РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 24 януари 2012 година
за установяване дали Унгария е предприела ефективни действия в отговор на препоръката на Съвета от 7 юли 2009 г.
(2012/139/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 126, параграф 8 от него,
като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
Съгласно член 126, параграф 1 от Договора държавите-членки трябва да избягват прекомерен държавен дефицит.
(2)
Пактът за стабилност и растеж се основава на целта за осигуряване на стабилни публични финанси като средство за засилване на предпоставките за ценова стабилност и висок и устойчив растеж, водещ до създаване на трудова заетост. Пактът за стабилност и растеж включва Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (1), който бе приет, за да ускори допълнително коригирането на прекомерните дефицити по консолидирания държавен бюджет.
(3)
С Решение 2004/918/ЕО (2), прието на 5 юли 2004 г., Съветът, по препоръка на Комисията, реши в съответствие с член 104, параграф 6 от Договора за създаване на Европейската общност (ДЕО), че в Унгария съществува прекомерен бюджетен дефицит (3).
(4)
На 5 юли 2004 г. Съветът, по препоръка на Комисията, отправи препоръка в съответствие с член 104, параграф 7 от ДЕО, за предприемане на действия от страна на унгарските власти в средносрочен план, за да намалят дефицита под 3 % от БВП до 2008 г. С Решение 2005/348/ЕО (4), прието на 18 януари 2005 г., Съветът установи в съответствие с член 104, параграф 8 от ДЕО, че Унгария не е предприела ефективни действия в отговор на препоръката на Съвета.
(5)
На 8 март 2005 г. Съветът, по препоръка на Комисията, прие втора препоръка в съответствие с член 104, параграф 7 от ДЕО, потвърждаваща 2008 г. като краен срок за корекция на прекомерния дефицит. След значителното влошаване на бюджетните перспективи в Унгария, с Решение 2005/843/ЕО (5), прието на 8 ноември 2005 г., Съветът установи в съответствие с член 104, параграф 8 от ДЕО, че Унгария за втори път не е предприела ефективни действия, в отговор на препоръките на Съвета.
(6)
На 10 октомври 2006 г. Съветът, по препоръка на Комисията, прие съответно трета препоръка в съответствие с член 104, параграф 7 от ДЕО към Унгария, с която срокът за коригиране на прекомерния дефицит бе удължен до 2009 г. На 7 юли 2009 г. Съветът в своята препоръка, приета в съответствие с член 104, параграф 7 от ДЕО, стигна до заключението, че би могло да се счита, че унгарските власти са предприели ефективни действия в отговор на препоръките от октомври 2006 г. На фона на значителното влошаване на конюнктурата в контекста на икономическата и финансова криза Съветът отправи ревизирана версия на третата препоръка по член 104, параграф 7 от ДЕО.
(7)
В препоръката на Съвета от 7 юли 2009 г. унгарските власти се призовават да прекратят съществуващия прекомерен дефицит най-късно до 2011 г. Наред с другото, на Унгария бе препоръчано i) да ограничи влошаването на фискалната позиция през 2009 г., като осигури стриктното прилагане на приетите и обявени коригиращи мерки за постигане на целта от 3,9 % от БВП; ii) считано от 2010 г. стриктно да прилага необходимите мерки за консолидация, за да се гарантира по-нататъшното намаление на структурния дефицит и възобновеното намаление на номиналния дефицит, като все повече се акцентира върху структурните мерки, осигуряващи трайно подобрение на публичните финанси; iii) да посочи и приеме своевременно консолидационните мерки, необходими за постигане на корекцията на прекомерния дефицит до 2011 г.; iv) да осигури фискално подобрение от най-малко 0,5 % от БВП с натрупване за 2010 г. и 2011 г.; v) да гарантира, че съотношението на брутния държавен дълг следва стабилна тенденция към намаляване.
(8)
На 27 януари 2010 г. Комисията прие съобщение до Съвета (6), в което достига до заключението, че въз основа на наличната към момента информация Унгария е препдриела ефективни мекри в отговор на препоръката на Съвета от 7 юли 2009 г. Комисията достигна до това заключение като отчете по-специално мерките за консолидация в размер на 1,5 % от БВП за изпълнение на целевия дефицит за 2009 г. от 3,9 % от БВП, структурните реформи в пенсионната и социалноосигурителната система, подпомагащи постигането на целевото равнище на дефицита за 2010 г. от 3,8 % от БВП, и напредъка при прилагането на новата фискална рамка, но същевременно предупреди за съществуването на значителни рискове.
