РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 57/2011 НА СЪВЕТА
от 18 януари 2011 година
за установяване на възможностите за риболов на определени рибни запаси и групи от рибни запаси за 2011 година, приложими във водите на ЕС и за корабите на ЕС в някои води извън ЕС
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 43, параграф 3 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
В съответствие с член 43, параграф 3 от Договора Съветът, по предложение на Комисията, приема мерки за определянето и разпределянето на възможностите за риболов.
(2)
Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета от 20 декември 2002 г. относно опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в рамките на общата политика в областта на рибарството (1) изисква да се изготвят мерки за определяне достъпа до зоните и до ресурсите и за трайното упражняване на риболовните дейности, като се вземат предвид наличните научни, технически и икономически становища и преди всичко докладите, изготвени от Научния, технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР).
(3)
Задължение на Съвета е да приеме мерки за определяне и разпределяне на възможностите за риболов по вид риболовна дейност или група риболовни дейности, включително определени условия, имащи функционална връзка с тях, когато е целесъобразно. Възможностите за риболов следва да се разпределят между държавите-членки по такъв начин, че да осигуряват за всяка държава-членка относителна стабилност на риболовните дейности за всеки запас или риболовна дейност, като надлежно се отчитат целите на общата политика в областта на рибарството, определени в Регламент (ЕО) № 2371/2002.
(4)
Когато общият допустим улов (ОДУ) е разпределен само на една държава-членка, е целесъобразно въпросната държава-членка да се оправомощи в съответствие с член 2, параграф 1 от Договора да определи равнището на този ОДУ. Следва да се предвидят разпоредби, за да се гарантира, че когато определя равнището на ОДУ, въпросната държава-членка действа по начин, който напълно съответства на принципите и правилата на общата политика в областта на рибарството, и за да се гарантира, че въпросният запас се експлоатира на равнища, при които е най-вероятно да бъде осигурен максимален устойчив улов, считано от 2015 г. нататък, включително чрез предприемане на необходимите мерки за събиране на съответните данни, оценяване на съответния запас и определяне на равнищата на максималния устойчив улов за този запас.
(5)
ОДУ следва да се определя въз основа на наличните научни становища, като се отчитат биологичните и социално-икономическите аспекти, и същевременно се гарантира справедливо третиране на различните сектори на рибарството, както и в контекста на становищата, изразени по време на консултацията на заинтересованите страни, и по-специално на заседанията с Консултативния комитет по рибарство и аквакултури и съответните регионални консултативни съвети.
(6)
За рибните запаси, за които се прилагат специални многогодишни планове, ОДУ следва да бъде определян в съответствие с правилата, предвидени в тези планове. Следователно ОДУ за запаси на мерлуза, норвежки омар, морски език в Бискайския залив, Западната част на Ламанша и Северно море, на писия в Северно море, на херинга на запад от Шотландия и на треска в Категат, Северно море, Скагерак, източната част на Ламанша, на запад от Шотландия и в Ирландско море следва да бъде определен съгласно правилата, посочени съответно в Регламент (ЕО) № 811/2004 на Съвета от 21 април 2004 г. относно въвеждането на мерки за възстановяване на популацията на северна мерлуза (2), Регламент (ЕО) № 2166/2005 на Съвета от 20 декември 2005 г. за установяване на мерки за възстановяването на запасите от южен хек и норвежки омар в Карибско море и Западния иберийски полуостров (3), Регламент (ЕО) № 388/2006 на Съвета от 23 февруари 2006 г. за съставяне на многогодишен план за устойчива експлоатация на запаса от морски език в Бискайския залив (4), Регламент (ЕО) № 509/2007 на Съвета от 7 май 2007 г. за съставяне на многогодишен план за устойчива експлоатация на запаса от морски език в Западния Ламанш (5), Регламент (ЕО) № 676/2007 на Съвета от 11 юни 2007 г. за съставяне на многогодишен план за риболовни дейности, експлоатиращи запасите от писия и морски език в Северно море (6), Регламент (ЕО) № 1300/2008 на Съвета от 18 декември 2008 г. за създаване на многогодишен план за запаса от херинга, намиращ се на запад от Шотландия, и за риболовните дейности по експлоатация на този запас (7), Регламент (ЕО) № 1342/2008 на Съвета от 18 декември 2008 г. за създаване на дългосрочен план за запасите от атлантическа треска и риболовните стопанства, които експлоатират тези запаси (8) и Регламент (ЕО) № 302/2009 на Съвета от 6 април 2009 г. относно многогодишен план за възстановяване на червения тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море (9).
(7)
В съответствие с член 2 от Регламент (ЕО) № 847/96 на Съвета от 6 май 1996 г. относно определяне на допълнителните условия за годишното управление на допустимите количества улов и на квотите (10) следва да бъдат посочени запасите, които са предмет на различните установени в него мерки.
(8)
При някои видове, като например някои видове акули, дори ограничена риболовна дейност може да доведе до сериозен риск за тяхното опазване. Ето защо възможностите за риболов на такива видове следва да бъдат напълно ограничени чрез обща забрана за риболов на тези видове.
(9)
Норвежкият омар е улавян заедно с други видове при смесени дълбоководни риболовни дейности. В зона на запад от Ирландия, известна като „Porcupine Bank“, има спешна нужда от опазване чрез намаляване, колкото е възможно повече, на улова на норвежки омар. Ето защо е целесъобразно възможностите за риболов в тази зона да бъдат ограничени само до улова на пелагични видове, с които не се улавя норвежки омар.
(10)
Като се имат предвид последните промени в областта на рибарството, насочени към капровата риба в подзони VI, VII и VIII на ICES, и с цел да се гарантира устойчиво управление на запасите от този вид е целесъобразно да се предвиди ограничение на улова за този вид.
(11)
Необходимо е таваните за риболовно усилие за 2011 г. да бъдат определени в съответствие с член 8 от Регламент (ЕО) № 2166/2005, член 5 от Регламент (ЕО) № 509/2007, член 9 от Регламент (ЕО) № 676/2007, членове 11 и 12 от Регламент (ЕО) № 1342/2008 и членове 5 и 9 от Регламент (ЕО) № 302/2009, като същевременно се взема предвид Регламент (ЕО) № 754/2009 на Съвета от 27 юли 2009 г. за изключване на определени групи кораби от режима на риболовното усилие, предвиден в глава III от Регламент (ЕО) № 1342/2008 (11).
(12)
Група френски кораби е изключена от прилагането на режима на риболовното усилие, предвиден в член 11 от Регламент (ЕО) № 1342/2008 съгласно Регламент (ЕО) 754/2009. От информацията, предоставена от Франция през 2010 г., следва, че изключването на тази група кораби от режима на риболовното усилие вече не води до намаляване на административната тежест. Следователно едно от условията за изключване вече не е изпълнено. Ето защо е целесъобразно тази група френски кораби да бъде включена отново в посочения по-горе режим на риболовното усилие. Тъй като периодът за управление на риболова, определен в приложение IIА към Регламент (ЕС) № 53/2010 (12), приключва на 31 януари 2011 г., това повторно включване следва да се прилага, считано от 1 февруари 2011 г.
(13)
Съгласно становището на ICES е необходимо да се запази и преразгледа системата за управление на вида пясъчна змиорка във водите на ЕС от участъци IIa и IIIа и подзона IV на ICES.
(14)
Предвид последните научни становища на ICES и в съответствие с международните ангажименти в рамките на Конвенцията за риболова в североизточната част на Атлантическия океан (NEAFC) е необходимо да се ограничи риболовното усилие за някои дълбоководни видове.
(15)
В съответствие с процедурата, предвидена в споразуменията или протоколите за отношенията с Норвегия (13), Фарьорските острови (14) и Гренландия (15) в областта на рибарството, Съюзът проведе консултации с тези партньори във връзка с риболовните права. Консултациите с Фарьорските острови не са приключили и се очаква договореностите с този партньор за 2011 г. да бъдат сключени в началото на 2011 г. За да се избегне прекъсване на риболовните дейности на Съюза, като същевременно се прояви необходимата гъвкавост за сключването на тези договорености в началото на 2011 г., е уместно Съюзът да установи на временна основа възможностите за риболов по отношение на запасите, за които се прилага споразумението с Фарьорските острови.
(16)
Съюзът е договаряща страна в няколко риболовни организации и участва в други организации, като сътрудничи, без да е договаряща страна. Освен това съгласно Акта за присъединяване от 2003 г., вече сключените от Република Полша споразумения в областта на рибарството, като например Конвенцията за опазване и управление на запасите от сайда в централната част на Берингово море, от датата на присъединяване на Полша към Европейския съюз, се управляват от Съюза. Тези риболовни организации препоръчаха въвеждане на няколко мерки за 2011 г., включително възможности за риболов за съдове на ЕС. Тези възможности за риболов следва да бъдат уредени от правото на Съюза.
(17)
На своето годишно заседание през 2010 г. Междуамериканската комисия за тропическа риба тон (IATTC) не успя да постигне консенсус за приемането на мерки за опазване на жълтопер тунец, дебел тон и ивичест тунец. Независимо от това по-голямата част от договарящите страни, включително Съюзът, сметнаха, че възможностите за риболов за тези три запаса следва да бъдат регулирани с цел да се осигури устойчивото им управление. Ето защо е целесъобразно Съюзът да приеме мерки в тази насока.
(18)
На своето годишно заседание през 2010 г. Международната комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (ICCAT) прие таблици, посочващи неусвояването и свръхусвояването на възможностите за риболов на договарящите страни на ICCAT. Във връзка с това ICCAT прие решение, в което се отбелязва, че през 2009 г. Съюзът не е усвоил напълно своите квоти за северна и южна риба меч, дебел тон и северен бял тон. С оглед да се отчете адаптирането на квотите на Съюза, установени от ICCAT, е необходимо разпределението на възможностите за риболов, дължащи се на неусвояването, да бъде осъществено въз основа на съответния дял на всяка държава-членка за неусвояването, без да се изменя начинът на разпределяне, установен с настоящия регламент по отношение ежегодното разпределение на ОДУ. На същото заседание беше изменен планът за възстановяване на червения тон. Освен това ICCAT прие препоръки относно опазването на големооката акула скитница, акулата чук и синята акула. За да се допринесе за съхраняването на рибните запаси, е необходимо тези мерки да се въведат в правото на Съюза.
(19)
На своето годишно заседание през 2010 г. Комисията по рибата тон в Индийския океан (IOTC) преразгледа общия капацитет на флотите, чиято цел е тропическата риба тон, между 2006-2008 г., както и рибата-меч и белият тон между 2007-2008 г. IOTC одобри също прилагането на планове за развитие на флота. Освен това IOTC одобри Резолюция относно опазването на акулите скитници (сем. Alopiidae), уловени заедно с видовете в зоната, по отношение на която има компетентност.
(20)
По време на третата международна среща за създаване на Регионална организация за управление на риболова (РОУР) в южната част на Тихия океан (SPRFMO), която се проведе през май 2007 г., участниците приеха временни мерки, включително възможности за риболов, с оглед регулиране както на пелагичните, така и на дънните риболовни дейности в тази зона до създаването на такава РОУР. Тези временни мерки бяха преразгледани на 8-ите международни консултации за създаването на SPRFMO през ноември 2009 г. и се очаква да бъдат преразгледани отново на идната 2-ра подготвителна конференция за Комисията на SPRFMO през януари 2011 г. В съответствие със споразумението, постигнато от участниците, тези временни мерки са доброволни и не са правно обвързващи съгласно международното право. Въпреки това, във връзка със съответните разпоредби на Споразумението на Организацията на обединените нации за рибните ресурси, е препоръчително тези мерки да се въведат в правото на Съюза.
(21)
На своята годишна среща през 2010 г. Организацията за риболова в Югоизточния Атлантически океан (SEAFO) прие ограничения на улова за още четири рибни запаса в зоната на Конвенцията на SEAFO. Необходимо е тези ограничения на улова да бъдат въведени в правото на Съюза.
(22)
В съответствие с член 291 от Договора, мерките, необходими за определяне на ограниченията на улова на определени рибни запаси, които имат кратък жизнен цикъл, от съображения за спешност следва да се приемат в съответствие с Решение 1999/468/ЕО на Съвета от 28 юни 1999 г. за установяване на условията и реда за упражняване на изпълнителните правомощия, предоставени на Комисията (16).
(23)
Определени международни мерки, които създават или ограничават възможности за риболов за Съюза, се приемат от съответната РОУР в края на годината и стават приложими преди влизането в сила на настоящия регламент. Ето защо е необходимо разпоредбите за въвеждане на тези мерки в правото на Съюза да се прилагат с обратно действие. По-специално, тъй като някои възможности за риболов в зоната на Конвенцията за опазване на живите морски ресурси на Антарктика (Конвенция CCAMLR) са определени за срок, започващ на 1 декември 2010 г., е целесъобразно съответните разпоредби на настоящия регламент да се прилагат от тази дата. Това обратно действие няма да засегне принципа на правните очаквания, тъй като на членовете на CCAMLR е забранено да ловят риба в зоната на Конвенцията без разрешение.
(24)
При използването на възможностите за риболов, определени в настоящия регламент, следва да се прилага Регламент (ЕО) № 1224/2009 на Съвета от 20 ноември 2009 г. за създаване на система за контрол на Общността за гарантиране на спазването на правилата на общата политика в областта на рибарството (17), и по-специално на членове 33 и 34 от него, отнасящи се до отчитането на уловите и риболовното усилие и до съобщаването на данни относно изчерпването на възможностите за риболов. Ето защо е необходимо да се определят кодовете, които да се използват от държавите-членки при изпращане на данни до Комисията във връзка с разтоварването на запаси, за които се прилага настоящият регламент.
(25)
За да се избегне прекъсването в риболовните дейности и да се гарантира поминъкът на рибарите на Съюза, настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2011 г., с изключение на разпоредбите относно ограниченията на усилието, които следва да се прилагат от 1 февруари 2011 г., и специалните разпоредби в определени региони, които следва да имат специална дата на прилагане, както е посочено в съображение 23. Поради съображения за спешност настоящият регламент следва да влезе в сила веднага след публикуването му.
(26)
Възможностите за риболов следва да се използват в пълно съответствие с приложимото право на Съюза,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ПРИЛОЖНО ПОЛЕ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет
1. С настоящия регламент се установяват следните възможности за риболов:
а)
за 2011 г. - възможности за риболов за определени рибни запаси и групи от рибни запаси;
б)
за периода от 1 февруари 2011 г. до 31 януари 2012 г. - определени ограничения на усилието;
в)
за периодите, определени в членове 20, 21 и 22 и в приложение IД и приложение V - възможностите за риболов на определени запаси в зоната на конвенцията на Комисията за опазване на живите морски ресурси на Антарктика (CCAMLR); и
г)
за периодите, определени в член 26 - възможностите за риболов на определени запаси в зоната на конвенцията на Междуамериканската комисия за тропическа риба тон (IATTC).
2. В настоящия регламент се определят също временните възможности за риболов по отношение на определени рибни запаси или групи рибни запаси, по отношение на които се провеждат на двустранни риболовни консултации с Фарьорските острови. Окончателните възможности за риболов се определят от Съвета по предложение на Комисията.
