РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 8 юни 2010 година
отправено към Гърция с оглед засилване и задълбочаване на фискалния надзор и за предизвестие за Гърция за предприемане на преценените за необходими мерки за коригирането на прекомерния дефицит
(2010/320/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално член 126, параграф 9 и член 136 от него,
като взе предвид препоръката на Комисията,
като има предвид, че:
(1)
В член 136, параграф 1, буква а) от ДФЕС се предвижда възможността за приемане на мерки, отнасящи се до държавите-членки, чиято парична единица е еврото, с цел да се засилят координацията и наблюдението на тяхната бюджетна дисциплина.
(2)
В член 126 от ДФЕС се постановява, че държавите-членки трябва да избягват прекомерен бюджетен дефицит, както и се определя процедура при прекомерен дефицит за постигането на тази цел. Пактът за стабилност и растеж, който въвежда тази процедура сред своите корективни мерки, осигурява рамката на държавните политики за бързо възстановяване на стабилното състояние на бюджета при отчитане на икономическата ситуация.
(3)
На 27 април 2009 г. в съответствие с член 104, параграф 6 от Договора за създаване на Европейската общност (ДЕО) Съветът реши, че в Гърция е налице прекомерен дефицит, и в съответствие с член 104, параграф 7 от ДЕО и член 3, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (1) отправи препоръки за коригиране на прекомерния дефицит най-късно до 2010 г. Съветът също така определи 27 октомври 2009 г. за краен срок за Гърция за предприемане на ефективни действия. На 30 ноември 2009 г. в съответствие с член 126, параграф 8 от ДФЕС Съветът установи, че Гърция не е предприела ефективни действия; в резултат на това на 16 февруари 2010 г. в съответствие с член 126, параграф 9 от ДФЕС Съветът отправи предизвестие към Гърция за коригиране на прекомерния дефицит най-късно до 2012 г. (по-долу „решението на Съвета по член 126, параграф 9“). Съветът също така определи 15 май 2010 г. за краен срок за предприемане на ефективни действия.
(4)
В член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97 се посочва, че ако в съответствие с член 126, параграф 9 от ДФЕС са били предприети ефективни действия и ако след издаването на предизвестието са възникнали неочаквани неблагоприятни икономически събития със значими отрицателни последици за държавните финанси, Съветът може да реши по препоръка от Комисията да издаде актуализирано предизвестие съгласно член 126, параграф 9 от ДФЕС.
(5)
Според прогнозите на службите на Комисията от есента на 2009 г., послужили за основа на първоначалното предизвестие към Гърция, БВП се очаква да се свие с 0,25 % през 2010 г. и да възстанови растежа си след това, като през 2011 г. се увеличи с 0,7 %. Понастоящем за 2010 г. се очаква срив на реалния БВП, последван от допълнително свиване през 2011 г. Постепенното възстановяване на растежа се очаква за следващите години. Това подчертано влошаване на икономическия сценарий предполага съответно влошаване и на прогнозите за публичните финанси, при условие че политиката не бъде променена. Тук следва да се добави и преразгледаната във възходяща посока оценка на бюджетния дефицит за 2009 г. (от 12,7 % от БВП по време на приемането на решението на Съвета по член 126, параграф 9 на 13,6 % от БВП съгласно предоставеното от Гърция на 1 април 2010 г. фискално уведомление), която след приключване на разследването, понастоящем провеждано от Евростат съвместно с гръцките статистически органи (2), може да се наложи да бъде допълнително завишена (с около 0,3 % до 0,5 % от БВП). Освен това перспективите пред публичните финанси предизвикаха тревога на финансовите пазари, изразила се в рязкото покачване на рисковите премии по държавните облигации на страната, което допълнително затрудни контролирането на изменението на бюджетния дефицит и държавния дълг. В предварителната оценка, извършена от Комисията през март 2010 г., се посочи, че Гърция прилага, както се изисква от нея, фискалните мерки за постигане на заложения за 2010 г. целеви дефицит. Рязката промяна на икономическия сценарий обаче означава, че тези разчети не могат да се считат повече за валидни. Надвисналата заплаха за платежоспособността на правителството изисква още по-драстични мерки в рамките на тази година. Същевременно вероятното към момента равнище на икономически спад прави неосъществимо първоначално заложеното намаляване на дефицита. Може да се сметне, че в Гърция са настъпили неочаквани неблагоприятни икономически събития със значими отрицателни последици за държавните финанси, което обосновава приемането на актуализирани препоръки съгласно член 126, параграф 9 и член 136 от ДФЕС.
(6)
В светлината на гореизложените съображения изглежда, че крайният срок за коригиране на прекомерния дефицит в Гърция, определен в решението на Съвета по член 126, параграф 9, има нужда да бъде удължен с две години до 2014 г.
(7)
Към края на 2009 г. брутният държавен дълг възлезе на 115,1 % от БВП. Това е сред най-високите съотношения на дълга в ЕС, съществено надхвърлящо посочената в Договора референтна стойност от 60 % от БВП. Освен това в резултат на протичащото проучване на статистическата информация съществува риск дългът да се окаже по-висок (с 5 до 7 процентни пункта). Постигането на намаляване на дефицита, считано за необходимо и осъществимо при сегашните обстоятелства, предполага обръщане от 2014 г. нататък на тенденцията на увеличаване на дълга. Освен постоянно високият държавен дефицит, за увеличаването на дълга допринасяха значително и т.нар. операции „под линия“. Всичко това повлия отрицателно на доверието на пазарите в способността на правителството на Гърция да обслужва задълженията си в бъдеще. Крайно необходимо е Гърция спешно да предприеме решителни действия с безпрецедентен мащаб за овладяване на дефицита и останалите допринасящи за увеличаването на дълга фактори с оглед намаляване на съотношението на дълга към БВП и възобновяване при първа възможност на финансиране от пазара.
(8)
Изключително острото влошаване на финансовото положение на правителството на Гърция накара държавите-членки от еврозоната, в съчетание с предоставената от Международния валутен фонд многостранна помощ, да одобрят предоставянето на помощ в подкрепа на стабилността на Гърция, така че да се запази финансовата стабилност на еврозоната като цяло. Помощта, предоставена от държавите-членки от еврозоната, ще бъде под формата на пул от двустранни заеми, координиран от Комисията. Заемодателите решиха, че тяхната подкрепа се предоставя при условие на спазване от страна на Гърция на настоящото решение. По-специално от Гърция се очаква да приложи посочените в настоящото решение мерки според заложения за тях график,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Гърция трябва да отстрани съществуващия прекомерен дефицит във възможно най-кратък срок, но най-късно до 2014 г.
2. Планът за коригиране на прекомерния дефицит предвижда постигане на равнище на дефицита на консолидирания държавен бюджет, което не надхвърля 18 508 млн. евро (8,0 % от БВП) през 2010 г., 17 065 млн. евро (7,6 % от БВП) през 2011 г., 14 916 млн. евро (6,5 % от БВП) през 2012 г., 11 399 млн. евро (4,9 % от БВП) през 2013 г. и 6 385 млн. евро (2,6 % от БВП) през 2014 г. За тази цел трябва да бъде постигнато подобряване на структурното салдо минимум с 10 % от БВП за периода 2009-2014 г.
3. Посоченият в параграф 2 план за корекция изисква годишното изменение на консолидирания брутен държавен дълг да не надхвърля 34 058 млн. евро през 2010 г., 17 365 млн. евро през 2011 г., 15 016 млн. евро през 2012 г., 11 599 млн. евро през 2013 г. и 7 885 млн. евро през 2014 г. Въз основа на настоящите прогнози за БВП съответният план за съотношението на дълга към БВП следва да бъде 133,2 % през 2010 г., 145,2 % през 2011 г., 148,8 % през 2012 г., 149,6 % през 2013 г. и 148,4 % през 2014 г.