(9)
На 15 декември 2011 г. Унгария представи своя Доклад за предприетите мерки в отговор на препоръката на Съвета от 7 юли 2009 г. по член 126, параграф 7 от Договора, декември 2011 („доклада за напредъка по ППД от декември 2011 г.“) до Комисията и до Съвета. Въз основа на, inter alia, посочения доклад за напредъка новата оценка на действията, предприети от Унгария за коригиране на прекомерния дефицит до 2011 г. в отговор на препоръката на Съвета от 7 юли 2009 г. води до следните заключения:
а)
през 2010 г. действителният бюджетен дефицит надвиши целта с 0,4 % от БВП, докато икономическият растеж през 2010 г. беше по-силен от предвидения в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2009 г., въз основа на която бяха изготвени препоръките на Съвета от 7 юли 2009 г. През 2011 г. се очаква салдото на консолидирания държавен бюджет (по прогнози както на правителството, така и на службите на Комисията от есента на 2011 г. - „прогнозата от есента на 2011 г.“) да бъде положително в резултат единствено на еднократните приходи в размер на 9,75 % от БВП, свързани с прехвърлянето на пенсионни активи от частни пенсионни схеми към държавния стълб, и на 0,9 % от БВП под формата на секторни налози (върху телекомуникационния, енергийния и финансовия сектор и търговията на дребно). При отсъствие на тези еднократни мерки дефицитът би достигнал около 6 % от БВП и далеч надхвърлил заложената в Договора референтна стойност от 3 % от БВП, установена в член 1 от протокол № 12 относно процедурата при прекомерен дефицит, приложен към Договора за Европейския съюз и Договора. В своето уведомление по ППД от есента на 2011 г. унгарските власти предвиждат излишък от 3,9 % от БВП. В прогнозата от есента на 2011 г. се предвижда малко по-нисък излишък (а именно 3,6 % от БВП), тъй като в нея се допуска поемането на част от дълговете на компаниите за обществен транспорт (0,2 % от БВП). Въз основа на последните данни за постъпленията от еднократните мерки, получени след крайната дата за изготвяне на прогнозата от есента на 2011 г., излишъкът може да бъде дори по-нисък. Структурният дефицит се увеличи с 1,5 % през 2010 г. и с 1,25 % през 2011 г. - кумулативно с 2,75 % от БВП, въпреки препоръката на Съвета зот 7 юли 2009 г., с която се препоръча осигуряване на фискално подобрение от поне 0,5 % от БВП с натрупване през тези две години, необходимо за устойчивото коригиране на дефицита в срок до 2011 г. Това структурно влошаване се дължи на факта, че данъчните намаления в размер на над 2 % от БВП не бяха компенсирани в достатъчна степен от структурни мерки;
б)
по отношение на 2012 г. проектобюджетът цели дефицит от 2,5 % от БВП в съответствие с актуализацията на програмата за конвергенция от 2011 г. За постигането на тази цел предложеният бюджет съдържа редица мерки, общо възлизащи според властите на близо 4 % от БВП, докато 0,7 % от БВП ще бъдат заделени като извънреден резервен буфер. За разлика от това в прогнозата от есента на 2011 г. се предвижда дефицитът по консолидирания държавен бюджет да достигне 2,8 % от БВП през 2012 г., а структурният дефицит да се подобри до 2,4 % от БВП. В сравнение с проектобюджета този по-висок размер на дефицита отразява, наред с други фактори, предвижданията за по-слаб икономически растеж за 2012 г. - с 1 процентен пункт, както и по-предпазливата оценка за очакваните приходи и разходи. Същевременно в проектобюджета се приема, в съответствие с приложимото законодателство, че не се очаква извънредният резерв да бъде изразходван. Въпреки това прагът за дефицит от 3 % от БВП ще бъде постигнат единствено благодарение на еднократните приходи, възлизащи на близо 0,9 % от БВП и произтичащи от горепосочените извънредни секторни налози;
в)
според прогнозата от есента на 2011 г. и при допускане за запазване на досегашната политика се очаква през 2013 г. бюджетният дефицит отново да нарасне до 3,7 %. Това се дължи най-вече на факта, че не се очаква постепенното премахване на извънредните налози, възлизащи на около 0,9 % от БВП, да бъде компенсирано от допълнителни икономии по програмата за структурни реформи за тази година;