3. Някои възможности за риболов, определени в приложение I, остават неразпределени и не могат да бъдат използвани от държавите-членки, докато не бъдат установени окончателните възможности за риболов в съответствие с параграф 2. Тези възможности за риболов включват допълнителни възможности за риболов на скумрия, произтичащи от неуловените квоти за 2010 г.
Член 2
Приложно поле
Освен ако не е предвидено друго, настоящият регламент се прилага за:
а)
кораби на ЕС, както и
б)
кораби на трети държави във води на ЕС.
Член 3
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„кораб на ЕС“ означава риболовен кораб, плаващ под знамето на държава-членка и регистриран в Съюза;
б)
„кораб на трета държава“ означава риболовен кораб, плаващ под знамето на трета държава и регистриран в такава държава;
в)
„води на ЕС“ означава водите под суверенитета или юрисдикцията на държавите-членки, с изключение на водите, граничещи с териториите, посочени в приложение II към Договора;
г)
„общ допустим улов“ (ОДУ) означава количеството, което може да се улавя и разтоварва от всеки запас всяка година;
д)
„квота“ означава дял от ОДУ, разпределен на ЕС, на държавите-членки или на трета държава;
е)
„международни води“ означава водите, попадащи извън суверенитета или юрисдикцията на която и да е държава;
ж)
„размер на окото“ означава размера на окото, определен в съответствие с Регламент (ЕО) № 517/2008 (18);
з)
„регистър на риболовния флот на ЕС“ означава регистърът, създаден от Комисията в съответствие с член 15, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 2371/2002;
и)
„риболовен дневник“ означава дневникът, посочен в член 14 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
Член 4
Риболовни зони
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения на зони:
а)
зоните на ICES (Международен съвет за изследване на морето) са определени в Регламент (ЕО) № 218/2009 (19);
б)
„Скагерак“ означава зоната, ограничена на запад от линия, очертана от фара Hanstholm до фара Lindesnes, а на юг от линия, очертана от фара Skagen до фара Tistlarna, и от тази точка до най-близката точка на шведското крайбрежие;
в)
„Категат“ означава зоната, ограничена на север от линия, очертана от фара Skagen до фара Tistlarna, и от тази точка до най-близката точка на шведското крайбрежие, а на юг от линия, очертана от Hasenøre до Gnibens Spids, от Korshage до Spodsbjerg и от Gilbjerg Hoved до Kullen;
г)
„VII (Porcupine Bank - единица 16)“ означава зоната, ограничена от локсодромите, последователно съединяващи следните точки:
-
53° 30′ с.ш., 15° 00′ з.д.;
-
53° 30′ с.ш., 11° 00′ з.д.;
-
51° 30′ с.ш., 11° 00′ з.д.;
-
51° 30′ с.ш., 13° 00′ з.д.;
-
51° 00′ с.ш., 13° 00′ з.д.;
-
51° 00′ с.ш., 15° 00′ з.д.;
-
53° 30′ с.ш., 15° 00′ з.д.
д)
„залив на Кадис“ означава района на участък IXa на ICES, разположен на изток от дължина 7° 23′ 48″ з.д.;
е)
зоните CECAF (Централна източна част на Атлантическия океан или главна риболовна зона 34 на ФАО) са определени в Регламент (ЕО) № 216/2009 (20);
ж)
зоните на NAFO (Организация за риболова в северозападната част на Атлантическия океан) са определени в Регламент (ЕО) № 217/2009 (21);
з)
зоната на Конвенцията SEAFO (Организация за риболова в Югоизточния Атлантически океан) е определена в Конвенцията за опазване и управление на рибните ресурси в Югоизточния Атлантически океан (22);
и)
зоната на Конвенцията ICCAT (Международна комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан) е определена в Международната конвенция за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (23);
й)
зоната на Конвенцията CCAMLR (Конвенция за опазване на живите морски ресурси на Антарктика) е определена в Регламент (ЕО) № 601/2004 (24);
к)
зоната на Конвенцията IATTC (Междуамериканска комисия за тропическа риба тон) е определена в Конвенцията за укрепване на Междуамериканската комисия за тропическа риба тон, създадена от Конвенцията между Съединените американски щати и Република Коста Рика от 1949 г. (25);
л)
зоната на IOTC (Комисия по рибата тон в Индийския океан) е определена в Споразумението за създаване на Комисия по рибата тон в Индийския океан (26);
м)
„зона на Конвенцията SPRFMO (Регионална организация за управление на рибарството в южната част на Тихия океан)“ означава откритото море на юг от 10° с.ш., на север от зоната на Конвенцията CCAMLR, на изток от зоната на Конвенцията SIOFA, определена в Споразумението за риболов в Южния Индийски океан (27), и на запад от зоните под юрисдикцията на южноамериканските държави в областта на рибарството;
н)
зоната на Конвенцията WCPFC (Комисия за риболова в Западния и Централния Тихи океан) е определена в Конвенцията за опазването и управлението на далекомигриращите рибни запаси в Западния и Централния Тихи океан (28);
о)
„открити води на Берингово море“ означава зоната на откритите води на Берингово море на повече от 200 морски мили от изходните линии, от които се измерва ширината на териториалните води на крайбрежните държави около Берингово море.
ДЯЛ II
ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ ЗА КОРАБИ НА ЕС
ГЛАВА I
Общи разпоредби
Член 5
ОДУ и разпределения
1. ОДУ за кораби на ЕС във води на ЕС или в определени води извън ЕС и разпределението на този ОДУ между държавите-членки, както и условията, функционално свързани с него, когато е целесъобразно, са посочени в приложение I.
2. На корабите на ЕС се разрешава улов в рамките на ОДУ, определен в приложение I, във водите под юрисдикцията на Фарьорските острови, Гренландия, Исландия и Норвегия и в риболовната зона около Jan Mayen при условията, определени в член 15 и в приложение III към настоящия регламент и в Регламент (ЕО) № 1006/2008 (29) и разпоредбите по прилагането му.
3. Комисията установява ОДУ на мойва във водите на Гренландия - подзони V и XIV на ICES, който е на разположение на Съюза въз основа на ОДУ, и разпределението на Съюза, определено от Гренландия в съответствие със Спогодбата за партньорство в областта на рибарството между Европейската общност, от една страна, и правителството на Дания и автономното правителство на Гренландия, от друга и протокола към нея.
4. С оглед на научната информация, събрана през първата половина на 2011 г., ОДУ, определен в приложение I за следните запаси, може да бъде преразгледан от Комисията в съответствие с процедурата, посочена в член 30, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2371/2002:
а)
пясъчна змиорка във води на ЕС - участъци IIa и IIIa и подзона IV на ICES - в съответствие с приложение IIГ към настоящия регламент;
б)
запаса на норвежки паут във води на ЕС - участъци IIa и IIIa и подзона IV на ICES - и запаса на трицона във води на ЕС - участък по ICES IIa и подзона по ICES IV.
Член 6
Специални разпоредби за някои видове ОДУ
1. Някои видове ОДУ в приложение IА, посочени в бележка под линия с препратка към настоящия член, се определят от съответната държава-членка въз основа на данните, събрани и оценени от тази държава-членка, на равнище, което:
а)
съответства на принципите и правилата на общата политика в областта на рибарството, по-специално принципа на устойчива експлоатация на запасите, както и
б)
с възможно най-висока степен на вероятност води до експлоатация на запаса, която съответства на максималния устойчив улов, считано от 2015 г. нататък.
2. До 28 февруари 2011 г. съответната държава-членка информира Комисията за равнището, прието съгласно параграф 1, и относно мерките, които възнамерява да вземе, за да спази тази разпоредба. Предвид тази информация и ако се изпълнени условията по член 7 от Регламент (ЕО) № 2371/2002, Комисията може да вземе решение за извънредни мерки.
Член 7
Допълнително разпределение за кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов
1. За някои запаси, изброени в приложение IА и посочени в бележка под линия с препратка към настоящия член, държавите-членки могат, при определените в параграф 2 от настоящия член условия, да предоставят на участващите в опити за напълно документиран риболов кораби допълнително разпределение в рамките на общо ограничение, посочено в приложение IА, като процент от разпределената на дадената държава-членка квота.
2. Държавите-членки може да предоставят допълнително разпределение на кораби, само ако са спазени следните условия:
а)
корабът използва камери за видеонаблюдение (CCTV), свързани със система от датчици, които записват всички дейности по риболов и преработка на борда на кораба;
б)
количеството допълнително разпределение, предоставено на даден кораб, участващ в напълно документиран риболов, не надвишава 75 % от предвиденото изхвърляне за този тип кораб, и във всеки случай не представлява увеличение от над 30 % на разпределението за съответния кораб;
в)
всичкото уловено от дадения кораб количество от съответния запас се приспада от разпределението за кораба;
3. Ако държава-членка установи, че кораб, участващ в опити за напълно документиран риболов, не изпълнява посочените в параграф 2 от настоящия член условия, тя незабавно отнема допълнителното разпределение, предоставено на съответния кораб, и го изключва от участие в тези опити за остатъка от 2011 г.
4. Държава-членка, която възнамерява да приложи параграфи 1, 2 и 3, преди да ѝ бъде отпуснато каквото и да е допълнително разпределение, предоставя на Комисията следната информация:
-
списъка на кораби, участващи в опитите, и спецификациите на инсталираното на борда електронно оборудване за наблюдение от разстояние;
-
капацитета, вида и спецификациите на използваните от тази кораби риболовни съоръжения;
-
предвижданите нива на изхвърляне от тези видове кораби; и
-
количеството улов от дадения запас, в зависимост от съответния ОДУ, направен от тези кораби през 2010 г.
Член 8
Забранени видове
1. На корабите на ЕС се забранява да извършват риболов, да задържат на борда, да трансбордират или да разтоварват на суша следните видове:
а)
гигантска акула (Cetorhinus maximus) и бяла акула (Carcharodon carcharias) във всички води на ЕС и извън водите на ЕС;
б)
морски ангел (Squatina squatina) във всички води на ЕС;
в)
обикновен скат (Dipturus batis) във всички води на ЕС от участък IIa и подзони III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
г)
вълнист скат (Raja undulata) и бял скат (Rostroraja alba) във водите на ЕС от подзони VI, VII, VIII, IX и X на ICES,
д)
селдова акула (Lamna nasus) в международни води, както и
е)
риба китара (Rhinobatidae) във води на ЕС от подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х и ХII на ICES.
2. Видовете по параграф 1 се освобождават незабавно, доколкото е възможно в неувредено състояние.
Член 9
Специални разпоредби относно разпределенията
1. Определеното в настоящия регламент разпределение на възможностите за риболов между държавите-членки се извършва, без да се засягат:
а)
размените, направени съгласно член 20, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 2371/2002;
б)
преразпределенията, направени съгласно член 37 от Регламент (ЕО) № 1224/2009 или член 10, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1006/2008;
в)
допълнителните разтоварвания, разрешени съгласно член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96;
г)
удържаните количества в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) № 847/96;
д)
приспаданията, направени съгласно членове 37, 105, 106 и 107 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
2. Освен в случаите, когато в приложение I към настоящия регламент е посочено друго, член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96 се прилага за запасите, по отношение на които се прилага предпазен ОДУ, а член 3, параграфи 2 и 3 и член 4 от посочения регламент - за запасите, по отношение на които се прилага аналитичен ОДУ.
Член 10
Ограничения на риболовното усилие
От 1 февруари 2011 г. до 31 януари 2012 г. мерките за риболовното усилие, определени в:
а)
приложение IIA, се прилагат за управлението на някои запаси в Категат, Скагерак, частта от участък IIIа на ICES, която не попада в Скагерак и Категат, подзона IV и участъци VIa, VIIa и VIId на ICES и водите на ЕС от участъци IIa и Vb на ICES;
б)
приложение IIБ, се прилагат за възстановяването на мерлузата и норвежкия омар в участъци VIIIc и IXa на ICES, с изключение на залива на Кадис;
в)
приложение IIВ, се прилагат за управлението на запасите от морски език в участък VIIe на ICES;
Член 11
Ограничения на улова и усилието за дълбоководния риболов
1. Член 3 от Регламент (ЕО) № 2347/2002 (30) се прилага за гренландска камбала. По отношение на улова, задържането на борда, трансбордирането и разтоварването на гренландска камбала се прилагат условията, посочени в този член.
2. Държавите-членки гарантират, че за 2011 г. нивата на риболовното усилие, измерени в киловат дни отсъствие от пристанището, на кораби с разрешително за дълбоководен риболов по член 3 от Регламент (ЕО) № 2347/2002, не надвишат 65 % от средногодишното риболовно усилие на корабите на съответната държава-членка през 2003 г. при рейсове, за които корабите са имали разрешителни за дълбоководен риболов или са били улавяни дълбоководните видове, посочени в приложения I и II към този регламент. Настоящият параграф се прилага само към риболовни рейсове, при които са били уловени повече от 100 kg дълбоководни видове, различни от атлантическа аргентина.
Член 12
Условия за разтоварване на суша на улова и прилова
Риба от запасите, за които е определен ОДУ, се задържа на борда или се разтоварва на сушата единствено ако:
а)
уловът е извършен от кораби на държава-членка, която има квота, и тази квота не е изчерпана; или
б)
уловът представлява част от квота на ЕС, която не е била разпределена по квоти между държавите-членки, и тази квота на ЕС не е изчерпана.
Член 13
Ограничения за използването на определени възможности за риболов
1. Установените в приложение I възможности за риболов на менек, атлантическа треска, мегрим, морски дявол, пикша, меджид, мерлуза, синя молва, морска щука, норвежки омар, писия, сребриста сайда, сайда, скатови, морски език и бодлива черноморска акула в подзона VII на ICES или нейните съответни участъци, се ограничават със забраната за риболов или задържане на борда на всички тези видове през периода от 1 май до 31 юли 2011 г. в Porcupine Bank. Съответните записи в приложение I се определят с препратка към настоящия член.
2. За целите на настоящия член Porcupine Bank обхваща зоната, ограничена от лаксодромите, последователно съединяващи следните точки:
Точка
Географска ширина
Географска дължина
1
52° 27′ с.ш.
12° 19′ з.д.
2
52° 40′ с.ш.
12° 30′ з.д.
3
52° 47′ с.ш.
12° 39,600′ з.д.
4
52° 47′ с.ш.
12° 56′ з.д.
5
52° 13,5′ с.ш.
13° 53,830′ з.д.
6
51° 22′ с.ш.
14° 24′ з.д.
7
51° 22′ с.ш.
14° 03′ з.д.
8
52° 10′ с.ш.
13° 25′ з.д.
9
52° 32′ с.ш.
13° 07,500′ з.д.
10
52° 43′ с.ш.
12° 55′ з.д.
11
52° 43′ с.ш.
12° 43′ з.д.
12
52° 38, 800′ с.ш.
12° 37′ з.д.
13
52° 27′ с.ш.
12° 23′ з.д.
14
52° 27′ с.ш.
12° 19′ з.д.
