РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1092/2010 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 24 ноември 2010 година
за пруденциалния надзор върху финансовата система на Европейския съюз на макроравнище и за създаване на Европейски съвет за системен риск
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
като взеха предвид становището на Европейската централна банка (1),
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
Финансовата стабилност е предпоставка за това реалната икономика да осигурява работни места, кредитиране и растеж. Финансовата криза разкри основни слабости на финансовия надзор, който не съумя да изпревари неблагоприятните макропруденциални промени и да предотврати натрупването на прекомерни рискове във финансовата система.
(2)
Европейският парламент многократно призоваваше за засилване на реалната равнопоставеност на всички участници на равнището на Съюза, като в същото време обръщаше внимание на значителни пропуски в осъществявания от Съюза надзор на все по-интегрираните финансови пазари (в резолюции от 13 април 2000 г. относно съобщението на Комисията, озаглавено „Прилагане на рамката за финансовите пазари: план за действие“ (4), от 21 ноември 2002 г. относно правилата за пруденциален надзор в Eвропейския съюз (5), от 11 юли 2007 г. за Бялата книга относно политика в областта на финансовите услуги за периода (2005-2010 г.) - Бяла книга (6), от 23 септември 2008 г., съдържаща препоръки към Комисията относно хедж фондовете и фондовете за частно участие (7) и от 9 октомври 2008 г., съдържаща препоръки към Комисията относно последващи мерки при процеса „Ламфалуси“: бъдеща структура на надзора (8), както и в позициите си от 22 април 2009 г. относно измененото предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно предприемането и упражняването на застрахователна и презастрахователна дейност (Платежоспособност II) (9) и от 23 април 2009 г. относно предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно агенциите за кредитен рейтинг (10)).
(3)
През ноември 2008 г. Комисията възложи на група на високо равнище, председателствана от Жак дьо Ларозиер, да представи препоръки за подобряване на европейската надзорна уредба с цел по-добра защита на гражданите и възстановяване на доверието във финансовата система.
(4)
В представения на 25 февруари 2009 г. окончателен доклад (доклада „Дьо Ларозиер“) групата на високо равнище препоръча, inter alia, създаването на равнището на Съюза на орган, който да бъде натоварен със задачата да следи рисковете във финансовата система като цяло.
(5)
В съобщение от 4 март 2009 г., озаглавено „Движеща сила за възстановяването на Европа“, Комисията приветства и изрази своята широка подкрепа за препоръките на доклада „Дьо Ларозиер“. На заседанието си от 19 и 20 март 2009 г. Европейският съвет постигна съгласие относно необходимостта от подобряване на регулирането и надзора върху финансовите институции в Съюза и използването на доклада „Дьо Ларозиер“ като основа за действие.
(6)
В съобщение от 27 май 2009 г., озаглавено „Европейски финансов надзор“, Комисията предложи редица реформи на действащата уредба, целящи запазване на финансовата стабилност на равнището на Съюза, които по-специално включват създаването на Европейски съвет за системен риск (ЕССР), отговорен за извършването на пруденциален надзор на макроравнище. Съветът, на заседанието си от 9 юни 2009 г., както и Европейският съвет, на заседанието си от 18 и 19 юни 2009 г., подкрепиха предложенията на Комисията и приветстваха намерението ѝ да представи законодателни предложения, за да може новата рамка да бъде въведена до края на 2010 г. В съответствие със становището на Комисията Съветът заключи, inter alia, че Европейската централна банка (ЕЦБ) „следва да предоставя аналитична, статистическа, административна и логистична помощ на Европейския съвет за системен риск, като използва техническите съвети, предоставени от националните централни банки и надзорни органи“. Помощта, предоставяна от ЕЦБ на ЕССР, както и задачите, възложени на ЕССР, не следва да засягат принципа за независимостта на ЕЦБ при изпълнение на нейните задачи, установен в Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС).
(7)
Предвид интеграцията на международните финансови пазари и риска от разпространение на финансовите кризи е необходим твърд ангажимент от страна на Съюза в световен мащаб. ЕССР следва да използва експертния опит на научен комитет на високо равнище и да поеме всички отговорности в световен мащаб, необходими, за да се гарантира зачитане на мнението на Съюза по въпроси, свързани с финансовата стабилност, особено като си сътрудничи тясно с Международния валутен фонд (МВФ) и Съвета за финансова стабилност (СФС), от които се очаква да осигурят ранни предупреждения за пруденциалните рискове на макроравнище в световен мащаб, и с партньорите от Групата на двадесетте (Г-20).
(8)
ЕССР следва да допринесе, inter alia, за изпълнението на препоръките, отправени към Г-20 от МВФ, СФС и Банката за международни разплащания (БМР).
(9)
В доклада на МВФ, БМР и СФС от 28 октомври 2009 г., представен на финансовите министри от Г-20 и на управителите на централните банки, озаглавен „Guidance to Assess the Systemic Importance of Financial Institutions, Markets and Instruments: Initial Considerations“(„Насоки за оценка на системната важност на финансовите институции, пазари и инструменти. Начални обсъждания“), се отбелязва също така, че оценката на системния риск вероятно ще се променя в зависимост от икономическата среда. Тя ще бъде обусловена също така от финансовата инфраструктура и схемите за управление на кризи и способността за справяне в случай на сривове. Финансовите институции може да са системно важни за местните, националните и международните финансови системи и икономики. Ключовите критерии за определяне на системната важност на пазарите и институциите са размерът (обемът на финансовите услуги, предоставяни от отделен елемент на финансовата система), заменяемостта (степента, до която други елементи на системата могат да предоставят същите услуги в случай на срив) и взаимосвързаността (връзките с други елементи на системата). Основаната на тези три критерия оценка следва да бъде допълнена с оценка на финансовата уязвимост и способността на институционалната рамка да реагира на финансови сривове, а същевременно следва да отчита редица допълнителни фактори като, inter alia, сложния характер на специфичните структури и бизнес модели, степента на финансова самостоятелност, интензитета и обхвата на надзора, прозрачността на финансовите механизми и връзките, които могат да се отразят на общия риск на институциите.
(10)
Задачата на ЕССР следва да бъде да наблюдава и оценява системния риск при нормални условия с цел намаляване на експозицията на системата към риск от срив на системни елементи и засилване на устойчивостта на финансовата система на шокове. В тази връзка ЕССР следва да допринася за гарантиране на финансовата стабилност и за намаляване на отрицателното въздействие върху вътрешния пазар и реалната икономика. За да изпълнява целите си, ЕССР следва да анализира цялата относима информация.
(11)
В съществуващата уредба на Съюза се отделя твърде малко внимание на пруденциалния надзор на макроравнище и на взаимовръзките между процесите в по-широката макроикономическа среда и финансовата система. Отговорността за пруденциалния анализ на макроравнище е все така разпокъсана и се поема от редица органи на различно равнище, като не съществува механизъм, който да осигурява адекватното идентифициране на пруденциалните рискове на макроравнище и издаването на ясни предупреждения и препоръки, както и последващото предприемане и изпълнение на действия в тази връзка. За доброто функциониране на световната финансова система и тази на Съюза и за намаляването на заплахите за тях е необходима засилена съгласуваност между пруденциалния надзор на макро- и микроравнище.
(12)
Новоразработената система за пруденциален надзор на макроравнище се нуждае от ползващо се с доверие и авторитетно ръководство. Следователно, предвид ключовата му роля и доверието, с което се ползва в международен и вътрешен план, и в съответствие с препоръките в доклада „Дьо Ларозиер“, председателят на ЕЦБ следва да бъде председател на ЕССР през първия петгодишен мандат след влизането в сила на настоящия регламент. Освен това следва да се повишат изискванията за отчетност и органите на ЕССР следва да могат да се ползват от опит, професионални умения и становища по широк спектър от въпроси.
(13)
В доклада „Дьо Ларозиер“ също така се посочва, че пруденциалният надзор на макроравнище се обезсмисля, ако не може да въздейства по някакъв начин върху надзора на микроравнище, докато пруденциалният надзор на микроравнище не може ефективно да осигури финансова стабилност без надлежно отчитане на процесите на макроравнище.
(14)
Следва да бъде създадена Европейска система за финансов надзор (ЕСФН), обединяваща участниците, упражняващи финансов надзор на национално равнище и на равнището на Съюза, които да действат като мрежа. Съгласно принципа на лоялното сътрудничество в съответствие с член 4, параграф 3 от Договора за Европейския съюз, участниците в ЕСФН следва да си съдействат в дух на доверие и пълно взаимно зачитане, особено с цел осигуряване на подходящ и надежден поток от информация между тях. На равнището на Съюза мрежата следва да включва ЕССР и три надзорни органа на микроравнище: Европейски надзорен орган (Европейски банков орган), създаден с Регламент (ЕС) № 1093/2010 на Европейския парламент и на Съвета (11), Европейски надзорен орган (Европейски орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване), създаден с Регламент (ЕС) № 1094/2010 на Европейския парламент и на Съвета (12), и Европейски надзорен орган (Европейски орган за ценни книжа и пазари), създаден с Регламент (ЕС) № 1095/2010 (13) на Европейския парламент и на Съвета (заедно наричани по-нататък „ЕНО“).
(15)
Съюзът се нуждае от специален орган, който да отговаря за пруденциалния надзор на макроравнище върху цялата му финансова система, да идентифицира рисковете за финансовата стабилност и, при необходимост, да издава предупреждения за рискове и препоръки за предприемане на действия в отговор на тези рискове. Следователно ЕССР следва да бъде създаден като нов, независим орган за всички финансови сектори и гаранционни схеми. ЕССР следва да отговаря за упражняването на пруденциалния надзор на макроравнище в Съюза и не следва да има юридическа правосубектност.
(16)
ЕССР следва да включва Генерален съвет, Управителен комитет, секретариат, Консултативен научен комитет и Консултативен технически комитет. При определянето на състава на Консултативния научен комитет следва да се вземат предвид подходящи правила за конфликт на интереси, приети от Генералния съвет. При създаването на Консултативния технически комитет следва да се имат предвид съществуващите структури, за да се избегне евентуално дублиране.
(17)
ЕССР следва да издава предупреждения и, когато сметне за необходимо, препоръки от общ или конкретен характер, насочени по-специално към Съюза като цяло или към една или повече държави-членки, към един или повече ЕНО или към един или повече национални надзорни органи, като определя конкретен срок за предприемането на съответните свързани с провежданата политика действия.
(18)
ЕССР следва да разработи система от цветни кодове, за да позволи на заинтересованите лица по-добре да преценяват характера на риска.
(19)
За да се увеличи въздействието и легитимността на тези предупреждения и препоръки, те следва също така да се предават, при спазване на строги правила за поверителност, на Съвета и на Комисията, а в случаите когато са предназначени за един или повече национални надзорни органи, и на ЕНО. Обсъжданията на Съвета следва да бъдат подготвяни от Икономическия и финансов комитет (ИФК) в съответствие с определената му в ДФЕС роля. ЕССР следва редовно да информира ИФК и да му изпраща текстовете на всички предупреждения и препоръки веднага след приемането им, за да подготви дебатите в Съвета и да му предостави навременни съвети по провежданата политика.
(20)
Въз основа на представените от адресатите доклади ЕССР следва също така да наблюдава спазването на отправените от него предупреждения и препоръки, за да осигури реалното предприемане на последващи действия в отговор на неговите предупреждения и препоръки. Адресатите на препоръките следва да предприемат съответните действия по тях или да представят подходяща обосновка в случай на бездействие (механизъм „действие или обяснение“). Ако ЕССР прецени, че ответните действия са неподходящи, той информира адресатите, Съвета и, когато е уместно, съответния европейски надзорен орган, при спазване на строги правила за поверителност.
(21)
ЕССР следва да решава, поотделно за всеки конкретен случай и след като уведоми Съвета достатъчно рано, за да може последният да предприеме действия, дали препоръката следва да има поверителен характер или следва да бъде оповестена, като отчита, че при определени обстоятелства публичното оповестяване може да спомогне за по-доброто спазване на препоръките.
(22)
Ако ЕССР идентифицира риск, който би могъл сериозно да застраши правилното функциониране и целостта на финансовите пазари или стабилността на цялата финансова система на Съюза или на част от нея, той следва незабавно да уведоми Съвета за това. Ако ЕССР установи, че може да възникне извънредна ситуация, той следва да се обърне към Съвета и да представи оценка на ситуацията. След това Съветът следва да прецени доколко е необходимо да се приеме решение, адресирано до ЕНО, определящо наличието на извънредна ситуация. По време на този процес запазването на поверителността е от изключително голямо значение.
(23)
ЕССР следва да докладва пред Европейския парламент и пред Съвета най-малко веднъж годишно, както и по-често при мащабни финансови сътресения. Когато е целесъобразно, Европейският парламент и Съветът следва да могат да приканят ЕССР да разгледа конкретни въпроси, свързани с финансовата стабилност.
(24)
ЕЦБ и националните централни банки следва да играят водеща роля при пруденциалния надзор на макроравнище поради своя експертен опит и своите съществуващи отговорности по отношение на финансовата стабилност. Националните надзорници следва да участват, като предоставят своя специфичен експертен опит. Участието на органите за пруденциален надзор на микроравнище в дейността на ЕССР е от съществено значение, за да се гарантира, че оценката на пруденциалния риск на макроравнище е основана на пълна и точна информация относно процесите във финансовата система. От това следва, че председателите на ЕНО следва да бъдат членове с право на глас. Един представител на компетентните национални надзорни органи на всяка държава-членка следва да участва в заседанията на Генералния съвет без право на глас. В дух на откритост 15 независими експерти следва да осигуряват външен експертен опит на ЕССР, посредством Консултативния научен комитет.