Член 2
1. Гърция приема следните мерки до края на юни 2010 г.:
а)
закон, с който се въвежда прогресивна скала за данъчно облагане върху всички източници на доходи и единно хоризонтално третиране на доходите от труд и капиталови активи;
б)
закон, с който се отменят всички освобождавания от данъци и автономни данъчни разпоредби в системата на данъчното облагане, включително и по отношение на доходите от специални надбавки, изплащани на държавните служители;
в)
отменяне на бюджетните кредити в резерва за непредвидени разходи с цел да бъдат спестени 700 млн. евро;
г)
отменяне на повечето бюджетни кредити за помощите от солидарност (с изключение на тези за преодоляване на бедността) с цел да бъдат спестени 400 млн. евро;
д)
намаляване на най-високите пенсии с цел да бъдат спестени 500 млн. евро за един целогодишен период (350 млн. евро за 2010 г.);
е)
намаляване на великденските, летните и коледните премии и надбавки на държавните служители с цел да бъдат спестени 1 500 млн. евро за един целогодишен период (1 100 млн. евро за 2010 г.);
ж)
премахване на великденските, летните и коледните премии и надбавки на пенсионерите, като бъдат обаче защитени тези с ниски пенсии, с цел да бъдат спестени 1 900 млн. евро за един целогодишен период (1 500 млн. евро за 2010 г.);
з)
увеличаване на ставката на ДДС с разчет за допълнителни постъпления от минимум 1 800 млн. евро за един целогодишен период (800 млн. евро за 2010 г.);
и)
увеличаване на акциза за гориво, тютюн и алкохол с разчет за допълнителни постъпления от минимум 1 050 млн. евро за един целогодишен период (450 млн. евро за 2010 г.);
й)
приемане на законодателство за прилагане на Директивата за услугите (3);
к)
приемане на закон за реформиране и опростяване на структурата на местната държавна администрация с оглед намаляване на оперативните разходи;
л)
създаването на специален екип, чиито усилия да бъдат насочени към повишаване на равнището на усвояване на структурните фондове и кохезионния фонд;
м)
приемане на закон за опростяване на започването на стопанска дейност;
н)
намаляване на публичните инвестиции с 500 млн. евро спрямо планираните;
о)
насочване на бюджетните кредити за съфинансиране на структурните фондове и Кохезионния фонд към специална централна сметка, която да не може да се използва за никаква друга цел;
п)
създаване на независим фонд за финансова стабилност, който да бъде използван в случаите на потенциален недостиг на капитал и за запазване на стабилността на финансовия сектор, посредством предоставяне при нужда на собствен капитал на банките;
р)
засилване на надзора над банките с повече човешки ресурси, по-често предоставяне на отчети, както и тримесечни стрес-тестове.
2. Гърция приема следните мерки до края на септември 2010 г.:
а)
включване в проектобюджета за 2011 г. на мерки за фискална консолидация на стойност минимум 3 % от БВП (4,1 % от БВП, ако се сметнат и пренесените резултати от въведените през 2010 г. мерки). В бюджета по-специално се съдържат следните мерки (или в извънредни случаи - мерки със съпоставим ефект): намаляване на междинното потребление на сектор „Държавно управление“ с минимум 300 млн. евро спрямо равнището през 2010 г. (в допълнение към посочените в настоящия параграф спестявания от реформирането на държавната администрация и органите на местното управление); замразяване на индексацията на пенсиите (с цел да бъдат спестени 100 млн. евро); временен кризисен данък върху изключително печелившите дружества (с разчет за увеличаване на постъпленията с 600 млн. евро през 2011, 2012 и 2013 г.); облагане на свободните професии с патентен данък (с разчет за постъпления от минимум 400 млн. евро през 2011 г. и увеличаващи се постъпления през 2012 и 2013 г.); разширяване на данъчната основа за облагане с ДДС чрез включването на някои понастоящем освободени от ДДС услуги и чрез прехвърлянето на 30 % от продуктите и услугите от намалената към обичайната ставка (с разчет за допълнителни постъпления от 1 млрд. евро); поетапно въвеждане на екологичен данък върху емисиите на CO2 (с разчет за постъпления от минимум 300 млн. евро през 2011 г.); приемане и прилагане от гръцкото правителство на законодателство, с което да се реформира държавната администрация и да се реорганизират местните органи на властта (с цел да се намалят разходите с минимум 500 млн. евро през 2011 г. и допълнително 500 млн. евро годишно през 2012 и 2013 г.); съкращаване на финансираните от правителството инвестиции (с минимум 1 млрд. евро) чрез даване на приоритет на финансираните от структурните фондове на ЕС инвестиционни проекти; насърчителни мерки за регламентиране на незаконното земеползване (с разчет за постъпления от минимум 1 500 млн. евро от 2011 до 2013 г., от които минимум 500 млн. евро през 2011 г.); набавяне на постъпления от лицензирането на хазарта (минимум 500 млн. евро от предоставянето на лицензи и 200 млн. евро от лицензни такси); разширяване на данъчната основа на данъка върху недвижимата собственост чрез актуализиране на стойността на активите (с разчет за допълнителни постъпления от минимум 500 млн. евро); увеличаване на облагането на възнагражденията в натура, в частност чрез облагане на лизинговите плащания за автомобили (с минимум 150 млн. евро); увеличаване на облагането на луксозните стоки (с минимум 100 млн. евро); въвеждане на специален данък върху незаконните сгради (с разчет за постъпления от минимум 800 млн. евро годишно); заместване на едва 20 % от пенсиониращите се служители в публичния сектор (централно управление, общини, публични дружества, местно управление, държавни агенции и други органи);
б)
закон за реформиране на пенсионната система за осигуряване на нейната средносрочна и дългосрочна устойчивост. В закона следва в частност да се въведе единна пенсионна възраст от 65 години (включително за жените); сливане на съществуващите пенсионни фондове в три фонда с единна нова пенсионна система за всички настоящи и бъдещи заети лица (в сила от 1 януари 2013 г.); снижаване на тавана на пенсиите; постепенно увеличаване на минималния осигурителен стаж за пенсиониране с право на пълна пенсия от 37 на 40 години (до 2015 г.); минимална пенсионна възраст от 60 години до 1 януари 2011 г. (включително за работещите тежки и вредни професии и тези, плащали осигурителни вноски в продължение на 40 години); премахване на специалните разпоредби, приложими за лица, осигурени преди 1993 г. (като същевременно се запазват придобитите права); съществено съкращаване на списъка с тежки и вредни професии; намаляване на пенсиите (с 6 % годишно) за пенсиониращите се на възраст между 60 и 65 години и осигурителен стаж под 40 години; създаване на механизъм на автоматично приспособяване, обвързващ пенсионната възраст с очакваната продължителност на живота (в сила от 2020 г.); създаване на ресурсово обвързан минимален гарантиран доход за възрастните хора над законово установената пенсионна възраст; въвеждане на по-стриктни условия и редовно преразглеждане на условията за получаване на пенсия за инвалидност; промяна на формулата за изчисляване на пенсиите в пенсионната схема, така че да се засили връзката между платени вноски и получавана пенсия (с капитализиране, ограничено до средногодишна ставка от 1,2 %), както и обхващане на всички доходи от труд през целия живот при изчисляването на пенсионната основа (като същевременно се запазват придобитите права). Прилагането на този закон би следвало през следващите десетилетия да сведе заложеното увеличаване на съотношението на разходите за пенсии към БВП под средното за еврозоната, както и следва да ограничи нарастването на разходите на публичния сектор за пенсии до по-малко от 2,5 % от БВП за периода 2010-2060 г.;
в)
засилване на ролята и ресурсите на Върховната сметна палата, както и въвеждането на защитни механизми срещу евентуални политически намеси в областта на данните и счетоводното отчитане;
г)
проект за реформа на законодателството в областта на възнагражденията в публичния сектор, която по-специално да включва създаването на централен платежен орган за изплащането им, въвеждането на единни принципи и график за установяването на рационална и хармонизирана скала за възнагражденията в публичния сектор, обхващаща централното управление, местното управление и останалите агенции;
д)
законодателство за подобряване на ефикасността на данъчната администрация и контрола;
е)
лансиране на независим преглед на публичната администрация и съществуващите социални програми;
ж)
публикуване на месечни статистически данни (на касова основа) за приходите, разходите, операциите по финансиране и разходите за просрочени плащания - за сектор „Държавно управление“ и неговите подсектори;
з)
план за действие за подобряване на събирането и обработката на данните за сектор „Държавно управление“, по-специално чрез подобряване на механизмите за контрол в статистическите органи и във Върховната сметна палата, както и ефективно осигуряване на лична отговорност в случай на невярно декларирани данни, за да се гарантира своевременното предоставяне на надеждните данни за сектор „Държавно управление“, изисквани съгласно регламенти (ЕО) № 2223/96 (4), (ЕО) № 264/2000 (5), (ЕО) № 1221/2002 (6), (ЕО) № 501/2004 (7), (ЕО) № 1222/2004 (8), (ЕО) № 1161/2005 (9), (ЕО) № 223/2009 (10) и (ЕО) № 479/2009 (11);
и)
редовно публикуване на информация за финансовото състояние на публичните предприятия и другите публични структури, непринадлежащи към сектор „Държавно управление“ (подробни отчети за доходите, баланси, данни за заетостта и възнагражденията).