3. Чрез дерогация от параграф 1 от настоящия член се разрешава транзитно преминаване през Porcupine Bank с посочените в този параграф видове на борда в съответствие с член 50, параграфи 3, 4 и 5 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
Член 14
Предаване на данни
Когато държавите-членки изпращат на Комисията данни относно разтоварванията на суша на уловените запаси съгласно членове 33 и 34 от Регламент (ЕО) № 1224/2009, те използват кодовете на запасите, посочени в приложение I към настоящия регламент.
ГЛАВА II
Разрешение за риболов във води на трети държави
Член 15
Разрешения за риболов
1. Максималният брой на разрешенията за риболов за кораби на ЕС, извършващи риболов във води на трета държава, е определен в приложение III.
2. Когато една държава-членка прехвърли квота на друга държава-членка (замяна на квоти) за риболовните зони, определени в приложение III, въз основа на член 20, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 2371/2002, прехвърлянето включва съответно прехвърляне на разрешенията за риболов и Комисията се уведомява за това. Не се надвишава обаче общият брой разрешения за риболов за всяка риболовна зона, посочен в приложение III.
ГЛАВА III
Възможности за риболов във води на регионални организации за управление на риболова
Раздел 1
Зона на Конвенцията ICCAT
Член 16
Ограничения на капацитета за улов, отглеждане и угояване на червен тон
1. Броят на корабите с подхранка и корабите за тралене на ЕС с разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm в източната част на Атлантическия океан се ограничава, както е посочено в точка 1 от приложение IV.
2. Броят на корабите на ЕС за крайбрежен непромишлен риболов с разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm в Средиземно море се ограничава, както е посочено в точка 2 от приложение IV.
3. Броят на корабите на ЕС, които извършват риболов на червен тон в Адриатическо море с цел отглеждане и които имат разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm, се ограничава, както е посочено в точка 3 от приложение IV.
4. Броят и общият капацитет в брутен тонаж на риболовните кораби с разрешение за извършване на риболов, задържане на борда, трансбордиране, транспортиране или разтоварване на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море се ограничава, както е посочено в точка 4 от приложение IV.
5. Броят на капаните, използвани при риболова на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море, се ограничава, както е посочено в точка 5 от приложение IV.
6. Капацитетът за отглеждане и за угояване на червен тон, и максималното количество уловен див червен тон, разпределени за рибни стопанства в източната част на Атлантическия океан и Средиземно море, се ограничават, както е посочено в точка 6 от приложение IV.
Член 17
Допълнителни условия за квотата за червен тон, разпределена в приложение IГ
В допълнение към периода на забрана, предвиден в член 7, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 302/2009, се забранява риболовът на червен тон с мрежи гъргър в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море през периода от 15 април до 15 май 2011 г.
Член 18
Любителски и спортен риболов
Държавите-членки разпределят от своите квоти, определени в приложение IГ, специална квота за любителски и спортен риболов на червен тон.
Член 19
Акули
1. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на големоока акула скитница (Alopias superciliosus) във всяка риболовна зона.
2. Забранява се предприемането на целеви риболов на видове акули скитници от род Alopias.
3. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на акула чук от сем. Sphyrnidae (с изключение на Sphyrna tiburo) във връзка с риболова в зоната на Конвенцията ICCAT.
4. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на синя акула (Carcharhinus longimanus) във всяка риболовна зона.
Раздел 2
Зона на Конвенцията CCAMLR
Член 20
Забрани и ограничения на улова
1. Забранява се целевият риболов на видовете, посочени в част А от приложение V, в зоните и по време на периодите, определени в същото приложение.
2. За нов и проучвателен риболов ОДУ и ограниченията на прилова, определени в част Б от приложение V, се прилагат в подзоните, посочени в същата част.
Член 21
Проучвателен риболов
1. В рамките на риболовния сезон 2011 г. единствено държавите-членки, които са членове на Комисията на CCAMLR, могат да участват в проучвателен риболов с парагади на Dissostichus spp. в подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и в участъци 58.4.1 и 58.4.2 извън зоните под национална юрисдикция. Ако такава държава-членка възнамерява да извършва такъв риболов, тя уведомява секретариата на CCAMLR в съответствие с членове 7 и 7а от Регламент (ЕО) № 601/2004 и във всеки случай не по-късно от 24 юли 2011 г.
2. По отношение на подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и участъци 58.4.1 и 58.4.2, ОДУ и ограниченията на прилова за подзона и участък, и тяхното разпределение между малките изследователски единици (SSRU) в рамките на тези подзони и участъци, са определени в част Б от приложение V. Риболовът във всяка SSRU се прекратява, когато отчетеният улов достигне посочения ОДУ, като тази SSRU се затваря за риболов за останалата част от риболовния сезон.
3. Риболовът се извършва във възможно най-голям географски и батиметричен обхват, за да се получи информацията, необходима за определяне на риболовния потенциал и за да се избегне твърде голяма концентрация на улов и риболовно усилие. Независимо от това риболовът в подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и в участъци 58.4.1 и 58.4.2, се забранява на дълбочини, по-малки от 550 m.
Член 22
Риболов на крил през риболовен сезон 2011-2012 г.
1. Единствено държавите-членки, които са членове на Комисията на CCAMLR, могат да извършват риболов на крил (Euphausia superba) в зоната на Конвенцията CCAMLR през риболовен сезон 2011-2012 г. Ако такава държава-членка възнамерява да извършва риболов на крил в зоната на Конвенцията CCAMLR, тя уведомява секретариата на CCAMLR, в съответствие с член 5а от Регламент (ЕО) № 601/2004, и Комисията и във всеки случай не по-късно от 1 юни 2011 г.:
а)
за намерението си да извърша риболов на крил, като за целта използва формата, предвиден в част В от приложение V;
б)
за вида конфигурация на мрежите, като за целта използва формата, предвиден в част Г от приложение V.
2. Уведомяването, посочено в параграф 1 от настоящия член, включва предвидената в член 3 от Регламент (ЕО) № 601/2004 информация за всеки кораб, за който ще бъде издадено разрешение от държавата-членка да участва в риболова на крил.
3. Държавите-членки, възнамеряващи да извършват риболов на крил в зоната на Конвенцията CCAMLR, уведомяват единствено относно получилите разрешение кораби, плаващи под тяхно знаме към момента на уведомяването.
4. Държавите-членки имат право да разрешат участие в риболов на крил на кораб, различен от тези, за които секретариатът на CCAMLR е уведомен в съответствие с параграфи 1, 2 и 3 от настоящия член, ако кораб, който има издадено разрешение, не може да участва поради оправдани причини, свързани с експлоатацията му, или поради непреодолима сила. При такива обстоятелства съответните държави-членки незабавно информират секретариата на CCAMLR и Комисията, като предоставят:
а)
всички данни на предвидения(ите) за заместване кораб(и), включително информацията, предвидена в член 3 от Регламент (ЕО) № 601/2004;
б)
изчерпателно описание на причините, обосноваващи замяната, както и всякакви относими доказателства или препратки в подкрепа на това действие.
5. Държавите-членки не разрешават на кораб, включен в списъците на кораби на CCAMLR, извършвали ННН риболов, да участва в риболов на крил.
Раздел 3
Зона наIOTC
Член 23
Ограничения на риболовния капацитет на корабите, осъществяващи риболов в зоната на IOTC
1. Максималният брой кораби на ЕС, извършващи риболов на тропически видове риба тон в зоната на IOTC, и съответният капацитет в брутен тонаж са равни на определените в точка 1 от приложение VI.
2. Максималният брой кораби на ЕС, извършващи риболов на риба меч (Xiphias gladius) или бял тон (Thunnus alalunga) в зоната на IOTC, и съответният капацитет в брутен тонаж са равни на определените в точка 2 от приложение VI.
3. Държавите-членки могат да преразпределят корабите, определени да извършват един от двата вида риболов, посочен в параграфи 1 и 2, към другия вид риболов, при условие че тази промяна не води до увеличаване на риболовното усилие по отношение на съответните рибни запаси.
4. При предложения за прехвърляне на капацитет към техния флот държавите-членки гарантират, че корабите за прехвърляне са записани в регистъра на плавателните съдове на IOTC или в регистъра на плавателните съдове на други регионални организации за риболов на риба тон. Не могат да бъдат прехвърляни кораби, включени в списъка на извършващи незаконни, недокладвани и нерегулирани риболовни дейности (ННН кораби) на която и да е РОУР.
5. С цел да се вземе предвид изпълнението на плановете за развитие, предадени на IOTC, държавите-членки могат единствено да увеличават риболовния капацитет над таваните по параграфи 1 и 2 в рамките на границите, определени във тези планове.
Член 24
Акули
1. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на акули скитници от всички видове от сем. Alopiidae във всяка риболовна зона.
2. Видовете по параграф 1 се освобождават незабавно, доколкото е възможно в неувредено състояние.
Раздел 4
Зона на Конвенцията SPRFMO
Член 25
Пелагични риболовни дейности - ограничения на капацитета
Държавите-членки, които са извършвали активно пелагични риболовни дейности в зоната на конвенцията SPRFMO през 2007 г., 2008 г. или 2009 г., ограничават общото ниво на брутен тонаж на кораби, плаващи под тяхното знаме и извършващи риболов на пелагични запаси през 2011 г., до нивата на общо 78 610 брутен тонаж в тази зона, така че да се осигури устойчиво използване на пелагичните рибни ресурси в южната част на Тихия океан.
Член 26
Пелагични риболовни дейности - ОДУ
1. Само държавите-членки, които са извършвали активно пелагични риболовни дейности в зоната на Конвенцията SPRFMO през 2007 г., 2008 г. или 2009 г., както е посочено в член 25, могат да извършват риболов на пелагични запаси в тази зона в съответствие с определения в приложение IЙ ОДУ.
2. Държавите-членки уведомяват всеки месец Комисията за имената и характеристиките, включително брутен тонаж, на своите кораби, които извършват риболов, посочен в този член.
3. За целите на наблюдението на риболовните дейности, посочени в настоящия член, държавите-членки изпращат на Комисията, с цел препращане до временния секретариат на SPRFMO, данните от системите за наблюдение на корабите (VMS), ежемесечни доклади за улова и, когато има такива, данните за престои в пристанища най-късно до петнадесето число на следващия месец.
Член 27
Дънни риболовни дейности
Държавите-членки по член 25 ограничават дънното риболовно усилие или улова в зоната на Конвенцията SPRFMO до средните годишни стойности за периода от 1 януари 2002 г. до 31 декември 2006 г. по отношение на броя на риболовните кораби и другите параметри, които отразяват нивото на улов, риболовното усилие и риболовния капацитет, и само до онези части от зоната на Конвенцията SPRFMO, в които през предходния риболовен сезон са били извършвани дънни риболовни дейности.
Раздел 5
Зона на Конвенцията IATTC
Член 28
Риболовна дейност с мрежи гъргър
1. Риболовът на жълтопер тунец (Thunnus albacares), дебел тон (Thunnus obesus) и ивичест тунец (Katsuwonus pelamis) с кораби, оборудвани с мрежи гъргър, се забранява:
а)
или от 29 юли до 28 септември 2011 г., или от 18 ноември 2011 г. до 18 януари 2012 г. в зоната, определена от следните граници:
-
тихоокеанските крайбрежни линии на Северна и Южна Америка,
-
дължина 150° з.д.,
-
ширина 40° с. ш.,
-
ширина 40° ю.ш.
б)
от 29 септември до 29 октомври 2011 г. в зоната, определена от следните граници:
-
дължина 96° з.д.,
-
дължина 110° з.д.,
-
ширина 4° с. ш.,
-
ширина 3° ю. ш.
2. Заинтересованите държави-членки уведомяват Комисията относно избрания период на забрана, посочен в параграф 1, буква а), преди 1 април 2011 г. Всички кораби на заинтересованите държави-членки, оборудвани с мрежи гъргър, преустановяват риболова с мрежи гъргър в зоните, определени в параграф 1, по време на избрания период.
3. Корабите с мрежи гъргър, извършващи риболов на риба тон в зоната на Конвенцията IATTC, задържат на борда и след това разтоварват на суша целия улов на жълтопер тунец, дебел тон и ивичест тунец с изключение на рибата, която се счита негодна за консумация от човека по причини, различни от размера. Единственото изключение е последната част на рейс, когато може да няма достатъчно място, за да се побере цялото количество риба тон, уловено по време на тази част от рейса.
Раздел 6
Зона на Конвенцията SEAFO
Член 29
Мерки за опазване на дълбоководните акули
Забранява се целевият риболов в зоната на Конвенцията SEAFO на следните дълбоководни акули:
-
скатови (Rajidae),
-
бодлива черноморска акула (Squalus acanthias),
-
акула от вида Etmopterus bigelowi,
-
късоопашата светеща акула (Etmopterus brachyurus),
-
голяма светеща акула (Etmopterus princeps),
-
гладка светеща акула (Etmopterus pusillus),
-
акула от вида Apristurus manis,
-
кадифена котешка акула (Scymnodon squamulosus),
-
както и дълбоководните акули от разред Selachimorpha.
Раздел 7
Зона на Конвенцията WCPFC
Член 30
Ограничения на риболовното усилие за дебел тон, жълтопер тунец, ивичест тунец и южнотихоокеански бял тон
Държавите-членки гарантират, че общото риболовно усилие за дебел тон (Thunnus obesus), жълтопер тунец (Thunnus albacares), ивичест тунец (Katsuwonus pelamis) и южнотихоокеански бял тон (Thunnus alalunga) в зоната на Конвенцията WCPFC се ограничава до риболовното усилие, предвидено в споразуменията за партньорство в областта на рибарството между Съюза и крайбрежните държави в региона.
Член 31
Затворена зона за риболов с устройства за събиране на риба (УСР)
1. В частта от зоната на Конвенцията WCPFC, разположена между 20o с.ш. и 20o ю.ш., риболовните дейности на кораби, оборудвани с мрежи гъргър, които използват УСР, се забраняват между 00,00 ч. на 1 юли 2011 г. и 24,00 ч. на 30 септември 2011 г. През този период оборудвани с мрежи гъргър кораби може да извършват риболовни дейности в тази част от зоната на конвенцията WCPFC само ако на борда им има наблюдател, който да следи, че в нито един момент корабите:
а)
не използват или обслужват УСР или свързан с него електронен уред;
б)
не извършват риболов на пасажи, към които се прилагат УСР.
2. Всички оборудвани с мрежи гъргър кораби, които извършват риболов в зоната на Конвенцията WCPFC, посочена в параграф 1, задържат на борда, разтоварват на суша или трансбордират цялото уловено количество дебел тон, жълтопер тунец и ивичест тунец.
3. Параграф 2 не се прилага в следните случаи:
а)
в последната част на рейс, ако корабът не разполага с достатъчно място, за да побере цялото количество риба;
б)
когато рибата не е годна за консумация от човека по причини, различни от размера; или
в)
при възникване на сериозна повреда на оборудването за замразяване.