(25)
Участието в ЕССР на член на Комисията ще спомогне за установяването на връзка с макроикономическото и финансово наблюдение в Съюза, а участието на председателя на ИФК ще отразява ролята на министерствата на държавите-членки, които отговарят за областта на финансите, и на Съвета по отношение на защитата на финансовата стабилност и упражняването на икономически и финансов надзор.
(26)
От съществено значение е членовете на ЕССР да изпълняват задълженията си безпристрастно, като вземат предвид единствено финансовата стабилност на Съюза като цяло. Когато не може да бъде постигнат консенсус при гласуването на предупрежденията и препоръките в рамките на ЕССР, гласовете следва да бъдат с еднаква тежест и решенията следва да се вземат по правило с обикновено мнозинство.
(27)
Взаимосвързаността на финансовите институции и пазари предполага, че наблюдението и оценката на потенциалните системни рискове следва да се базират на широк спектър от относими макроикономически и микрофинансови данни и показатели. Тези системни рискове включват рискове от прекъсване на предоставянето на финансовите услуги, причинено от значително влошаване на състоянието на цялата финансова система на Съюза или на части от нея, които може да породят сериозни отрицателни последици за вътрешния пазар и реалната икономика. Всеки вид финансова институция и посредник, пазар, инфраструктура и инструмент може да бъде системно важен. Поради това ЕССР следва да има достъп до цялата информация, необходима за изпълнение на неговите задължения, като запазва нейния поверителен характер, когато това се изисква.
(28)
Мерките за събиране на информация, установени в настоящия регламент, са необходими за изпълнението на задачите на ЕССР и следва да не засягат правната рамка на Европейската статистическа система в областта на статистиката. Ето защо настоящият регламент не следва да засяга Регламент (ЕО) № 223/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 11 март 2009 г. относно европейската статистика (14) и Регламент (ЕО) № 2533/98 на Съвета от 23 ноември 1998 г. относно събирането на статистическа информация от Европейската централна банка (15).
(29)
Участниците на пазара могат да осигурят ценен принос за разбиране на промените, влияещи върху финансовата система. Ето защо, когато е уместно, ЕССР следва да се консултира със заинтересованите лица от частния сектор, включително с представителите на финансовия сектор, сдруженията на потребителите, групите на клиентите в областта на финансовите услуги, създадени от Комисията или със законодателството на Съюза, като им осигурява достатъчна възможност да представят своите съображения.
(30)
Създаването на ЕССР следва пряко да допринесе за постигане на целите на вътрешния пазар. Пруденциалният надзор на макроравнище върху финансовата система от страна на Съюза е неделима част от цялостната нова надзорна уредба на Съюза, тъй като макропруденциалният аспект е тясно свързан със задачите на пруденциалния надзор на микроравнище, възложени на ЕНО. Само при наличието на уредба, която надлежно взема предвид взаимозависимостта между пруденциалните рискове на микро- и макроравнище, всички заинтересовани лица ще могат да имат достатъчно увереност за предприемането на презгранични финансови дейности. ЕССР следва да наблюдава и оценява рисковете за финансовата стабилност, произтичащи от процесите, които могат да окажат въздействие на равнището на отделен сектор или на финансовата система като цяло. Чрез действия в отговор на тези рискове ЕССР ще допринесе пряко за изграждането на интегрирана надзорна структура в Съюза, необходима за насърчаването на навременни и последователни свързани с провежданата политика действия в държавите-членки, като по този начин се избягват различните подходи и се подобрява функционирането на вътрешния пазар.
(31)
В решение от 2 май 2006 г. по дело C-217/04 (Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия/Европейски парламент и Съвет на Европейския съюз) Съдът заключи, че „редакцията на член 95 от Договора за ЕО [понастоящем член 114 ДФЕС] по никакъв начин не указва на това, че адресати на мерките, приети от законодателните органи на Общността на основание посочената разпоредба, могат да бъдат единствено отделните държави-членки. Законодателят може да счете за необходимо да предвиди създаването на орган на Общността, който да отговаря за подпомагането на процеса на хармонизация в случаи, когато приемането на незадължителни придружаващи и рамкови мерки изглежда целесъобразно с оглед улесняването на еднаквото изпълнение и прилагане на актове, основаващи се на тази разпоредба.“ (16). ЕССР следва да допринесе за финансовата стабилност, необходима за по-нататъшната финансова интеграция на вътрешния пазар, чрез наблюдение на системните рискове и издаване на предупреждения и препоръки, когато това е целесъобразно. Тези задачи са тясно свързани с целите на законодателството на Съюза относно вътрешния пазар на финансови услуги. Поради това ЕССР следва да бъде създаден на основание член 114 ДФЕС.
(32)
Както се посочва в доклада „Дьо Ларозиер“, необходим е поетапен подход и Европейският парламент и Съветът следва да извършат цялостен преглед на ЕСФН, ЕССР и ЕНО до 17 декември 2013 г.
(33)
Тъй като поради интеграцията на финансовите пазари в Съюза целта на настоящия регламент, а именно постигането на ефективен пруденциален надзор на макроравнище върху финансовата система на Съюза, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки и следователно може да бъде постигната по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да предприеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тази цел,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Създаване
1. Създава се Европейски съвет за системен риск (ЕССР). Неговото седалище е във Франкфурт на Майн.
2. ЕССР е част от Европейската система за финансов надзор (ЕСФН), чиято цел е да осигури надзора върху финансовата система на Съюза.
3. ЕСФН се състои от:
а)
ЕССР;
б)
Европейския надзорен орган (Европейски банков орган), създаден с Регламент (ЕС) № 1093/2010;
в)
Европейския надзорен орган (Европейски орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване), създаден с Регламент (ЕС) № 1094/2010;
г)
Европейския надзорен орган (Европейски орган за ценни книжа и пазари), създаден с Регламент (ЕС) № 1095/2010;
д)
Съвместния комитет на европейските надзорни органи (Съвместен комитет), предвиден в член 54 от Регламент (ЕС) № 1093/2010, Регламент (ЕС) № 1094/2010 и Регламент (ЕС) № 1095/2010;
е)
компетентните или надзорните органи в държавите-членки, посочени в актовете на Съюза, изброени в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1093/2010, Регламент (ЕС) № 1094/2010 и Регламент (ЕС) № 1095/2010;
4. Съгласно принципа на лоялното сътрудничество в съответствие с член 4, параграф 3 от Договора за Европейския съюз участниците в ЕСФН си съдействат в дух на доверие и пълно взаимно зачитане, особено с цел осигуряване на подходящ и надежден информационен поток между тях.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„финансова институция“ означава всяко предприятие, което попада в приложното поле на законодателството на Съюза, посочено в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1093/2010, Регламент (ЕС) № 1094/2010 и Регламент (ЕС) № 1095/2010, както и всяко друго предприятие или образувание в Съюза, чийто основен предмет на дейност има сходен характер;
б)
„финансова система“ означава всички финансови институции, пазари, продукти и пазарни инфраструктури;
в)
„системен риск“ означава риск от дестабилизиране на финансовата система, който може да породи сериозни отрицателни последици за вътрешния пазар и реалната икономика. Всички видове финансови посредници, пазари и инфраструктури могат да са потенциално системно важни до известна степен.
Член 3
Мисия, цели и задачи
1. ЕССР отговаря за упражняването на пруденциален надзор на макроравнище върху финансовата система в рамките на Съюза, с оглед да допринесе за предотвратяване или намаляване на системните рискове за финансовата стабилност в Съюза, произтичащи от процесите във финансовата система, и като отчита макроикономическите процеси, с цел да се избегнат периоди на мащабни финансови сътресения. Той допринася за безпрепятственото функциониране на вътрешния пазар и по този начин осигурява устойчив принос за икономическия растеж от страна на финансовия сектор.
2. За целите на параграф 1 ЕССР изпълнява следните задачи:
а)
определя и/или събира и анализира цялата относима информация, която е необходима за постигане на целите, описани в параграф 1;
б)
идентифицира и подрежда по приоритет системните рискове;
в)
когато тези системни рискове се считат за значителни, издава предупреждения и ги оповестява публично, когато това е целесъобразно;
г)
издава препоръки за коригиращи действия в отговор на идентифицираните рискове и ги оповестява публично, когато това е целесъобразно;
д)
когато ЕССР установи, че може да възникне извънредна ситуация по смисъла на член 18 от Регламент (ЕС) № 1093/2010, от Регламент (ЕС) № 1094/2010 и от Регламент (ЕС) № 1095/2010, той издава поверително предупреждение, адресирано до Съвета и представя на Съвета оценка на ситуацията, за да може Съветът да прецени необходимостта от приемане на решение, адресирано до ЕНО, в което да се посочи наличието на извънредна ситуация;
е)
следи за предприемането на действия в отговор на предупрежденията и препоръките;
ж)
осъществява тясно сътрудничество с всички други участници в ЕСФН; когато е целесъобразно, предоставя на ЕНО нужната за изпълнението на техните задължения информация относно системните рискове и, в сътрудничество с ЕНО, разработва общ набор от количествени и качествени показатели („таблица на риска“) с цел идентифициране и измерване на системния риск;
з)
участва в Съвместния комитет, когато това е целесъобразно;
и)
координира действията си с тези на международните финансови организации, и по-специално с МВФ и СФС, а също и със съответните органи на трети държави по въпроси, свързани с пруденциалния надзор на макроравнище;
й)
изпълнява други подобни задачи, предвидени в законодателството на Съюза.
ГЛАВА II
ОРГАНИЗАЦИЯ
Член 4
Структура
1. ЕССР има Генерален съвет, Управителен комитет, секретариат, Консултативен научен комитет и Консултативен технически комитет.
2. Генералният съвет взема решенията, необходими за изпълнение на възложените на ЕССР задачи съгласно член 3, параграф 2.
3. Управителният комитет подпомага процеса на вземане на решение на ЕССР, като подготвя заседанията на Генералния съвет, преглежда документите, които ще бъдат обсъждани, и наблюдава напредъка в текущата дейност на ЕССР.
4. Секретариатът отговаря за ежедневната работа на ЕССР. Той предоставя висококачествена аналитична, статистическа, административна и логистична помощ на ЕССР под ръководството на председателя и на Управителния комитет в съответствие с Регламент (ЕС) № 1096/ 2010 на Съвета (17). Секретариатът също така използва технически съвети, предоставени от ЕНО, националните централни банки и националните надзорници.
5. Посочените в членове 12 и 13 Консултативен научен комитет и Консултативен технически комитет предоставят съвети и помощ по въпроси, свързани с дейността на ЕССР.
Член 5
Председател и заместник-председатели на ЕССР
1. Председателят на ЕЦБ е председател на ЕССР с мандат от пет години, считано от влизането в сила на настоящия регламент. За следващите мандати председателят на ЕССР се определя съгласно реда и условията, определени въз основа на преразглеждането, предвидено в член 20.
2. Първият заместник-председател се избира от членовете на Генералния съвет на ЕЦБ и измежду тях с мандат от пет години, като се отчита необходимостта от балансирано представителство на държавите-членки като цяло, както и на тези, чиято парична единица е еврото, и на държавите-членки с друга парична единица. Първият заместник-председател може да бъде преизбран веднъж.
3. Вторият заместник-председател е председателят на Съвместния комитет, назначен в съответствие с член 55, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1093/2010, от Регламент (ЕС) № 1094/2010 и от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
4. Председателят и заместник-председателите представят пред Европейския парламент по време на публично изслушване намеренията си относно начина, по който ще изпълняват задълженията си по настоящия регламент.
5. Председателят ръководи заседанията на Генералния съвет и на Управителния комитет.
6. Когато председателят не може да участва в заседанията, заместник-председателите ръководят заседанията на Генералния съвет и/или на Управителния комитет по реда на тяхното старшинство.
7. Ако мандатът на члена на Генералния съвет на ЕЦБ, избран за първи заместник-председател, приключи преди края на петгодишния мандат или ако първият заместник-председател не е в състояние да изпълнява служебните си задължения по някаква друга причина, се избира нов първи заместник-председател в съответствие с параграф 2.
8. Председателят представлява ЕССР пред трети лица.
Член 6
Генерален съвет
1. Членовете на Генералния съвет с право на глас са:
а)
председателят и заместник-председателят на EЦБ;
б)
управителите на националните централни банки;
в)
един член на Комисията;
г)
председателят на Европейския надзорен орган (Европейски банков орган);
д)
председателят на Европейския надзорен орган (Европейски орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване);
е)
председателят на Европейския надзорен орган (Европейски орган за ценни книжа и пазари);
ж)
председателят и двамата заместник-председатели на Консултативния научен комитет;
з)
председателят на Консултативния технически комитет.
2. Членове на Генералния съвет без право на глас са:
а)
един представител на високо равнище на компетентните национални надзорни органи на всяка държава-членка, в съответствие с параграф 3;
б)
председателят на Икономическия и финансов комитет (ИФК).
3. Що се отнася до представителството на националните надзорни органи по параграф 2, буква а), съответните представители на високо равнище се сменят на ротационен принцип в зависимост от характера на обсъжданите въпроси, освен ако националните надзорни органи на определена държава-членка не са се споразумели за общ представител.
4. Генералният съвет утвърждава процедурния правилник на ЕССР.