г)
въз основа на развитието на бюджетните показатели, настъпило след публикуването на прогнозата от есента на 2011 г., предвижданията за дефицит по консолидирания държавен бюджет от 2,8 % от БВП през 2012 г. все пак изглеждат реалистични (без да се отчита неотдавнашното влошаване на макроикономическата среда). Това се обяснява с факта, че намалението на дефицита, предизвикано от приетите от правителството на 15 декември 2011 г. нови мерки за консолидация, в размер на 0,4 % от БВП е до голяма степен компенсирано от приетите изменения в проектобюджета, водещи до увеличаване на дефицита, както и от нетните бюджетни разходи по сключеното на 15 декември 2011 г. споразумение с банковия сектор, които все още не са надлежно компенсирани от допълнителни мерки за консолидация;
д)
като бъдат отчетени някои допълнителни елементи на програмата за структурни реформи (съответните парламентарни и правителствени решения са описани подробно в доклада за напредъка по ППД от декември 2011 г.), положителният базов ефект от 2012 г. и нетните разходи, произтичащи от споразумението с банковия сектор, предвижданията за дефицита за 2013 г., които се съдържат в прогнозата от есента на 2011 г., може да бъдат понижени от 3,7 % на 3,25 % от БВП, с което той въпреки това несъмнено ще продължи да надхвърля прага от 3 % от БВП. Разликата между настоящата актуализирана оценка и официалната цел (2,2 % от БВП), установена в програмата за конвергенция на Унгария от април 2011 г., произтича конкретно от факта, че около половината от програмата за структурни реформи не може да бъде взета под внимание поради липсата на отделни етапи. Оставащата разлика спрямо официалната цел е свързана с прогнозата за по-високи разходи, по-специално при държавните транспортни дружества и поддръжката на пътища, и също така включва някои отклонения в предвижданията за растеж. Планирани са по-нататъшни структурни реформи, които биха намалили предвиждания дефицит, но те не са определени в достатъчна степен;
е)
съществува риск тези актуализирани средносрочни предвиждания да не бъдат изцяло постигнати. Налице са и някои положителни фактори, свързани по-специално с възможността нивото на приходите през 2012 г. и 2013 г. да продължи да бъде по-високо от очакваното. Въпреки това се очаква съществуващите рискове да бъдат по-големи от положителните фактори. По-специално, лихвените ставки по всички срокове на падеж се увеличиха, обменният курс загуби позиции, а изглежда средносрочната икономическа перспектива се влоши, след като на 10 ноември 2011 г. бе публикувана прогнозата от есента на 2011 г. Като цяло, ако тези фактори бяха взети под внимание, предвижданията за дефицита през 2012 г. и 2013 г. щяха да нараснат допълнително с 0,5 % от БВП, с което дефицитът щеше да достигне малко над 3 %, съответно 3,75 % от БВП;
ж)
според прогнозата от есента на 2011 г. се очаква брутният държавен дълг, предвид както прогнозата за дефицит, така и допусканията за развитието на обменния курс, да нарасне отново до почти 77 % от БВП до 2013 г. след временния спад през 2011 г., предизвикан от поемането на частните пенсионни активи. Ако средносрочните бюджетни предвиждания бяха актуализирани единствено въз основа на новите мерки, приети след крайния срок за изготвяне на прогнозата, предвиденото за 2012 г. съотношение на дълга към БВП щеше да остане до голяма степен непроменено и през 2013 г. слабо да се подобри. Бъдещите евентуални ревизии в бюджетните предвиждания, отчитащи най-вече по-високите лихвени ставки, обменният курс от 311 HUF за едно евро към края на 2011 г. (който е с около 12 % по-слаб от използваните в прогнозата от есента на 2011 г. технически допускания), както и по-нестабилната макроикономическа среда, ще доведат до съотношение на дълга от около 80 % през 2011 г., след което то ще се стабилизира около 78,5 % през 2012 г. и 2013 г., въпреки препоръката на Съвета за стабилна тенденция към намаляване на съотношението на брутния дълг.
