РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 23 март 2011 година
относно Държавна помощ C 39/07, приведена в действие от Италия в полза на Legler S.p.A.
(нотифицирано под номер C(2011) 1758)
(само текстът на италиански език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/51/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „Договорът“), и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението на Комисията да започне процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора (1),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби и като взе предвид представените мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
На 5 април 2007 г., шест месеца след като бе предоставена помощ за оздравяване, одобрена от Комисията за съвместима с вътрешния пазар (2), Италия уведоми за план за преструктуриране на Legler S.p.A.
(2)
На 25 септември 2007 г. Комисията откри официалната процедура по разследване във връзка с плана за преструктуриране (3). Забележките на Италия бяха получени на 30 ноември 2007 г.
(3)
На 10 декември 2007 г. Комисията получи мнение от една заинтересована страна. Тя изпрати това мнение на Италия с писмо на 3 март 2008 г. Италия представи своето становище с писмо на 20 май 2008 г.
(4)
На 23 юли 2008 г. италианските органи оттеглиха уведомлението за помощта за преструктуриране, като заявиха, че са се отказали от него.
(5)
Комисията поиска допълнителна информация от италианските органи на 8 август 2008 г., 22 октомври 2008 г., 9 февруари 2009 г., 4 септември 2009 г. и 17 март 2010 г., а италианските органи отговориха с писма на 26 септември 2008 г., 1 декември 2008 г., 3 юни 2009 г., 6 октомври 2009 г., 24 февруари 2010 г. и 20 април 2010 г.
II. ОПИСАНИЕ
II.1. Получател
(6)
Legler S.p.A. е дружеството майка на италианска група за производство на текстил (наричано по-долу „Legler“, „групата“ или „дружеството“), основано през 1863 г., което към момента на откриването на официалната процедура по разследване се състоеше от няколко правни субекта, а именно: Legler Ottana S.p.A., Legler Siniscola S.p.A. и Legler Macomer S.p.A.. Legler S.p.A. притежава миноритарно дялово участие в Legler Maroc SA и дял в размер на 40 % в Legler Ottana S.p.A. Мажоритарният акционер в Legler S.p.a е холдинговото дружество Piltar Ltd (наричано по-долу „Piltar“).
(7)
През 2007 г. в Legler са работили 1 213 (4) души и е имало производствени обекти в района на Сардиния (в Macomer - провинция Ористано и в Siniscola и Ottana - провинция Нуоро) и в района на Ломбардия (в Ponte San Pietro - провинция Бергамо). Оборотът на групата е бил 101 млн. EUR през 2006 г. и 30,9 млн. EUR през септември 2007 г.
(8)
Основната дейност на Legler е била изработване на висококачествен деним, сектор, в който дружеството е било водещо в Италия и Германия и важен доставчик на Франция и Бенелюкс. Според италианските органи пазарът на деним се състои от два сегмента: прет-а-порте за известни марки (това е бил основният сектор на Legler) и продукти за масовия пазар, където конкуренцията е най-вече ценова. Основните конкуренти на Legler са базирани в Италия, Гърция, Франция, Тунис, Турция и Япония. Legler е започнало изпитва затруднения през 2003, когато значителна част от продукцията е била пренасочена към Азия или страните от Южното Средиземноморие.
(9)
На 30 май 2007 г. на заседание на съвета на SFIRS S.p.A., инвестиционна компания в района на Сардиния, е взето решение SFIRS да откупи дълг на Legler S.p.A. и Legler Siniscola S.p.A.с номинална стойност 17 млн. EUR от Intex S.p.A., в процес на прекратяване, за сумата от 450 000 EUR.
(10)
На същото заседание SFIRS също така взе решение да преобразува част в размер на 14,5 млн. EUR от дълга на Legler от 17 млн. EUR в дял от собствения капитал на Legler.
(11)
На 31 май 2007 г. на заседание на акционерите на Legler бе извършена замяна на дълг срещу капитал. Чрез преобразуване на част от дълга на Legler (на номинална стойност от 14,5 млн. EUR) в капитал на Legler, SFIRS придоби 49 % от обикновените акции (и 100 % от привилегированите акции (5)) в Legler S.p.A. Останалите 51 % останаха в Piltar.