3. Гърция приема следните мерки до края на декември 2010 г.:
а)
окончателно приемане на мерките, посочени в параграф 2, букви а) и г);
б)
проектозакон за засилване на фискалната рамка. В него следва по-специално да се съдържа определянето на средносрочна фискална рамка, създаването на задължителен резерв за непредвидени разходи в бюджета в размер на 10 % от общите бюджетни кредити, създаването на засилени механизми за надзор върху разходите и създаването на независима фискална агенция, която да предоставя консултации и експертни становища по фискалните въпроси;
в)
закон за реформиране на системата на договаряне на възнагражденията в частния сектор с оглед намаляване на ставките за заплащане на извънредния труд, увеличена гъвкавост при управлението на работното време и предоставяне на възможността за сключване на местни териториални споразумения за нарастване на възнагражденията под договореното за съответния сектор;
г)
закон за минималната работна заплата с оглед въвеждането на отделни минимални размери на заплатата за уязвимите групи, като младежи и дългосрочно безработни, както и на мерки за фиксиране на номиналния размер на настоящите минимални възнаграждения за срок от три години;
д)
реформа на законодателство за закрила в областта на заетостта с оглед удължаване на пробния период за новонаети лица на една година, намаляване на общия размер на обезщетенията за прекратяване на трудовите правоотношения и гарантиране, че условията за тях са еднакви за всички работници и служители, повишаване на минималната граница за задействане на разпоредбите в областта на масовите уволнения, особено при големите дружества, и улесняване на по-широкото използване на временни договори;
е)
значително повишаване на равнището на усвояване на структурните фондове и Кохезионния фонд;
ж)
въвеждане на нова система за управление на лекарствените продукти, като се насърчава използването на генерични лекарства;
з)
създаване на единна система за възлагане на обществени поръчки с централен възлагащ орган, като се осигурят стабилни тръжни процедури, предварителни и последващи проверки;
и)
законодателни актове, с които се опростява и се ускорява процесът за лицензиране на предприятия, промишлени дейности и свободни професии;
й)
изменение на институционалната рамка на гръцкия орган по конкуренцията с оглед увеличаване на независимостта му, определяне на разумни срокове за проучване на случаите и издаване на решение, както и предоставяне на правомощия за отхвърляне на жалби;
к)
подобрено управление на публичните активи с разчет да се набират минимум 1 млрд. евро годишно за периода 2011-2013 г.;
л)
мерки за премахване на съществуващите ограничения пред свободното предоставяне на услуги.
4. Гърция приема следните мерки до края на март 2011 г.:
а)
окончателно приемане на мерките, посочени в параграф 3, буква б).
5. Гърция приема следните мерки до края на юни 2011 г.:
а)
рационална и хармонизирана скала за възнагражденията в публичния сектор, обхващаща централното управление, местното управление и останалите агенции, като възнагражденията са функция на производителността и служебните задължения;
б)
мерки за прилагане на изводите от външния независим преглед на функционирането на държавната администрация на всички равнища;
в)
засилване на инспектората по труда с достатъчно осигуряване на качествен персонал и с количествени цели във връзка с проверките, които ще бъдат проведени.
6. Гърция приема следните мерки до края на септември 2011 г.:
а)
включване в проектобюджета за 2012 г. на мерки за фискална консолидация, възлизащи на минимум 2,2 % от БВП. В бюджета се съдържат по-специално следните мерки (или в извънредни случаи - мерки със съпоставим ефект): допълнително разширяване на данъчната основа за облагане с ДДС чрез прехвърлянето на продуктите и услугите от намалената към нормалната ставка (с разчет за допълнителни постъпления от 300 млн. евро); намаляване на публичната заетост в допълнение на правилото за назначаване на 1 нов служител на всеки 5 пенсионирани (с разчет за спестяване на минимум 600 млн. евро); въвеждане на акциз върху алкохолните напитки (на обща стойност минимум 300 млн. евро); разширяване на данъчната основа на данъка върху недвижимата собственост чрез актуализиране на стойността на активите (с разчет за допълнителни постъпления от минимум 200 млн. евро); реорганизиране на подсекторите на централното управление (с разчет за генериране на спестявания в размер минимум на 500 млн. евро); намаляване на междинното потребление на сектор „Държавно управление“ (с минимум 300 млн. евро спрямо равнището от 2011 г.), замразяване на номиналния размер на пенсиите; увеличаване на ефикасността на облагането на свободните професии с патентен данък (с разчет за допълнителни постъпления от минимум 100 млн. евро); съкращаване на трансферите към публичните предприятия (с минимум 800 млн. евро) вследствие на преструктурирането им; обвързване на помощите за безработни с ресурсното осигуряване (с разчет да бъдат спестени 500 млн. евро); набавяне на допълнителни постъпления от лицензирането на хазарта (минимум 225 млн. евро от предоставянето на лицензи и 400 млн. евро от лицензни такси);
б)
смекчаване на данъчните пречки пред сливанията и поглъщанията;
в)
опростяване на митническите процедури при внос и износ;
г)
допълнително повишаване на равнището на усвояване на структурните фондове и Кохезионния фонд;
д)
пълно изпълнение на плана за по-добро регулиране с оглед намаляване на административната тежест с 20 % (спрямо 2008 г.).
7. Гърция приема следните мерки до края на декември 2011 г.:
а)
окончателно приемане на мерките, посочени в параграф 6, буква а);
б)
засилване на управленския капацитет на всички управителни органи и междинни структури на оперативните програми по националната стратегическа референтна рамка за 2007-2013 г., както и сертифицирането им по ISO 9001:2008 (управление на качеството).
Член 3
Гърция изцяло сътрудничи с Комисията и при мотивирано искане от нея незабавно предоставя всички данни или документи, необходими за наблюдението на спазването на настоящото решение.