Член 32
Зони, закрити за риболовна дейност с мрежи гъргър
Риболовът с кораби, оборудвани с мрежи гъргър, на дебел тон и на жълтопер тунец, се забранява в следните зони в открити води:
а)
международните води, разположени между границите на изключителните икономически зони (ИИЗ) на Индонезия, Палау, Микронезия и Папуа-Нова Гвинея;
б)
международните води, разположени между границите на ИИЗ на Микронезия, Маршаловите острови, Науру, Кирибати, Тувалу, Фиджи, Соломоновите острови и Папуа-Нова Гвинея.
Член 33
Ограничения за броя на корабите на ЕС с разрешения за риболов на риба меч
Максималният брой на корабите на ЕС с разрешения за риболов на риба меч (Xiphias gladius) в зоните на юг от 20° ю.ш. от зоната на Конвенцията WCPFC е посоченият в приложение VII.
Раздел 8
Берингово Море
Член 34
Забрана за риболов в откритите води на Берингово море
Забранява се риболова на минтай (Theragra chalcogramma) в откритите води на Берингово море.
ДЯЛ III
ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ ЗА КОРАБИ НА ТРЕТИ ДЪРЖАВИ ВЪВ ВОДИ НА ЕС
Член 35
ОДУ
На риболовните кораби, плаващи под знамето на Норвегия, и на риболовните кораби, регистрирани на Фарьорските острови, се разрешава да извършват риболов във водите на ЕС в рамките на ОДУ, определен в приложение I към настоящия регламент, и при спазване на условията, предвидени в настоящия дял и в глава III от Регламент (ЕО) № 1006/2008.
Член 36
Разрешения за риболов
1. Максималният брой на разрешенията за риболов за кораби на трети държави, извършващи риболов във води на ЕС, е определен в приложение VIII.
2. Екземпляри от рибни запаси, за които има установен ОДУ, не се задържат на борда, нито се разтоварват на суша, освен ако уловът не е извършен от кораби на трета държава, които имат квота и тази квота не е изчерпана.
Член 37
Забранени видове
1. На корабите на трети държави се забранява да извършват риболов, да задържат на борда, да трансбордират или да разтоварват на суша следните видове:
а)
слънцелюбива акула (Cetorhinus maximus) и бяла акула (Carcharodon carcharias) във всички води на ЕС;
б)
морски ангел (Squatina squatina) във всички води на ЕС;
в)
обикновен скат (Dipturus batis) във всички води на ЕС от участък IIa и подзони III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
г)
вълнист скат (Raja undulata) и бял скат (Rostroraja alba) във води на ЕС от подзони VI, VII, VIII, IX и X на ICES; и
д)
риба китара (Rhinobatidae) във води на ЕС от подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х и ХII на ICES.
2. Видовете по параграф 1 се освобождават незабавно, доколкото е възможно в неувредено състояние.
ДЯЛ IV
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 38
Изменение на Регламент (ЕО) № 754/2009
Член 1, буква з) от Регламент (ЕО) № 754/2009 се заличава.
Член 39
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2011 г.
Член 38 се прилага от 1 февруари 2011 г.
Когато възможностите за риболов за зоната на Конвенцията CCAMLR са определени за срокове, започващи преди 1 януари 2011 г., членове 20, 21 и 22 и приложения IД и V се прилагат, считано от началото на съответните срокове на прилагане на тези възможности за риболов.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 18 януари 2011 година.
REGOLAMENT TAL-KUNSILL (UE) Nru 57/2011
tat-18 ta' Jannar 2011
li jiffissa għall-2011 l-opportunitajiet tas-sajd għal ċerti stokkijiet tal-ħut u gruppi ta' stokkijiet tal-ħut, applikabbli fl-ilmijiet tal-UE u, għal bastimenti tal-UE, f'ċerti ilmijiet mhux tal-UE
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 43(3) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
(1)
Skont l-Artikolu 43(3) tat-Trattat, il-Kunsill, fuq proposta tal-Kummissjoni, għandu jadotta miżuri dwar l-iffissar u l-allokazzjoni ta' opportunitajiet tas-sajd.
(2)
Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2371/2002 tal-20 ta' Diċembru 2002 dwar il-konservazzjoni u l-isfruttar sostenibbli ta' riżorsi tas-sajd skont il-Politika Komuni dwar is-Sajd (1) jirrikjedi li jiġu stabbiliti miżuri li jirregolaw l-aċċess għall-ilmijiet u r-riżorsi u l-insegwiment sostenibbli ta' attivitajiet tas-sajd, filwaqt li jitqiesu l-pariri xjentifiċi, tekniċi u ekonomiċi disponibbli u b'mod partikolari r-rapporti mfassla mill-Kumitat Xjentifiku, Tekniku u Ekonomiku għas-Sajd (STECF).
(3)
Hija r-responsabbiltà tal-Kunsill li jadotta miżuri dwar l-iffissar u l-allokazzjoni ta' opportunitajiet tas-sajd skont l-attività tas-sajd jew skont grupp tal-attivitajiet tas-sajd, inklużi ċerti kondizzjonijiet li huma marbuta b'mod funzjonali, kif xieraq. L-opportunitajiet tas-sajd għandhom jiġu distribwiti fost l-Istati Membri b'tali mod li f'kull Stat Membru tiġi żgurata stabbilta' relattiva ta' attivitajiet tas-sajd għal kull stokk jew sajd u b'kunsiderazzjoni xierqa għall-għanijiet tal-Politika Komuni tas-Sajd stabbiliti fir-Regolament (KE) Nru 2371/2002.
(4)
Meta qabada totali permessibbli (TAC) ikun allokat lil Stat Membru wieħed biss, huwa xieraq li l-Istat Membru kkonċernat jingħata s-setgħa li jiddetermina l-livell ta' dan it-TAC skont l-Artikolu 2(1). Għandhom isiru dispożizzjonijiet biex ikun żgurat li, meta jiġi ffissat il-livell tat-TAC, l-Istat Membru kkonċernat jaġixxi b'manjiera totalment konsistenti mal-prinċipji u r-regoli tal-Politika Komuni tas-Sajd u jiżġura li l-istokk inkwistjoni huwa sfruttat f'livelli li għandhom, bi probabbiltà kemm jista' jkun għolja, jipproduċu l-ogħla rendiment sostenibbli mill-2015 'il quddiem, inkluż billi jittieħdu l-miżuri meħtieġa biex tinġabar data rilevanti, jiġi vvalutat l-istokk ikkonċernat u jiġu determinati l-livelli tal-ogħla rendiment possibbli ta' dak l-istokk.
(5)
It-TACs għandhom jiġu stabbiliti abbażi tal-parir xjentifiku disponibbli, billi jitqiesu l-aspetti bijoloġiċi u soċjoekonomiċi filwaqt li jiġi żgurat trattament ġust bejn is-setturi tas-sajd, kif ukoll fid-dawl tal-opinijonijiet espressi matul il-konsultazzjoni mal-partijiet interessati, b'mod partikolari l-Kumitat Konsultattiv dwar is-Sajd u l-Akkwakultura u l-Kunsilli Konsultattivi Reġjonali kkonċernati
(6)
Għall-istokkijiet soġġetti għal pjanijiet speċifiċi multiannwali, it-TACs għandhom ikunu stabbiliti skont ir-regoli stipulati f'dawk il-pjanijiet. Konsegwentement, it-TACs għall-istokkijiet tal-marlozz, il-ksampu u l-lingwata fil-Bajja ta' Biscay, il-Kanal tal-Punent u l-Baħar tat-Tramuntana, tal-barbun tat-tbajja' fil-Baħar tat-Tramuntana, tal-aringi fil-Punent tal-Iskozja u tal-merluzz fil-Kattegat, fil-Baħar tat-Tramuntana, fi Skagerrak, fil-Kanal tal-Lvant, sal-Punent tal-Iskozja u fil-Baħar Irlandiż għandhom jiġu stabbiliti skont ir-regoli stipulati fi: ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 811/2004 tal-21 ta' April 2004 li jistabbilixxi l-miżuri għall-irkupru tal-istokk ta' marlozz tat-tramuntana (2) (3); ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2166/2005 tal-20 ta' Diċembru 2005 li jistabbilixxi miżuri għall-irkupru tal-istokkijiet tal-merluzz tan-Nofsinhar u l-awwista Norveġiża fil-Baħar tal-Kantabrija u l-peniżola tal-Iberja tal-Punent (4); ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 388/2006 tat-23 ta' Frar 2006 li jistabbilixxi pjan pluriennali għall-isfruttament sostenibbli ta' istokkijiet tal-lingwata fil-Bajja ta' Biskajja (5), ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 509/2007 tas-7 ta' Mejju 2007 li jistabbilixxi pjan pluriennali għall-isfruttament sostenibbli tal-istokkijiet tal-lingwata fil-Fliegu tal-Punent (6); ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 676/2007 tal-11 ta' Ġunju 2007 li jistabbilixxi pjan pluriennali għas-sajd li jisfrutta l-ħażniet [l-istokkijiet] tal-barbun tat-tbajja' u tal-lingwata fil-Baħar tat-Tramuntana (7); ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1300/2008 tat-18 ta' Diċembru 2008 li jistabbilixxi pjan pluriennali għall-istokk ta' aringi li jinsab fil-Punent tal-Iskozja u għas-sajd li jisfrutta dak l-istokk, ir-Regolament (KE) Nru 1342/2008 tat-18 ta' Diċembru 2008 li jistabbilixxi pjan għal perijodu fit-tul għall-istokkijiet tal-merluzz u għas-sajd li jisfrutta dawk l-istokkijiet (8) u r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 302/2009 tas-6 ta' April 2009 li jistabbilixxi pjan multiannwali għall-irkupru tat-tonn fil-Lvant tal-Atlantiku u fil-Mediterran (9).
(7)
Skont l-Artikolu 2 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 847/96 tas-6 ta' Mejju 1996 li jintroduċi kondizzjonijiet addizzjonali għal tmexxija minn sena għal sena tat-TAC u l-kwoti (10), huwa meħtieġ li jiġu identifikati l-istokkijiet li huma soġġetti għall-miżuri varji msemmija fih.
(8)
Għal ċerti speċijiet, bħal ċerti speċijiet ta' klieb il-baħar, anke attività limitata ta' sajd tista' tirriżulta f'riskju serju għall-konservazzjoni tagħhom. Għalhekk l-opportunitajiet tas-sajd għal speċijiet bħal dawn għandhom ikunu ristretti kompletament permezz ta' projbizzjoni ġenerali għas-sajd ta' dawk l-ispeċijiet.
(9)
Il-ksampu jinqabad fis-sajd demersali mħallat flimkien ma' speċijiet oħra varji. F'żona fil-Punent tal-Irlanda magħrufa bħala l-Porcupine Bank hemm ħtieġa urġenti ta' konservazzjoni biex kemm jista' jkun jitnaqqas il-qbid tal-ksampu. Għalhekk, huwa xieraq li l-opportunitajiet tas-sajd f'din iż-żona jkunu limitati biss għall-qbid tal-ispeċijiet pelaġiċi li magħhom ma jinqabadx il-ksampu.
(10)
B'konsiderazzjoni tal-iżviluppi reċenti fis-sajd għall-pixxitrombetta fis-subżoni ICES VI, VII u VIII u sabiex tiġi żgurata ġestjoni sostenibbli ta' dan l-istokk, huwa opportun li jsir provvediment għal-limiti tal-qbid ta' dan l-istokk.
(11)
Huwa meħtieġ li jkunu stabbiliti l-limiti massimi tal-isforz permessi għall-2011 skont l-Artikolu 8 tar-Regolament (KE) Nru 2166/2005, l-Artikolu 5 tar-Regolament (KE) Nru 509/2007, l-Artikolu 9 tar-Regolament (KE) Nru 676/2007, l-Artikoli 11 u 12 tar-Regolament (KE) Nru 1342/2008 u l-Artikoli 5 u 9 tar-Regolament (KE) Nru 302/2009, filwaqt li jitqies ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 754/2009 tas-27 ta' Lulju 2009 li jeskludi ċerti gruppi ta' bastimenti mir-reġim tal-isforz tas-sajd stabbilit fil-Kapitolu III tar-Regolament (KE) Nru 1342/2008 (11).
(12)
Grupp ta' bastimenti Franċiżi huwa eskluż mill-applikazzjoni tar-reġim tal-isforz tas-sajd stabbilit fl-Artikolu 11 tar-Regolament (KE) Nru 1342/2008 bis-saħħa tar-Regolament (KE) Nru 754/2009. Abbażi tal-informazzjoni pprovduta minn Franza fl-2010, l-esklużjoni ta' dak il-grupp ta' bastimenti mir-reġim tal-isforz m'għadux jikkostitwixxi aktar tnaqqis fil-piż amministrattiv. Għalhekk waħda mill-kondizzjonijiet għall-esklużjoni m'għadhiex tiġi sodisfatta. Għalhekk huwa adatt li dak il-grupp ta' bastimenti Franċiżi jiġi inkluż mill-ġdid fir-reġim tal-isforz tas-sajd imsemmi hawn fuq. Peress li l-perijodu ta' ġestjoni tas-sajd stabbilit mill-Anness IIA għar-Regolament (KE) Nru 53/2010 (12) jieqaf japplika fil-31 ta' Jannar 2011, din l-inklużjoni mill-ġdid għandha tapplika mill-1 ta' Frar 2011.
(13)
Huwa meħtieġ, skont il-pariri tal-ICES, li tinżamm u tiġi eżaminata mill-ġdid sistema għall-ġestjoni taċ-ċiċċirell fl-ilmijiet tal-UE tad-diviżjonijiet tal-ICES IIa u IIIa u tas-subżona IV.
(14)
Fid-dawl tal-pariri xjentifiċi l-aktar reċenti mill-ICES u skont l-impenji internazzjonali fil-kuntest tal-Konvenzjoni tas-Sajd tal-Atlantiku tal-Grigal (NEAFC), huwa meħtieġ li l-isforz tas-sajd ikun limitat għal ċerti tipi ta' speċijiet tal-baħar fond.
(15)
Skont il-proċeduri previsti fil-ftehimiet jew protokolli dwar relazzjonijiet tas-sajd man-Norveġja (13), il-Gżejjer Faeroe (14) u l-Groenlandja (15), l-Unjoni wettqet konsultazzjonijiet dwar drittijiet tas-sajd ma' dawk l-imsieħba. Il-konsultazzjonijiet mal-Gżejjer Faroe ma ġewx iffinalizzati u l-arranġamenti għall-2011 ma' dak is-sieħeb mistennija li jiġu konklużi fil-bidu tal-2011. Sabiex tiġi evitata l-interruzzjoni tal-attivitajiet ta' sajd tal-Unjoni filwaqt li jippermettu għall-flessibbiltà neċessarja għall-konklużjoni ta' dawk l-arranġamenti fil-bidu tal-2011, huwa opportun li l-Unjoni tistabbilixxi l-opportunitajiet ta' sajd għal stokkijiet soġġetti għall-ftehim mal-Gżejjer Faroe fuq bażi proviżorja.