(12)
През януари 2008 г. SFIRS взе решение да продаде своя дял в Legler S.p.A. и оставащия дълг на група Legler и публикува покана за изразяване на интерес за съвместното закупуване на капитала и дълга на Legler.
(13)
Спечелилата оферта, подадена от дружеството Ferratex s.r.l. (наричано по-долу „Ferratex“), беше на обща стойност от 2 000 001 EUR. Според италианските органи тази цена отразява пазарната стойност на общите вземания на SFIRS от Legler и неговите дъщерни дружества, оценена от независим експерт на 2 млн. EUR, плюс символичната цена от 1 EUR за дяла на SFIRS в капитала на Legler, също въз основа на оценката на независимия експерт. Продажбата беше извършена на 25 януари 2008 г.
(14)
При все това Legler преустанови дейност във всичките си производствени обекти в периода между декември 2007 г. и август 2008 г. и всички обекти са спрени от този момент насам.
(15)
На 23 юли 2008 г. Legler S.p.a промени своето име на Texfer S.p.A. Дъщерните дружества в Сардиния също бяха преименувани съответно на Texfer Ottana S.p.A., Texfer Siniscola S.p.A. и Texfer Macomer S.p.A..
(16)
На 18 август 2008 г. дружеството майка на групата беше обявено в несъстоятелност от компетентния съд, а на 13 ноември 2008 г. започна процедурата по колективна несъстоятелност, известна като „amministrazione straordinaria“, по отношение на дружеството майка и неговите дъщерни дружества.
(17)
Legler не успя да изплати заема за оздравяване в рамките на крайния срок, поради което банката задейства гаранцията за помощта за оздравяване малко след това. В съответствие с това на 16 септември 2008 г. компетентното министерство възстанови заема плюс лихвата.
(18)
На 21 октомври 2010 г. Texfer S.p.A. беше обявено в несъстоятелност, както и Texfer Ottana S.p.A., Texfer Siniscola S.p.A. и Texfer Macomer S.p.A, но на 17 и 18 ноември 2010 г..
(19)
През 2006 г. собственият капитал на Legler беше отрицателен на стойност от - 8,6 млн. EUR, докато през 2005 г. все още е бил положителен на стойност от 17,2 млн. EUR Дружеството отчете загуби от 25,9 млн. EUR през 2006 г. и 28,1 млн. EUR през 2005 г. Неговият оборот беше 101,4 млн. EUR през 2006 г., докато през 2005 г. той бе 124,2 млн. EUR. Стойността на EBITDA беше - 10,9 през 2006 г. и - 0,7 през 2005 г. Разходите за плащане на лихви също нарастваха.
(20)
На 30 ноември 2007 г. собственият капитал на Legler беше отрицателен на стойност 16,3 млн. EUR. Загубите през периода 2003-2007 г. достигнаха 94,9 млн. EUR и положението на дружеството неизменно се влошаваше с растящи загуби и намаляващ оборот.
(21)
На 13 ноември 2008 г. групата бе подложена на процедурата за колективна несъстоятелност съгласно националното законодателство, която приключи с обявяване в несъстоятелност (виж съображения 16-18).
II.2. Мерки за преструктуриране
(22)
Планът за преструктуриране (piano industriale), за който Италия отправи уведомление (наричан по-долу „планът“), обхваща тригодишен период (2007-2009 г.) и се състои от три мерки: i) 13 млн. EUR под формата на средносрочна гаранция за периода на преструктуриране, която заменя шестмесечната гаранция, разрешена като помощ за оздравяване (6), ii) 13,2 млн. EUR под формата на директна безвъзмездна помощ и iii) 13 млн. EUR под формата на преобразуване на дълг в капитал. На 31 май 2007 г. обаче SFIRS замени дълг срещу капитал на номинална стойност 14,5 млн. EUR.