Член 4
1. Всяко тримесечие Гърция предоставя на Съвета и на Комисията доклад с мерките, взети с оглед спазване на изискванията на настоящото решение.
2. Докладите, посочени в параграф 1, съдържат подробна информация относно:
а)
конкретно приложените към датата на доклада мерки за спазване на изискванията на настоящото решение, включително тяхното въздействие върху бюджета в количествено изражение;
б)
конкретните планирани мерки, които ще бъдат приложени след датата на доклада, за постигане на съответствие с изискванията на настоящото решение, техния график за изпълнение и прогноза за тяхното въздействие върху бюджета;
в)
месечното изпълнение на държавния бюджет;
г)
изпълнението в рамките на годината на социалноосигурителния и на местните бюджети, както и на извънбюджетните фондове;
д)
емитирането и погасяването на държавен дълг;
е)
информация относно постоянните и временните тенденции при заетостта в публичния сектор;
ж)
неуредените плащания по правителствените разходи (натрупани просрочени задължения);
з)
финансовото положение на публичните предприятия и останалите публични структури.
3. Комисията и Съветът анализират докладите, за да преценят до каква степен Гърция спазва настоящото решение. В контекста на тези оценки Комисията може да посочи необходимите мерки за спазване на плана за корекция, установен с настоящото решение за коригиране на прекомерния дефицит.
Член 5
Настоящото решение поражда действие в деня на нотификацията му.
Член 6
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Люксембург на 8 юни 2010 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
tat-8 ta’ Ġunju 2010
indirizzata lill-Greċja bil-għan li ssaħħaħ u tapprofondixxi s-sorveljanza fiskali u li tavża lill-Greċja biex tieħu miżuri għat-tnaqqis tad-defiċit, liema miżuri huma meqjusa neċessarji sabiex tiġi rimedjata s-sitwazzjoni ta’ defiċit eċċessiv
(2010/320/UE)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE), u b’mod partikolari l-Artikoli 126(9) u 136 tiegħu,
Wara li kkunsidra r-rakkomandazzjoni mill-Kummissjoni,
Billi:
(1)
L-Artikolu 136(1)(a) TFUE jipprevedi l-possibiltà li jiġu adottati miżuri adattati b’mod speċifiku għall-Istati Membri li l-valuta tagħhom hija l-ewro bil-għan li jsaħħu l-koordinazzjoni u s-sorveljanza tad-dixxiplina baġitarja.
(2)
L-Artikolu 126 TFUE jistabbilixxi li l-Istati Membri għandhom jevitaw defiċit eċċessiv tal-gvern u għal dan l-iskop jistipula l-proċedura dwar żbilanċ eċċessiv. Il-Patt ta’ Stabbiltà u Tkabbir, li fil-fergħa korrettiva tiegħu jimplimenta l-proċedura dwar żbilanċ eċċessiv, jipprovdi l-qafas li jsostni l-politiki tal-gvern għal ritorn immedjat għal pożizzjonijiet baġitarji sodi filwaqt li jqis il-qagħda ekonomika.
(3)
Fis-27 ta’ April 2009 il-Kunsill iddeċieda, skont l-Artikolu 104(6) tat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea (TKE), li fil-Greċja jeżisti defiċit eċċessiv u ħareġ rakkomandazzjonijiet biex jiġi kkoreġut dak id-defiċit sa mhux aktar tard mill-2010, skont l-Artikolu 104(7) (TKE) u l-Artikolu 3(4) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1467/97 tas-7 ta’ Lulju 1997 dwar li titħaffef u li tiġi ċċarata l-implimentazzjoni tal-proċedura ta’ defiċit eċċessiv (1). Il-Kunsill stabbilixxa wkoll l-iskadenza tas-27 ta’ Ottubru 2009 għall-Greċja sabiex tieħu azzjoni effettiva. Fit-30 ta’ Novembru 2009, il-Kunsill stabbilixxa, skont l-Artikolu 126(8) TFUE, li l-Greċja ma kinetx ħadet azzjoni effettiva; b’konsegwenza ta’ dan, fis-16 ta’ Frar 2010, il-Kunsill, skont l-Artikolu 126(9) TFUE, avża lill-Greċja biex tieħu miżuri li jikkoreġu d-defiċit eċċessiv sa mhux aktar tard mill-2012 (minn hawn ‘il quddiem imsejħa “id-Deċiżjoni tal-Kunsill taħt l-Artikolu 126(9)”). Il-Kunsill stabbilixxa wkoll l-iskadenza tal-15 ta’ Mejju 2010 biex tittieħed azzjoni effettiva.
(4)
Skont l-Artikolu 5(2) tar-Regolament (KE) Nru 1467/97, jekk tkun ittieħdet azzjoni effettiva skont l-Artikolu 126(9) TFUE u wara l-adozzjoni ta’ dak l-avviż ikun hemm avvenimenti ekonomiċi kuntrarji mhux mistennija li jkollhom konsegwenzi sfavorevoli kbar għall-finanzi tal-gvern, il-Kunsill jista’ jiddeċiedi, fuq rakkomandazzjoni mill-Kummissjoni, li jadotta avviż irrivedut skont l-Artikolu 126(9) TFUE.
(5)
Skont it-tbassiriet tal-ħarifa 2009 tas-servizzi tal-Kummissjoni, li pprovdew il-bażi għall-avviż inizjali indirizzat lill-Greċja, il-PGD kien mistenni li jonqos b’0,25 % fl-2010, u li jirkupra sa mill-2011, meta l-ekonomija kienet imbassra li tikber b’0,7 %. Issa huwa mistenni li fl-2010 se jkun hemm tnaqqis qawwi fil-PGD reali, segwit minn aktar kontrazzjoni fl-2011. Wara dan huwa mistenni li jkun hemm ritorn gradwali tat-tkabbir. Dan id-deterjorament konsiderevoli tax-xenarju ekonomiku jimplika deterjorament korrespondenti tal-prospettiva għall-finanzi pubbliċi f’politika li ma tinbidilx. Ma’ dan għandha tiżdied ir-reviżjoni ′l fuq tal-eżitu tad-defiċit tal-gvern għall-2009 (minn stima ta’ 12,7 % tal-PGD fil-ħin tad-Deċiżjoni tal-Kunsill taħt l-Artikolu 126(9) għal 13,6 % tal-PGD skont in-notifika fiskali ppreżentata mill-Greċja fl-1 ta’ April 2010), bir-riskju ta’ reviżjoni oħra ′l fuq (minn 0,3 għal 0,5 % tal-PGD) wara t-tmiem tal-investigazzjonijiet li l-Eurostat qiegħda twettaq mal-Awtoritajiet Griegi inkarigati mill-Istatistika (2). Finalment, tħassib fis-swieq għall-prospettiva tal-finanzi pubbliċi ġew riflessi f’żieda qawwija fil-primja tar-riskju fuq id-dejn tal-gvern, li tkompli żżid id-diffikultajiet fil-kontroll tal-pjan għad-defiċit u d-dejn tal-gvern. Skont il-valutazzjoni preliminarja li twettqet mill-Kummissjoni f’Marzu 2010, il-Greċja kienet qiegħda timplimenta l-miżuri fiskali maħsuba biex jiżguraw il-kisba tal-mira tad-defiċit ippjanata għall-2010, kif kienet mitluba tagħmel. Madankollu, il-bidla f’salt fix-xenarju ekonomiku tfisser li dawk il-pjanijiet ma għadhomx jistgħu jitqiesu validi. It-theddida immedjata lis-solvenza tal-gvern teħtieġ azzjoni aktar drastika matul is-sena attwali. Fl-istess ħin, il-kobor tal-kontrazzjoni fl-li issa jista’ jkun hemm fl-ekonomija, iwassal biex il-kisba tal-pjan inizjali għat-tnaqqis fid-defiċit ma tkunx fattibbli. Jista’ jiġi kkunsidrat li fil-Greċja ġraw avvenimenti ekonomiċi kuntrarji mhux mistennija li kellhom konsegwenzi sfavorevoli kbar għall-finanzi tal-gvern u, għaldaqstant, rakkomandazzjonijiet irriveduti skont l-Artikoli 136 u 126(9) TFUE huma ġustifikati.