(10)
Общото заключение е, че до 2011 г. Унгария формално е спазила референтната стойност от 3 % от БВП, но това не се основава на структурна и устойчива корекция. Бюджетният излишък през 2011 г. зависи изцяло от значителните еднократни приходи в размер на над 10 % от БВП и е придружен от кумулативно структурно влошаване през 2010 г. и 2011 г. в размер на 2,75 % от БВП въпреки препоръчаното кумулативно фискално подобрение от 0,5 % от БВП. Освен това, докато през 2012 г. властите прилагат значителни структурни мерки за намаляване на структурния дефицит до 2,6 % от БВП, референтната стойност от 3 % от БВП ще бъде спазена отново благодарение на еднократните мерки от почти 1 % от БВП. Накрая, през 2013 г. се очаква дефицитът (от 3,25 % от БВП) да надхвърли отново прага за дефицит от 3 % от БВП, дори и ако бъдат отчетени допълнителните мерки, обявени след изготвяне на прогнозата от есента на 2011 г. По-високият дефицит през 2013 г. е свързан главно с факта, че приходите от временните еднократни мерки постепенно ще намаляват, както е планирано, докато не всички планирани структурни реформи са достатъчно добре уточнени. Като цяло това подкрепя заключението, че действията на унгарските власти в отговор на препоръката на Съвета от 7 юли 2009 г., приета в съответствие с член 104, параграф 7 от ДЕО, са били недостатъчни,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Унгария не е предприела ефективни действия в отговор на препоръката на Съвета от 7 юли 2009 г., в съответствие с член 104, параграф 7 от ДЕО, в рамките на срока, установен в посочената препоръка
Член 2
Адресат на настоящото решение е Унгария.
Съставено в Брюксел на 24 януари 2012 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
tal-24 ta’ Jannar 2012
li tistabilixxi jekk itteħditx azzjoni effettiva mill-Ungerija b’reazzjoni għar-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill tas-7 ta’ Lulju 2009
(2012/139/UE)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 126(8) tiegħu,
Wara li kkunsidra r-rakkomandazzjoni mill-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
(1)
Skont l-Artikolu 126(1) tat-Trattat, l-Istati Membri għandhom jevitaw defiċits eċċessivi tal-gvern.
(2)
Il-Patt ta’ Stabilità u Tkabbir huwa bbażat fuq l-objettiv ta’ finanzi sodi tal-gvern bħala mezz biex jissaħħu l-kondizzjonijiet għall-istabilità tal-prezzijiet u għal tkabbir sostenibbli qawwi li jwassal għall-ħolqien tal-impjiegi. Il-Patt ta’ Stabilità u Tkabbir jinkludi r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1467/97 tas-7 ta’ Lulju 1997 dwar li titħaffef u li tiġi ċċarata l-implimentazzjoni tal-proċedura ta’ defiċit eċċessiv (1), li kien adottat sabiex jgħin il-korrezzjoni fil-pront tad-defiċits eċċessivi tal-amministrazzjoni pubblika.
(3)
Permezz tad-Deċiżjoni 2004/918/KE (2) li ttieħdet fil-5 ta’ Lulju 2004 il-Kunsill, fuq rakkomandazzjoni mill-Kummissjoni, iddeċieda, skont l-Artikolu 104(6) tat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea (TKE), li fl-Ungerija kien hemm defiċit eċċessiv (3).
(4)
Fil-5 ta’ Lulju 2004, il-Kunsill fuq rakkomandazzjoni mill-Kummissjoni, irrakkomanda, skont l-Artikolu 104(7) TKE li l-awtoritajiet Ungeriżi jieħdu azzjoni f’qafas ta’ terminu medju sabiex iġibu d-defiċit taħt it-3 % tal-PDG sal-2008. Permezz tad-Deċiżjoni 2005/348/KE (4) li ttieħdet fit-18 ta’ Jannar 2005 il-Kunsill, skont l-Artikolu 104(8) TKE, il-Kunsill stabbilixxa li l-Ungerija ma kienitx ħadet azzjoni effettiva b’reazzjoni għar-rakkomandazzjoni tal-Kunsill.
(5)
Fit-8 ta’ Marzu 2005, fuq rakkomandazzjoni mill-Kummissjoni, il-Kunsill adotta t-tieni rakkomandazzjoni skont l-Artikolu 104(7) TKE, fejn ikkonferma l-iskadenza tal-2008 għall-korrezzjoni tad-defiċit eċċessiv. Wara deterjorament sostanzjali tal-prospetti baġitarji fl-Ungerija, permezz tad-Deċiżjoni 2005/843/KE (5) li ttieħdet fit-8 ta’ Novembru 2005 il-Kunsill, skont l-Artikolu 104(8) TKE, stabbilixxa li l-Ungerija għat-tieni darba kienet naqset milli tieħu azzjoni effettiva b’reazzjoni għar-rakkomandazzjonijiet tal-Kunsill.