(23)
Макар че италианските органи представиха план за преструктуриране (piano industriale) за периода 2007-2009 г., те заявиха, че действителният период на преструктуриране ще бъде от 1 юни 2007 г. до края на 2012 г. Единствените предоставени данни за определяне на напредъка по преструктурирането на дружеството от 2009 до 2012 г. бяха паричните потоци и развитието на задълженията на новосъздаденото дружество (NewCo).
(24)
В тази по-обща времева рамка общите разходи за създаване на ново дружество от сливането на Legler S.p.A. и неговите дъщерни дружества в Сардиния възлизат на 106,2 млн. EUR, включително 86,7 млн. EUR за широкообхватно реорганизиране на групата, докато остатъкът е бил предназначен за възстановяване капитала и за покриване загубите.
(25)
Дейността на NewCo е трябвало да бъде съсредоточена в традиционния основен бизнес на дружеството, т.е. висококачествен деним, а другите две производствени линии (рипсени кадифета и рипсени и вътъчни плюшове, както и плътен памук) е трябвало да бъдат закрити. Географското разположение на групата също ще бъде съсредоточено само в два производствени обекта (Siniscola и Ottana), разположени в един и същи район. Останалите активи е трябвало да бъдат продадени, така че Legler да осигури собствения си принос и за намали разходите за енергия, транспорт и персонал. Производственият обект в Macomer не беше включен в плана (7).
(26)
Освен това в плана беше предвидено привличането на нов акционер заедно с SFIRS и беше посочена необходимостта да се получат кредитни линии от частни източници за финансиране на предвидената реорганизация.
II.3. Основания за откриване на процедурата
(27)
В своето решение да открие процедурата Комисията изрази съмнения дали замяната на дълг срещу капитал не включва елементи на държавна помощ. Комисията изрази съмнения дали частен инвеститор би приел да замени своето вземане срещу акции в дружеството при тези обстоятелства, особено при положение, че изглежда част от дейностите на дружеството са били преустановени за няколко месеца и италианските органи не са представили на Комисията съпоставителен сценарий, подкрепящ тезата на SFIRS, че инвестирането в Legler и поемането на разходите за неговото преструктуриране е по-изгодно от прекратяването на групата.
(28)
Що се отнася до съвместимостта на помощта с вътрешния пазар въз основа на Насоките на общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (8) (наричани по-долу „насоките за оздравяване и преструктуриране“), Комисията изтъква на първо място въпроса дали затрудненията на Legler са могли да бъдат отстранени от мажоритарния акционер Piltar и дали в рамките на групата е имало произволно разпределяне на разходи.
(29)
На второ място Комисията изрази съмнение дали планът ще може да възстанови жизнеспособността на дружеството в дългосрочен план, тъй като планираната продажба на активи и производствени линии изглежда доста неопределена и много от предположенията за бъдещите условия на дейност изглеждат нереалистични предвид преустановяването на производството на Legler. Комисията също така изрази съмнения дали предложените компенсаторни мерки са действителни и надхвърлят мерките, необходими за възстановяване на жизнеспособността, дали нивото на собствения принос е достатъчно и дали е бил спазен принципът за еднократност на помощта(„one time, last time“).
(30)
На последно място Комисията поиска от италианските органи да предоставят информация относно изразените съмнения (произход на кредита на SFIRS, подробна информация относно Piltar и относно разпределянето на разходите в рамките на групата, относно компенсаторните мерки, действителната вероятност Legler да намери нов акционер и достъпа до частно финансиране, необходимо за реорганизиране на Legler).
III. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(31)
С писмо от 14 декември 2007 г. една заинтересована страна представи своето мнение по решението за откриване на процедурата. Тази трета страна заяви, че въпросните мерки биха довели до нарушаване на конкуренцията и изтъкна, че в сектора се наблюдава значителен свръхкапацитет. Тя предостави данни за капацитета на производство на деним в световен мащаб за 2006 г., които показаха световен свръхкапацитет от 27 %.