Член 7
Безпристрастност
1. Когато участват в дейността на Генералния съвет или на Управителния комитет или при извършването на всякаква друга дейност, свързана с ЕССР, членовете на ЕССР изпълняват задълженията си безпристрастно и като действат единствено в интерес на Съюза като цяло. Те нямат право да искат или да приемат указания от държавите-членки, от институциите на Съюза или от който и да е друг публичен или частен орган.
2. Членовете на Генералния съвет (независимо дали имат право на глас или не) не могат да заемат длъжности във финансовия сектор.
3. Нито държавите-членки, нито институциите на Европейския съюз, нито който и да е друг публичен или частен орган имат право да се опитват да въздействат върху членовете на ЕССР при изпълнение на задачите, предвидени в член 3, параграф 2.
Член 8
Професионална тайна
1. Членовете на Генералния съвет и всички други лица, които работят или са работили за ЕССР или чиято дейност е свързана или е била свързана с ЕССР (включително съответният персонал на централните банки, Консултативният научен комитет, Консултативният технически комитет, ЕНО и компетентните национални надзорни органи на държавите-членки) не разкриват информация, която е предмет на професионална тайна, дори и след прекратяване изпълнението на задълженията си.
2. Получената от членовете на ЕССР информация се използва единствено при изпълнение на техните задължения и на задачите, предвидени в член 3, параграф 2.
3. Без да се засягат член 16 и прилагането на наказателното право, посочените в параграф 1 лица нямат право да разкриват никаква поверителна информация, получена при изпълнението на техните задължения, пред което и да е лице или орган, освен в съкратена или обобщена форма, така че отделните финансови институции да не могат да бъдат идентифицирани.
4. ЕССР, заедно с ЕНО, приема и въвежда специални процедури за поверителност с цел защита на информацията относно отделни финансови институции или на информацията, въз основа на която могат да бъдат идентифицирани отделни финансови институции.
Член 9
Заседания на Генералния съвет
1. Редовните пленарни заседания на Генералния съвет се свикват от председателя на ЕССР и се провеждат най-малко четири пъти годишно. Извънредни заседания могат да се свикват по инициатива на председателя на ЕССР или по искане на най-малко една трета от членовете на Генералния съвет с право на глас.
2. Всеки член участва в заседанията на Генералния съвет лично и не може да бъде представляван.
3. Чрез дерогация от параграф 2 всеки член, който е възпрепятстван да присъства на заседанията през период от най-малко три месеца, може да назначи свой заместник. Членовете могат да бъдат замествани и от лица, които са официално назначени съгласно приложимите за съответната институция правила за временно заместване.
4. Когато е целесъобразно, на заседанията на Генералния съвет могат да бъдат поканени да присъстват представители на високо равнище на международни финансови организации, извършващи дейности, пряко свързани със задачите на ЕССР, предвидени в член 3, параграф 2.
5. В работата на ЕССР могат да участват представители на високо равнище на съответните органи от трети държави, по-специално от държавите от ЕИП, но тяхното участие е строго ограничено до въпроси, които са от особено значение за тези държави. ЕССР може да установи правила, определящи по-специално естеството, обхвата и процедурните аспекти на участието на тези трети държави в работата на ЕССР. В тези правила може да се предвиди участие на техен представител като наблюдател в Генералния съвет, в конкретни случаи, когато се разглеждат единствено въпроси от значение за тези държави, като се изключват всички случаи, в които се обсъжда състоянието на отделни финансови институции или държави-членки.
6. Разискванията на заседанията са поверителни.
Член 10
Процедура на гласуване на Генералния съвет
1. Всеки от членовете на Генералния съвет с право на глас има един глас.
2. Без да се засягат процедурите на гласуване, предвидени в член 18, параграф 1, Генералният съвет взема решения с обикновено мнозинство от присъстващите членове с право на глас. При равенство на гласовете решаващ глас има председателят на ЕССР.
3. Чрез дерогация от параграф 2, за приемането на препоръка или за публичното оповестяване на предупреждение или на препоръка се изисква мнозинство от две трети от подадените гласове.
4. За провеждането на гласуване в рамките на Генералния съвет е необходим кворум от две трети от членовете с право на глас. При липса на кворум председателят на ЕССР може да свика извънредно заседание, на което решенията могат да се вземат при кворум от една трета. В процедурния правилник, посочен в член 6, параграф 4, се определя подходящо предизвестие за свикване на извънредно заседание.
Член 11
Управителен комитет
1. Управителният комитет се състои от:
а)
председателя и първия заместник-председател на ЕССР;
б)
заместник-председателя на ЕЦБ;
в)
четирима други членове на Генералния съвет, които са и членове на Генералния съвет на ЕЦБ, като се отчита необходимостта да се осигури балансирано представителство на държавите-членки като цяло, както и на тези, чиято парична единица е еврото, и на държавите-членки с друга парична единица. Те се избират от членовете на Генералния съвет, които са и членове на Генералния съвет на ЕЦБ, и измежду тях, с мандат от три години;
г)
един член на Комисията;
д)
председателя на Европейския надзорен орган (Европейски банков орган);
е)
председателя на Европейския надзорен орган (Европейски орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване);
ж)
председателя на Европейския надзорен орган (Европейски орган за ценни книжа и пазари);
з)
председателя на ИФК;
и)
председателя на Консултативния научен комитет и
й)
председателя на Консултативния технически комитет.
Всяко място, освободено от избран член на Управителния комитет, се попълва чрез избор на нов член от Генералния съвет.
2. Заседанията на Управителния комитет се свикват от председателя на ЕССР най-малко на всеки три месеца, преди всяко заседание на Генералния съвет. Председателят на ЕССР може да свиква и извънредни заседания.
Член 12
Консултативен научен комитет
1. Консултативният научен комитет се състои от председателя на Консултативния технически комитет и 15 експерти, притежаващи широк спектър от умения и опит, предложени от Управителния комитет и одобрени от Генералния съвет, с мандат от 4 години с възможност за подновяване. Кандидатите не са членове на ЕНО и се избират въз основа на тяхната компетентност като цяло и въз основа на богатия им опит в академичната област или в други области, особено в областта на малките и средните предприятия, или на профсъюзите или като доставчици или потребители на финансови услуги.
2. Председателят и двамата заместник-председатели на Консултативния научен комитет се назначават от Генералния съвет по предложение на председателя на ЕССР, като всеки от тях следва да притежава значителен съответен опит и знания, придобити например благодарение на академичния им опит в областта на банковото дело, пазарите на ценни книжа или застраховането и професионалното пенсионно осигуряване. Председателството на Консултативния научен комитет следва да се поема на ротационен принцип от тези три лица.
3. По искане на председателя на ЕССР Консултативният научен комитет предоставя съвети и помощ на ЕССР в съответствие с член 4, параграф 5.
4. Секретариатът на ЕССР подпомага работата на Консултативния научен комитет, а ръководителят на секретариата участва в неговите заседания.
5. Когато е целесъобразно, Консултативният научен комитет организира консултации на ранен етап със заинтересовани лица, например участници на пазара, организации на потребителите и експерти от академичните среди, в дух на откритост и прозрачност, като отчита изискването за поверителност.
6. На Консултативния научен комитет се предоставят всички средства, необходими за успешното изпълнение на неговите задачи.
Член 13
Консултативен технически комитет
1. Консултативният технически комитет се състои от:
а)
представител на всяка национална централна банка и представител на ЕЦБ;
б)
представител на компетентните национални надзорни органи на всяка държава-членка в съответствие с втора алинея;
в)
представител на Европейския надзорен орган (Европейски банков орган);
г)
представител на Европейския надзорен орган (Европейски орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване);
д)
представител на Европейския надзорен орган (Европейски орган за ценни книжа и пазари);
е)
двама представители на Комисията;
ж)
представител на ИФК; както и
з)
представител на Консултативния научен комитет.
Надзорните органи на всяка държава-членка избират по един свой представител в Консултативния технически комитет. Що се отнася до представителите на националните надзорни органи съгласно първа алинея, буква б), съответните представители се сменят на ротационен принцип в зависимост от характера на обсъжданите въпроси, освен ако националните надзорни органи на определена държава-членка не са се споразумели за общ представител.
2. Председателят на Консултативния технически комитет се назначава от Генералния съвет по предложение на председателя на ЕССР.
3. По искане на председателя на ЕССР Консултативният технически комитет предоставя съвети и помощ на ЕССР в съответствие с член 4, параграф 5.
4. Секретариатът на ЕССР подпомага дейността на Консултативния технически комитет, а ръководителят на секретариата участва в неговите заседания.
5. На Консултативния технически комитет се предоставят всички средства, необходими за успешното изпълнение на неговите задачи.
Член 14
Други източници на съвети
При изпълнението на задачите, предвидени в член 3, параграф 2, ЕССР търси мненията на заинтересовани лица от частния сектор, когато това е целесъобразно.
ГЛАВА III
ЗАДАЧИ
Член 15
Събиране и обмен на информация
1. ЕССР предоставя на ЕНО необходимата за изпълнението на техните задачи информация относно рисковете.
2. ЕНО, Европейската система на централните банки (ЕСЦБ), Комисията, националните надзорни органи и националните статистически органи осъществяват тясно сътрудничество с ЕССР и му предоставят цялата информация, необходима за изпълнение на неговите задачи в съответствие със законодателството на Съюза.
3. При спазване на член 36, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1093/2010, Регламент (ЕС) № 1094/2010 и Регламент (ЕС) № 1095/2010, ЕССР може да поиска от ЕНО информация, по правило в съкратена или обобщена форма, така че да не могат да бъдат идентифицирани отделни финансови институции.
4. Преди да поиска информация в съответствие с настоящия член, ЕССР взема предвид съществуващите статистически данни, изготвени, разпространени и обработени от Европейската статистическа система и от ЕСЦБ.
5. Ако исканата информация не е налична или не бъде предоставена своевременно, ЕССР може да я поиска от ЕСЦБ, от националните надзорни органи или от националните статистически органи. Ако информацията отново не бъде предоставена, ЕССР може да я поиска от съответната държава-членка, без да се засягат правомощията, възложени съответно на Съвета, Комисията (Евростат), ЕЦБ, Евросистемата и ЕСЦБ в областта на статистиката и събирането на данни.
6. Ако ЕССР поиска информация, която не е в съкратена или обобщена форма, в мотивирано искане се обяснява защо данните относно съответната отделна финансова институция се считат за системно важни и необходими, предвид преобладаващата пазарна ситуация.
7. Преди всяко искане на информация, която не е в съкратена или обобщена форма, ЕССР се консултира надлежно със съответния европейски надзорен орган, за да се гарантира, че искането е обосновано и пропорционално. Ако съответният европейски надзорен орган не счита, че искането е обосновано и пропорционално, той незабавно връща искането на ЕССР и изисква допълнителна обосновка. След като ЕССР предостави такава допълнителна обосновка на съответния европейски надзорен орган, адресатите изпращат исканата информация на ЕССР, при условие че имат законно право на достъп до съответната информация.
Член 16
Предупреждения и препоръки
1. Ако са идентифицирани значителни рискове за постигането на целта по член 3, параграф 1, ЕССР отправя предупреждения и, когато е целесъобразно, издава препоръки за коригиращи мерки, включително за законодателни инициативи, когато е уместно.
2. Предупрежденията или препоръките, издадени от ЕССР в съответствие с член 3, параграф 2, букви в) и г), могат да бъдат от общ или специален характер и да бъдат отправени, по-специално, до Съюза като цяло или до една или повече държави-членки, или до един или повече ЕНО, или до един или повече национални надзорни органи. Когато предупреждението или препоръката се отправя до един или повече национални надзорни органи, съответната държава-членка (съответните държави-членки) също се уведомява (уведомяват) за това. Препоръките съдържат конкретен срок за предприемането на действия. Препоръките относно приложимото законодателство на Съюза могат да бъдат отправени и до Комисията.
3. Едновременно с предаването им на адресатите в съответствие с параграф 2, предупрежденията или препоръките се предават в съответствие със строги правила за поверителност на Съвета и на Комисията, а когато адресати са един или повече национални надзорни органи - на ЕНО.
4. С оглед повишаване на осведомеността за рисковете за икономиката на Съюза и за да се подредят тези рискове по приоритет, ЕССР, в тясно сътрудничество с други участници в ЕСФН, разработва система от цветни кодове, съответстващи на ситуации с различни равнища на риск.
След определянето на критериите за такава класификация предупрежденията и препоръките на ЕССР посочват, в зависимост от конкретния случай и ако е целесъобразно, към коя категория спада рискът.
Член 17
Действия в отговор на препоръките на ЕССР
1. Когато препоръките, посочени в член 3, параграф 2, буква г), са отправени до Комисията, до една или повече държави-членки, до един или повече ЕНО, или до един или повече национални надзорни органи, адресатите съобщават на ЕССР и на Съвета действията, предприети в отговор на препоръките, като представят подходяща обосновка за всеки случай на бездействие. Когато е приложимо, ЕССР незабавно уведомява ЕНО за получените отговори, при спазване на строги правила за поверителност.
2. Ако ЕССР вземе решение, че негова препоръка не е била спазена или че адресатите не са предоставили подходяща обосновка на своето бездействие, той уведомява за това адресатите, Съвета и, когато е приложимо, съответния европейски надзорен орган, при спазване на строги правила за поверителност.
3. Ако ЕССР е взел решение съгласно параграф 2 относно препоръка, която е била оповестена публично в съответствие с процедурата, предвидена в член 18, параграф 1, Европейският парламент може да покани председателя на ЕССР да представи това решение, а адресатите могат да поискат да участват в обмена на мнения.