(16)
L-Unjoni hija parti kontraenti għal diversi organizzazzjonijiet tas-sajd u tipparteċipa f'organizzazzjonijiet oħrajn bħala parti kooperattiva mhux kontraenti. Barra minn hekk, permezz tal-Att tal-Adeżjoni tal-2003, ftehimiet tas-sajd li kienu konklużi qabel mir-Repubblika tal-Polonja, bħall-Konvenzjoni dwar il-Konservazzjoni u l-Ġestjoni ta' riżorsi tal-Pollakkju fiċ-ċentru tal-Baħar Bering, huma, sa mid-data tal-adeżjoni tal-Polonja fl-Unjoni Ewropea, ġestiti mill-Unjoni. Dawk l-organizzazzjonijiet tas-sajd irrakkomandaw l-introduzzjoni ta' għadd ta' miżuri għall-2011, inklużi opportunitajiet tas-sajd għall-bastimenti tal-UE. Dawk l-opportunitajiet tas-sajd għandhom jiġu implimentati fil-liġi tal-Unjoni.
(17)
Fil-Laqgħa Annwali tagħha tal-2010, il-Kummissjoni Inter-Amerikana tat-Tonn Tropikali (IATTC) naqqset milli tasal għall-kunsens dwar l-adozzjoni ta' miżuri ta' konservazzjoni għat-tonna safra, it-tonn għajnu kbira u l-palamit. Madankollu, il-maġġoranza tal-Partijiet Kontraenti, inkluża l-Unjoni, ikkunsidraw li l-opportunitajiet tas-sajd għal dawn it-tliet stokkijiet għandhom ikunu regolati sabiex tiġi żgurata l-ġestjoni sostenibbli tagħhom. Għalhekk, huwa xieraq li l-Unjoni tadotta miżuri għal dan il-għan.
(18)
Fil-Laqgħa Annwali tagħha fl-2010, il-Kummissjoni Internazzjonali għall-Preservazzjoni tat-Tonn Atlantiku (ICCAT) adottat tabelli li jindikaw l-utilizzazzjoni nieqsa u l-utilizzazzjoni żejda tal-opportunitajiet tas-sajd tal-Partijiet Kontraenti tal-ICCAT. F'dak il-kuntest, l-ICCAT adottat deċiżjoni li tosserva li matul is-sena 2009, l-Unjoni ma sfruttatx biżżejjed il-kwota tagħha għall-pixxispad tat-Tramuntana u tan-Nofsinhar, it-tonn t'għajnu kbira u l-alonga tat-Tramuntana. Sabiex jiġu rrispettati l-aġġustamenti tal-kwoti tal-Unjoni stabbiliti mill-ICCAT, huwa neċessarju li d-distribuzzjoni tal-opportunitajiet tas-sajd li jirriżultaw minn din l-utilizzazzjoni nieqsa li għandu jsir fuq il-bażi tal-kontribut rispettiv ta' kull Stat Membru lejn l-utilizzazzjoni nieqsa mingħajr ma tinbidel is-sistema ta' distribuzzjoni stabbilita f'dan ir-Regolament fir-rigward tal-allokazzjoni annwali tat-TACs. F'din l-istess laqgħa ġie emendat il-pjan ta' rkupru għat-tonn. Barra minn hekk, l-ICCAT adottat rakkomandazzjonijiet dwar il-konservazzjoni ta' klieb il-baħar bigeye thresher, kurazzi komuni u klieb il-baħar oceanic whitetip. Huwa neċessarju li jiġu implimentati dawk il-miżuri fil-liġi tal-Unjoni sabiex ikun hemm kontribut għall-konservazzjoni tal-istokkijiet tal-ħut.
(19)
Fil-Laqgħa Annwali tagħha tal-2010, il-Kummissjoni għat-Tonn tal-Oċean Indjan (IOTC) irrevediet il-kapaċità ġenerali tal-flotot li stadu għat-tonnijiet tropikali bejn l-2006 u l-2008 kif ukoll għall-pixxispad u l-alonga bejn l-2007 u l-2008. L-IOTC approvat ukoll l-implimentazzjoni ta' pjanijiet għall-iżvilupp tal-flotot. Barra minn hekk, l-IOTC approvat Riżoluzzjoni dwar il-konservazzjoni tal-pixxivolpi (il-familja Alopiidae) li jinqabdu matul attivitajiet tas-sajd fiż-żona tal-kompetenza tagħha.
(20)
Matul it-Tielet Laqgħa Internazzjonali, li saret f'Mejju 2007, għall-ħolqien ta' Organizzazzjoni Reġjonali tal-Ġestjoni tas-Sajd (RFMO) fl-ibħra miftuħa tan-Nofsinhar tal-Paċifiku (SPRFMO), il-parteċipanti adottaw miżuri interim, inklużi opportunitajiet tas-sajd, sabiex jiġu rregolati l-attivitajiet tas-sajd pelaġiku kif ukoll tas-sajd tal-qiegħ f'din iż-żona sakemm tiġi stabbilita tali RFMO. Dawk il-miżuri interim ġew riveduti waqt it-tmien laqgħa tal-Konsultazzjonijiet Internazzjonali għall-Istabbiliment tal-SPRFMO f'Novembru tal-2009 u huma mistennija li jerġgħu jiġu riveduti fit-tieni Konferenza Preparatorja li jmiss għall-Kummissjoni tal-SPRFMO f'Jannar tal-2011. Skont il-ftehim milħuq mill-parteċipanti, dawk il-miżuri interim huma volontarji u mhumiex legalment vinkolanti skont il-liġi internazzjonali. Madankollu, fid-dawl tad-dispożizzjonijiet relatati tal-Ftehim dwar l-Istokkijiet tal-Ħut tan-Nazzjonijiet Uniti, huwa rakkomandat li dawk il-miżuri jiġu inkorporati fil-liġi tal-Unjoni.
(21)
Fil-Laqgħa Annwali tagħha tal-2010, l-Organizzazzjoni għas-Sajd fix-Xlokk tal-Atlantiku (SEAFO) adottat limiti tal-qbid għal erba' stokkijiet ta' ħut fiż-żona tal-Konvenzjoni SEAFO. Huwa meħtieġ li dawk il-limiti tal-qbid jiġu implimentati fil-liġi tal-Unjoni.
(22)
Skont l-Artikolu 291 tat-Trattat, il-miżuri meħtieġa għall-iffissar tal-limiti tal-qbid għal ċerti stokkijiet b'ħajja qasira għandhom jiġu addottati skont id-Deċiżjoni tal-Kunsill 1999/468/KE tat-28 ta' Ġunju 1999 li tipprovdi l-proċeduri għall-eżerċizzju tas-setgħat ta' implimentazzjoni konferiti fuq il-Kummissjoni (16) għal raġunijiet ta' urġenza.
(23)
Ċerti miżuri internazzjonali li joħolqu jew jirrestrinġu opportunitajiet tas-sajd għall-Unjoni huma adottati mill-RFMO rilevanti fl-aħħar tas-sena u jiġu applikabbli qabel id-dħul fis-seħħ ta' dan ir-Regolament. Għalhekk, huwa meħtieġ li d-dispożizzjonijiet li jimplimentaw tali miżuri fil-liġi tal-Unjoni japplikaw b'mod retroattiv. B'mod partikolari, peress li ċerti opportunitajiet tas-sajd fiż-żona tal-Konvenzjoni tas-CCAMLR huma stabbiliti għal perijodu ta' żmien li jibda mill-1 ta' Diċembru 2010, huwa adatt li d-dispożizzjonijiet rilevanti ta' dan ir-Regolament japplikaw minn dik id-data. Tali applikazzjoni retroattiva tkun mingħajr preġudizzju għall-prinċipju tal-istennijiet leġittimi peress li l-membri tas-CCAMLR huma pprojbiti milli jistadu fiż-żona tal-Konvenzjoni mingħajr awtorizzazzjoni.
(24)
L-użu tal-opportunitajiet tas-sajd stipulati f'dan ir-Regolament huwa soġġett għar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1224/2009 tal-20 ta' Novembru 2009 li jistabbilixxi sistema Komunitarja ta' kontroll għall-iżgurar tal-konformità mar-regoli tal-Politika Komuni tas-Sajd (17), u b'mod partikolari għall-Artikoli 33 u 34 tiegħu dwar ir-reġistrar tal-qabdiet u tal-isforz tas-sajd u n-notifika tad-data dwar l-eżawriment tal-opportunitajiet tas-sajd. Għalhekk, huwa meħtieġ li jkunu speċifikati l-kodiċijiet li għandhom jintużaw mill-Istati Membri meta tintbagħat data lill-Kummissjoni dwar il-ħatt l-art tal-istokkijiet soġġetti għal dan ir-Regolament.
(25)
Sabiex tiġi evitata l-interruzzjoni tal-attivitajiet tas-sajd u biex jiġi żgurat l-għajxien tas-sajjieda tal-Unjoni, dan ir-Regolament għandu japplika mill-1 ta' Jannar 2011, ħlief għad-dispożizzjonijiet dwar il-limiti tal-isforz, li għandhom japplikaw mill-1 ta' Frar 2011, u dispożizzjonijiet speċifiċi b'mod partikolari reġjuni, li għandu jkollhom data speċifika ta' applikazzjoni kif indikat fil-premessa 23. Għal raġunijiet ta' urġenza, dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ immedjatament wara l-pubblikazzjoni tiegħu.
(26)
L-opportunitajiet tas-sajd għandhom ikunu użati f'konformità sħiħa mal-leġiżlazzjoni applikabbli tal-Unjoni,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
TITOLU I
AMBITU U DEFINIZZJONIJIET
Artikolu 1
Is-Suġġett
1. Dan ir-Regolament jiffissa l-opportunitajiet tas-sajd li ġejjin:
(a)
għas-sena 2011, il-limiti ta' qbid għal ċerti stokkijiet tal-ħut u gruppi ta' stokkijiet tal-ħut;
(b)
għall-perijodu mill-1 ta' Frar 2011 sal-31 ta' Jannar 2012, ċerti limiti tal-isforz;
(c)
għall-perijodi stipulati fl-Artikoli 20, 21 u 22 u fl-Annessi IE u V, l-opportunitajiet tas-sajd għal ċerti stokkijiet fiż-Żona tal-Konvenzjoni tal-Konvenzjoni dwar il-Konservazzjoni tar-Riżorsi Marittimi Ħajjin tal-Antartiku (CCALMR); u
(d)
għall-perijodi stipulati fl-Artikolu 28, l-opportunitajiet tas-sajd għal ċerti stokkijiet fiż-Żona tal-Konvenzjoni tal-Kummizzjoni Inter-Amerikana għat-Tonn Tropikali (IATTC).
2. Dan ir-Regolament jiffissa wkoll opportunitajiet ta' sajd proviżorji għal ċerti stokkijiet ta' ħut jew gruppi ta' stokkijiet ta' ħut li huma s-suġġett ta' konsultazzjonijiet bilaterali dwar is-sajd mal-Gżejjer Faroe. L-opportunijiet ta' sajd definittivi għandhom jiġu ffissati mill-Kunsill fuq proposta mill-Kummissjoni.
3. Ċerti opportunijiet ta' sajd identifikati fl-Anness I jibqgħu mhux allokati u ma jistgħux jinqabdu mill-Istati Membri sakemm ma jiġux stabbiliti opportunijiet ta' sajd definittivi skont il-paragrafu 2. Dawk l-opportunijiet ta' sajd jinkludu opportunijiet ta' sajd addizzjonali għall-kavalli li jirriżultaw minn kwota mhux maqbuda fl-2010.
Artikolu 2
Kamp ta' applikazzjoni
Sakemm ma jkunx ipprovdut mod ieħor, dan ir-Regolament għandu japplika għal:
(a)
bastimenti tal-UE; u
(b)
bastimenti ta' pajjiżi terzi fl-ilmijiet tal-UE.
Artikolu 3
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta' dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“bastiment tal-UE” tfisser bastiment tas-sajd li jtajjar bandiera ta' Stat Membru u li jkun irreġistrat fl-Unjoni;
(b)
“bastiment ta' pajjiżi terzi” tfisser bastimeni tas-sajd li jtajjar il-bandiera ta', u li huwa rreġistrat f’pajjiż terz;
(c)
“ilmijiet tal-UE” tfisser l-ilmijiet taħt is-sovranità u l-ġuriżdizzjoni tal-Istati Membri ħlief l-ilmijiet li jmissu mat-territorji msemmija fl-Anness II għat-Trattat;
(d)
“qabda totali permessibbli” (TACs) tfisser il-kwantità li tista' tittieħed u tinħatt l-art minn kull stokk kull sena;
(e)
“kwota” tfisser proporzjon mit-TAC allokata lill-Unjoni, lil Stati Membru jew lil pajjiż terz;
(f)
“ilmijiet internazzjonali” tfisser ilmijiet li ma jaqgħu taħt is-sovranità jew il-ġuriżdizzjoni tal-ebda Stat;
(g)
“daqs tal-malja” tfisser id-daqs tal-malja kif iddeterminat skont ir-Regolament (KE) Nru 517/2008 (18);
(h)
“reġistru tal-flotot tas-sajd tal-UE” tfisser ir-reġistru stabbilit mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 15(3) tar-Regolament (KE) Nru 2371/2002;
(i)
“ġurnal ta' abbord dwar is-sajd” tfisser il-ġurnal ta' abbord imsemmi fl-Artikolu 14 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009.
