-naħa l-oħra, jekk ma jiġux imposti miżuri kontra d-dumping, aktarx li d-deterjorament tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni jkompli. F’xenarju bħal dan, l-industrija tal-Unjoni possibilment titlef aktar sehem mis-suq, billi mhijiex kapaċi ssegwi l-prezzijiet tas-suq stabbiliti mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiżi kkonċernati. L-effetti probabbli jkun jinvolvu tnaqqis mhux neċessarju fl-ispejjeż u l-għeluq tal-faċilitajiet tal-produzzjoni fl-Unjoni, li jirriżulta f’telf sostanzjali ta’ impjiegi.
(110)
Meta wieħed iqis il-fatturi msemmija hawn fuq, huwa provviżorjament konkluż li l-impożizzjoni ta’ miżuri antidumping tkun fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
2. L-interess tal-importaturi mhux relatati fl-Unjoni
(111)
Kif indikat hawn fuq, kienu biss żewġ importaturi mhux relatati li kkooperaw bis-sħiħ f’din l-investigazzjoni billi ppreżentaw kwestjonarju mwieġeb. Parti żgħira biss tal-fatturat ta’ dawn iż-żewġ importaturi kienet relatata mal-bejgħ mill-ġdid tal-prodott ikkonċernat. Konsegwentement, l-impatt tal-miżuri aktarx li jkun minimu.
3. L-interess tal-utenti
(112)
Erba utenti kkooperaw f’dan il-proċediment billi ssottomettew risposta għall-kwestjonarju. L-ebda wieħed minnhom ma jimporta l-prodott inkwistjoni mill-pajjiżi kkonċernati u lkoll indikaw li l-impatt tal-miżuri, jekk ikun hemm, ma jkunx sinifikanti.
(113)
Minħabba li ebda utent li jimporta mill-pajjiżi kkonċernati ma ppreżenta ruħu, u fin-nuqqas ta’ kwalunkwe informazzjoni li tindika l-kuntrarju, jista’ jiġi proviżorjament konkluż li l-impatt tal-miżuri fuq il-profittabilità tal-industrija tal-utent u s-sitwazzjoni ekonomika se jkun pjuttost limitat.
4. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(114)
Jista’ jiġi konkluż li l-impożizzjoni tal-miżuri fuq l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping tal-prodott ikkonċernat mir-Russja u t-Turkija mistennija li tipprovdi opportunità għall-industrija tal-Unjoni sabiex ittejjeb is-sitwazzjoni tagħha permezz ta’ żieda fil-volumi tal-bejgħ, fil-prezzijiet tal-bejgħ u fil-profitti. Filwaqt li jistgħu jfiġġu xi effetti negattivi fl-għamla ta’ żidiet fl-ispejjeż għal ċerti importaturi, dawn probabbilment ikunu limitati.
(115)
Żewġ esportaturi Torok li kkooperaw argumentaw li l-impożizzjoni ta’ miżuri kontra pajjiż esportatur żgħir bħat-Turkija prattikament iħalli s-suq kollu tal-Unjoni f’idejn ftit produtturi li jwasslu għal impatt negattiv fuq l-ambjent kompetittiv.
(116)
Huwa nnotat f’dan ir-rigward li bħala regola d-dazju tal-anti-dumping mhuwiex maħsub li kien projbittiv u ma jaqtax il-flussi kummerċjali mill-pajjiżi investigati. Il-miżuri huma maħsuba li jillivellaw il-bażi kompetittiva bejn l-atturi differenti fis-suq. Fl-istess ħin huwa nnotat li fis-suq tal-Unjoni hemm aktar minn 20 manifattur Ewropej u l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra huma sinifikanti. Konsegwentement, kwalunkwe riżervi rigward l-ambjent kompetittiv fis-suq tal-Unjoni ma jidhirx li huwa ġustifikat.
(117)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, huwa provviżorjament konkluż li ma jeżistux raġunijiet qawwijin kontra l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina fir-Russja u t-Turkija.