Член 18
Публични предупреждения и препоръки
1. Генералният съвет решава във всеки конкретен случай дали да обяви публично дадено предупреждение или препоръка, след като уведоми Съвета достатъчно рано, така че той да има възможност да реагира. Независимо от член 10, параграф 3, за решения, които се вземат от Генералния съвет съгласно настоящия параграф, винаги е необходим кворум от две трети.
2. Когато Генералният съвет вземе решение да оповести публично дадено предупреждение или препоръка, той предварително уведомява адресатите.
3. Адресатите на предупреждения и препоръки, оповестени публично от ЕССР, разполагат и с правото публично да изложат своите мнения и аргументи в отговор на тези предупреждения и препоръки.
4. Когато Генералният съвет вземе решение да не оповестява публично дадено предупреждение или препоръка, адресатите и, когато е целесъобразно, Съветът и ЕНО предприемат всички необходими мерки за защитата на техния поверителен характер.
ГЛАВА IV
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 19
Задължения за отчетност и докладване
1. Най-малко веднъж годишно, и по-често при мащабни финансови сътресения, Европейският парламент кани председателя на ЕССР на ежегодно изслушване по повод представянето на годишния доклад на ЕССР пред Европейския парламент и пред Съвета. Това изслушване се провежда отделно от диалога между Европейския парламент и председателя на ЕЦБ по парични въпроси.
2. Годишният доклад, посочен в параграф 1, съдържа информацията, която Генералният съвет решава да оповести публично в съответствие с член 18. Годишният доклад се предоставя на разположение на обществеността.
3. Освен това ЕССР проучва конкретни въпроси по молба на Европейския парламент, на Съвета или на Комисията.
4. Европейският парламент може да поиска от председателя на ЕССР да присъства на изслушване, провеждано от компетентните комисии на Европейския парламент.
5. Председателят на ЕССР провежда с председателя и заместник-председателите на Комисията по икономически и парични въпроси на Европейския парламент поверителни устни разисквания за текущата дейност на ЕССР, при закрити врата и най-малко два пъти годишно или по-често, ако това бъде счетено за необходимо. С оглед осигуряване на пълна поверителност в съответствие с член 8 между Европейския парламент и ЕССР се сключва споразумение относно подробните условия и ред за организиране на тези срещи. ЕССР предоставя копие от това споразумение на Съвета.
Член 20
Преразглеждане
До 17 декември 2013 г. Европейският парламент и Съветът разглеждат настоящия регламент въз основа на доклад на Комисията и, след получаване на становище от ЕЦБ и от ЕНО, определят дали е необходимо преразглеждане на мисията и организацията на ЕССР.
По-специално те разглеждат условията за определянето или избирането на председателя на ЕССР.
Член 21
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 24 ноември 2010 година.
REGOLAMENT (UE) Nru 1092/2010 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-24 ta’ Novembru 2010
dwar is-sorveljanza makroprudenzjali tal-Unjoni tas-sistema finanzjarja u li jistabbilixxi Bord Ewropew dwar ir-Riskju Sistemiku
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 114 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Bank Ċentrali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (2),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (3),
Billi:
(1)
L-istabbiltà finanzjarja hi prekundizzjoni sabiex l-ekonomija reali tipprovdi impjiegi, kreditu u tkabbir. Il-kriżi finanzjarja kixfet nuqqasijiet importanti fis-superviżjoni finanzjarja, li ma rnexxilhiex tantiċipa l-iżviluppi makroprudenzjali avversi u tipprevjeni l-akkumulazzjoni ta’ riskji eċċessivi fis-sistema finanzjarja.
(2)
Il-Parlament Ewropew appella b’mod ripetut għat-tisħiħ ta’ kondizzjonijiet tabilħaqq ugwali għall-operaturi kollha fil-livell tal-Unjoni waqt li wera nuqqasijiet sinifikanti fis-superviżjoni min-naħa tal-Unjoni tas-swieq finanzjarji li kulma jmur saru aktar integrati (fir-riżoluzzjonijiet tiegħu tat-13 ta’ April 2000 dwar il-komunikazzjoni tal-Kummissjoni fuq l-implimentazzjoni tal-qafas għas-swieq finanzjarji: Pjan ta’ Azzjoni (4), tal-21 ta’ Novembru 2002 dwar regoli ta’ superviżjoni prudenzjali fl-Unjoni Ewropea (5), tal-11 ta’ Lulju 2007 dwar politika dwar is-servizzi finanzjarji (2005-2010) - White Paper (6), tat-23 ta’ Settembru 2008 b’rakkomandazzjonijiet lill-Kummissjoni dwar il-hedge funds u l-ekwità privata (7) u tad-9 ta’ Ottubru 2008 b’rakkomandazzjonijiet lill-Kummissjoni dwar is-segwitu tal-proċess Lamfalussy: l-istruttura futura ta’ sorveljanza (8), u fil-pożizzjonijiet tiegħu tat-22 ta’ April 2009 dwar il-proposta emendata għal direttiva tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar il-bidu u l-eżerċizzju tan-negozju tal-Assigurazzjoni u tar-Riassigurazzjoni (Solvenza II) (9) u tat-23 ta’ April 2009 dwar il-proposta għal regolament tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar Aġenziji tal-Klassifikazzjoni tal-Kreditu (10)).
(3)
F’Novembru 2008, il-Kummissjoni inkarigat lil Grupp ta’ Livell Għoli ppresjedut mis-Sur Jacques de Larosière biex jagħmel rakkomandazzjonijiet dwar kif jistgħu jissaħħu l-arranġamenti superviżorji Ewropej bil-għan li jitħarsu aħjar iċ-ċittadini u terġa’ tinbena l-fiduċja fis-sistema finanzjarja.
(4)
Fir-rapport finali tiegħu ppreżentat fil-25 ta’ Frar 2009 (ir-“rapport de Larosière”), il-Grupp ta’ Livell Għoli rrakkomanda, fost oħrajn, l-istabbiliment ta’ entità fil-livell tal-Unjoni li tkun responsabbli mis-sorveljanza tar-riskju fis-sistema finanzjarja kollha kemm hi.
(5)
Fil-Komunikazzjoni tagħha tal-4 ta’ Marzu 2009 intitolata “Nixprunaw l-Irkupru Ewropew”, il-Kummissjoni laqgħet u appoġġat b’mod ġenerali r-rakkomandazzjonijiet tar-Rapport de Larosière. Fil-laqgħa tiegħu tad-19 u l-20 ta’ Marzu 2009, il-Kunsill Ewropew qabel fuq il-ħtieġa li jitjiebu r-regolamentazzjoni u s-superviżjoni tal-istituzzjonijiet finanzjarji fi ħdan l-Unjoni u li r-rapport de Larosière jintuża bħala l-bażi għall-azzjoni.
(6)
Fil-Komunikazzjoni tagħha tas-27 ta’ Mejju 2009 intitolata “Superviżjoni Finanzjarja Ewropea”, il-Kummissjoni pproponiet sensiela ta’ riformi għall-arranġamenti attwali biex titħares l-istabbiltà finanzjarja fil-livell tal-Unjoni, li jinkludu b’mod partikolari l-ħolqien ta’ Bord Ewropew dwar ir-Riskju Sistemiku (BERS) li jkun responsabbli għas-sorveljanza makroprudenzjali. Il-Kunsill fid-9 ta’ Ġunju 2009 u l-Kunsill Ewropew fil-laqgħa tiegħu tat-18 u d-19 ta’ Ġunju 2009 appoġġjaw il-proposti tal-Kummissjoni u laqgħu l-ħsieb tal-Kummissjoni li tressaq proposti leġislattivi sabiex il-qafas il-ġdid jidħol fis-seħħ matul l-2010. F’konformità mal-fehmiet tal-Kummissjoni, il-Kunsill ikkonkluda, fost oħrajn, li l-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE) “għandu jipprovdi appoġġ analitiku, statistiku, amministrattiv u loġistiku lill-BERS, filwaqt li jagħmel użu wkoll mill-parir tekniku tal-banek ċentrali u s-superviżuri nazzjonali”. L-appoġġ ipprovdut lill-BERS mill-BĊE, kif ukoll il-kompiti mogħtija lill-BERS, għandhom ikunu mingħajr preġudizzju għall-prinċipju tal-indipendenza tal-BĊE fil-qadi ta’ dmirijietu skont it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea(TFUE).
(7)
Minħabba l-integrazzjoni tas-swieq finanzjarji internazzjonali u r-riskju ta’ tixrid ta’ kriżijiet finanzjarji, jinħtieġ impenn qawwi mill-Unjoni fil-livell globali. Il-BERS għandu jikseb il-kompetenza tal-kumitat xjentifiku ta’ livell għoli u jieħu f’idejh ir-responsabbiltajiet globali kollha meħtieġa sabiex jiżgura li tinstemal-vuċi tal-Unjoni fuq kwistjonijiet marbuta mal-istabbiltà finanzjarja, b’mod speċjali billi jikkoopera mill-qrib mal-Fond Monetarju Internazzjonali (FMI) u l-Bord għall-Istabbiltà Finanzjarja (BIF), li huma mistennija li jipprovdu twissijiet bikrin ta’ riskji makro-prudenzjali fil-livell globali u l-imsieħba tal-Grupp ta’ Għoxrin (G-20).
(8)
Il-BERS għandu jikkontribwixxi, fost oħrajn, għall-implimentazzjoni tar-rakkomandazzjonijiet tal-FMI, l-BIF u l-Bank għall-Ħlasijiet Internazzjonali (BĦI) lill-G-20.
(9)
Ir-rapport tal-FMI, l-BĦI u l-BIF tat-28 ta’ Ottubru 2009, ppreżentat lill-Ministri tal-Finanzi tal-G-20 u lill-Gvernaturi tal-Bank Ċentrali intitolat “Gwida għall-Valutazzjoni tal-Importanza Sistematika tal-Istituzzjonijiet, is-Swieq u l-Istrumenti Finanzjarji: Kunsiderazzjonijiet tal-Bidu” jiddikjara wkoll li l-valutazzjoni tar-riskju sistemiku x’aktarx li tvarja skont l-ambjent ekonomiku. Ser tiġi kkondizzjonata wkoll mill-infrastruttura finanzjarja u l-arranġamenti dwar il-ġestjoni tal-kriżi, u l-kapaċità li tittratta l-fallimenti meta jseħħu. L-istituzzjonijiet finanzjarji jistgħu jkunu sistemikament importanti għas-sistemi u l-ekonomiji finanzjarji lokali, nazzjonali jew internazzjonali. Il-kriterji ewlenin li jgħinu fl-identifikazzjoni tal-importanza sistemika tas-swieq u tal-istituzzjonijiet huma d-daqs (il-volum ta’ servizzi finanzjarji pprovduti mill-komponent individwali tas-sistema finanzjarja), is-sostenibbiltà (sa fejn il-komponenti l-oħra tas-sistema jistgħu jipprovdu l-istess servizzi f’każ ta’ falliment) u l-interkonnessjonijiet (rabtiet ma’ komponenti oħrajn tas-sistema). Valutazzjoni bbażata fuq dawk it-tliet kriterji għandha tkun issupplimentata b’referenza għall-vulnerabbiltajiet finanzjarji u l-kapaċità tal-qafas istituzzjonali li jittratta l-fallimenti finanzjarji u għandha tikkunsidra firxa wiesgħa ta’ fatturi addizzjonali bħal, fost oħrajn, il-kumplessità ta’ strutturi u mudelli kummerċjali speċifiċi, il-livell ta’ awtonomija finanzjarja, l-intensità u l-ambitu tas-superviżjoni, it-trasparenza tal-arranġamenti finanzjarji u r-rabtiet li jistgħu jaffettwaw ir-riskju ġenerali tal-istituzzjonijiet.
(10)
Il-kompitu tal-BERS għandu jkun li jikkontrolla u jivvaluta r-riskju sistemiku fi żminijiet normali bil-għan li jtaffi l-espożizzjoni tas-sistema għar-riskju ta’ falliment ta’ komponenti sistemiċi u jsaħħaħ ir-reżistenza tas-sistema finanzjarja għax-xokkijiet. F’dak ir-rigward, il-BERS għandu jikkontribwixxi biex tiġi żgurata l-istabbiltà finanzjarja u biex jittaffew l-impatti negattivi fuq is-suq intern u l-ekonomija reali. Biex jikseb l-għanijiet tiegħu, il-BERS għandu janalizza l-informazzjoni kollha rilevanti.
(11)
L-arranġamenti attwali tal-Unjoni ftit jagħtu importanza lis-sorveljanza makroprudenzjali u lill-interkonnessjonijiet bejn l-iżviluppi fl-ambjent makroekonomiku aktar ġenerali u s-sistema finanzjarja. Ir-responsabbiltà għall-analiżi makroprudenzjali tibqa’ frammentata, u ssir minn diversi awtoritajiet f’livelli differenti mingħajr ebda mekkaniżmu li jiżgura li r-riskji makroprudenzjali jiġu identifikati adegwatament u li t-twissijiet u r-rakkomandazzjonijiet jinħarġu b’mod ċar, jiġu segwiti u tradotti f’azzjoni. Il-funzjonament korrett tal-Unjoni u tas-sistemi finanzjarji globali u l-mitigazzjoni tat-theddid għalihom għalhekk jeħtieġu konsistenza msaħħa bejn is-sorveljanza makroprudenzjali u dik mikroprudenzjali.