(6)
Għaldaqstant, fl-10 ta’ Ottubru 2006, fuq rakkomandazzjoni mill-Kummissjoni, il-Kunsill adotta t-tielet rakkomandazzjoni skont l-Artikolu 104(7) TKE indirizzata lill-Ungerija, fejn ippospona l-iskadenza tal-korrezzjoni tad-defiċit eċċessiv sal-2009. Fis-7 ta’ Lulju 2009, il-Kunsill fir-rakkomnadazzjoni tiegħu adottata skont l-Artikolu 104(7) TKE kkonkluda li l-awtoritajiet Ungeriżi jistgħu jitqiesu li ħadu azzjoni effikaċi b’reazzjoni għar-rakkomandazzjonijiet minn Ottubru 2006. Fl-isfond tat-tnaqqis qawwi fir-rittmu ekonomiku fil-kuntest tal-kriżi ekonomika u finanzjarja, fl-istess rakkomandazzjoni l-Kunsill ħareġ verżjoni riveduta tat-tielet rakkomandazzjoni skont l-Artikolu 104(7) TKE.
(7)
Ir-rakkomandazzjoni tal-Kunsill tas-7 ta’ Lulju 2009 talbet lill-awtoritajiet Ungeriżi li jtemmu s-sitwazzjoni ta’ defiċit eċċessiv sa mhux aktar tard mill-2011. Inter alia, l-Ungerija kellha rakkomandazzjoni (i) biex tillimita d-deterjorament tal-pożizzjoni fiskali fl-2009 billi tiżgura implimentazzjoni rigoruża tal-miżuri korrettivi adottati u mħabbra biex tinżamm il-mira ta’ 3,9 % tal-PDG; (ii) biex mill-2010 jiġu implimentati rigorożament il-miżuri ta’ konsolidament neċessarji biex jiżguraw tnaqqis kontinwu tad-defiċit strutturali u tnaqqis mill-ġdid tad-defiċit nominali, b’aktar irbit ta’ miżuri strutturali sabiex ikun ggarantit titjib dejjiemi fil-finanzi pubbliċi; (iii) biex jiġu speċifikati u adotatti propizjożament il-miżuri ta’ konsolidament neċessarji biex tintlaħaq il-korrezzjoni tad-defiċit eċċessiv sal-2011; (iv) biex jiġi żgurat sforz fiskali kumulattivi ta’ 0,5 % tal-PDG matul l-2010 u l-2011; (v) biex jiżguraw li l-proporzjoni tad-dejn pubbliku gross jinġieb f’perkors ta’ tnaqqis konsitenti.
(8)
Fis-27 ta’ Jannar 2010 il-Kummissjoni adottat Komunikazzjoni lill-Kunsill (6) li tikkonkludi li, abbażi tal-informazzjoni disponibbli f’dak il-mument, l-Ungerija ħadet azzjoni effikaċi b’reazzjoni għar-rakkomandazzjonijiet tal-Kunsill tas-7 ta’ Lulju 2009. Il-Kummissjoni wslet għal din il-konklużjoni billi ħadet kont, b’mod partikolari, il-miżuri ta’ konsolidament ta’ 1,5 % tal-PDG biex tintlaħaq il-mira tad-defiċit tal-2009 ta’ 3,9 % tal-PDG, ir-riformi strutturali fil-pensjonijiet u s-sistema tal-benefiċċji soċjali b’appoġġ biex tintlaħaq il-mira tad-defiċit tal-2010 ta’ 3,8 % tal-PDG, u l-progress fir-rigward tal-implementazzjoni tal-qafas fiskali ġdid, imma fl-istess ħin, il-Kummissjoni wissiet dwar riskji konsiderevoli.