(6)
Fid-dawl tal-konsiderazzjonijiet hawn fuq imsemmija, jidher li jeħtieġ li l-iskadenza li ġiet stabbilita fid-Deċiżjoni tal-Kunsill taħt l-Artikolu 126(9) għall-korrezzjoni tad-defiċit eċċessiv fil-Greċja tiġi estiża b’sentejn sal-2014.
(7)
Id-dejn pubbliku gross sal-aħħar tal-2009 kien ta’ 115,1 % tal-PGD. Dan huwa fost l-ogħla proporzjonijiet ta’ dejn fl-UE, u huwa konsiderevolment għola mill-valur ta’ referenza ta’ 60 % tal-PDG stabbilit fit-Trattat. Barra minn dan, hemm ir-riskju li ċ-ċifra tkompli tiġi rriveduta ′l fuq (minn 5 sa 7 punti perċentwali) bħala riżultat tal-investigazzjonijiet fl-statistika li għadhom għaddejjin. Il-kisba tal-pjan għat-tnaqqis fid-defiċit li hu meqjus neċessarju u fattibbli fid-dawl ta’ dawn iċ-ċirkustanzi, tkun timplika li ż-żieda fid-dejn titreġġa’ lura mill-2014 ‘il quddiem. B’żieda mad-defiċit tal-gvern li huwa persistentament għoli, il-kontribuzzjoni ta’ operazzjonijiet “barra mill-baġit” għaż-żieda fid-dejn kienet kbira. Dan wassal biex is-swieq inaqqsu l-fiduċja fl-abbilità tal-Gvern Grieg biex ikompli jitratta d-dejn. Hemm bżonn estremament urġenti li l-Greċja tieħu azzjoni deċisiva, fuq skala mingħajr preċedent, dwar id-defiċit tagħha u dwar fatturi oħra li jikkontribwixxu għaż-żieda fid-dejn, sabiex iż-żieda fil-proporzjon tad-dejn mal-PGD titreġġa’ lura u tkun tista’ tirritorna għall-finanzjament tas-suq kemm jista’ jkun malajr.
(8)
Id-deterjorazzjoni tassew qalila tas-sitwazzjoni finanzjarja tal-Gvern Grieg wasslet lill-Istati Membri taż-żona tal-euro biex jiddeċiedu li jipprovdu sostenn ta’ stabbiltà lill-Greċja, bil-għan li jħarsu l-istabbiltà finanzjarja taż-żona tal-euro kollha, flimkien ma’ għajnuna multilaterali pprovduta mill-Fond Monetarju Internazzjonali. L-appoġġ provdut mill-Istati Membri taż-żona euro sejjer jkun fil-forma ta’ ġabra ta’ self bilaterali, ikkoordinata mill-Kummissjoni. Dawk il-pajjiżi li se jagħtu s-self iddeċidew li l-appoġġ tagħhom għandu jkun dipendenti fuq ir-rispett tal-Greċja lejn din id-Deċiżjoni. B’mod partikolari, il-Greċja hija mistennija twettaq il-miżuri speċifikati f’din id-Deċiżjoni b’mod konformi mal-kalendarju hawnhekk stabbilit,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. Il-Greċja għandha ttemm is-sitwazzjoni tad-defiċit eċċessiv li għandha bħalissa malajr kemm jista’ jkun u mhux aktar tard mill-iskadenza tal-2014.
2. Il-pjan ta’ aġġustament biex jikkoreġi d-defiċit eċċessiv għandu jimmira għal defiċit tal-ammistrazzjoni pubblika li ma jeċċedix EUR 18 508 miljun (8,0 % tal-PGD) fl-2010, EUR 17 065 miljun (7,6 % tal-PGD) fl-2011, EUR 14 916 miljun (6,5 % tal-PGD fl-2012, EUR 11 399 miljun (4,9 % tal-PGD) fl-2013 u EUR 6 385 miljun (2,6 % tal-PGD) fl-2014. Għal dan il-għan, matul il-perjodu 2009-2014, għandu jinkiseb titjib fil-bilanċ strutturali ta’ minn tal-inqas 10 % tal-PGD.
3. Il-pjan ta’ aġġustament imsemmi fil-paragrafu 2 jeħtieġ li l-bidla annwali fid-dejn gross ikkonsolidat tal-amministrazzoni pubblika ma teċċedix EUR 34 058 miljun fl-2010, EUR 17 365 miljun fl-2011, EUR 15 016 miljun fl-2012, EUR 11 599 miljun fl-2013, EUR 7 885 miljun fl-2014. Abbażi tal-previżjonijiet attwali dwar il-PGD, il-pjan korrespondenti għall-proporzjon ta’ dejn mal-PGD ikun ta’ 133,2 % fl-2010, 145,2 % fl-2011, 148,8 % fl-2012, 149,6 % fl-2013 u 148,4 % fl-2014.
Artikolu 2
1. Il-Greċja għandha tadotta l-miżuri li ġejjin qabel l-aħħar ta’ Ġunju 2010:
(a)
Liġi li tintroduċi skala ta’ taxxa progressiva għas-sorsi kollha ta’ introjtu u trattament unifikat b’mod orizzontali ta’ introjtu ġġenerat minn xogħol u minn assi kapitali;
(b)
Liġi li tħassar l-eżenzjonijiet u d-dispożizzjonijiet ta’ tassazzjoni awtonoma kollha fis-sistema tat-taxxa, inkluż l-introjtu minn benefiċċji speċjali mħallsa lill-ħaddiema taċ-ċivil;
(c)
Il-kanċellazzjoni tal-approprjazzjonijiet baġitarji fir-riżerva ta’ kontinġenza, bil-għan li jitfaddlu EUR 700 miljun;
(d)
L-abolizzjoni tal-biċċa l-kbira tal-approprjazzjoni baġitarja għall-benefiċċju ta’ solidarjetà (ħlief parti għal benefiċċju li jingħata kontra l-faqar) bil-għan li jitfaddlu EUR 400 miljun;
(e)
Tnaqqis fl-ogħla pensjonijiet bil-għan li jitfaddlu EUR 500 miljun f’sena sħiħa (EUR 350 miljun għall-2010);
(f)
It-tnaqqis tal-bonus tal-Għid, tas-sajf u tal-Milied u benefiċċji li jingħataw lill-ħaddiema taċ-ċivil bil-għan li jitfaddlu EUR 1 500 miljun f’sena sħiħa (EUR 1 100 miljun fl-2010);
(g)
L-abolizzjoni tal-bonus tal-Għid, tas-sajf u tal-Milied li jingħataw lill-pensjonanti, għalkemm dawk li jirċievu pensjonijiet baxxi għandhom jiġu mħarsa, bil-għan li jitfaddlu EUR 1 900 miljun f’sena sħiħa (EUR 1 500 miljun fl-2010);
(h)
Żieda fir-rata tal-VAT, li twassal biex jinġabru minn tal-inqas EUR 1 800 miljun f’sena sħiħa (EUR 800 miljun fl-2010);
(i)
Żieda fid-dazji għall-fjuwil, it-tabakk u l-alkoħol, li twassal biex jinġabru minn tal-inqas EUR 1 050 miljun f’sena sħiħa (EUR 450 miljun fl-2010);
(j)
Leġiżlazzjoni li timplimenta d-Direttiva dwar is-Servizzi (3);
(k)
Liġi li tirriforma u tissimplifika l-amministrazzoni pubblika fil-livell lokali bil-għan li jitnaqqsu l-ispejjeż operattivi;
(l)
It-twaqqif ta’ task force li jkollha l-għan li ttejjeb ir-rata tal-assorbiment tal-fondi strutturali u ta’ koeżjoni;
(m)
Liġi biex tissimplifika l-fażi tal-bidu ta’ negozji ġodda;
(n)
Tnaqqis fl-investiment pubbliku b’EUR 500 miljun meta mqabbel mal-pjanijiet;
(o)
It-trasferiment tal-approprjazzjonijiet baġitarji għall-kofinanzjament ta’ fondi strutturali u ta’ koeżjoni f’kont ċentrali speċjali li ma jista jintuża għall-ebda skop ieħor;
(p)
L-istabbiliment ta’ fond indipendenti għall-istabbiltà finanzjarja sabiex jittratta nuqqasijiet u jippreserva l-istabbiltà tas-settur finanzjarju, billi jipprovdi appoġġ finanzjarju lill-banek meta dan ikunn meħtieġ;
(q)
Is-sorveljanza msaħħa tal-banek, b’żieda fir-riżorsi umani, rappuratar aktar frekwenti u stress tests li jsiru darba kull tliet xhur.