(12)
Sistema ta’ sorveljanza makroprudenzjali mfassla mill-ġdid teħtieġ tmexxija kredibbli u ta’ profil għoli. Għalhekk, minħabba fir-rwol ewlieni tagħha u l-kredibbiltà internazzjonali u interna tagħha, u fl-ispirtu tar-rakkomandazzjonijiet tar-Rapport de Larosière, il-President tal-BĊE għandu jkun il-President tal-BERS għall-ewwel perjodu ta’ ħames snin wara d-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament. Barra minn hekk, ir-rekwiżiti ta’ responsabbiltà għandhom jiżdiedu u l-korpi tal-BERS għandhom ikunu jistgħu jutilizzaw firxa wiesgħa ta’ esperjenza, sfondi u fehmiet.
(13)
Ir-Rapport de Larosière jgħid wkoll li s-sorveljanza makroprudenzjali ma tagħmilx sens sakemm ma titħalliex b’xi mod ikollha impatt fuq is-superviżjoni fil-livell mikro filwaqt li s-superviżjoni mikroprudenzjali ma tistax tħares b’mod effettiv l-istabbiltà finanzjarja mingħajr kunsiderazzjoni xierqa tal-iżviluppi fil-livell makro.
(14)
Għandha tinħoloq Sistema Ewropea ta’ Superviżjoni Finanzjarja (SESF), li tiġbor flimkien f'netwerk, l-operaturi tas-superviżjoni finanzjarja kemm fil-livell nazzjonali kif ukoll fil-livell tal-Unjoni. Skont il-prinċipju ta’ kooperazzjoni sinċiera konformement mal-Artikolu 4(3) tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, il-parteċipanti għas-SESF għandhom jikkooperaw b’fiduċja u rispett reċiproku sħiħ, b’mod partikolari billi jiżguraw il-mogħdija ta’ informazzjoni adegwata u affidabbli bejniethom. Fil-livell tal-Unjoni, in-netwerk għandu jkun magħmul mill-BERS u t-tliet awtoritajiet ta’ mikrosuperviżjoni: l-Awtorità Superviżorja Ewropea (l-Awtorità Bankarja Ewropea), stabbilita bir-Regolament (UE) Nru 1093/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (11), l-Awtorità Superviżorja Ewropea (l-Awtorità Ewropea tal-Assigurazzjoni u l-Pensjonijiet tax-Xogħol), stabbilita bir-Regolament (UE) Nru 1094/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (12), l-Awtorità Superviżorja Ewropea (l-Awtorità Ewropea tat-Titoli u s-Swieq), stabbilita bir-Regolament (UE) Nru 1095/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (13), (minn hawn ‘il quddiem flimkien imsejħin “ASE”).
(15)
L-Unjoni teħtieġ korp speċifiku responsabbli għas-sorveljanza makroprudenzjali fis-sistema finanzjarja kollha tagħha, li tidentifika r-riskji għall-istabbiltà finanzjarja u, fejn ikun meħtieġ, toħroġ twissijiet dwar ir-riskji u rakkomandazzjonijiet għal azzjoni sabiex jiġu indirizzati dawk ir-riskji. Konsegwentement, għandu jiġi stabbilit BERS bħala korp indipendenti ġdid, li jkopri s-setturi finanzjarji kollha kif ukoll l-iskemi ta’ garanzija. Il-BERS għandu jkun responsabbli sabiex iwettaq sorveljanza makroprudenzjali fil-livell tal-Unjoni u m’għandux ikollu personalità ġuridika.
(16)
Il-BERS għandu jkollu Bord Ġenerali, Kumitat ta’ Tmexxija, Segretarjat, Kumitat Xjentifiku Konsultattiv u Kumitat Tekniku Konsultattiv. L-għamla tal-Kumitat Tekniku Konsultattiv għandha tqis ir-regoli xierqa ta’ kunflitt ta’ interess adottati mill-Bord Ġenerali. L-istabbiliment tal-Kumitat Tekniku Konsultattiv għandu jqis l-istrutturi eżistenti bil-ħsieb li tiġi evitata kwalunkwe duplikazzjoni.
(17)
Il-BERS għandu joħroġ twissijiet u, fejn iqis meħtieġ, rakkomandazzjonijiet ta’ natura ġenerali jew ta’ natura speċifika, li għandhom jiġu indirizzati b’mod partikolari lill-Unjoni kollha jew lil Stat Membru wieħed jew aktar, jew lil waħda jew aktar mill-ASE, jew lil waħda jew aktar mill-awtoritajiet superviżorji nazzjonali b’perijodu ta’ żmien speċifikat għar-rispons politiku rilevanti.
(18)
Il-BERS għandu jfassal kodiċi tal-kulur sabiex jippermetti lill-partijiet interessati jivvalutaw aħjar in-natura tar-riskju.
(19)
Sabiex tiżdied l-influwenza u l-leġittimità tagħhom, tali twissijiet u rakkomandazzjonijiet għandhom ukoll jiġu trasmessi, suġġett għal regoli stretti ta’ kunfidenzjalità, lill-Kunsill u lill-Kummissjoni u, meta indirizzati lil awtorità superviżorja nazzjonali waħda jew aktar, lill-ASE. Id-deliberazzjonijiet tal-Kunsill għandhom jitħejjew mill-Kumitat Ekonomiku u Finanzjarju (KEF) skont ir-rwol tiegħu kif iddefinit fit-TFUE. Sabiex jitħejjew id-diskussjonijiet tal-Kunsill u tingħata lill-Kunsill konsulenza politika f’waqtha, il-BERS għandu jgħarraf lill-KEF regolarment u għandu jibgħat it-testi ta’ kwalunkwe twissijiet u rakkomandazzjonijiet malli jiġu adottati.
(20)
Il-BERS għandu jimmonitorja wkoll l-osservanza tat-twissijiet u tar-rakkomandazzjonijiet tiegħu, abbażi ta’ rapporti mid-destinatarji, biex jiżgura li t-twissijiet u r-rakkomandazzjonijiet tiegħu fil-fatt ikunu qegħdin jiġu segwiti. Id-destinatarji tar-rakkomandazzjonijiet għandhom jieħdu azzjoni dwarhom u jipprovdu ġustifikazzjoni adegwata f’każ li ma jkunux ħadu azzjoni (mekkaniżmu “aġixxi inkella spjega”). Jekk il-BERS iqis li r-reazzjoni mhix adegwata, huwa għandu jinforma, suġġett għar-regoli ta’ kunfidenzjalità, lid-destinatarji, lill-Kunsill u, fejn ikun xieraq, lill-Awtorità Superviżorja Ewropea kkonċernata.
(21)
Il-BERS għandu jiddeċiedi, abbażi ta’ każ b’każ u wara li jkun informa lill-Kunsill biżżejjed minn qabel sabiex hu jkun jista’ jirreaġixxi, jekk rakkomandazzjoni għandhiex tinżamm kunfidenzjali jew għandhiex issir pubblika, billi jżomm f’moħħu li l-iżvelar pubbliku jista’ jgħin biex jippromwovi l-osservanza tar-rakkomandazzjonijiet f’ċerti ċirkustanzi.
(22)
Jekk il-BERS jiskopri riskju li jista’ jimmina serjament il-funzjonament tajjeb u l-integrità tas-swieq finanzjarji jew l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja kollha tal-Unjoni jew ta’ parti minnha, huwa għandu jgħarraf lill-Kunsill minnufih bis-sitwazzjoni. Jekk il-BERS iqis li tista’ tirriżulta sitwazzjoni ta’ emerġenza, dan għandu jikkuntattja lill-Kunsill u jipprovdi stima tas-sitwazzjoni. Il-Kunsill imbagħad għandu jevalwa n-neċessità li tiġi adottata deċiżjoni indirizzata lill-ASE li tiddetermina l-eżistenza ta’ sitwazzjoni ta’ emerġenza. Matul dak il-proċess, il-protezzjoni xierqa tal-kunfidenzjalità hija tal-ikbar importanza.
(23)
Il-BERS għandu jirrapporta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill mill-inqas darba kull sena, u aktar ta’ spiss f’każ ta’ taqlib finanzjarju mifrux. Fejn ikun xieraq, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill għandhom ikunu jistgħu jistiednu lill-BERS biex jeżamina kwistjonijiet speċifiċi relatati mal-istabbiltà finanzjarja.
(24)
Il-BĊE u l-banek ċentrali nazzjonali għandu jkollhom rwol ewlieni fis-sorveljanza makroprudenzjali minħabba fl-għarfien espert u r-responsabbiltajiet eżistenti tagħhom fil-qasam tal-istabbiltà finanzjarja. Is-superviżuri nazzjonali għandhom ikunu involuti fl-għoti tal-għarfien espert speċifiku tagħhom. Il-parteċipazzjoni tas-superviżuri mikroprudenzjali fil-ħidma tal-BERS hija essenzjali sabiex jiġi żgurat li l-valutazzjoni tar-riskju makroprudenzjali tkun ibbażata fuq informazzjoni sħiħa u preċiża dwar l-iżviluppi fis-sistema finanzjarja. Għaldaqstant, il-presidenti tal-ASE għandhom ikunu membri bi drittijiet tal-vot. Rappreżentant wieħed tal-awtoritajiet superviżorji nazzjonali kompetenti ta’ kull Stat Membru għandu jattendi għal-laqgħat tal-Bord Ġenerali mingħajr id-dritt li jivvota. Fi spirtu ta’ trasparenza, 15-il persuna indipendenti għandhom jipprovdu lill-BERS b’għarfien espert estern permezz tal-Kumitat Xjentifiku Konsultattiv.
(25)
Il-parteċipazzjoni ta’ Membru tal-Kummissjoni fil-BERS tgħin sabiex tiġi stabbilita rabta mas-superviżjoni makroekonomika u finanzjarja tal-Unjoni, filwaqt li l-preżenza tal-President tal-KEF tirrifletti r-rwol tal-ministeri responsabbli mill-finanzi tal-Istati Membri u tal-Kunsill fis-salvagwardja tal-istabbiltà finanzjarja u t-twettiq ta’ sorveljanza ekonomika u finanzjarja.
(26)
Huwa essenzjali li l-membri tal-BERS iwettqu d-dmirijiet tagħhom b’mod imparzjali u jqisu biss l-istabbiltà finanzjarja tal-Unjoni fl-intier tagħha. Meta ma jkunx jista’ jintlaħaq kunsens, il-votazzjoni fuq it-twissijiet u r-rakkomandazzjonijiet fi ħdan il-BERS m’għandhiex tkun ippeżata u d-deċiżjonijiet għandhom, bħala regola, jittieħdu b’maġġoranza sempliċi.
(27)
L-interkonnettività tal-istituzzjonijiet u s-swieq finanzjarji timplika li l-monitoraġġ u l-valutazzjoni tar-riskji sistemiċi potenzjali għandhom ikunu bbażati fuq sett wiesa’ ta’ data u indikaturi makroekonomiċi u mikrofinanzjarji rilevanti. Dawk ir-riskji sistemiċi jinkludu riskji ta’ tħarbit fis-servizzi finanzjarji kaġun ta’ tagħwiġ sinifikanti tas-sistema finanzjarja kollha tal-Unjoni jew ta’ partijiet minnha u għandhom il-potenzjal li jkollhom konsegwenzi negattivi gravi għas-suq intern u għall-ekonomija reali. Kull tip ta’ istituzzjoni finanzjarja u intermedjarju finanzjarju, suq, infrastruttura u strument għandu l-potenzjal li jkun sistemikament sinifikanti. Għalhekk, il-BERS għandu jkollu aċċess għall-informazzjoni kollha meħtieġa sabiex iwettaq id-dmirijiet tiegħu filwaqt li tinżamm il-kunfidenzjalità ta’ dik l-informazzjoni kif meħtieġ.
(28)
Il-miżuri għall-ġbir tal-informazzjoni stabbiliti f’dan ir-Regolament huma meħtieġa għat-twettiq tal-kompiti tal-BERS u għandhom ikunu mingħajr preġudizzju għall-qafas legali tas-Sistema Statistika Ewropea fil-qasam tal-istatistika. Dan ir-Regolament għandu għalhekk ikun mingħajr preġudizzju għar-Regolament (KE) Nru 223/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-11 ta’ Marzu 2009 dwar l-Istatistika Ewropea (14) u għar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2533/98 tat-23 ta’ Novembru 1998 dwar il-ġbir ta’ tagħrif statistiku mill-Bank Ċentrali Ewropew (15).
(29)
Il-parteċipanti tas-suq jistgħu jipprovdu kontribut siewi għall-fehim tal-evoluzzjonijiet li jaffettwaw is-sistema finanzjarja. Għaldaqstant, fejn ikun meħtieġ, il-BERS għandu jikkonsulta ma’ partijiet interessati mis-settur privat, inklużi rappreżentanti tas-settur finanzjarju, assoċjazzjonijiet tal-konsumaturi, gruppi ta’ utenti fil-qasam tas-servizzi finanzjarji stabbiliti mill-Kummissjoni jew mil-leġislazzjoni tal-Unjoni, u jagħtihom opportunità ġusta sabiex jagħmlu l-osservazzjonijiet tagħhom.