Artikolu 4
Iż-żoni tas-sajd
Għall-finijiet ta' dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet taż-żoni li ġejjin:
(a)
Iż-żoni ICES (Il-Kunsill Internazzjonali għall-Esplorazzjoni tal-Baħar) huma kif definiti fir-Regolament (KE) Nru 218/2009 (19);
(b)
“Skagerrak” tfisser iż-żona kkonfinata fil-Punent minn linja miġbuda mill-fanal ta' Hanstholm għall-fanal ta' Lindesnes u fin-Nofsinhar minn linja miġbuda mill-fanal ta' Skagen għall-fanal ta' Tistlarna u minn dan il-punt għall-eqreb punt fuq il-kosta Svediża;
(c)
“Kattegat” tfisser iż-żona kkonfinata fit-Tramuntana minn linja miġbuda mill-fanal ta' Skagen għall-fanal ta' Tistlarna u minn dak il-punt għall-eqreb punt fuq il-kosta Svediża u fin-Nofsinhar minn linja miġbuda minn Hasenøre għal Gnibens Spids, minn Korshage għal Spodsbjerg u minn Gilbjerg Hoved għal Kullen;
(d)
“iż-żona VII (Porcupine Bank - Unità 16)” tfisser iż-żona kkonfinata mil-linji rombu li jgħaqqdu l-pożizzjonijiet li ġejjin flimkien b'mod sekwenzjali:
-
53° 30′ N 15° 00′ W,
-
53° 30′ N 11° 00′ W,
-
51° 30′ N 11° 00′ W,
-
51° 30′ N 13° 00′ W,
-
51° 00′ N 13° 00′ W,
-
51° 00′ N 15° 00′ W,
-
53° 30′ N 15° 00′ W;
(e)
“Golf ta' Cádiz” tfisser iż-żona tal-ICES diviżjoni IXa fil-lvant tal-lonġitudni 7° 23′ 48″ W;
(f)
iż-żoni CECAF (Atlantiku tal-Lvant Ċentrali jew żona prinċipali ta' sajd FAO 34) huma kif definiti fir-Regolament (KE) Nru 216/2009 (20);
(g)
iż-żoni NAFO (l-Organizzazzjoni tas-Sajd fil-Majjistral tal-Atlantiku) huma kif definit fir-Regolament (KE) Nru 217/2009 (21)
(h)
iż-Żona tal-Konvenzjoni tas-SEAFO (l-Organizzazzjoni tas-Sajd fix-Xlokk tal-Atlantiku) hija kif definita fil-Konvenzjoni dwar il-Konservazzjoni u l-Ġestjoni ta' Riżorsi tas-Sajd fix-Xlokk tal-Oċean Atlantiku (22);
(i)
iż-Żona tal-Konvenzjoni tal-ICCAT (il-Kummissjoni Internazzjonali għall-Konservazzjoni tat-Tonn Atlantiku) hija kif definita fil-Konvenzjoni Internazzjonali għall-Konservazzjoni tat-Tonn tal-Atlantiku (23);
(j)
iż-Żona ta' Konvenzjoni tas-CCAMLR (Il-Konvenzjoni dwar il-Konservazzjoni tar-Riżorsi Ħajjin tal-Baħar Antartiku) hija kif definita fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 601/2004 (24);
(k)
iż-żona tal-Konvenzjoni tal-IATTC (il-Kummissjoni Inter-Amerikana għat-Tonn Tropikali) hija kif definita fil-Konvenzjoni għat-Tisħiħ tal-Kummissjoni Inter-Amerikana għat-Tonn Tropikali stabbilita mill-Konvenzjoni tal-1949 bejn l-Istati Uniti tal-Amerika u r-Repubblika tal-Kosta Rika (25);
(l)
iż-żona tal-IOTC (il-Kummissjoni tat-Tonn tal-Oċean Indjan) hija kif definita fil-Ftehim għall-ħolqien tal-Kummissjoni dwar it-Tonn tal-Oċean Indjan (26);
(m)
iż-żona tal-Konvenzjoni tal-SPRFMO (l-Organizzazzjoni Reġjonali għall-Ġestjoni tas-Sajd fin-Nofsinhar tal-Paċifiku) tfisser iż-żona ta' ibħra miftuħa fin-Nofsinhar fi 10° N, fit-Tramuntana taż-żona tal-Konvenzjoni tas-CCAMLR, fil-Lvant taż-Żona tal-Konvenzjoni tas-SIOFA kif definita fil-Ftehim dwar is-Sajd fin-Nofsinhar tal-Oċean Indjan (27), u fil-Punent taż-żoni tal-ġuriżdizzjonijiet tas-sajd tal-Istati tal-Amerika t'Isfel;
(n)
iż-żona tal-Konvenzjoni tad-WCPFC (il-Kummissjoni tas-Sajd fil-Punent tal-Paċifiku u fil-Paċifiku Ċentrali) hija kif definita fil-Konvenzjoni dwar il-Konservazzjoni u l-Ġestjoni ta' Stokkijiet ta' Ħut Migratorju fil-Punent tal-Oċean Paċifiku u l-Oċean Paċifiku Ċentrali (28);
(o)
“l-ibħra miftuħa tal-Baħar Bering” tfisser iż-żona tal-ibħra miftuħa tal-Baħar Bering 'il barra minn 200 mil nawtiku mil-linji bażi li minnhom titkejjel il-wisa' tal-ibħra territorjali tal-Istati Kostali tal-Baħar Bering.
TITOLU II
OPPORTUNITAJIET TAS-SAJD GĦALL-BASTIMENTI TAL-UE
KAPITOLU I
Dispożizzjonijiet ġenerali
Artikolu 5
It-TACs u l-allokazzjonijiet
1. It-TACs għall-bastimenti tal-UE fl-ilmijiet tal-UE jew f'ċerti ilmijiet li mhumiex tal-UE u l-allokazzjoni ta' TACs bħal dawn fost l-Istati Membri u l-kondizzjonijiet marbuta magħhom b'mod funzjonali, fejn hu xieraq, huma stipulati fl-Anness I.
2. Il-bastimenti tal-UE huma awtorizzati li jwettqu qabdiet, skont it-TACs stabbiliti fl-Anness I, f'ilmijiet li jaqgħu taħt il-ġuriżdizzjoni tas-sajd tal-Gżejjer Faeroe, il-Groenlandja, l-Islanda u n-Norveġja, u ż-żona tas-sajd madwar Jan Mayen, soġġetti għall-kondizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 15 u l-Anness III ta' dan ir-Regolament u fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1006/2008 (29) u d-dispożizzjonijiet ta' implimentazzjoni tiegħu.
3. Il-Kummissjoni għandha tiffissa TACs għall-capelin fl-ilmijiet tal-Groenlandja fis-subżoni tal-ICES V u XIV disponibbli għall-Unjoni abbażi tat-TAC u l-allokazzjoni għall-Unjoni stabbiliti mill-Groenlandja skont il-Ftehim ta' Sħubija dwar is-Sajd bejn il-Komunità Ewropea, min-naħa waħda, u l-Gvern tad-Danimarka u l-Gvern Awtonomu tal-Groenlandja, min-naħa l-oħra, u l-Protokoll għalih.
4. Fid-dawl tal-informazzjoni xjentifika miġbura waqt l-ewwel nofs tal-2011, it-TACs stipulati fl-Anness I għall-istokkijiet li ġejjin jistgħu jiġu rriveduti mill-Kummissjoni skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 30(2) tar-Regolament (KE) Nru 2371/2002:
a)
iċ-ċiċċirell fl-ilmijiet tal-UE fid-diviżjonijiet tal-ICES IIa u IIIa u fis-subżona tal-ICES IV skont l-Anness IID għal dan ir-Regolament;
b)
l-istokk tan-Norway pout fl-ilmijiet tal-UE tad-diviżjonijiet tal-ICES IIa u IIIa u fis-subżona tal-ICES IV u l-istokk tal-laċċa l-kaħla fl-ilmijiet tal-UE tad-diviżjoni tal-ICES IIa u fis-subżona tal-ICES IV.
Artikolu 6
Dispożizzjonijiet speċjali dwar ċerti TACs
1. Ċerti TACs fl-Anness IA, identifikati minn nota f'qiegħ il-paġna b'referenza trasversali għal dan l-Artikolu, għandhom jiġu determinati mill-Istat Membru kkonċernat, abbażi tad-data miġbura u vvalutata minn dak l-Istat Membru, f'livell li:
(a)
huwa konsistenti mal-prinċipji u r-regoli tal-politika komuni tas-sajd, b'mod partikolari l-prinċipju ta' sfruttament sostenibbli tal-istokk; u
(b)
għandu, bi probabbiltà kemm jista' jkun għolja, jirriżulta fl-isfruttament tal-istokk konsistenti mal-ogħla rendiment sostenibbli mill-2015 'il quddiem.
2. Sat-28 ta' Frar 2011 l-Istat Membru kkonċernat għandu jinforma lill-Kummissjoni bil-livell adottat skont il-paragrafu 1 u dwar il-miżuri li beħsiebu jieħu biex jikkonforma ma' dik id-dispożizzjoni. Fid-dawl ta' din l-informazzjoni, u fejn jiġu sodisfatti l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 7 tar-Regolament (KE) Nru 2371/2002, il-Kummissjoni tista' tiddeċiedi dwar miżuri ta' emerġenza.
Artikolu 7
Allokazzjoni addizzjonali għal bastimenti li jipparteċipaw f'sajd dokumentat b'mod sħiħ bi prova
1. Għal ċerti stokkijiet elenkati fl-Anness IA u identifikati minn nota f'qiegħ il-paġna b'referenza trasversali għal dan l-Artikolu, Stat Membru jista’, taħt il-kondizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu, jagħtu allokazzjoni addizzjonali lil bastimenti li jipparteċipaw f'sajd dokumentat b'mod sħiħ bi prova f'limitu ġenerali stabbilit fl-Anness IA bħala perċentwal tal-kwota allokata għal dak l-Istat Membru.
2. Stat Membru jista’ jagħti allokazzjoni addizzjonali lil bastimenti biss f'konformità mal-kondizzjonijiet li ġejjin:
a)
il-bastiment jagħmel użu minn kameras tat-televiżjoni b'ċirkwit magħluq (CCTV), assoċjati ma' sistema ta' sensers, li jirreġistraw l-attivitajiet kollha ta' sajd u ta' proċessar abbord il-bastiment;
b)
l-ammont tal-allokazzjoni addizzjonali mogħtija lil bastiment individwali li jipparteċipa f'sajd dokumentat b'mod sħiħ bi prova m'għandux ikun aktar minn 75 % tal-ħut mormi minn dak it-tip ta' bastiment, u fi kwalunkwe każ m'għandux jirrappreżenta żieda ta' aktar minn 30 % tal-allokazzjoni tal-bastiment;
c)
il-qabdiet kollha tal-istokk rilevanti minn dak il-bastiment għandhom jitqiesu bħala parti mill-allokazzjoni tiegħu.
3. Fejn Stat Membru jsib li bastiment li qed jipparteċipa f'sajd dokumentat b'mod sħiħ bi prova jonqos milli jikkonforma mal-kondizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu, huwa għandu jirtira minnufih l-allokazzjoni mogħtija lill-bastiment ikkonċernat u jeskludih mill-parteċipazzjoni f'dawn il-provi għall-bqija tas-sena 2011.
4. Stat Membru li jkun beħsiebu japplika l-paragrafi 1, 2 u 3, għandu, qabel ma tingħata kwalunkwe allokazzjoni addizzjonali, jippreżenta lill-Kummissjoni l-informazzjoni li ġejja:
-
il-lista ta' bastimenti li jkunu jipparteċipaw fil-provi, u l-ispeċifikazzjonijiet tat-tagħmir ta' monitoraġġ elettroniku mill-bogħod installat abbord;
-
il-kapaċità, it-tip u l-ispeċifikazzjoni ta' rkapti użati minn dawk il-bastimenti;
-
ir-rati stmati ta' rimi ta' ħut minn dawk it-tipi ta' bastimenti; kif ukoll
-
l-ammont ta' qabdiet tal-istokk soġġett għat-TAC rilevanti magħmula fl-2010 minn dawk il-bastimenti.
Artikolu 8
L-ispeċijiet ipprojbiti
1. Għandu jkun ipprojbit li bastimenti tal-UE jistadu għal, iżommu abbord, jittrasbordaw jew iħottu l-art l-ispeċijiet li ġejjin:
(a)
il-gabdoll (Cetorhinus maximus) u l-kelb il-baħar l-abjad (Carcharodon carcharias) fl-ilmijiet kollha tal-UE u li mhumiex tal-UE;
(b)
l-ixkatlu komuni (Squatina squatina) fl-ilmijiet kollha tal-UE;
(c)
ir-rebekkin skur (Diptrus batis) fl-ilmijiet tal-UE fid-diviżjoni tal-ICES IIau fis-subżoni tal-ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX u X;
(d)
l-undulate ray (Raja undulata) u l-ħamiema (Rostroraja alba) fl-ilmijiet tal-UE tas-subżoni tal-ICES i tal-ICES VI, VII, VIII, IX u X;
(e)
il-pixxiplamtu (Lamna nasus) fl-ilmijiet internazzjonali u
(f)
il-guitarfishes (Rhinobatidae) fl-ilmijiet tal-UE tas-subżoni tal-ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII.
2. L-ispeċijiet imsemmija fil-paragrafu 1 għandhom jinħelsu mill-ewwel mingħajr ma ssirilhom ħsara sa fejn ikun prattiku.
Artikolu 9
Id-dispożizzjonijiet speċjali dwar l-allokazzjonijiet
1. L-allokazzjoni ta' opportunitajiet tas-sajd bejn l-Istati Membri kif stabbiliti f'dan ir-Regolament għandha tkun bla preġudizzju għal:
(a)
skambji magħmula skont l-Artikolu 20(5) tar-Regolament (KE) Nru 2371/2002;
(b)
riallokazzjonijiet magħmula skont l-Artikoli 37 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009 jew skont l-Artikolu 10(4) tar-Regolament (KE) Nru 1006/2008;
(c)
ħatt l-art addizzjonali permess skont l-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 847/96;
(d)
kwantitajiet miżmuma skont l-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 847/96;
(e)
tnaqqis magħmul skont l-Artikoli 37, 105, 106 u 107 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009.
2. Għajr fejn speċifikat mod ieħor fl-Anness I għal dan ir-Regolament, l-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 847/96 għandu japplika għal stokkijiet soġġetti għal TAC ta' prekawzjoni u l-Artikoli 3(2) u (3) u l-Artikolu 4 ta' dak ir-Regolament għandu japplika għal stokkijiet soġġetti għal TAC analitiku.
Artikolu 10
Il-limiti tal-isforz tas-sajd
Mill-1 ta' Frar 2011 sal-31 ta' Jannar 2012, il-miżuri dwar l-isforz tas-sajd li huma stipulati fi:
(a)
l-Anness IIA, għandu japplika għall-ġestjoni ta' ċerti stokkijiet fil-Kattegat, fi Skagerrak u dik il-parti taż-żona tad-diviżjoni IIIa mhux koperta minn Skagerrak u l-Kattegat, is-subżona tal-ICES IV, u s-subdiviżjonijiet tal-ICES VIa, VIIa u VIId u l-ilmijiet tal-UE tad-diviżjonijiet tal-ICES IIa u Vb;
(b)
l-Anness IIB, għandu japplika għall-irkupru tal-marlozz u l-ksampu fid-diviżjonijiet tal-ICES VIIIc u IXa bl-eċċezzjoni tal-Golf ta' Cádiz;
(c)
l-Anness IIC, għandu japplika għall-ġestjoni tal-istokk tal-lingwata fid-diviżjoni tal-ICES VIIe.
Artikolu 11
Il-limiti tal-qbid u tal-isforz tas-sajd tal-baħar fond
1. L-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 2347/2002 (30) għandu japplika għall-ħalibatt tal-Groenlandja. Il-qbid, iż-żamma abbord, it-trasbord u l-ħatt l-art tal-ħalibatt tal-Groenlandja għandhom ikunu soġġetti għall-kondizzjonijiet imsemmija f'dak l-Artikolu.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li għall-2011 il-livelli tal-isforz tas-sajd, imkejla bħala jiem kilowatt barra mill-port, minn bastimenti detenturi ta' permessi tas-sajd imsemmija fl-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 2347/2002 ma jaqbżux il-65 % tal-medja tal-isforz tas-sajd annwali magħmul mill-bastimenti tal-Istati Membri fl-2003 fi vjaġġi meta kien hemm il-permessi tas-sajd tal-baħar fond jew inqabdu speċijiet tal-baħar fond, kif elenkat fl-Annessi I u II għal dak ir-Regolament. Dan il-paragrafu għandu japplika biss għal vjaġġi tas-sajd li fihom inqabdu aktar minn 100 kg ta' speċijiet tal-baħar fond, minbarra l-arġentina.