G. MIŻURI PROVVIŻORJI ANTI-DUMPING
(118)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet li ntlaћqu dwar id-dumping, id-dannu, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, gћandhom jiġu imposti miżuri provviżorji fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġinaw mir-Russja u t-Turkija sabiex tiġi evitata aktar ћsara lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
1. Livell ta’ tneħħija tad-dannu
(119)
Il-miżuri provviżorji fuq l-importazzjonijiet li joriġinaw mill-pajjiżi kkonċernati għandhom jiġu imposti f’livell suffiċjenti sabiex jeliminaw id-dumping, mingħajr ma jinqabeż il-livell ta’ dannu kkawżat lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping. Meta jiġi kkalkolat l-ammont ta’ dazju meħtieġ sabiex jitneħħew l-effetti tad-dumping dannuż, huwa kkunsidrat li kwalunkwe miżura għandha tippermetti lill-industrija tal-Unjoni li tkopri l-ispejjeż tal-produzzjoni tagħha u tikseb globalment profitt qabel it-taxxa li jista’ jinkiseb b’mod raġonevoli taħt kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, jiġifieri fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
(120)
Minħabba li t-tqaċċit stabbilit tal-marġini huwa fil-każijiet kollha ogħla mill-marġini rispettivi ta’ dumping u li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet telf fil-PI, kwalunkwe livell ikkalkulat tal-eliminazzjoni tad-dannu dejjem ikun per se saħansitra ogħla. Konsegwentement, tqies li kalkolu dettaljat tal-livelli tad-dannu mhux meħtieġ.
2. Il-miżuri provviżorji
(121)
Fid-dawl ta’ dak li ssemma aktar ‘il fuq u skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, jitqies li gћandu jiġi impost dazju anti-dumping provviżorju fuq l-importazzjoni tal-prodott ikkonċernat li joriġina mir-Russja u t-Turkija fil-livell tal-marġini ta’ dumping jew tal-livell ta’ eliminazzjoni tad-dannu misjub, skont liema wieħed minn dawn tal-aħħar ikun l-aktar baxx, jiġifieri skont ir-regola tal-inqas dazju, u dan fil-każijiet kollha jikkorrispondi għall-marġni ta’ dumping.
(122)
Fil-każ tar-Russja, fin-nuqqas ta’ kooperazzjoni minn produtturi esportaturi Russi, ġie kkalkulat marġni tad-dumping għall-pajjiż kollu kif spjegat fil-premessi minn (21) sa (31) ta’ hawn fuq.
(123)
Fil-każ tat-Turkija, minħabba li l-livell tal-kooperazzjoni kien ikkunsidrat li hu relattivament baxx, il-marġni tad-dumping residwu kien ibbażat fuq metodu raġonevoli li jwassal għal marġini li huwa ogħla mill-ogħla fost il-marġini individwali tat-tliet kumpaniji li kkooperaw kif spjegat fil-premessa (49) hawn fuq.
(124)
Abbażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, ir-rati tad-dazju proposti huma:
Pajjiż
Kumpanija
Id-dazju proviżorju tal-anti-dumping
Ir-Russja
Il-kumpaniji kollha
23,8 %
It-Turkija
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
16,7 %
(125)
Ir-rati tad-dazju tal-anti-dumping ta’ kumpaniji individwali speċifikati f’dan ir-Regolament ġew stabbiliti abbażi tas-sejbiet tal-investigazzoni preżenti. Għalhekk, dawn jirriflettu s-sitwazzjoni misjuba matul dik l-investigazzjoni fir-rigward ta’ dawn il-kumpaniji. Dawn ir-rati ta’ dazju (f’kuntrast mad-dazju applikabbli għall-pajjiż kollu għall-“kumpaniji l-oħra kollha”) b’hekk huma applikabbli biss għall-importazzjonijiet ta’ prodotti li joriġinaw mill-pajjiżi ikkonċernati u prodotti mill-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet legali speċifiċi msemmija. Il-prodotti importati manifatturati minn kwalunkwe kumpanija oħra mhux imsemmija speċifikament fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament, bl-isem u l-indirizz tagħha, inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija speċifikament, ma jistgħux jibbenifikaw minn dawn ir-rati u għandhom ikunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”.