(30)
L-istabbiliment tal-BERS għandu jikkontribwixxi direttament sabiex jinkisbu l-għanijiet tas-suq intern. Is-sorveljanza makroprudenzjali tal-Unjoni tas-sistema finanzjarja hija parti integrali tal-arranġamenti superviżorji ġodda fl-Unjoni billi l-aspett makroprudenzjali huwa marbut mill-qrib mal-kompiti ta’ sorveljanza mikroprudenzjali attribwiti lill-ASE. Huwa biss b’arranġamenti fis-seħħ li jirrikonoxxu sewwa l-interdipendenza tar-riskji mikro u makroprudenzjali li l-partijiet interessati kollha jista’ jkollhom fiduċja suffiċjenti biex jinvolvu ruħhom f’attivitajiet finanzjarji transkonfinali. Il-BERS għandu jimmonitorja u jivvaluta r-riskji għall-istabbiltà finanzjarja li jirriżultaw minn żviluppi li jista’ jkollhom impatt fuq livell settorjali jew fil-livell tas-sistema finanzjarja b’mod ġenerali. Billi jindirizza tali riskji, il-BERS għandu jikkontribwixxi direttament lejn struttura superviżorja integrata tal-Unjoni li hija meħtieġa sabiex tippromwovi risposti dwar il-politika f’waqthom u konsistenti fost l-Istati Membri, li b’hekk tevita approċċi diverġenti u ttejjeb l-operat tas-suq intern.
(31)
Il-Qorti tal-Ġustizzja fis-sentenza tagħha tat-2 ta’ Mejju 2006 fil-Kawża C-217/04 (Renju Unit/Parlament Ewropew u Kunsill) sostniet li “xejn fil-kliem tal-Artikolu 95 KE [issal-Artikolu 114 TFUE] ma jippermetti li jiġi konkluż li l-miżuri adottati mil-leġiżlatur Komunitarju fuq il-bażi ta’ din id-dispożizzjoni jista’ jkun neċessarju li jiġi pprovdut, skont evalwazzjoni magħmula mill-imsemmi leġiżlatur, it-twaqqif ta’ korp Komunitarju li huwa responsabbli li jikkontribwixxi għar-realizzazzjoni ta’ proċess ta’ armonizzazzjoni f’ċirkustanzi fejn, sabiex tiġi ffaċilitata l-implementazzjoni u l-applikazzjoni uniformi tal-atti bbażati fuq l-imsemmija dispożizzjoni, tidher xierqa l-adozzjoni ta’ miżuri ta’ akkumpanjament u ta’ qafas li ma jorbtux” (16). Il-BERS għandu jikkontribwixxi għall-istabbiltà finanzjarja meħtieġa għal aktar integrazzjoni finanzjarja fis-suq intern permezz tal-monitoraġġ tar-riskji sistemiċi u tal-ħruġ ta’ twissijiet u rakkomandazzjonijiet fejn ikun meħtieġ. Dawk il-kompiti huma marbuta mill-qrib mal-għanijiet tal-leġislazzjoni tal-Unjoni rigward is-suq intern għas-servizzi finanzjarji. Għalhekk, il-BERS għandu jiġi stabbilit abbażi tal-Artikolu 114 TFUE.
(32)
Kif issuġġerit fir-Rapport de Larosière, jinħtieġ approċċ gradat u l-Parlament Ewropew u l-Kunsill għandhom iwettqu reviżjoni sħiħa tas-SESF, il-BERS u l-ASE sas-17 ta’ Diċembru 2013.
(33)
Billi l-għan ta’ dan ir-Regolament, b’mod partikolari sorveljanza makroprudenzjali effikaċi tas-sistema finanzjarja tal-Unjoni, ma jistax jinkiseb b’mod suffiċjenti mill-Istati Membri minħabba fl-integrazzjoni tas-swieq finanzjarji tal-Unjoni, u għalhekk jista’ jinkiseb aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri skont il-prinċipju tas-sussidjarjetà, kif stipulat fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Skont il-prinċipju ta’ proporzjonalità, kif stipulat f’dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ sabiex jinkisbu dak l-għan,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:oż
KAPITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Stabbiliment
1. Bord Ewropew dwar ir-Riskju Sistemiku (BERS) huwa stabbilit. Għandu jkollu s-sede tiegħu fi Frankfurt am Main.
2. Il-BERS għandu jkun parti mis-Sistema Ewropea tas-Superviżuri Finanzjarji (SESF), li l-għan tagħha għandu jkun li tiżgura s-superviżjoni tas-sistema finanzjarja tal-Unjoni.
3. Is-SESF għandha tinkludi:
(a)
il-BERS;
(b)
l-Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Bankarja Ewropea) stabbilita mir-Regolament (UE) Nru 1093/2010;
(c)
l-Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Ewropea tal-Assigurazzjoni u l-Pensjonijiet tax-Xogħol) stabbilita mir-Regolament (UE) Nru 1094/2010;
(d)
l-Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Ewropea tat-Titoli u s-Swieq) stabbilita mir-Regolament (UE) Nru 1095/2010;
(e)
il-Kumitat Konġunt tal-Awtoritajiet Superviżorji Ewropej (Kumitat Konġunt) previst fl-Artikolu 54 tar-Regolamenti (UE) Nru 1093/2010, tar-Regolament (UE) Nru 1094/2010 u tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010;
(f)
l-awtoritajiet kompetenti jew superviżorji fl-Istati Membri kif speċifikati fl-atti tal-Unjoni kif imsemmija fl-Artikolu 1(2) tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, tar-Regolament (UE) Nru 1094/2010 u tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010.
4. Skont il-prinċipju ta’ kooperazzjoni sinċiera konformement mal-Artikolu 4(3) tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, il-parteċipanti għas-SESF għandhom jikkooperaw b’fiduċja u rispett reċiproku sħiħ, b’mod partikolari biex jiżguraw il-mogħdija ta’ informazzjoni adegwata u affidabbli bejniethom.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“istituzzjoni finanzjarja” tfisser kwalunkwe impriża li taqa’ taħt il-kamp ta’ applikazzjoni tal-leġislazzjonimsemmija fl-Artikolu 1(2) tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, tar-Regolament (UE) Nru 1094/2010 u tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010, kif ukoll kwalunkwe impriża jew entità oħra fl-Unjoni li n-negozju prinċipali tagħha huwa ta’ natura simili;
(b)
“sistema finanzjarja” tfisser l-istituzzjonijiet, is-swieq u l-prodotti finanzjarji u l-infrastrutturi tas-suq kollha.
(c)
“riskju sistemiku” tfisser riskju ta’ disturbi fis-sistema finanzjarja bil-potenzjal li jkun hemm konsegwenzi negattivi serji għas-suq intern u għall-ekonomija reali. It-tipi kollha ta’ intermedjarji, swieq u infrastrutturi finanzjarji jistgħu jkunu potenzjalment xi ftit jew wisq sistemikament importanti.
Artikolu 3
Missjoni, għanijiet u kompiti
1. Il-BERS għandu jkun responsabbli għas-sorveljanza makroprudenzjali tas-sistema finanzjarja fl-Unjoni sabiex jikkontribwixxi għall-prevenzjoni jew il-mitigazzjoni tar-riskji sistemiċi għall-istabbiltà finanzjarja fl-Unjoni li jirriżultaw minn żviluppi fis-sistema finanzjarja u b’kont meħud tal-iżviluppi makroekonomiċi, bil-għan li jevita perijodi ta’ diffikultà finanzjarja mifruxa. Dan għandu jikkontribwixxi għall-funzjonament mingħajr xkiel tas-suq intern u b’hekk jiżgura kontribut sostenibbli tas-settur finanzjarju għat-tkabbir ekonomiku.
2. Għall-finijiet tal-paragrafu 1, il-BERS għandu jwettaq il-kompiti li ġejjin:
(a)
jiddetermina u/jew jiġbor u janalizza l-informazzjoni kollha rilevanti u meħtieġa, għall-finijiet li jintlaħqu l-għanijiet deskritti fil-paragrafu 1;
(b)
jidentifika u jipprijoritizza r-riskji sistemiċi;
(c)
joħroġ twissijiet meta riskji sistemiċi bħal dawn ikunu kkunsidrati li huma sinifikanti u, fejn ikun xieraq, jagħmlu dawk it-twissijiet pubbliċi;
(d)
joħroġ rakkomandazzjonijiet għal azzjoni ta’ rimedju b’rispons għar-riskji identifikati u, fejn ikun xieraq, jagħmlu dawk ir-rakkomandazzjonijiet pubbliċi;
(e)
meta l-BERS jiddetermina li tista’ tqum sitwazzjoni ta’ emerġenza skont l-Artikolu 18 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, tar-Regolament (UE) Nru 1094/2010 u tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010 billi joħroġ twissija kunfidenzjali indirizzata lill-Kunsill u jipprovdi lill-Kunsill valutazzjoni tas-sitwazzjoni, biex jippermetti lill-Kunsill jivvaluta l-ħtieġa tal-adozzjoni ta’ deċiżjoni indirizzata lill-ASE li tiddetermina l-eżistenza ta’ sitwazzjoni ta’ emerġenza;
(f)
iwettaq monitoraġġ tas-segwitu għat-twissijiet u r-rakkomandazzjonijiet;
(g)
jikkoopera mill-qrib mal-partijiet kollha l-oħra tas-SESF; fejn ikun xieraq, jipprovdi lill-ASE bl-informazzjoni dwar ir-riskji sistemiċi li jkollhom bżonn sabiex iwettqu l-kompiti tagħhom; u, b’mod partikolari, f’kollaborazzjoni mal-ASE, jiżviluppa sett komuni ta’ indikaturi kwantitattivi u kwalitattivi (“risk dashboard”) biex jiġi identifikat u jitkejjel ir-riskju sistemiku;
(h)
jipparteċipa, fejn ikun xieraq, fil-Kumitat Konġunt;
(i)
jikkoordina l-azzjonijiet tiegħu ma dawk ta’ organizzazzjonijiet finanzjarji internazzjonali, b’mod partikolari mal-FMI u mal-BIF kif ukoll il-korpi rilevanti f’pajjiżi terzi dwar kwistjonijiet relatati mas-sorveljanza makroprudenzjali;
(j)
iwettaq kompiti oħrajn relatati kif speċifikat fil-leġislazzjoni tal-Unjoni.
KAPITOLU II
ORGANIZZAZZJONI
Artikolu 4
Struttura
1. Il-BERS għandu jkollu Bord Ġenerali, Kumitat ta’ Tmexxija, Segretarjat, Kumitat Xjentifiku Konsultattiv u Kumitat Tekniku Konsultattiv.
2. Il-Bord Ġenerali għandu jieħu d-deċiżjonijiet meħtieġa sabiex jiżgura t-twettiq tal-kompiti fdati lill-BERS, skont l-Artikolu 3(2).
3. Il-Kumitat ta’ Tmexxija għandu jassisti fil-proċess tat-teħid tad-deċiżjonijiet tal-BERS billi jħejji l-laqgħat tal-Bord Ġenerali, jirrevedi d-dokumenti li għandhom jiġu diskussi u jimmonitorja l-progress tax-xogħol kontinwu tal-BERS.
4. Is-Segretarjat għandu jkun responsabbli mill-ħidma ta’ kuljum tal-BERS. Għandu jipprovdi appoġġ analitiku, statistiku, amministrattiv u loġistiku ta’ kwalità għolja lill-BERS taħt id-direzzjoni tal-President u tal-Kumitat ta’ Tmexxija skont ir-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 1096/2010 (17). Għandu wkoll jagħmel użu mill-pariri tekniċi mill-ASE, mill-banek ċentrali nazzjonali u l-awtoritajiet superviżuri nazzjonali.
5. Il-Kumitat Xjentifiku Konsultattiv u l-Kumitat Tekniku Konsultattiv imsemmija fl-Artikoli 12 u 13 għandhom jipprovdu pariri u assistenza fuq kwistjonijiet relatati mal-ħidma tal-BERS.
Artikolu 5
Presidenza u Viċi Presidenzi tal-BERS
1. Il-BERS għandu jkun presedut mill-President tal-BĊE għal terminu ta’ ħames snin wara d-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament. Għat-termini susegwenti, il-President tal-BERS għandu jinħatar skont il-modalitajiet determinati abbażi tar-reviżjoni prevista fl-Artikolu 20.
2. L-ewwel Viċi-President għandu jkun elett minn fost u mill-membri tal-Kunsill Ġenerali tal-BĊE għal perijodu ta’ ħames snin, fir-rigward tal-ħtieġa ta’ rappreżentanza ewkilibrata tal-Istati Membri in ġenerali u fost dawk li l-munita tagħhom hija l-euro u dawk li l-munita tagħhom mhix l-euro. L-ewwel Viċi-President jista’ jiġi rielett darba biss.
3. It-tieni Viċi-President għandu jkun il-President tal-Kumitat Konġunt kif maħtur skont l-Artikolu 55(3) tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, tar-Regolament (UE) Nru 1094/2010 u tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010.
4. Il-President u l-Viċi-Presidenti għandhom jippreżentaw lill-Parlament Ewropew, waqt seduta ta’ smigħ pubblika, kif bi ħsiebhom iwettqu dmirijiethom taħt dan ir-Regolament.
5. Il-President għandu jippresjedi l-laqgħat tal-Bord Ġenerali u tal-Kumitat ta’ Tmexxija.
6. Il-Viċi-Presidenti, fl-ordni ta’ preċedenza, għandhom jippresjedu l-Bord Ġenerali u/jew il-Kumitat tat-Tmexxija meta l-President ma jkunx jista’ jipparteċipa f’laqgħa.
7. Jekk il-mandat ta’ membru tal-Kunsill Ġenerali tal-BĊE eletti bħala l-ewwel Viċi-President jintemm qabel ma jispiċċa l-mandat ta’ ħames snin jew jekk għal xi raġuni l-ewwel Viċi-President ma jkunx jista’ jwettaq d-dmirijiet tiegħu, għandu jiġi elett l-ewwel Viċi-President ġdid skont il-paragrafu 2.