(9)
Fil-15 ta’ Diċembru 2011 l-Ungerija ppreżentat ir-Rapport tagħha dwar il-miżuri meħuda b’reazzjoni għar-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill tas-7 ta’ Lulju 2009 skont l-Artikolu 126(7) tat-Trattat, Diċembru 2011 (rapport ta’ progress tal-PDE, Diċembru 2011) lill-Kummissjoni u l-Kunsill. Abbażi, inter alia, ta’ dak ir-rapport ta’ progress, valutazzjoni aġġornata tal-azzjoni meħuda mill-Ungerija biex tikkoreġi d-defiċit eċċessiv sal-2011 b’reazzjoni għar-rakkomandazzjoni tal-Kunsill tas-7 ta’ Lulju 2009, twassal għal dawn il-konklużjonijiet:
(a)
fl-2010 id-defiċit baġitarju reali eċċeda l-mira b’0.4 % tal-PDG filwaqt li t-tkabbir ekonomiku kien akbar fl-2010 milli previst mit-tbassir tar-rebbiegħa 2009 tas-servizzi tal-Kummissjoni, li kien serva bħala l-bażi għar-rakkomandazzjonijiet tal-Kunsill tas-7 ta’ Lulju 2009. Fl-2011, il-bilanċ tal-amministrazzjoni pubblika huwa mistenni (kemm mill-gvern kif ukoll mit-tbassir tal-ħarifa 2011 tas-servizzi tal-Kummissjoni - “tbassir tal-ħarifa 2011”) li jkun f’surplus, imma grazzi għal dħulijiet ta’ darba ta’ 9,75 % tal-PDG marbuta mat-trasferiment tal-assi tal-pensjonijiet mill-iskemi ta’ pensjoni privati lill-pilastru tal-istat u 0,9 % tal-PDG mil-levies settorjali (fuq is-setturi tat-telekom, l-enerġija, il-konsum u finanzjarji). Mingħajr il-miżuri ta’ darba d-defiċit ilaħħaq madwar 6 % tal-PDG u jaqbeż sew il-valur referenzjarju ta’ 3 % tal-PDG stabbilit fl-Artikolu 1 tal-Protokoll (Nru 12) dwar il-proċedura ta’ żbilanċ eċċessiv mehmuż mat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea u t-Trattat. Fin-notifika tagħhom tal-PDE tal-ħarifa 2011, l-awtoritajiet Ungeriżi pproġettaw surplus ta’ 3,9 % tal-PDG. It-tbassir tal-ħarifa 2011 pproġettaw surplus kemmxejn iżgħar (notevolment 3,6 % tal-PDG), minħabba li inkludiet l-assunzjoni ta’ parti mid-dejn tal-kumpaniji tat-trasport pubbliku (0,2 % tal-PDG). Abbażi tal-informazzjoni dwar dħulijiet ta’ darba li jaslu wara d-data ta’ skadenza tat-tbassir tal-ħarifa 2011, is-surplus jista’ jkun saħansitra iżgħar. Id-defiċit strutturali ddeterjora b’1,5 % fl-2010 u b’1,25 % fl-2011, 2,75 % kumulattivi tal-PDG, kuntrarju għar-rakkomandazzjoni tal-Kunsill tas-7 ta’ Lulju 2009 li rrakkomandat li jiġi żgurat, tal-anqas, sforz fiskali kumulattiv ta’ 0,5 % tal-PDG fuq l-istess sentejn kif meħtieġ biex jiġi kkoreġut id-defiċit sal-iskadenza tal-2011 b’mod sostenibbli. Dan id-deterjorament strutturali huwa riflessjoni tal-fatt li t-tnaqqisiet ta’ taxxa li ammontaw għal aktar minn 2 % tal-PDG ma kinux ikkumpensati biżżejjed minn miżuri strutturali;
(b)
fir-rigward tal-2012, l-abbozz tal-baġit jimmira għal defiċit ta’ 2,5 % tal-PDG b’konformità mal-aġġornament tal-2011 tal-Programm ta’ Konverġenza. Sabiex jintlaħaq dan, il-proposta tal-baġit fiha bosta miżuri, li flimkien iqarrbu l-4 % tal-PDG skont l-awtoritajiet, filwaqt li twarrab 0,7 % tal-PDG bħala bafer ta’ riżerva straordinarja. B’kuntrast ma’ dan, it-tbassir tal-ħarifa 2011 jipproġetta li d-defiċit tal-amministrazzjoni pubblika għall-2012 jilħaq it-2,8 % tal-PDG u li d-defiċit strutturali jitjieb b 2,4 % tal-PDG. Meta mqabbel mal-abbozz tal-baġit, dawn iċ-ċifri ogħla tad-defiċit