2. Il-Greċja għandha tadotta l-miżuri li ġejjin sal-aħħar ta’ Settembru 2010:
(a)
Inklużjoni fl-abbozz tal-baġit għall-2011 ta’ miżuri ta’ konsolidazzjoni fiskali li jammontaw għal minn tal-inqas 3 % tal-PGD (4,1 % tal-PGD jekk ikunu kkunsidrati t-trasferimenti kollha li saru mill-miżuri implimentati fl-2010 u li tħallew għas-sena ta’ wara). Il-baġit għandu jinkludi b’mod partikolari l-miżuri li ġejjin (jew f’ċirkustanzi eċċezzjonali, miżuri li jwasslu għal tfaddil komparabbli): tnaqqis fil-konsum intermedjat tal-amminisrazzjoni pubblika b’minn tal-inqas EUR 300 miljun meta mqabbel mal-livell fl-2010 (b’żieda mat-tfaddil li jirriżulta mir-riforma, imsemmija f’dan il-paragrafu, tal-amministrazzjoni pubblika u tal-gvern lokali), iffriżar fl-indiċjar tal-pensjonijiet (bl-għan li jitfaddlu EUR 100 miljun), tariffa temporanja ta’ kriżi fuq negozji li għandhom ħafna profitt (li twassal biex jinġabru minn tal-inqas EUR 600 miljun fi dħul addizzjonali fis-sena fl-2011, fl-2012 u fl-2013); it-tassazzjoni preżuntiva tal-professjonisti (li twassal biex jinġabru minn tal-inqas EUR 400 miljun fl-2011 u dħul li jiżdied fl-2012 u fl-2013); tkabbir tal-bażi tal-VAT biex jiġu inklużi ċerti servizzi li bħalissa huma eżentati u billi 30 % tal-oġġetti u servizzji ma jibqgħux jibbenefikaw minn rata mnaqqsa u minflok tapplika għalihom rata ewlenija (li jwassal biex jinġabru EUR 1 biljun); taxxa tal-ambjent li tiddaħħal gradwalment fuq l-emissjonijiet CO2 (li twassal biex jinġabru minn tal-inqas EUR 300 miljun fl-2011); l-implimentazzoni mill-Gvern Grieg ta’ leġiżlazzjoni li tirriforma l-amministrazzjoni pubblika u organizzazzjoni mill-ġdid tal-gvern lokali (bil-għan li jitnaqqsu l-ispejjeż b’minn tal-inqas EUR 500 miljun fl-2011, u 500 miljun addizzjonali kull sena fl-2012 u l-2013); tnaqqis fl-investimenti ffinanzjati lokalment (b’minn tal-inqas EUR 1 biljun) billi tingħata prijorita’ lill-proġetti tal-investiment iffinanzjati mill-fondi strutturali tal-UE; inċentivi biex jiġi rregolarizzat il-ksur tal-liġi fir-rigward tal-użu tal-art (li jwasslu biex jinġabru minn tal-inqas EUR 1 500 miljun mill-2011 sal-2013, u minn tal-inqas EUR 500 miljun minnhom jinġabru fl-2011) ġbir ta’ dħul mil-liċenzjar tal-logħob (b’minn tal-inqas EUR 500 miljun mill-bejgħ ta’ liċenzji u EUR 200 miljun fi drittijiet finanzjarji); allargamenttal-bażi tat-taxxa fuq il-proprjetà immobbli billi jiġu aġġornati l-valuri tal-assi (li twassal biex jinġabru minn tal-inqas EUR 500 miljun dħul addizzjonali); tassazzjoni ogħla fuq pagi f’oġġetti, inkluża wkoll it-taxxa fuq il-pagamenti tal-kiri ta’ karozza (b’minn tal-inqas EUR 150 miljun); tassazzjoni ogħla fuq oġġetti ta’ lussu (b’minn tal-inqas EUR 100 miljun); taxxa speċjali li tapplika għal stabbilimenti mhux awtorizzati (li twassal biex jinġabru minn tal-inqas EUR 800 miljun fis-sena); sostitut ta’ 20 % biss ta’ impjegati li jirtiraw fis-settur pubbliku (gvern ċentrali, muniċipalitajiet, kumpaniji pubbliċi, gvernijiet lokali, aġenziji tal-istat u istituzzjonijiet pubbliċi oħra);
(b)
Liġi li tirriforma s-sistema tal-pensjonijiet bl-għan li tassigura s-sostenibbiltà tagħha fuq il-medda medja u l-medda fit-tul taż-żmien. Il-liġi għandha tintroduċi b’mod partikolari età ta’ rtirar statutorja unifikata ta’ 65 sena (li tapplika wkoll għan-nisa); amalgamar tal-fondi eżistenti tal-pensjonijiet fi tliet fondi u sistema ġdida unifikata ta’ pensjonijiet għall-impjegati attwali u dawk li se jkun hemm fil-futur (li għandha tapplika mill-1 ta’ Jannar 2013); tnaqqis tal-ogħla limitu fuq il-pensjonijiet; żieda gradwali fil-perjodu minimu li fih għandha titħallas il-kontribuzzjoni għal benefiċċju sħiħ mal-irtirar minn 37 għal 40 sena (sal-2015); età minima ta’ rtirar ta’ 60 sena mill-1 ta’ Jannar 2011 (din tapplika wkoll għall-ħaddiema li jagħmlu xogħlijiet ta’ strapazz u diffiċli u dawk li ħallsu kontribuzzjonijiet għal 40 sena); l-abolizzjoni tar-regoli speċjali applikabbli għall-persuni li kienu assigurati qabel l-1993 (filwaqt li jżommu d-drittijiet li jkunu akkwistaw); tnaqqis sostanzjali fil-lista ta’ xogħlijiet ikkunsidrati ta’ strapazz u diffiċli; tnaqqis fil-benefiċċji soċjali (b’6 % fis-sena) għall-persuni li jirtiraw bejn l-età ta’ 60 u 65 sena u li jkunu ħallsu l-kontribuzzjonijiet għal inqas minn 40 sena; it-twaqqif ta’ mekkaniżmu ta’ aġġustament awtomatiku li jorbot l-età tal-irtirar maż-żieda fl-istennija tal-għajxien (mill-2020 ‘il quddiem); il-ħolqien ta’ introjtu minimu garantit li jkun ittestjat skont il-mezzi għall-anzjani li jkunu akbar mill-età statutorja meħtieġa għall-irtirar; l-introduzzjoni ta’ kundizzjonijiet iktar stretti u r-rianaliżi regolari tal-eliġibbiltà għall-pensjonijiet tad-diżabilità; emenda fil-formula ta’ min jikkwalifika għall-pensjoni fl-iskema bbażata fuq il-kontribuzzjonijiet biex tissaħħaħ ir-rabta bejn il-kontribuzzjonijiet imħallsa u l-benefiċċji riċevuti (b’rata ta’ akkumulazzjoni ta’ imgħax limitata għal rata annwali medja ta’ 1,2 %) u estensjoni mill-kalkolu tal-qliegħ pensjonabbli għall-qligħ matul il-ħajja kollha (filwaqt jinżammu d-drittijiet li jkunu ġew akkwistati). L-implimentazzjoni ta’ din il-liġi għandha tnaqqas iż-żieda mbassra fil-proporzjon tan-nefqa tal-pensjoni mal-PGD għal taħt il-medja fiż-żona tal-euro fid-deċennji li ġejjin u għandha tillimita ż-żieda tal-infiq tas-settur pubbliku fuq il-pensjonijiet matul il-perjodu 2010-2060 għal inqas minn 2,5 % tal-PGD;