8. Il-President għandu jirrappreżenta lill-BERS esternament.
Artikoli 6
Bord Ġenerali
1. Il-Membri tal-Bord Ġenerali bid-dritt tal-vot għandhom jinkludu:
(a)
il-President u l-Viċi President tal-BĊE;
(b)
il-Gvernaturi tal-banek ċentrali nazzjonali;
(c)
Membru tal-Kummissjoni;
(d)
il-President tal-Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Bankarja Ewropea);
(e)
il-President tal-Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Ewropea tal-Assigurazzjoni u l-Pensjonijiet tax-Xogħol);
(f)
il-President tal-Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Ewropea tat-Titoli u s-Swieq);
(g)
Il-President u ż-żewġ Viċi-Presidenti tal-Kumitat Xjentifiku Konsultattiv;
(h)
il-President tal-Kumitat Tekniku Konsultattiv.
2. Il-Membri tal-Bord Ġenerali mingħajr dritt tal-vot għandhom jinkludu:
(a)
rappreżentant wieħed ta’ livell għoli għal kull Stat Membru tal-awtoritajiet ta’ sorveljanza nazzjonali kompetenti, skont il-paragrafu 3;
(b)
il-President tal-Kumitat Ekonomiku u Finanzjarju (KEF).
3. Fir-rigward tar-rappreżentanza tal-awtoritajiet superviżorji nazzjonali taħt il-punt (a) tal-paragrafu 2, ir-rappreżentanti ta’ livell għoli rispettivi għandhom jalternaw b’rotazzjoni skont is-suġġett diskuss, sakemm l-awtoritajiet superviżorji nazzjonali ta’ xi Stat Membru partikolari ma jkunux qablu fuq rappreżentant komuni.
4. Il-Bord Ġenerali għandu jistabbilixxi regoli ta’ proċedura għall-BERS.
Artikolu 7
Imparzjalità
1. Meta jipparteċipaw fl-attivitajiet tal-Bord Ġenerali u tal-Kumitat ta’ Tmexxija u meta jkunu qegħdin iwettqu xi attività oħra relatata mal-BERS, il-membri tal-BERS għandhom iwettqu l-kompiti tagħhom b’imparzjalità u biss fl-interess tal-Unjoni inġenerali. La għandhom ifittxu u lanqas jieħdu struzzjonijiet mill-Istati Membri, l-istituzzjonijiet tal-Unjoni jew kwalunkwe korp pubbliku jew privat ieħor.
2. L-ebda membru tal-Bord Ġenerali (sew jekk votanti jew le) ma jista jkollu funzjoni fl-industrija finanzjarja.
3. La l-Istati Membri u lanqas l-istituzzjonijiet tal-Unjoni jew kwalunkwe korp pubbliku jew privat ieħor m’għandhom ifittxu li jinfluwenzaw lill-membri tal-BERS fit-twettiq tal-kompiti stabbiliti fl-Artikolu 3(2).
Artikolu 8
Segretezza professjonali
1. Il-Membri tal-Bord Ġenerali u kwalunkwe persuna oħra li taħdem jew li tkun ħadmet għal jew b’rabta mal-BERS (inkluż il-persunal rilevanti tal-banek ċentrali, il-Kumitat Xjentifiku Konsultattiv, il-Kumitat Tekniku Konsultattiv, l-ASE u l-awtoritajiet superviżorji nazzjonali kompetenti tal-Istati Membri) m’għandhomx jikxfu informazzjoni li tkun suġġetta għas-segretezza professjonali, anki wara li jintemmu d-dmirijiet tagħhom.
2. L-informazzjoni li jirċievu l-membri tal-BERS għandha tintuża biss matul id-dmirijiet tagħhom u fit-twettiq tal-kompiti stipulati fl-Artikolu 3(2).
3. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 16 u l-applikazzjoni tal-liġi kriminali, l-ebda informazzjoni kunfidenzjali riċevuta mill-persuni msemmijin fil-paragrafu 1 fit-twettiq tad-dmirijiet tagħhom ma tista’ tiġi żvelata lil xi persuna jew awtorità oħra, ħlief f’forma fil-qosor jew aggregata, b’mod li l-istituzzjonijiet finanzjarji individwali ma jkunux jistgħu jiġu identifikati.
4. Il-BERS għandu, flimkien mal-ASE, jaqbel dwar u jistabbilixxi proċeduri speċifiċi ta’ kunfidenzjalità sabiex titħares l-informazzjoni rigward istituzzjonijiet finanzjarji individwali u informazzjoni li minnha jistgħu jiġu identifikati istituzzjonijiet finanzjarji individwali.
Artikolu 9
Laqgħat tal-Bord Ġenerali
1. Il-laqgħat plenarji ordinarji tal-Bord Ġenerali għandhom jissejħu mill-President tal-BERS u għandhom isiru mill-inqas erba’ darbiet fis-sena. Jistgħu jissejħu laqgħat straordinarji fuq inizjattiva tal-President tal-BERSjew fuq talba ta’ mhux inqas minn terz tal-membri tal- Bord Ġenerali bid-dritt tal-vot.
2. Kull membru għandu jkun preżenti personalment fil-laqgħat tal-Bord Ġenerali u ma għandux ikun rappreżentat minn xi ħaddieħor.
3. B’deroga mill-paragrafu 2, membru li ma jkunx jista’ jattendi l-laqgħat għal perijodu ta’ mill-inqas tliet xhur jista’ jaħtar supplenti. Dak il-membru jista’ jiġi sostitwit ukoll minn persuna li tkun inħatret b’mod formali skont ir-regoli li jirregolaw lill-istituzzjoni konċernata fir-rigward tas-sostituzzjoni ta’ rappreżentanti fuq bażi temporanja.
4. Fejn ikun xieraq, rappreżentanti għoljin minn organizzazzjonijiet finanzjarji internazzjonali li jwettqu attivitajiet relatati direttament mal-kompiti tal-BERS stipulat fl-Artikolu 3(2) jistgħu jiġu mistiedna jattendu l-laqgħat tal-Bord Ġenerali.
5. Il-parteċipazzjoni fil-ħidma tal-BERS tista’ tkun miftuħa għal rappreżentanti għoljin tal-awtoritajiet rilevanti minn pajjiżi terzi, b’mod partikolari mill-pajjiżi taż-ŻEE u hija strettament limitata għal kwistjonijiet ta’ rilevanza partikolari għal dawk il-pajjiżi. Jistgħu isiru arranġamenti mill-BERS li jispeċifikaw, b’mod partikolari, in-natura, l-ambitu u l-aspetti proċedurali tal-involviment ta’ dawk il-pajjiżi terzi fil-ħidma tal-BERS. Tali arranġamenti jistgħu jipprevedu rappreżentanza, fuq bażi ad-hoc, bħala osservatur, fuq il-Bord Ġenerali u għandhom jikkonċernaw punti ta’ rilevanza għal dawk il-pajjiżi biss, filwaqt li jeskludu kull każ fejn tista’ tiġi diskussa s-sitwazzjoni ta’ istituzzjonijiet finanzjarji individwali jew ta’ Stati Membri.
6. Il-proċedimenti tal-laqgħat għandhom ikunu kunfidenzjali.
Artikolu 10
Modalitajiet ta’ votazzjoni tal-Bord Ġenerali
1. Kull membru tal-Bord Ġenerali bi dritt tal-vot għandu jkollu vot wieħed.
2. Mingħajr preġudizzju għall-proċeduri ta’ votazzjoni stabbiliti fl-Artikoli 18(1), il-Bord Ġenerali għandu jaġixxi b’maġġoranza sempliċi tal-membri preżenti bi dritt tal-vot. F’każ ta’ voti indaqs, il-President tal-BERS għandu jkollu l-vot deċiżiv.
3. B’deroga mill-paragrafu 2, hija meħtieġa maġġoranza ta’ żewġ terzi tal-voti mitfuha biex tiġi adottata rakkomandazzjoni jew biex twissija jew rakkomandazzjoni ssir pubblika.
4. Għandu jkun meħtieġ kworum ta’ żewġ terzi tal-membri bi dritt tal-vot sabiex ikun jista’ jittieħed kwalunkwe vot mill-Bord Ġenerali. Jekk ma jintlaħaqx il-kworum, il-President tal-BERS jista’ jsejjaħ laqgħa straordinarja li fiha d-deċiżjonijiet jistgħu jittieħdu bi kworum ta’ terz. Ir-regoli ta’ proċedura msemmija fl-Artikolu 6(4) għandhom jipprovdu għal notifika adegwata għas-sejħa ta’ laqgħa straordinarja.
Artikolu 11
Kumitat ta’ Tmexxija
1. Il-Kumitat ta’ Tmexxija għandu jkun magħmul minn:
(a)
il-President tal-BERS u l-ewwel Viċi-President tal-BERS;
(b)
il-Viċi-President tal-BĊE;
(c)
erba’ membri oħra tal-Bord Ġenerali li jkunu wkoll membri tal-Kunsill Ġenerali tal-BĊE, fir-rigward tal-ħtieġa ta’ rappreżentanza ekwilibrata b’mod ġenerali ta’ Stati Membri bejn dawk li l-munita tagħhom hija l-euro u dawk li l-munita tagħhom mhix l-euro. Huma għandhom jiġu eletti minn fost u mill-membri tal-Bord Ġenerali li jkunu wkoll membri tal-Kunsill Ġenerali tal-BĊE għal perijodu ta’ tliet snin;
(d)
Membru tal-Kummissjoni;
(e)
il-President tal-Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Bankarja Ewropea);
(f)
il-President tal-Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità tal-Assigurazzjoni u l-Pensjonijiet tax-Xogħol);
(g)
il-President tal-Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Ewropea tat-Titoli u s-Swieq);
(h)
il-President tal-KEF;
(i)
il-president tal-Kumitat Xjentifiku Konsultattiv; u
(j)
il-President tal-Kumitat Tekniku Konsultattiv.
Kwalunkwe post battal għal membru elett tal-Kumitat ta’ Tmexxija għandu jimtela’ bl-elezzjoni ta’ membru ġdid mill-Bord Ġenerali.
2. Il-laqgħat tal-Kumitat ta’ Tmexxija għandhom jissejħu mill-President tal-BERS għall-inqas darba kull tliet xhur, qabel kull laqgħa tal-Bord Ġenerali. Il-President tal-BERS jista’ jsejjaħ ukoll laqgħat ad hoc.
Artikolu 12
Kumitat Xjentifiku Konsultattiv
1. Il-Kumitat Xjentifiku Konsultattiv għandu jkun magħmul mill-President tal-Kumitat Tekniku Konsultattiv u 15-il espert li jirrappreżentaw firxa wiesgħa ta’ ħiliet u esperjenzi proposti mill-Kumitat ta’ Tmexxija u approvati mill-Bord Ġenerali għal mandat rinnovabbli ta’ erba’ snin. Il-persuni nominati m’għandhomx ikunu membri tal-ASE u għandhom jintgħażlu abbażi tal-kompetenza ġernerali tagħhom kif ukoll l-esperjenza varjata tagħhom f’oqsma akkademiċi jew setturi oħra, partikolarment fl-intrapriżi ż-żgħar u ta’ daqs medju jew għaqdiet tal-ħaddiema, jew bħala fornituri jew konsumaturi ta’ servizzi finanzjarji.
2. Il-President u ż-żewġ Viċi-Presidenti tal-Kumitat Xjentifiku Konsultattiv għandhom jinħatru mill-Bord Ġenerali wara proposta mill-President tal-BERS u huma għandu jkollhom kull wieħed kompetenza esperta u għarfien rilevanti u ta’ livell għoli, pereżempju minħabba fl-esperjenza akkademika tagħhom fis-settur bankarju, is-settur tas-swieq tat-titoli jew is-settur tal-assigurazzjoni u l-pensjonijiet tax-xogħol. Il-Presidenza tal-Kumitat Xjentifiku Konsultattiv għandha talterna bejn dawk it-tliet persuni.
3. Il-Kumitat Xjentifiku Konsultattiv għandu jipprovdi pariri u assistenza lill-BERS skont l-Artikolu 4(5), fuq it-talba tal-President tal-BERS.
4. Is-Segretarjat tal-BERS għandu jsostni l-ħidma tal-Kumitat Xjentifiku Konsultattiv u l-kap tas-Segretarjat għandu jipparteċipa fil-laqgħat tiegħu.
5. Fejn xieraq, il-Kumitat Xjentifiku Konsultattiv għandu jorganizza konsultazzjonijiet fi stadju bikri flimkien mal-partijiet interessati bħall-parteċipanti mis-swieq, korpi tal-konsumaturi u esperti akkademiċi, b’mod miftuħ u trasparenti, filwaqt li titqies il-ħtieġa tal-kunfidenzjalità.
6. Il-Kumitat Xjentifiku Konsultattiv għandu jingħata l-mezzi kollha meħtieġa sabiex iwettaq il-kompiti tiegħu b’suċċess.
Artikolu 13
Kumitat Tekniku Konsultattiv
1. Il-Kumitat tekniku konsultattiv għandu jkun magħmul minn:
(a)
rappreżentant ta’ kull bank ċentrali nazzjonali u rappresentant tal-BĊE;
(b)
rappreżentant wieħed għal kull Stat Membru tal-awtoritajiet nazzjonali superviżorji kompetenti, skont it-tieni subparagrafu;
(c)
rappreżentant tal-Awtorità Superviżorja Ewropea (l-Awtorità Bankarja Ewropea);
(d)
rappreżentant tal-Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Ewropea tal-Assigurazzjoni u l-Pensjonijiet tax-Xogħol);
(e)
rappreżentant tal-Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Ewropea tat-Titoli u s-Swieq);
(f)
żewġ rappreżentanti tal-Kummissjoni;
(g)
rappreżentant tal-KEF;
(h)
rappreżentant tal-Kumitat Xjentifiku Konsultattiv.