(126)
Kwalunkwe dikjarazzjoni li titlob l-applikazzjoni ta’ dawn ir-rati ta’ dazju anti-dumping gћal kumpaniji individwali (eż. wara bdil fl-isem tal-entità jew wara li jiġu stabbiliti entitajiet ġodda tal-produzzjoni jew tal-bejgћ) gћandha tiġi indirizzata lill-Kummissjoni (4) bl-informazzjoni kollha rilevanti, b’mod partikolari fir-rigward ta’ kwalunkwe tibdil fl-attivitajiet tal-kumpanija marbut mal-produzzjoni, mal-bejgћ domestiku u dak milll-esportazzjonijiet li jkun assoċjat, pereżempju, ma’ dik il-bidla fl-isem jew ma’ dik il-bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni u tal-bejgћ. Jekk ikun xieraq, ir-Regolament se jiġi emendat skont il-każ billi tiġi aġġornata l-lista ta’ kumpaniji li jgawdu mir-rati tad-dazju individwali.
(127)
Sabiex jiġi żgurat infurzar xieraq tad-dazju antidumping, il-livell tad-dazju għall-kumpaniji l-oħrajn kollha mhux biss għandu japplika għall-produtturi esportaturi li ma kkooperawx, iżda wkoll għal dawk il-produtturi li ma kellhomx esportazzjonijiet lejn l-Unjoni matul il-PI.
H. ID-DISPOŻIZZJONI FINALI
(128)
Fl-interess ta’ amministrazzjoni tajba, għandu jiġi ffissat perjodu li fih il-partijiet interessati li identifikaw ruħhom fil-limitu ta’ żmien speċifikat fl-avviż tal-inizjazzjoni jistgħu jagħtu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u jitolbu smigħ. Barra minn hekk, għandu jiġi ddikjarat li s-sejbiet li jikkonċernaw l-impożizzjoni ta’ dazji magħmula għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament huma provviżorji u jista’ jkun li jkollhom jiġu kkunsidrati mill-ġdid għall-fini ta’ kwalunkwe miżura definittiva,
ADDOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju proviżorju tal-anti-dumping huwa b’dan impost fuq importazzjonijiet ta’ aċċessorji ta’ tubi u pajpijiet (għajr fittings fonduti, flanġijiet u fittings bil-kamin), tal-ħadid jew tal-azzar (ma jinkludix l-istainless steel), b’dijametru estern massimu ta’ 609,6 mm, tat-tip li jiġi użat għall-issaldjar (butt-welding) jew xi użi oħra, li bħalissa jaqgħu taħt il-kodiċi NM ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 and ex 7307 99 80 (kodiċi TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 and 7307998098) u li joriġinaw fir-Russja u t-Turkija.
2. Ir-rata tad-dazju provviżorju antidumping applikabbli għall-prezz nett ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodotti deskritti fil-paragrafu 1 u manifatturati mill-kumpaniji elenkati hawn taħt, għandha tkun kif ġej:
Pajjiż
Kumpanija
Id-dazju proviżorju tal-anti-dumping
Kodiċi addizzjonali TARIC
Ir-Russja
Il-kumpaniji kollha
23,8 %
-
It-Turkija
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6 %
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9 %
B296
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul
12,1 %
B297
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
16,7 %
B999
3. Ir-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa fl-Unjoni tal-prodott imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jkun soġġett għall-provvista ta’ titolu ekwivalenti għall-ammont tad-dazju provviżorju.
4. Sakemm mhux speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazju doganali.
Artikolu 2
Mingħajr ħsara għall-Artikolu 20 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet interessati jistgħu jitolbu l-iżvelar tal-fatti essenzjali u l-konsiderazzjonijiet li abbażi tagħhom ġie adottat dan ir-Regolament, jikkomunikaw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u japplikaw sabiex jinstemgħu verbalment mill-Kummissjoni sa xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
Skont l-Artikolu 21(4) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet ikkonċernati jistgħu jikkummentaw fuq l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament fi żmien xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ tiegħu.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 1 ta’ dan ir-Regolament għandu japplika għal perjodu ta’ sitt xhur.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u għandu japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-30 ta’ Lulju 2012.