(c)
Rinfurzar tar-rwol u tar-riżorsi tal-uffiċċju ġenerali tal-kontabilità u t-twaqqif ta’ salvagwardji kontra interferenzi politiċi possibbli fit-tbassir tad-dejta u l-kontabilità;
(d)
Abbozz ta’ riforma tal-leġislazzjoni dwar is-salarji fis-settur pubbliku, inkluż b’mod partikolari t-twaqqif ta’ Awtorità Waħda ta’ Ħlas biex jitħallsu l-pagi, l-introduzzjoni ta’ prinċipji unifikati u skeda biex tiġi stabbilita xibka tal-pagi tas-settur pubbliku li tkun unifikata u aktar effiċjenti u tkun tista’ tapplika għas-settur statali, l-awtoritajiet lokali u aġenziji oħra;
(e)
Leġislazzjoni sabiex tittejjeb l-effiċjenza tal-amministrazzjoni responsabbli mit-taxxa u l-kontrolli;
(f)
It-tnedija ta’ reviżjoni indipendenti tal-amministrazzjoni pubblika u ta’ programmi soċjali eżistenti;
(g)
Il-pubblikazzjoni ta’ statistika mensili (fuq bażi ta’ kontanti) dwar id-dħul, in-nefqa, l-iffinanzjar u l-arrettrati tal-infiq għall-“amministrazzjoni pubblika disponibbli” u s-sub-entitatjiet tagħha;
(h)
Pjan ta’ azzjoni biex itejjeb il-ġbir u l-ipproċessar ta’ dejta tal-amministrazzjoni pubblika, billi b’mod partikolari jittejbu l-mekkaniżmi ta’ kontroll tal-awtoritajiet responsabbli mill-istatistika u l-uffiċċju ġenerali tal-kontabilità u tiġi assigurata r-responsabbiltà personali effettiva f’każijiet ta’ rappurtaġġ ħażin, sabiex jiġi assigurat il-forniment immedjat ta’ dejta tal-amministrazzjoni pubblika ta’ kwalità għolja mitluba skont ir-Regolamenti (KE) Nru 2223/96 (4), (KE) Nru 264/2000 (5), (KE) Nru 1221/2002 (6), (KE) Nru 501/2004 (7), (KE) Nru 1222/2004 (8), (KE) Nru 1161/2005 (9), (KE) Nru 223/2009 (10) u (KE) Nru 479/2009 (11);
(i)
Il-pubblikazzjoni regolari tal-informazzjoni dwar is-pożizzjoni finanzjarja f’ażjendi pubbliċi u entitajiet pubbliċi oħra li mhumiex klassifikati bħala parti mill-amministrazzjoni pubblika (inklużi dikjarazzjonijiet dettaljati dwar id-dħul, il-karti tal-bilanċ u dejta dwar l-impjiegi u n-nefqa pubblika);
3. Il-Greċja għandha tadotta l-miżuri li ġejjin sal-aħħar ta’ Diċembru 2010:
(a)
L-adozzjoni finali tal-miżuri msemmija fil-paragrafi 2(a) u (d);
(b)
Abbozz ta’ leġiżlazzjoni li ssaħħaħ il-qafas fiskali. Dan għandu jinkludi, b’mod partikolari, t-twaqqif ta’ qafas fiskali fuq il-medda medja ta’ żmien, il-ħolqien ta’ riżerva ta’ kontinġenza obbligatorja fil-baġit li tikkorrispondi għal 10 % tal-approprjazzjonijiet totali, it-twaqqif ta’ mekkaniżmi ta’ monitoraġġ aktar b’saħħithom fuq in-nefqa u t-twaqqif ta’ aġenzija fiskali indipendenti li tipprovdi pariri u skrutinju espert dwar kwistjonijiet fiskali;
(c)
Liġi biex tirriforma s-sistema ta’ negozjar dwar il-pagi fis-settur privat, li għandha tipprovdi għal tnaqqis fir-rati ta’ ħlas għas-sahra, flessibiltà aħjar fil-ġestjoni tal-ħin tax-xogħol u tippermetti li patti territorjali lokali jkunu jistgħu jistabbilixxu żidiet fil-pagi li jkunu inqas mill-ftehimijiet settorali;
(d)
Liġi dwar il-pagi minimi biex tintroduċi sub-minima għal gruppi li qegħdin f’riskju bħaż-żgħażagħ u dawk li ilhom qiegħda għal ħafna żmien, u tistabbilixxi miżuri li jiggarantixxu li l-pagi minimi attwali jibqgħu fissi f’termini nominali għal tliet snin;
(e)
Riforma tal-leġiżlazzjoni dwar il-ħarsien tal-impjiegi biex il-perjodu ta’ żmien ta’ prova għal xogħolijiet ġodda jiġi estiż għal sena, jitnaqqas il-livell ġenerali ta’ ħlasijiet li jingħataw lill-impjegati li jispiċċalhom il-kuntratt u jiġi assigurat li l-istess kundizzjonijiet ta’ ħlasijiet li jingħataw lill-impjegati li jispiċċalhom il-kuntratt japplikaw kemm għall-ħaddiema manwali kif ukoll għall-ħaddiema klerikali, jiżdied il-limitu minimu sabiex japplikaw r-regoli dwar is-sensji kollettivi speċjalment għal kumpaniji kbar, u jiġi ffaċilitat użu akbar ta’ kuntratti temporanji;
(f)
Żieda sinifikanti fir-rata ta’ assorbiment tal-fondi strutturali u dak ta’ koeżjoni;
(g)
L-introduzzjoni ta’ sistema ġdida għall-ġestjoni tad-drogi li tiffavorixxi l-użu ta’ mediċini ġeneriċi;
(h)
It-twaqqif ta’ sistema ta’ akkwist pubbliku unifikata b’awtorità ċentrali responsabbli mill-akkwist, li tassigura proċeduri ta’ sejħiet għal offerti li jkunu partikolarment sodi, kontrolli ex ante u ex post;
(i)
Leġiżlazzjoni li tissimplifika u taċċelera l-proċess tal-ħruġ ta’ liċenzji lil ażjendi, attivitajiet industrijali u professjonijiet;
(j)
Modifika tal-qafas istituzzjonali tal-awtorità dwar il-kompetizzjoni Ellenika (HCC) bl-għan li tiżdied l-indipendenza tagħha, jiġu stabbiliti skadenzi raġonevoli għall-investigazzjoni u l-ħruġ ta’ deċiżjonijiet u tingħata l-poter li tirrifjuta l-ilmenti;
(k)
Ġestjoni aħjar tal-assi pubbliċi, bil-għan li jinġabru minn tal-inqas EUR 1 biljun fis-sena matul il-perjodu 2011-2013;
(l)
Miżuri li għandhom l-għan li jneħħu r-restrizzjonijiet eżistenti għal-libertà tal-proviżjoni tas-servizzi.