jirriflettu, fost fatturi oħra, proġettazzjoni iċken tat-tkabbir ekonomiku għall-2012 b'punt perċentwali 1 kif ukoll valutazzjoni aktar prudenti tal-iżviluppi fid-dħul u n-nefqa. Fl-istess waqt, l-abbozz tal-baġit jassumi b’konformità mal-leġiżlazzjoni relevanti li r-riserva straordinarja mhijiex mistennija tintnefaq. Madankollu, il-livell limitu tad-defiċit ta’ 3 % tal-PDG ser jintlaħaq biss grazzi għal dħul ta’ darba ta’ kważi 0,9 % tal-PDG mil-levies settorjali straordinarji diġà msemmija;
(c)
skont it-tbassir tal-ħarifa 2011, u abbażi tal-assunzjoni solita tal-ebda bidla fil-politika, id-defiċit baġitarju kien proġettat li jerġa’ jiddeterjora għal 3,7 % fl-2013. Dan huwa primarjament dovut għall-fatt li l-eliminazzjoni gradwali tal-levies straordinarji ta’ madwar 0,9 % tal-PDG mhuwiex mistenni jissalda b’iffrankar addizzjonali mill-programm ta’ riforma strutturali għal dik is-sena;
(d)
Abbażi tal-iżviluppi baġitarji sa mill-pubblikazzjoni tat-tbassir tal-ħarifa 2011, il-proġettazzjonijiet tal-2012 ta’ defiċit ġenerali tal-gvern ta’ 2,8 % tal-PDG xorta waħda jidhru plawsibbli (mingħajr ma jitqies id-deterjorament reċenti fl-ambjent makroekonomiku). Dan huwa spjegat mill-fatt li l-impatt li jnaqqas id-defiċit tal-pakkett ta’ konsolidament il-ġdid ta’ 0,4 % tal-PDG adottat mill-gvern fil-15 ta’ Diċembru 2011 huwa ġeneralment saldat mill-emendi li jżidu d-defiċit adottati fl-abbozz tal-baġit kif ukoll mill-kosijiet baġitarji netti tal-ftehim mas-settur bankarju konkluż fil-15 ta’ Diċembru 2011 li għadhom ma tpaċewx kif xieraq b’miżuri addizzjonali ta’ konsolidament;
(e)
għall-2013, meta jitqiesu xi speċifikazzjonijiet oħra tal-programm ta’ riforma strutturali (deċiżjonijiet tal-gvern u Parlamentari relatati huma ddettaljati fir-rapport ta’ progress tal-Ungerija ta’ Diċembru 2011), l-effet bażilari pożittiv mill-2012 u l-kost nett li joħroġ mill-ftehim mas-settur bankarju, il-proġettazzjoni tad-defiċit għall-2013 inkluża fit-tbassir tal-ħarifa 2011 tista’ tkun anqas minn 3,7 % tal-PDG sa 3,25 % tal-PDG, li, madankollu, huwa ċarament ogħla mil-livell limitu tad-defiċit ta’ 3 % tal-PDG. Id-differenza bejn din il-valutazzjoni aġġornata u l-mira uffiċjali (2,2 % tal-PDG) stabbilita fil-Programm ta’ Konverġenza ta’ April 2011 tal-Ungerija notevolment toħroġ mill-fatt li n-nuqqas ta’ passi speċifiċi, madwar nofs mill-programm ta’ riforma strutturali, ma tistax tiġi kkunsidrata. Il-bqija tad-differenza mqabbla mal-mira uffiċjali hija marbuta ma’ tbassir ta’ nefqa ogħla partikolarment fil-qasam tal-intrapriżi statali tat-trasport u l-manutenzjoni tat-toroq u tinkopora wkoll xi differenzi fl-assunzjonijiet tat-tkabbir. Riformi strutturali ulterjuri huma ppjanati, li jistgħu jnaqqsu t-tbassir tad-defiċit, iżda għadhom mhumiex speċifikati b’mod suffiċenti;
(f)
ir-riskji għal dawn il-proġettazzjonijiet ta’ terminu medju aġġornati jxaqilbu lejn il-lat negattiv. Hemm xi riskju pożittiv, partikolarment mill-kontinwazzjoni ta’ influssi ta’ dħul aħjar minn dawk mistennija fl-2012 u 2013. Madankollu, ir-riskji negattivi huma mistennija li jkunu ogħla mir-riskji pożittivi kompensatorji. Partikolarment, ir-rati tal-imgħax għall-maturitajiet kollha żdiedu, ir-rata tal-kambju ddgħajfet, u l-prospetti ekonomiċi ta’ terminu medju jidhru li ħżienu minn meta t-tbassir tal-ħarifa 2011 ġie ppubblikat fl-10 ta’ Novembru 2011. Kumplessivament, jekk jitqiesu dawn il-fatturi, il-proġettazzjonijiet tad-defiċit kemm fl-2012 u fl-2013 jiżdiedu aktar b’0,5 % tal-PDG, li jwassal għal defiċits ta’ ftit aktar minn 3 % tal-PDG u 3,75 % tal-PDG, rispettivament;