Artikolu 12
Il-kondizzjonijiet għall-ħatt l-art tal-qabdiet u tal-qabdiet inċidentali
Ħut minn stokkijiet li għalihom huma stabbiliti TACs għandhom jinżammu abbord jew jinħattu l-art biss jekk:
(a)
il-qabdiet saru minn bastimenti ta' Stat Membru li għandu kwota u dik il-kwota ma ġietx eżawrita; jew
(b)
il-qabdiet jikkonsistu f'parti minn sehem ta' kwota tal-UE li ma kinitx ġiet allokata permezz ta' kwota bejn l-Istati Membri, u dik il-kwota tal-UE ma ġietx eżawrita.
Artikolu 13
Ir-restrizzjonijiet fuq l-użu ta' ċerti opportunitajiet tas-sajd
1. L-opportunitajiet tas-sajd iffissati fl-Anness I, għat-tusk, il-merluzz, il-megrim, il-petriċi, il-haddock, il-merlangu, il-marlozz, il-linarda, il-lipp, il-ksampu, il-barbun tat-tbajja', il-pollakju, il-pollakju (saithe), ir-rebekkini u r-raj, il-lingwata u l-mazzola l-griża fiż-subżona tal-ICES VII jew fid-diviżjonijiet rilevanti tagħha, għandhom ikunu ristretti mill-projbizzjoni li wieħed jistad jew iżomm abbord speċijiet bħal dawn matul il-perijodu mill-1 ta' Mejju sal-31 ta' Lulju 2011 fil-Porcupine Bank. L-annotazzjonijiet rilevanti fl-Anness I huma identifikati mill-kontroreferenza għal dan l-Artikolu.
2. Għall-finijiet ta' dan l-Artikolu, il-Porcupine Bank għandu jinkludi ż-żona kkonfinata mil-linji rombu li jgħaqqdu flimkien il-pożizzjonijiet li ġejjin b'mod sekwenzjali:
Punt
Il-latitudni
Il-lonġitudni
1
52° 27′ N
12° 19′ W
2
52° 40′ N
12° 30′ W
3
52° 47′ N
12° 39,600′ W
4
52° 47′ N
12° 56′ W
5
52° 13.5′ N
13° 53,830′ W
6
51° 22′ N
14° 24′ W
7
51° 22′ N
14° 03′ W
8
52° 10′ N
13° 25′ W
9
52° 32′ N
13° 07,500′ W
10
52° 43′ N
12° 55′ W
11
52° 43′ N
12° 43′ W
12
52° 38,800′ N
12° 37′ W
13
52° 27′ N
12° 23′ W
14
52° 27′ N
12° 19′ W
3. B'deroga mill-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu, it-transitu mill-Porcupine Bank, il-ġarr abbord tal-ispeċijiet imsemmijin f'dak il-paragrafu, għandhom ikunu permessi skont l-Artikolu 50(3), (4) u (5) tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009.
Artikolu 12
It-trasmissjoni tad-data
Meta, skont l-Artikoli 33 u 34 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009, l-Istati Membri jibagħtu data lill-Kummissjoni dwar il-ħatt l-art ta' kwantitajiet ta' stokkijiet maqbuda, huma għandhom jużaw il-kodiċijiet tal-istokkijiet imniżżla fl-Anness I għal dan ir-Regolament.
KAPITOLU II
Awtorizzazzjoni tas-sajd f'ilmijiet ta' pajjiżi terzi
Artikolu 15
L-awtorizzazzjonijiet tas-sajd
1. L-għadd massimu ta' awtorizzazzjonijiet tas-sajd għall-bastimenti tas-sajd tal-UE f'ilmijiet ta' pajjiż terz huwa stipulat fl-Anness III.
2. Meta Stat Membru jittrasferixxi l-kwota tiegħu lil Stat Membru ieħor (tpartit) fiż-żoni ta' sajd stipulati fl-Anness III, abbażi tal-Artikolu 20(5) tar-Regolament (KE) Nru 2371/2002, it-trasferiment għandu jinkludi trasferiment xieraq tal-awtorizzazzjonijiet tas-sajd u dan għandu jiġi nnotifikat lill-Kummissjoni. Madankollu, l-għadd totali ta' awtorizzazzjonijiet għal kull żona ta' sajd, kif stipulat fl-Anness III, ma għandux jinqabeż.
KAPITOLU III
Opportunitajiet tas-sajd f'ilmijiet ta' organizzazzjonijiet reġjonali tal-ġestjoni tas-sajd
Taqsima 1
Iż-żona tal-Konvenzjoni ICCAT,
Artikolu 14
Il-limitazzjonijiet fuq il-kapaċità tas-sajd, tal-koltivazzjoni u tat-tismin għat-tonn
1. L-għadd ta' dgħajjes tal-UE tas-sajd bil-lixka u tas-sajd bir-rixa awtorizzati sabiex jistadu attivament għat-tonn ta' bejn it-8 kg/75 ċm u t-30 kg/115 ċm fil-Lvant tal-Atlantiku għandu jkun limitat kif stipulat fil-punt 1 tal-Anness IV.
2. L-għadd ta' dgħajjes tas-sajd kostali artiġjanali tal-UE awtorizzati sabiex jistadu attivament għat-tonn ta' bejn it-8 kg/75 ċm u t-30 kg/115 ċm fil-Mediterran għandu jkun limitat kif stipulat fil-punt 2 tal-Anness IV.
3. L-għadd ta' bastimenti tas-sajd tal-UE li jistadu għat-tonn fil-Baħar Adrijatiku għall-finijiet ta' koltivazzjoni, awtorizzati sabiex jistadu attivament għat-tonn ta' bejn it-8 kg/75 ċm u t-30 kg/115 ċm għandu jkun limitat kif stipulat fil-punt 3 tal-Anness IV.
4. L-għadd u l-kapaċità totali f'tunnellaġġ gross ta' bastimenti tas-sajd awtorizzati li jistadu għal, iżommu abbord, jittrasbordaw, jittrasportaw, jew iħottu l-art tonn fil-Lvant tal-Atlantiku u l-Mediterran għandhom ikunu limitati kif stipulat fil-punt 4 tal-Anness IV.
5. L-għadd ta' nases involuti fis-sajd tat-tonn fil-Lvant tal-Atlantiku u fil-Mediterran għandu jkun limitat kif stipulat fil-punt 5 tal-Anness IV.
6. Il-kapaċità tal-koltivazzjoni tat-tonn, il-kapaċità tat-tismin u l-input massimu ta' tonn selvaġġ allokat għall-istabbilimenti tal-akkwakultura fil-Lvant tal-Atlantiku u l-Mediterran għandhom ikunu limitati kif stipulat fil-punt 6 tal-Anness IV.
Artikolu 17
Il-kondizzjonijiet addizzjonali għall-kwota tat-tonn allokata fl-Anness ID
B'żieda mal-perijodu ta' projbizzjoni pprovdut fl-Artikolu 7(2) tar-Regolament (KE) Nru 302/2009, is-sajd bil-purse seine għat-tonn għandu jkun ipprojbit fl-Atlantiku tal-Lvant u fil-Mediterran matul il-perijodu mill-15 ta' April sal-15 ta' Mejju 2011.
Artikolu 18
Is-sajd rikreattiv u sportiv
L-Istati Membri għandhom jallokaw, mill-kwoti tagħhom allokati fl-Anness ID, kwota speċifika tat-tonn għas-sajd rikreattiv u sportiv.
Artikolu 19
Il-klieb il-baħar
1. Iż-żamma abbord, it-trasord jew il-ħatt l-art ta' kwalunkwe parti jew karkassa sħiħa ta' pixxivolpi għajnu kbira (Alopias superciliosus) f'kull tip ta' sajd għandu jkun ipprojbit.
2. Għandu jkun ipprojbit sajd dirett għal speċijiet ta' pixxivolpi tal-ġeneru Alopias.
3. Għandhom ikunu pprojbiti ż-żamma abbord, it-trasbord jew l-iżbark ta' kwalunkwe parti jew karkassa sħiħa ta' kurazzi komuni tal-familja Sphyrnidae (ħlief għas-Sphyrna tiburo) b'assoċjazzjoni mas-sajd fiż-Żona tal-Konvenzjoni tal-ICCAT.
4. Għandhom ikunu pprojbiti ż-żamma abbord, it-trasord jew l-iżbark ta' kwalunkwe parti jew karkassa sħiħa ta' klieb il-baħar oceanic whitetip (Carcharhinus longimanus) maqbuda f'kull tip ta' sajd.
Taqsima 2
Żona tal-Konvenzjoni CCAMLR
Artikolu 20
Il-projbizzjonijiet u l-limiti tal-qbid
1. Sajd dirett għall-ispeċijiet imsemmija fil-Parti A tal-Anness V, għandu jkun ipprojbit fiż-żoni u matul il-perijodi stipulati f'dak l-Anness.
2. Għal sajd ġdid u esploratorju, it-TACs u l-limiti tal-qbid inċidentali stabbiliti fil-Parti B tal-Anness V għandhom japplikaw fis-subżoni msemmija f'dik il-Parti.
Artikolu 21
Is-sajd esploratorju
1. Dawk l-Istati Membri biss li huma membri tal-Kummissjoni tas-CCAMLR jistgħu jipparteċipaw f'sajd esploratorju bil-konzijiet għad-Dissostichus spp. fis-Subżoni tal-FAO 88.1 u 88.2 kif ukoll fid-Diviżjonijiet 58.4.1 u 58.4.2 barra minn żoni ta' ġurisdizzjoni nazzjonali matul l-istaġun tas-sajd tal-2011. Jekk tali Stat Membru ikollu l-intenzjoni li jipparteċipa f'tali sajd, dan għandu jinnotifika lis-Segretarjat tas-CCAMLR skont l-Artikoli 7 u 7a tar-Regolament (KE) Nru 601/2004 u fi kwalunkwe każ mhux aktar tard mill-24 ta' Lulju 2011.
2. Fir-rigward tas-subżoni tal-FAO 88.1 u 88.2 kif ukoll tad-Diviżjonijiet 58.4.1 u 58.4.2, it-TACs u l-limiti tal-qbid inċidentali għal kull subżona u diviżjoni, u d-distribuzzjoni tagħhom f'Unitajiet ta' Riċerka fuq Skala Żgħira (SSRUs) fi ħdan kull waħda minnhom għandhom isiru kif stipulat fil-Parti B tal-Anness V. Għandu jieqaf is-sajd f'kull SSRU meta l-qabda rrappurtata tilħaq it-TAC speċifikat u dik l-SSRU għandha tingħalaq għas-sajd għall-bqija tal-istaġun.
3. Is-sajd għandu jseħħ fuq medda ġeografika u batimetrika kbira kemm jista' jkun sabiex tinkiseb l-informazzjoni meħtieġa biex jiġi determinat il-potenzjal tas-sajd u sabiex tiġi evitata l-konċentrazzjoni żejda fuq il-qbid u l-isforz tas-sajd. Madankollu, is-sajd fis-Subżoni tal-FAO 88.1 u 88.2 u fid-Diviżjonijiet 58.4.1 u 58.4.2 għandu jkun ipprojbit f'fond ta' inqas minn 550 m.
Artikolu 22
Is-sajd għall-krill matul l-istaġun tas-sajd 2011/2012
1. Dawk l-Istati Membri biss li huma Membri tal-Kummissjoni tas-CCAMLR jistgħu jistadu għall-krill (Euphausia superba) fiż-Żona tal-Konvenzjoni tas-CCAMLR matul l-istaġun tas-sajd 2011/2012. Jekk tali Stat Membru jkollu l-intenzjoni li jistad għall-krill fiż-Żona tal-Konvenzjoni tas-CCAMLR, huwa għandu jinnotifika lis-Segretarjat tas-CCAMLR, skont l-Artikolu 5a tar-Regolament (KE) Nru 601/2004, u lill-Kummissjoni, u fi kwalunkwe każ mhux aktar tard mill-1 ta' Ġunju 2011:
(a)
bl-intenzjoni tiegħu li jistad għall-krill, bl-użu tal-format stipulat fil-Parti C tal-Anness V;
(b)
bl-għamla tal-konfigurazzjoni tax-xibka bl-użu tal-format stipulat fil-Parti D tal-Anness V.
2. In-notifika msemmija fil-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu għandha tinkludi l-informazzjoni prevista fl-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 601/2004 għal kull bastiment li għandu jiġi awtorizzat mill-Istat Membru biex jipparteċipa fis-sajd għall-krill.
3. L-Istati Membri li għandhom l-intenzjoni li jistadu għall-krill fiż-Żona tal-Konvenzjoni tas-CCAMLR għandhom jinnotifikaw biss bastimenti awtorizzati li jtajru l-bandiera tagħhom fiż-żmien tan-notifika.
4. L-Istati Membri għandhom ikunu intitolati li jawtorizzaw parteċipazzjoni f'sajd għall-krill minn bastiment barra dawk notifikati lis-Segretarjat tal-CCAMLR skont il-paragrafi 1, 2 u 3 ta' dan l-Artikolu, jekk bastiment awtorizzat ma jitħalliex jipparteċipa minħabba raġunijiet operazzjonali leġittimi jew ta' force majeure. F'ċirkostanzi bħal dawk l-Istat Membru kkonċernat għandu jinforma minnufih lis-Segretarjat tas-CCAMLR u lill-Kummissjoni, billi jipprovdi:
(a)
dettalji sħaħ tal-bastiment(i) maħsub(a) li se jissostitwixxi/u, inkluża l-informazzjoni prevista fl-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 601/2004;
(b)
rendikont komprensiv tar-raġunijiet li jiġġustifikaw is-sostituzzjoni u kwalunkwe evidenza jew referenza rilevanti ta' appoġġ.
5. L-Istati Membri ma għandhomx jawtorizzaw bastimenti elenkati fi kwalunkwe waħda mil-listi ta' Bastimenti IUU tas-CCAMLR sabiex jipparteċipaw fis-sajd għall-krill.
Taqsima 3
Iż-żona IOTC
Artikolu 23
Il-limitu fil-kapaċità tas-sajd ta' bastimenti li jistadu fiż-Żona tal-IOTC
1. L-għadd massimu ta' bastimenti tas-sajd tal-UE li jistadu għat-tonn tropikali fiż-żona tal-IOTC u l-kapaċità korrispondenti f'tunellaġġ gross, għandhom ikunu stipulati fil-punt 1 tal-Anness VI.
2. L-għadd massimu ta' bastimenti tas-sajd tal-UE li jistadu għall-pixxispad (Xiphias gladius) u l-alonga (Thunnus alalunga) fiż-Żona tal-IOTC, u l-kapaċità korrispondenti f'tunellaġġ gross, għandhom ikunu stipulati fil-punt 2 tal-Anness VI.
3. L-Istati Membri jistgħu jallokaw mill-ġdid bastimenti assenjati lil wieħed miż-żewġ tipi ta' sajd imsemmija fil-paragrafi 1 u 2 lit-tip ta' sajd l-ieħor, bil-kondizzjoni li jistgħu juru lill-Kummissjoni li din l-bidla ma twassalx għal żieda fl-isforz tas-sajd tal-istokkijiet tal-ħut involuti.
4. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li, meta jkun hemm trasferiment ta' kapaċità propost għall-flotta tagħhom, il-bastimenti li jkunu se jiġu trasferiti jkunu fuq ir-Reġistru ta' Bastimenti tal-IOTC jew fuq ir-reġistru ta' bastimenti ta' organizzazzjonijiet reġjonali oħra tas-sajd tat-tonn. Ma jistgħu jiġu ttrasferiti l-ebda bastimenti li jinsabu fuq lista ta' bastimenti involuti f'attivitajiet ta' sajd illegali, mhux rapportati u mhux regolati (Bastimenti IUU) ta' xi RFMO.
5. Sabiex titqies l-implimentazzjoni tal-pjanijiet ta' żvilupp ippreżentati lill-IOTC, l-Istati Membri jistgħu biss iżidu l-kapaċità tas-sajd tagħhom lil hinn mil-limiti msemmija fil-paragrafi 1 u 2, fil-limiti stabbiliti f'dawk il-pjanijiet ta' żvilupp.
Artikolu 24
Il-klieb il-baħar
1. Iż-żamma abbord, it-trasbord jew il-ħatt l-art ta' kwalunkwe parti jew karkassa sħiħa tal-ispeċijiet kollha tal-familja Alopiidae f'kull tip ta' sajd għandu jkun ipprojbit.
2. L-ispeċijiet imsemmija fil-paragrafu 1 għandhom jinħelsu mill-ewwel mingħajr ma ssirilhom ħsara sa fejn ikun prattiku.
Taqsima 4
Iż-żona tal-Konvenzjoni SPRFMO
Artikolu 25
Is-sajd pelaġiku - il-limitazzjoni tal-kapaċità
L-Istati Membri li b'mod attiv eżerċitaw attivitajiet tas-sajd fiż-Żona tal-Konvenzjoni tal-SPRFMO fl-2007, 2008 jew l-2009 għandhom jillimitaw il-livell totali ta' tunnellaġġ gross ta' bastimenti li jtajru l-bandiera tagħhom li jistadu għall-istokkijiet pelaġiċi fl-2011 għal-livelli ta' total ta' 78 610 tunnellaġġ gross f'dik iż-Żona b'mod li jiġi żgurat l-isfruttar sostenibbli tar-riżorsi pelaġiċi tas-sajd fin-Nofsinhar tal-Paċifiku.
Artikolu 26
L-attivitajiet tas-sajd pelaġiku - TACs
1. Dawk l-Istati Membri biss li b'mod attiv eżerċitaw attivitajiet tas-sajd pelaġiku fiż-Żona tal-Konvenzjoni tal-SPRFMO fis-snin 2007, 2008 jew 2009, kif imsemmi fl-Artikolu 25, jistgħu jistadu għal stokkijiet pelaġiċi f'dik iż-Żona skont it-TACs stipulati fl-Anness IJ.
2. L-Istati Membri għandhom fuq bażi ta' kull xahar, jinnotifikaw lill-Kummissjoni bl-ismijiet u l-karatteristiċi, inkluż it-tunnellaġġ gross, tal-bastimenti tagħhom impenjati fis-sajd imsemmi f'dan l-Artikolu.
3. Għall-fini tal-monitoraġġ tas-sajd imsemmi f'dan l-Artikolu, l-Istati Membri għandhom jibagħtu lill-Kummissjoni, sabiex jikkomunikawhom lis-Segretarjat Interim tal-SPRFMO, rekords tas-sistema ta' monitoraġġ tal-bastimenti (VMS), rapporti ta' kull xahar dwar il-qbid u, fejn disponibbli, id-daħliet fil-portijiet mhux aktar tard mill-ħmistax-il jum tax-xahar ta' wara.
Artikolu 27
Is-sajd tal-qiegħ
L-Istati Membri msmmija fl-Artikolu 25 għandhom jillimitaw l-isforz tas-sajd tal-qiegħ jew il-qbid mill-qiegħ fiż-żona tal-Konvenzjoni tal-SPRFMO għal-livelli annwali medji matul il-perijodu mill-1 ta' Jannar 2002 sal-31 ta' Diċembru 2006 f'termini tal-għadd ta' bastimenti tas-sajd u parametri oħra li jirriflettu l-livell tal-qbid, l-isforz tas-sajd, u l-kapaċità tas-sajd u biss għal dawk il-partjiet taż-Żona tal-Konvenzjoni SPRFMO fejn is-sajd tal-qiegħ kien seħħ fl-istaġun tas-sajd preċedenti.
Taqsima 5
Iż-żona tal-Konvenzjoni IATTC,
Artikolu 28
Is-sajd bil-purse seine
1. Is-sajd minn bastimenti bil-purse seine għat-tonna safra (Thunnus albacares), it-tonn għajnu kbira (Thunnus obesus) u l-palamit (Katsuwonus pelamis) għandu jkun ipprojbit:
(a)
jew mid-29 ta' Lulju sat-28 ta' Settembru 2011 jew mit-18 ta' Novembru 2011 sat-18 ta' Jannar 2012 fiż-żona definita bil-limiti li ġejjin:
-
il-linji tal-kosta tal-Paċifiku tal-Ameriki,
-
il-lonġitudni 150° W,
-
il-latitudni 40° N,
-
il-latitudni 40° S;
(b)
mid-29 ta' Settembru sad-29 ta' Ottubru 2011 fiż-żona definita bil-limiti li ġejjin:
-
il-lonġitudni 96° W,
-
il-lonġitudni 110° W,
-
il-latitudni 4° N,
-
il-latitudni 3° S.
2. L-Istati Membri kkonċernati għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni dwar il-perijodu ta' għeluq magħżul kif imsemmi fil-punt (a) tal-paragrafu 1 qabel l-1 ta' April 2011. Il-bastimenti tas-sajd bil-purse seine kollha tal-Istati Membri kkonċernati għandhom jieqfu mis-sajd bil-purse seine fiż-żoni definiti fil-paragrafu 1 tul il-perijodu magħżul.
3. Il-bastimenti tas-sajd bil-purse seine għat-tonn fiż-Żona tal-Konvenzjoni tal-IATTC għandhom iżommu abbord u mbagħad iħottu l-art it-tonna safra, it-tonn għajnu kbira, u l-palamit maqbud kollu, ħlief għal ħut meqjus mhux tajjeb għall-konsum tal-bniedem għal raġunijiet għajr dawk ta' daqs. Eċċezzjoni unika għandha tkun l-aħħar tefgħa ta' xibka ta' vjaġġ, meta jista' ma jkunx baqa' spazju biżżejjed fejn jitqiegħed it-tonn kollu maqbud f'dik it-tefgħa.
Taqsima 6
Iż-żona tal-Konvenzjoni SEAFO
Artikolu 29
Il-miżuri għall-protezzjoni tal-klieb il-baħar tal-fond
Is-sajd fiż-Żona tal-Konvenzjoni tas-SEAFO immirat lejn il-klieb il-baħar tal-fond li ġejjin għandu jkun ipprojbit:
-
rebekkini (Rajidae),
-
mazzola tax-xewka (Squalus acanthias),
-
blurred smooth lanternshark (Etmopterus bigelowi),
-
shorttail lanternshark (Etmopterus brachyurus),
-
great lanternshark (Etmopterus princeps),
-
smooth lanternshark (Etmopterus pusillus),
-
ghost catshark (Apristurus manis),
-
velvet dogfish (Scymnodon squamulosus),
-
u klieb il-baħar tas-superordni Selachimorpha.
Taqsima 7
Iż-żona tal-Konvenżjoni WCPFC
Artikolu 30
Il-limitazzjonijiet tal-isforz tas-sajd għat-tonn għajnu kbira, it-tonna safra, il-palamit u l-alonga tan-Nofsinhar tal-Paċifiku
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-isforz totali tas-sajd għat-tonn għajnu kbira (Thunnus obesus), it-tonna safra (Thunnus albacares), il-palamit (Katsuwonus pelamis) u l-alonga tan-Nofsinhar tal-Paċifiku (Thunnus alalunga) fiż-Żona tal-Konvenzjoni tad-WCPFC ikun limitat għall-isforz tas-sajd previst fil-ftehimiet ta' sħubija tas-sajd bejn l-Unjoni u l-Istati kostali fir-reġjun.
Artikolu 31
Iż-żona magħluqa għal sajd FAD
1. Fil-parti taż-Żona tal-Konvenzjoni tad-WCPFC li tinsab bejn 20° N u 20° S, attivitajiet ta' sajd minn bastimenti tas-sajd bil-purse seine li jużaw apparat ta' aggregazzjoni tal-ħut (FADs) għandhom ikunu pprojbiti bejn 00:00 tal-1 ta' Lulju 2011 u 24:00 tat-30 ta' Settembru 2011. Matul dan il-perijodu, bastiment tas-sajd bil-purse seine jista' jkun involut f'operazzjonijiet tas-sajd f'dik il-parti taż-Żona tal-Konvenzjoni tad-WCPFC, biss jekk ikollu abbord osservatur sabiex jissorvelja li l-bastiment f'ebda ħin ma:
(a)
juża jew jagħti servizz lil FAD jew apparat elettroniku assoċjat;
(b)
jistad fuq ġlejjeb ta' ħut b'assoċjazzjoni mal-FADs.
2. Il-bastimenti tas-sajd bil-purse seine kollha li jistadu fil-parti taż-Żona tal-Konvenzjoni tad-WCPFC imsemmija fil-paragrafu 1 għandhom iżommu abbord u fuq l-art jew jittrasbordaw it-tonna safra, it-tonn għajnu kbira u l-palamit maqbud kollu.
3. Il-paragrafu 2 ma għandux japplika għall-każijiet li ġejjin:
(a)
fl-aħħar tefgħa ta' xibka ta' vjaġġ, jekk il-bastiment ma jkollux spazju biżżejjed sabiex joqgħod il-ħut kollu;
(b)
meta l-ħut ma jkunx tajjeb għal konsum mill-bniedem għal kwalunkwe raġunijiet għajr dawk ta' daqs; jew
(c)
meta sseħħ ħsara serja fl-apparat tal-friża.
Artikolu 32
Iż-żoni magħluqa għas-sajd bil-purse seine
Is-sajd minn bastimenti tas-sajd bil-purse seine għat-tonn għajnu kbira u għat-tonna safra għandu jkun projbit fiż-żoni tal-ibħra miftuħa li ġejjin:
a)
l-ilmijiet internazzjonali mdawra mill-konfini taż-żoni ekonomiċi esklussivi (ŻEE) tal-Indoneżja, il-Palaw, il-Mikroneżja u l-Papwa Ginea Ġdida;
b)
l-ilmijiet internazzjonali mdawra mill-konfini taż-ŻEE tal-Mikroneżja, il-Gżejjer Marshall, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fiġi, il-Gżejjer Solomon u l-Papwa Ginea Ġdida;
Artikolu 33
Il-limiti fil-għadd ta' bastimenti tal-UE awtorizzati biex jistadu għall-pixxispad
L-għadd massimu ta' bastimenti tal-UE awtorizzati sabiex jistadu għall-pixxispad (Xiphias gladiu) f'żoni fin-Nofsinhar ta' 20° S taż-Żona tal-Konvenzjoni tad-WCPFC għandu jkun kif indikat fl-Anness VII.
Taqsima 8
Baħar Bering
Artikolu 34
Il-projbizzjoni fuq is-sajd fl-ibħra miftuħa tal-Baħar Bering
Is-sajd għall-pollakkju (Theragra chalcogramma) fl-ibħra miftuħa tal-Baħar Bering għandu jkun ipprojbit.
TITOLU III
OPPORTUNITAJIET TAS-SAJD GĦALL-BASTIMENTI TA' PAJJIŻI TERZI FL-ILMIJIET TAL-UE
Artikolu 35
It-TACs
Il-bastimenti tas-sajd li jtajru l-bandiera tan-Norveġja u bastimenti tas-sajd irreġistrati fil-Gżejjer Faeroe għandhom ikunu awtorizzati li jagħmlu qabdiet fl-ilmijiet tal-UE, skont it-TACs stipulati fl-Anness I għal dan ir-Regolament u soġġetti għall-kondizzjonijiet previsti f'dan it-Titolu u fil-Kapitolu III tar-Regolament (KE) Nru 1006/2008.
Artikolu 36
L-awtorizzazzjonijiet tas-sajd
1. L-għadd massimu ta' awtorizzazzjonijiet tas-sajd għall-bastimenti tas-sajd ta' pajjiżi terzi fl-ilmijiet tal-UE huwa stipulat fl-Anness VIII.
2. Ħut minn stokkijiet li għalihom hemm TACs stabbiliti ma għandux jinżamm abbord jew jinħatt l-art ħlief jekk il-qabdiet ikunu ttieħdu minn bastimenti ta' pajjiż terz li għandu kwota u dik il-kwota ma tkunx eżawrita.
Artikolu 37
L-ispeċijiet ipprojbiti
1. Għandu jkun ipprojbit li bastimenti ta' pajjiżi terzi jistadu għal, iżommu abbord, jittrasbordaw jew iħottu l-art l-ispeċijiet li ġejjin:
(a)
il-gabdoll (Cetorhinus maximus) u l-kelb il-baħar l-abjad (Carcharodon carcharias) fl-ilmijiet kollha tal-UE;
(b)
l-ixkatlu komuni (Squatina squatina) fl-ilmijiet kollha tal-UE;
(c)
ir-rebekkin skur (Diptrus batis) fl-ilmijiet tal-UE tad-diviżjoni tal-ICES IIa u tas-subżoni tal-ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX u X;
(d)
l-undulate ray (Raja undulata) u l-ħamiema (Rostroraja alba) fl-ilmijiet tal-UE tas-subżoni tal-ICES VI, VII, VIII, IX u X; u
(e)
il-guitarfishes (Rhinobatidae) fl-ilmijiet tal-UE tas-subżoni I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X u XII.
2. L-ispeċijiet imsemmija fil-paragrafu 1 għandhom jinħelsu mill-ewwel mingħajr ma ssirilhom ħsara sa fejn ikun prattiku.
TITOLU IV
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 38
Emenda għar-Regolament (KE) Nru 754/2009
Il-punt (h) tal-Artikolu 1 tar-Regolament (KE) Nru 754/2009 huwa mħassar.
Artikolu 39
Id-dħul fis-seħħ u l-applikazzjoni
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Ufficjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan għandu japplika mill-1 ta' Jannar 2011.
Madanakollu, l-Artikolu 38 għandu japplika mill-1 ta' Frar 2011.
Fejn l-opportunitajiet tas-sajd għaż-Żona tal-Konvenzjoni tas-CCAMLR huma stipulati għal perijodi li jibdew qabel l-1 ta' Jannar 2011, l-Artikoli 20, 21 u 22 u l-Annessi IE u V għandhom japplikaw b'effett mill-bidu tal-perijodi rispettivi ta' applikazzjoni ta' dawk l-opportunitajiet tas-sajd.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-18 ta’ Jannar 2011.