L-awtoritajiet superviżorji ta’ kull Stat Membru għandhom jagħżlu rappreżentant wieħed fil-Kumitat Tekniku Konsultattiv. Fir-rigward tar-rappreżentanza tal-awtoritajiet superviżorji nazzjonali taħt il-punt (b) tal-ewwel subparagrafu, ir-rappreżentanti rispettivi għandhom jalternaw skont is-suġġett diskuss, kemm-il darba l-awtoritajiet superviżorji nazzjonali ta’ xi Stat Membru partikolari ma jkunux qablu dwar rappreżentant komuni.
2. Il-President tal-Kumitat Tekniku Konsultattiv għandu jinħatar mill-Bord Ġenerali wara proposta mill-President tal-BERS.
3. Il-Kumitat Xjentifiku Konsultattiv għandu jgaħti pariri u assistenza lill-BERS skont l-Artikolu 4(5) fuq talba mill-President tal-BERS.
4. Is-Segretarjat tal-BERS għandu jappoġġa l-ħidma tal-Kumitat Tekniku Konsultattiv u l-Kap tas-Segretarjat għandu jipparteċipa fil-laqgħat tiegħu.
5. Il-Kumitat Tekniku Konsultattiv għandu jingħata l-mezzi kollha meħtieġa sabiex itemm il-kompiti tiegħu b’suċċess.
Artikolu 14
Sorsi oħra ta’ konsulenza
Fit-twettiq tal-kompiti tiegħu stipulati fl-Artikolu 3(2), il-BERS għandu jfittex, fejn ikun xieraq, il-fehmiet ta’ partijiet interessati rilevanti mis-settur privat.
KAPITOLU III
KOMPITI
Artikolu 15
Ġbir u skambju ta’ informazzjoni
1. Il-BERS għandu jipprovdi lill-ASE bl-informazzjoni dwar ir-riskji meħtieġa sabiex ikunu jistgħu jwettqu l-kompiti tagħhom.
2. L-ASE, is-Sistema Ewropea ta’ Banek Ċentrali (SEBĊ), il-Kummissjoni, l-awtoritajiet ta’ sorveljanza nazzjonali u l-awtoritajiet tal-istatistika nazzjonali għandhom jikkooperaw mill-qrib mal-BERS u jipprovduh bl-informazzjoni kollha meħtieġa għat-twettiq tal-kompiti tiegħu skont il-leġislazzjoni tal-Unjoni.
3. Soġġett għall-Artikolu 36(2) tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, tar-Regolament (UE) Nru 1094/2010 u tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010, il-BERS jista’ jitlob informazzjoni mingħand l-ASE, bħala regola f’forma fil-qosor jew aggregata b’mod li l-istituzzjonijiet finanzjarji individwali ma jkunux jistgħu jiġu identifikati.
4. Qabel ma jitlob informazzjoni skont dan l-Artikolu, il-BERS għandu l-ewwel iqis l-istatistika eżistenti prodotta, disseminata u żviluppata mis-Sistema Statistika Ewropea u mis-SEBĊ.
5. Jekk l-informazzjoni mitluba ma tkunx disponibbli jew ma ssirx disponibbli fil-ħin, il-BERS jista’ jitlob l-informazzjoni mis-SEBĊ, l-awtoritajiet ta’ sorveljanza nazzjonali jew l-awtoritajiet tal-istatistika nazzjonali. Jekk l-informazzjoni tibqa’ mhux disponibbli, il-BERS jista’ jitlobhamill-Istat Membru kkonċernat, mingħajr preġudizzju għall-prerogattivi kkonferiti, rispettivament, fuq il-Kunsill, il-Kummissjoni (Eurostat), il-BĊE, l-Eurosistema u s-SEBĊ fil-qasam tal-istatistika u l-ġbir ta’ data.
6. Jekk il-BERS jitlob informazzjoni li mhix f’forma fil-qosor jew aggregata, it-talba motivata għandha tispjega għalfejn id-data dwar l-istituzzjoni finanzjarja individwali rispettiva titqies bħala sistematikament rilevanti, u meħtieġa, b’konsiderazzjoni tas-sitwazzjoni prevalenti tas-suq.
7. Qabel kull talba għal informazzjoni li ma tkunx f’forma fil-qosor jew aggregata, il-BERS għandu jikkonsulta debitament mal-Awtorità Superviżorja Ewropea rilevanti sabiex jiżgura li t-talba tkun ġustifikata u proporzjonata. Jekk l-Awtorità Superviżorja Ewropea rilevanti ma tikkunsidrax it-talba bħala ġustifikata u proporzjonata, hija għandha, mingħajr dewmien, tibgħat it-talba lura għand il-BERS u titlob għal ġustifikazzjoni addizzjonali. Wara li l-BERS ikun ta lill-Awtorità Superviżorja Ewropea rilevanti tali ġustifikazzjoni addizzjonali, l-informazzjoni mitluba għandha tiġi trażmessa lill-BERS mid-destinatarji tat-talba, bil-kondizzjoni li dawn ikollhom aċċess legali għall-informazzjoni rilevanti.
Artikolu 16
Twissijiet u rakkomandazzjonijiet
1. Meta jiġu identifikati riskji sinifikanti għall-kisba tal-għan fl-Artikolu 3(1), il-BERS għandu jipprovdi twissijiet u, fejn ikun xieraq, joħroġ rakkomandazzjonijiet għal azzjoni ta’ rimedju, inkluż, fejn ikun xieraq, għal inizjattivi leġislattivi.
2. It-twissijiet u r-rakkomandazzjonijiet maħruġa mill-BERS skont il-punti (c) u (d) tal-Artikolu 3(2) jistgħu jkunu jew ta’ natura ġenerali jew inkella ta’ natura speċifika u għandhom ikunu indirizzati b’mod partikolari lill-Unjoni sħiħa jew lil Stat Membru wieħed jew aktar, jew lill-ASE waħda jew aktar, jew lil waħda jew aktar mill-awtoritajiet superviżorja nazzjonali. F’każ li twissija jew rakkomandazzjoni tkun indirizzata lil waħda jew aktar mill-awtoritajiet superviżorja nazzjonali, l-Istat Membru kkonċernat jew l-Istati Membri kkonċernati għandhom jiġu infurmati ukoll b’dan. Ir-rakkomandazzjonijiet għandhom jinkludu skeda ta’ żmien speċifikata għar-rispons politiku. Ir-rakkomandazzjonijiet jistgħu jkunu indirizzati wkoll lill-Kummissjoni fir-rigward tal-leġislazzjoni rilevanti tal-Unjoni.
3. Fl-istess ħin li jiġu trasmessi lid-destinatarji skont il-paragrafu 2, it-twissijiet jew ir-rakkomandazzjonijiet għandhom jiġu trasmessi, skont regoli stretti ta’ kunfidenzjalità, lill-Kunsill u lill-Kummissjoni u, meta jkunu indirizzati lil waħda jew aktar mill-awtoritajiet ta’ sorveljanza nazzjonali, lill-ASE.
4. Sabiex tisaħħaħ is-sensibilizzazzjoni tar-riskji fl-ekonomija tal-Unjoni u biex tingħata prijorità lil dawn ir-riskji, il-BERS, b’kooperazzjoni mill-qrib mal-partijiet l-oħra tas-SESF, għandu jfassal sistema b’kodiċi ta’ kulur li jikkorrispondi ma’ sitwazzjonijiet ta’ livelli ta’ riskju differenti.
Ladarba jitfasslu l-kriterji ta’ din il-klassifikazzjoni, it-twissijiet u r-rakkomandazzjonijiet tal-BERS għandhom jindikaw, fuq bażi ta’ każ b’każ, u fejn ikun xieraq, il-kategorija tar-riskju.
Artikolu 17
Segwitu tar-rakkomandazzjonijiet tal-BERS
1. Jekk rakkomandazzjoni msemmija fil-punt (d) tal-Artikolu 3(2) tkun indirizzata lill-Kummissjoni, lil Stat Membru wieħed jew aktar, lil waħda jew aktar mill-ASE, jew lil waħda jew aktar mill-awtoritajiet ta’ sorveljanza nazzjonali, id-destinatarji għandhom jikkomunikaw lill-BERS u lill-Kunsill l-azzjonijiet li ttieħdu b’rispons għar-rakkomandazzjoni u għandhom jipprovdu ġustifikazzjoni adegwata għal kwalunkwe nuqqas ta’ azzjoni. Fejn ikun rilevanti, il-BERS għandu, soġġett għal regoli stretti ta’ kunfidenzjalità, jinforma lill-ASE mingħajr dewmien dwar it-tweġibiet li jkun rċieva.
2. Jekk il-BERS jiddeċiedi li r-rakkomandazzjoni tiegħu ma tkunx ġiet segwita jew li d-destinatarji ma jkunux taw ġustifikazzjoni xierqa għan-nuqqas ta’ azzjoni tagħhom huwa għandu, soġġett għal regoli stretti ta’ kunfidenzjalità, jinforma lid-destinatarji, lill-Kunsill u, fejn ikun rilevanti, lill-Awtoritajiet Superviżorji Ewropej ikkonċernati.
3. Jekk il-BERS ikun ħa deċiżjoni skont il-paragrafu 2 dwar rakkomandazzjoni li tkun saret pubblika skont il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 18(1), il-Parlament Ewropew jista’ jistieden lill-President tal-BERS biex jippreżenta dik id-deċiżjoni u d-destinatarji jistgħu jitlobu li jipparteċipaw fi skambju ta’ fehmiet.
Artikolu 18
Twissijiet u rakkomandazzjonijiet pubbliċi
1. Il-Bord Ġenerali għandu jiddeċiedi fuq bażi ta’ każ b’każ, wara li jkun informa lill-Kunsill fi żmien suffiċjentement minn qabel sabiex ikun jista’ jirreaġixxi, dwar jekk twissija jew rakkomandazzjoni għandhiex issir pubblika. Minkejja l-Artikolu 10(3), kworum ta’ żewġ terzi għandu dejjem japplika għad-deċiżjonijiet meħudin mill-Bord Ġenerali skont dan il-paragrafu.
2. Jekk il-Bord Ġenerali jiddeċiedi li jagħmel pubblika twissija jew rakkomandazzjoni, huwa għandu jinforma lid-destinatarji minn qabel.
3. Id-destinatarji tat-twissijiet u r-rakkomandazzjonijiet ippubblikati mill-BERS għandhom ukoll ikunu pprovduti bid-drittijiet li jagħmlu pubbliċi l-opinjonijiet u r-raġunament tagħhom b’reazzjoni għalihom.
4. Meta l-Bord Ġenerali jiddeċiedi li ma jagħmilx pubblika twissija jew rakkomandazzjoni, id-destinatarji u fejn ikun xieraq, il-Kunsill u l-ASE għandhom jieħdu l-miżuri kollha meħtieġa għall-protezzjoni tan-natura kunfidenzjali tagħhom.
KAPITOLU IV
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 19
Obbligi ta’ responsabbiltà u ta’ rappurtar
1. Mill-anqas darba fis-sena u aktar spiss f’każ ta’ inkwiet finanzjarju mifrux, il-President tal-BERS għandu jiġi mistieden għal smigħ annwali fil-Parlament Ewropew, fl-okkażjoni tal-pubblikazzjoni tar-rapport annwali tal-BERS lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill. Dak is-smigħ għandu jitmexxa b’mod separat mid-djalogu monetarju bejn il-Parlament Ewropew u l-President tal-BĊE.
2. Ir-rapport annwali msemmi fil-paragrafu 1 għandu jkun fih l-informazzjoni li l-Bord Ġenerali jiddeċiedi li jagħmel pubbliku skont l-Artikolu 18. Ir-rapport annwali għandu jsir disponibbli għall-pubbliku.
3. Il-BERS għandu jeżamina wkoll kwistjonijiet speċifiċi fuq stedina tal-Parlament Ewropew, il-Kunsill jew il-Kummissjoni.
4. Il-Parlament Ewropew jista’ jitlob lill-President tal-BERS biex jattendi seduta ta’ smigħ tal-Kumitati kompetenti tal-Parlament Ewropew.
5. Il-President tal-BERS għandu jkollu diskussjonijiet orali kunfidenzjali tal-inqas darbtejn fis-sena u aktar spiss jekk jitqies xieraq, fil-magħluq mal-President u l-Viċi-Presidenti tal-Kumitat għall-Affarijiet Ekonomiċi u Monetarji tal-Parlament Ewropew dwar l-attività attwali tal-BERS. Għandu jiġi konkluż ftehim bejn il-Parlament Ewropew u l-BERS dwar il-modalitajiet dettaljati tal-organizzazzjoni ta’ dawk il-laqgħat, bil-ħsieb li tiġi żgurata kunfidenzjalità sħiħa f’konformità mal-Artikolu 8. Il-BERS għandu jipprovdi kopja ta’ dak il-ftehim lill-Kunsill.
Artikolu 20
Reviżjoni
Sas-17 ta’ Diċembru 2013, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill għandhom jeżaminaw dan ir-Regolament abbażi ta’ rapport mill-Kummissjoni u, wara li jkunu rċevew opinjoni mill-BĊE u l-ASE, huma għandhom jiddeterminaw jekk tkunx meħtieġa reviżjoni tal-missjoni u l-organizzazzjoni tal-BERS.
Huma għandhom b’mod partikolari jirrevedu l-modalitajiet għall-ħatra jew l-elezzjoni tal-President tal-BERS.
Artikolu 21
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, l-24 ta’ Novembru 2010.