IV. МНЕНИЕ НА ИТАЛИЯ
(32)
Първо, италианските органи обясниха как SFIRS е станало мажоритарен акционер в Legler. През март 2007 г. SFIRS откупи дълг на Legler S.p.a и Legler Siniscola S.p.A. от дружеството Intex S.p.A., в процес на прекратяване, за сумата от 450 000 EUR. На 31 май 2007 г. SFIRS преобразува част от този дълг с номинална стойност от 14,5 млн. EUR в собствен капитал на Legler и по този начин се сдоби с 49 % от обикновените акции на Legler (като Piltar запази останалите 51 %) и 100 % от привилегированите акции (9).
(33)
Второ, италианските органи обясниха, че Piltar е просто инструмент, който се контролира от физически лица. То бе създадено изключително с цел придобиване на дялово участие в Legler и не се е занимавало с друга стопанска дейност. Италианските органи добавиха, че Piltar още преди много време категорично е заявило, че не планира да подпомогне дружеството финансово и че възнамерява постепенно да продаде своя дял в групата. В действителност изглежда, че заедно с дяла от 49 % SFIRS също така е получило право да изкупи останалите 51 % от обикновените акции на Legler.
(34)
Трето, италианските органи обещаха да предоставят информация относно компенсаторните мерки.
(35)
Четвърто, Италия заяви, че пазарните сегменти, към които е насочен планът за преструктуриране на Legler с цел възстановяване на финансова жизнеспособност, описани в съображение 25, показват окуражителни тенденции. Италианските органи също така изтъкнаха намерението на дружеството да осигури частни кредитни линии и нов акционер за финансиране на част от плана и заявиха, че вече са предприети стъпки в тази посока.
(36)
Освен това, в отговор на мнението на третата страна, италианските органи изтъкнаха, че пазарният дял на Legler през 2006 г. е бил едва 0,27 %. Те добавиха, че като компенсаторна мярка в плана се предвижда намаляване на капацитета на дружеството с 22 % в сравнение с 2006 г. и намаляване с 40 % в сравнение с 2005 г. Поради това те считат, че помощта не би могла да наруши конкуренцията до степен, която да противоречи на общия интерес.
(37)
В своите писма след оттеглянето на плана за преструктуриране италианските органи заявиха, че замяната на дълг срещу капитал няма да се не се определя като държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, тъй като SFIRS е действало в съответствие с принципа за инвеститор в условията на пазарна икономика. Според италианските органи частен инвеститор би действал по същия начин, за да избегне несъстоятелността и да си възстанови поне част от своя кредит по най-ефективния начин, т.е. чрез преобразуването му в капитал и преструктурирането на дружеството заедно с нов частен инвеститор и нова кредитна линия.
V. ОЦЕНКА
(38)
Съгласно член 8, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета (10), съответната държава-членка може да оттегли уведомлението по смисъла на член 2 в разумен срок преди Комисията да вземе решение съгласно членове 4 или 7.
(39)
В случаите когато Комисията започне официалната процедура по разследване, Комисията закрива тази процедура в съответствие с член 8, параграф 2 от същия регламент.
(40)
Комисията отбелязва, че пряката безвъзмездна помощ в размер на 13,2 млн. EUR не е била приведена в действие от Италия и че Италия е преустановила този проект за помощ. Тъй като планът за преструктуриране беше оттеглен, официалната процедура по разследване, открита по тази мярка, вече не обслужва никаква цел.
(41)
Тъй като Италия неправомерно е привела в действие другите две мерки за преструктуриране, предмет на уведомление, с оглед закриване на официалната процедура по разследване Комисията трябва да определи дали те представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора и, ако отговорът е да, дали тази помощ е съвместима с вътрешния пазар.
(42)
Член 107, параграф 1 от Договора гласи, че всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(43)
Когато държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора предстои да бъде предоставена или вече е предоставена на дружество в затруднение, съвместимостта на тази помощ трябва да се оцени въз основа на насоките за оздравяване и преструктуриране. В съответствие с това помощта може да се счете за съвместима въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от Договора само ако са спазени условията в насоките за оздравяване и преструктуриране.
V.1. Наличие на помощ
(44)
Гаранцията за помощта за оздравяване в размер на 13 млн. EUR не беше прекратена след изтичане на шестмесечния период, за който беше одобрена от Комисията, а остана в сила след като бе оттеглено уведомлението на плана (вж. съображение 17).