(g)
skont it-tbassir tal-ħarifa 2011, id-dejn pubbliku gross, fid-dawl taċ-ċifri tad-defiċit fit-tbassir u l-assunzjonijiet tar-rati tal-kambju, huwa mistenni li jerġa’ jiżdied għal 77 % tal-PDG sal-2013, wara tnaqqis temporanju fl-2011 minħabba l-akkwiżizzjoni totali tal-assi tal-pensjonijiet privati. Jekk il-proġettazzjonijiet baġitarji ta’ terminu medju jiġu aġġornati biss abbażi tal-miżuri l-ġodda adottati wara d-data ta’ skadenza tat-tbassir, il-proporzjon tad-dejn proġettat tal-2012 ma tantx jinbidel u jitjieb biss ħarira fl-2013. Madankollu, aktar reviżjonijiet possibbli fil-proġettazzjonijiet baġitarji, fejn jitqiesu l-aktar ir-redditi akbar, ir-rata tal-kambju HUF/EUR fi tmiem l-2011 ta’ 311 (li hija madwar 12 % anqas mill-assunzjoni teknika użata fit-tbassir tal-ħarifa 2011) kif ukoll, l-ambjent makroekonomiku aktar dgħajjef, iwasslu għal proporzjon tad-dejn ta’ madwar 80 % fl-2011, u wara dan jistabilizza għal madwar 78,5 % fl-2012 u 2013 filwaqt li l-Kunsill irrakkomanda li l-proporzjon tad-dejn gross għandu jinġieb fuq perkors ta’ tnaqqis konsistenti.
(10)
Il-konklużjoni kumplessiva hija filwaqt li l-Ungerija formalment tirrispetta l-valur referenzjarju ta’ 3 % tal-PDG sal-2011, dan ma jkunx ibbażat fuq korrezzjoni strutturali u sostenibbli. Is-surplus baġitarju fl-2011 jiddependi minn dħuljiet sostanzjali ta’ darba ta’ aktar minn 10 % tal-PDG u huwa akkumpanjat minn deterjorament strutturali kumulattiv fl-2010 u l-2011 ta’ 2,75 % tal-PDG meta mqabbel ma’ rakkomandazzjoni ta’ titjib fiskali kumulattiv ta’ 0,5 % tal-PDG. Barra minn hekk, l-awtoritajiet qed jimplimentaw miżuri strutturali sostanzjali fl-2012 li jnaqqsu d-defiċit strutturali għal 2,6 % tal-PDG; il-valur referenzjarju ta’ 3 % tal-PDG jerġa’ jiġi osservat biss grazzi għal miżuri ta’ darba ta’ madwar 1 % tal-PDG. Fl-aħħar nett, fl-2013, id-defiċit (ta’ 3,25 % tal-PDG) huwa mistenni li jaqbeż il-limitu tad-defiċit ta’ 3 % tal-PDG, ukoll anki meta jitqiesu l-miżuri addizzjonali mħabbra wara t-bassir tal-ħarifa 2011. Id-defiċit ogħla fl-2013 huwa prinċipalment marbut mal-fatt li dħulijiet temporanji ta’ ta’ darba qed jiġu eliminati gradwalment kif pjanat, filwaqt li mhux ir-riformi strutturali pjanati kollha ġew speċifikati biżżejjed. Kumplessivament, dan isostni l-konklużjoni li r-reazzjoni mill-awtoritajiet Ungeriżi għar-rakkomandazzjoni tal-Kunsill tas-7 ta’ Lulju 2009 adottata skont l-Artikolu 104(7) TKE kienet insuffiċjenti,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-Ungerija ma ħaditx azzjoni effettiva b’reazzjoni għar-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill tas-7 ta’ Lulju 2009 skont l-Artikolu 104(7) TKE fil-perijodu stipulat f’dik ir-Rakkomandazzjoni.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Ungerija.
Magħmul fi Brussell, l-24 ta’ Jannar 2012.