4. Il-Greċja għandha tadotta l-miżuri li ġejjin sal-aħħar ta’ Marzu 2011:
(a)
L-adozzjoni finali tal-miżuri msemmija fil-paragrafu 3(b);
5. Il-Greċja għandha tadotta l-miżuri li ġejjin sal-aħħar ta’ Ġunju 2011:
(a)
Xibka tal-paga tas-settur pubbliku li tkun unifikata u aktar effiċjenti li għandha tapplika għas-settur statali, l-awtoritajiet lokali u l-aġenziji l-oħra, b’rimunerazzjonijiet li jirriflettu l-produttività u x-xogħlijiet;
(b)
Miżuri li jimplimentaw is-sejbiet tar-reviżjoni operattiva esterna u indipendenti tal-amministrazzjonijiet pubbliċi;
(c)
Rinfurzar tal-ispettorat tax-xogħol, li għandu jkollu biżżejjed impjegati kkwalifikati u jkollu miri kwantitattivi dwar in-numru ta’ kontrolli li għandhom jitwettqu.
6. Il-Greċja għandha tadotta l-miżuri li ġejjin sal-aħħar ta’ Settembru 2011:
(a)
L-inklużjoni tal-abbozz ta’ baġit għall-2012 ta’ miżuri ta’ konsolidazzjoni fiskali li jammontaw għal minn tal-inqas 2,2 % tal-PGD. Il-baġit għandu jinkludi, b’mod partikolari, l-miżuri li ġejjin (jew f’ċirkustanzi eċċezzjonali, miżuri li jwasslu għal tfaddil komparabbli): aktar tkabbir tal-bażi tal-VAT billi l-oġġetti u s-servizzi ma jibqgħux igawdu minn rata imnaqqsa u minflok tibda tapplika għalihom rata normali (bil-għan li jinġabru minn tal-inqas EUR 300 miljun); minbarra r-regola ta’ rekrutaġġ b’żieda mar-regola ta’ wieħed għal kull 5 persuni li jirtiraw fis-settur pubbliku għandu jitnaqqas ukoll l-impjieg pubbliku (bil-għan li jitfaddlu minn tal-inqas EUR 600 miljun); jiġu stabbiliti dazji tas-sisa għal xorb mhux alkoħoliku (għal ammont totali ta’ minn tal-inqas EUR 300 miljun); żieda tat-taxxa fuq beni immobbli permezz ta’ aġġornament tal-valuri tal-assi (għall-ħolqien ta’ minn tal-inqas EUR 200 miljun dħul żejjed); organizzazzjoni mill-ġdid ta’ gvernijiet sub-ċentrali li jimmiraw li (jiġġeneraw minn tal-inqas EUR 500 miljun fi tfaddil); tnaqqis fil-konsum intermedju tal-amministrazzjoni pubblika (b’minn tal-inqas EUR 300 miljun meta mqabbel mal-livell fl-2011); iffriżar nominali tal-pensjonijiet; aktar effiċjenza fit-tassazzjoni preżuntiva tal-professjonisti (bil-għan li jinġabru minn tal-inqas EUR 100 miljun); tnaqqis fit-trasferiment lill-ażjendi pubbliċi (b’minn tal-inqas EUR 800 miljun) wara r-ristrutturar tagħhom; il-benefiċċji tal-qgħad isiru ttestjati skont il-mezzi (bil-għan li jitfaddlu EUR 500 miljun); jinġabar aktar dħul mil-liċensjar tal-logħob (minn tal-inqas EUR 225 miljun fil-bejgħ tal-liċenzji u EUR 400 miljun fi drittijiet finanzjarji);
(b)
Mitigazzjoni tal-ostakoli tat-taxxa għal merġers u akkwisti;
(c)
Simplifikazzjoni tal-proċess doganali għall-esportazzjonijiet u l-importazzjonijiet;
(d)
Żieda sinifikanti fir-rati ta’ assorbiment tal-fondi strutturali u dak ta’ koeżjoni;
(e)
L-implimentazzoni sħiħa tal-aġenda għal Regolamentazzjoni Aħjar bil-għan li jitnaqqsu il-piżijiet amministrattivi b’20 % (meta mqabbel mal-2008).
7. Il-Greċja għandha tadotta l-miżuri li ġejjin sal-aħħar ta’ Diċembru 2011:
(a)
L-adozzjoni finali tal-miżuri msemmija fil-paragrafu 6(a);
(b)
Rinfurzar tal-kapaċità ta’ ġestjoni tal-awtoritajiet kollha li jiġġestixxu u entitajiet intermedji ta’ programmi operattivi skont il-qafas tal-qafas ta’ referenza tal-istrateġija nazzjonali 2007-2013 u ċ-ċertifikazzjoni tagħhom ISO 9001:2008 (ġestjoni ta’ kwalità).
Artikolu 3
Il-Greċja għandha tikkoopera b’mod sħiħ mal-Kummissjoni u tipprovdi mingħajr dewmien, kull meta tkun mitluba biex tagħmel hekk, kwalunkwe dejta jew dokument meħtieġ biex tiġi mmonitorjata l-konformità ma’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 4
1. Il-Greċja għandha tipprovdi lill-Kunsill u lill-Kummissoni rapport li juri l-miżuri tal-politika meħuda biex tkun konformi ma’ din id-Deċiżjoni kull tliet xhur.
2. Ir-rapporti msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jinkludu informazzoni dettaljata dwar:
(a)
miżuri konkreti implimentati sad-data tar-rapport sabiex ikunu konformi ma’ din id-Deċiżjoni, inkluż l-impatt baġitarju kwantifikat tagħhom;
(b)
miżuri konkreti ppjanati li jiġu implimentati wara d-data tar-rapport sabiex ikunu konformi ma’ din id-Deċiżjoni, il-kalendarju tal-implimentazzjoni tagħhom u stima tal-impatt baġitarju tagħhom;
(c)
l-eżekuzzjoni tal-baġit mensili tal-Istat;
(d)
l-implimentazzjoni baġitarja infraannwali mis-sigurtà soċjali, il-gvern lokali u l-fondi baġitari żejda;
(e)
ħruġ u rimborsar tad-dejn tal-gvern;
(f)
żviluppi permanenti u temporanji fl-impjiegi tas-settur pubbliku;
(g)
in-nefqa tal-gvern sakemm isir il-ħlas (arretrati akkumulati);
(h)
il-pożizzjoni finanzjarja f’ażjendi pubbliċi u entitajiet pubbliċi oħra.
3. Il-Kummissjoni u l-Kunsill għandhom janalizzaw ir-rapporti bil-għan li jevalwaw il-konformità tal-Greċja ma’ din id-Deċiżjoni. Fil-kuntest ta’ dawn il-valutazzonijiet, il-Kummissjoni tista’ tindika l-miżuri meħtieġa biex jiġi rrispettat il-pjan ta’ aġġustament stipulat b’din id-Deċiżjoni għall-korrezzjoni tad-defiċit eċċessiv.
Artikolu 5
Din id-Deċiżjoni għandha jkollha effett fl-istess ġurnata tan-notifika tagħha.
Artikolu 6
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Ellenika.
Magħmul fil-Lussemburgu, l-8 ta’ Ġunju 2010.