(45)
За удължаването на гаранцията за помощта за оздравяване беше подадено уведомление като за мярка, предоставена от ресурсите на компетентното министерство и финансирана от държавния бюджет. Поради това тя е предоставена с държавни ресурси и може да се вмени на държавата. Гаранцията представлява избирателно предимство, тъй като осигурява достъп на Legler до финансови ресурси, които то в противен случай нямаше да получи с оглед на финансовото му положение. По този начин гаранцията облекчи Legler от разходите, които то щеше да понесе в противен случай. В допълнение, тъй като Legler е предприело процес на преструктуриране, насочен към възобновяване на производството, помощта е била в състояние да наруши конкуренцията на вътрешния пазар и да засегне търговията между държавите-членки. Отрицателният ефект от мярката беше изтъкнат от трета страна, която също така изтъкна, че в сектора се наблюдава свръхкапацитет.
(46)
Поради това Комисията счита, че удължаването на гаранцията за помощта за оздравяване, която също така е мярка за преструктуриране, представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(47)
При определянето на размера на помощта Комисията припомня параграф 4.1, буква а) от известието за гаранции (11), който гласи, че „за предприятия в затруднение пазарен гарант би изискал висока премия в момента на предоставяне на гаранцията, в зависимост от очаквания процент на неизпълнение. Ако вероятността заемополучателят да не е в състояние да си изплати заема стане особено висока, този пазарен процент може да не съществува и в изключителни обстоятелства елементът на помощ при гаранцията може да се окаже толкова висок колкото сумата, ефективно покрита от гаранцията“.
(48)
В контекста на тежкото финансово положение на Legler в момента на предоставяне на гаранцията (растящи загуби, намаляващ оборот и отрицателен собствен капитал, както е описано в съображения 19-21 и съображение 52), Комисията счита, че е много малко вероятно дружеството да е в състояние да получи банков заем на пазара без държавна намеса; поради това Комисията заключава, че размерът на помощта отговаря на пълния размер на заема (12).
(49)
Комисията отбелязва, че замяната е бил извършена от SFIRS, публична организация, чийто главен акционер, регион Сардиния, упражнява доминиращо влияние върху неговите решения (13). Италия никога не е отричала този факт. Поради това Комисията заключава, че въпросната мярка може да се вмени на държавата и е била предоставена с държавни ресурси. Тази мярка също така е избирателна, тъй като облагодетелства само едно дружество, Legler. В допълнение, тъй като Legler е предприело процес на преструктуриране, насочен към възобновяване на производството, помощта е била в състояние да наруши конкуренцията на вътрешния пазар и да засегне търговията между държавите-членки. Потенциалното нарушаващо въздействие на помощта също така беше подчертано в мнението на трета страна, която освен това изтъкна, че в сектора се наблюдава свръхкапацитет.
(50)
В своя отговор Италия заяви, че въпросната мярка не предоставя предимство на Legler, тъй като според нея мярката е в съответствие с принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика.
(51)
В съответствие с установената съдебна практика (14) с цел да се определи дали Legler е получило предимство от държавни ресурси е необходимо да се проучи дали при подобни обстоятелства един частен инвеститор с характеристики, сравними с тези на SFIRS, би имал желание да извърши подобна замяна за дълг срещу капитал, като се вземе предвид наличната информация и предвидимото развитие на ситуацията към датата, на която е извършена сделката.
(52)
Първо, въз основа на финансовите отчети на Legler Комисията отбелязва, че през 2007 г. дружеството е разполагало с капитал в размер на 1,8 млн. EUR и отрицателен собствен капитал в размер на -16,2 млн. EUR; през периода 2003-2007 г. загубите са достигнали 94,9 млн. EUR и положението на дружеството очевидно се е влошавало с нарастващи загуби и намаляващ оборот.
(53)
Комисията също така отбелязва, че въпреки критичното финансово положение, описано по-горе, SFIRS не е извършило цялостен анализ на разходите и ползите и оценка на риска от сделката. Всъщност въпреки многобройните искания на Комисията в тази връзка италианските органи така и не представиха съпоставителен сценарий, който доказва, че изборът на SFIRS е бил за предпочитане пред сценарий на прекратяване на Legler.
(54)
В действителност Банка д’Италия отправи подобни забележки в доклад (15), публикуван след разследване на дейността на SFIRS. В този доклад се критикува поведението на SFIRS поради непълния предварителен анализ на замяната на дълг срещу капитал и противоречието, свързано с „инвестиция“, която не предлага конкретни възможности за възстановяване.
(55)
Независимо от тази оценка финансовото положение на дружеството е било такова, че нито един разумен частен инвеститор в условията на пазарна икономика не би извършил подобна сделка.
(56)
В това отношение Комисията също така отбелязва, че планът за преструктуриране (Piano Industriale), за който дружеството е подало уведомление, не може да се счита за реалистична основа за прогнозиране на бъдещите резултати на дружеството. Сам по себе си фактът, че планът не обхваща целия, а само част от периода за преструктуриране и не предоставя информация относно последващия напредък по преструктурирането (вж. съображение 23), ясно показва, че такава липса на информация би разубедила всеки частен инвеститор да извърши въпросната сделка.
(57)
Второ, що се отнася до реалните възможности на SFIRS да възстанови парите, които Legler му е дължало, в действителност SFIRS е отслабило своята позиция да поиска възстановяване, като е станало акционер чрез замяната на дълг срещу капитал, в сравнение с предишната си позиция на привилегирован кредитор.
(58)
Стойността на и бъдещите възможности във връзка с инвестицията на собствен капитал на SFIRS към момента на замяната на дълг срещу капитал изглеждат твърде ограничени, за да компенсират рисковете, описани по-горе, особено в контекста на критичното финансово положение на дружеството. Това е ясно подчертано в независима оценка на дружеството, при която му е дадена символична стойност от 1 EUR.
(59)
От горепосоченото може да се заключи, че при извършването на замяната на дълг срещу кредит SFIRS не е действало като частен инвеститор при нормални пазарни условия. Частен инвеститор не би извършил такава сделка без надеждна и реалистична предварителна оценка, която да покаже, че би било по-изгодно да се извърши замяна на дълг срещу кредит вместо да се запази позицията си на привилегирован кредитор на дружеството.
(60)
Поради това с извършването на замяната на дълг срещу капитал SFIRS е предоставило предимство на Legler.
(61)
От предходното следва, че замяната на дълг срещу кредит представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(62)
Що се отнася до изчисляването на размера на помощта, трябва да се отбележи, че понятието „държавна помощ“ е ограничено до помощ, предоставена чрез публични средства. Размерът на помощта трябва да се изчисли въз основа на пазарната стойност на дълга, който SFIRS е преобразувало в капитал на Legler. Поради това, ако общата номинална стойност на дълга на Legler към SFIRS е 17 млн. EUR, макар на деня преди замяната неговата пазарна стойност да е била 450 000 EUR, пазарната стойност на сделката, с която SFIRS е преобразувало 85,3 % от целия си кредит в капитал, т.е. номиналната стойност в размер на 14,5 млн. EUR, е била 383 850 EUR (т.e. 85,3 % от 450 000 EUR). Поради това предимството, предоставено с държавни ресурси, е 383 850 EUR. От друга страна номиналната стойност на подложения на замяна кредит не може да се разглежда като предимство освен от чисто счетоводна гледна точка.
V.2 Съвместимост на помощта с вътрешния пазар
(63)
Тъй като беше счетено, че двете мерки, предмет на уведомление, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, Комисията трябва да оцени дали тази помощ е съвместима с вътрешния пазар.
(64)
Съвместимостта на въпросните мерки за държавна помощ с вътрешния пазар трябва да се оцени въз основа на насоките за оздравяване и преструктуриране.
(65)
Що се отнася до публичната гаранция, с оглед да се оцени нейната съвместимост трябва да се направи разграничение между удължаването на помощта за оздравяване от една страна и от друга страна предоставянето на държавна помощ под формата на средносрочна гаранция, която също така е мярка за преструктуриране (за времетраенето на периода на преструктуриране).
(66)
Що се отнася до удължаването на помощта за оздравяване, в точка 26 от насоките се предвижда, че когато държавата-членка е представила план за преструктуриране в рамките на шест месеца от датата на разрешаването на помощта или - в случай на помощ, за която Комисията не е уведомена - от датата на прилагането на мярката, крайният срок за изплащане на заема или за прекратяване на гаранцията се удължава, докато Комисията вземе решение относно плана, освен ако Комисията не реши, че такова удължаване не е оправдано.
(67)
Уведомлението за плана за преструктуриране позволи помощта за оздравяване да продължи след шестмесечния срок. По-късно обаче Италия оттегли това уведомление. От точка 26 от насоките следва, че уведомлението за план за преструктуриране е условие sine qua non за удължаване на помощта за оздравяване. Поради това ако план за преструктуриране, за който е подадено уведомление, по-късно бъде оттеглен, разрешеното удължаване за помощта за оздравяване трябва да се преустанови.
(68)
От практиката за вземане на решения на Комисията (делата Ernault (16) и Huta Cynku (17)) следва, че ако Комисията не бъде уведомена нито за план за преструктуриране, нито за план за ликвидация, или ако планът за преструктуриране бъде оттеглен, както е в настоящия случай, удължаването на въпросната помощ за оздравяване не може да продължи след датата, на която държавата-членка оттегля уведомлението за плана за преструктуриране.
(69)
Тъй като средносрочната гаранция (за времетраенето на плана за преструктуриране), планирана като помощ за преструктуриране, предмет на уведомление, представлява удължаване на гаранцията за помощта за оздравяване, тя е била съвместима до момента, в който Италия оттегли уведомлението.
(70)
Поради това съвместимостта на удължената гаранция за държавната помощ с вътрешния пазар следва да се оцени, считано от деня след датата, на която Италия оттегли уведомлението (т.e. от 24 юли 2008 г.).
(71)
Предоставянето на държавна помощ на дружество в затруднение може да бъде счетено за съвместимо въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от Договора само ако са спазени всички условия, определени в насоките за оздравяване и преструктуриране.
(72)
В съответствие с точка 12, буква а) и точка 14 от насоките за помощ за преструктуриране са допустими единствено предприятия в затруднение.
(73)
Съгласно точка 9 от насоките, дадено предприятие, независимо от неговата големина, се смята, че се намира в затруднено положение, когато то е неспособно, било чрез свои собствени ресурси или чрез средства, които може да получи от своите акционери или на пазара, да се справи със загуби, които без външна намеса от страна на публичните власти почти сигурно го обричат да се напусне бизнеса.
(74)
Съгласно точка 10 от насоките едно предприятие се смята, че се намира в затруднение при следните обстоятелства:
а)
в случай на дружество с ограничена отговорност, когато първоначално регистрираният му капитал е намалял с повече от половината и повече от една четвърт от този капитал е бил загубен през предходните 12 месеца,
б)
в случай на дружество, при което част от членовете носят неограничена отговорност за дълговете на дружеството, когато повече от половината капитал, посочен в баланса на предприятието, е изразходван и повече от една четвърт от този капитал е бил загубен през предходните 12 месеца,
в)
каквото и да е по вид предприятие, което отговаря на критериите на националното право за прилагане на процедура по обявяване в несъстоятелност.
(75)
От точка 10, буква а) от насоките за оздравяване и преструктуриране следва, че без външна намеса дадено дружество, което е загубила значителна част от своя уставен капитал, неизбежно ще се оттегли от бизнеса в краткосрочен или средносрочен план. В предишно решение (18) Комисията заключи, че дружество с отрицателен собствен капитал a fortiori ще се счита за дружество в затруднение. В своето решение по делото Biria (19) Общият съд също така потвърди, че сериозната загуба на капитал действително е признак за затруднение и че Комисията е била права да заключи, че дружество с отрицателен собствен капитал е дружество в затруднение.
(76)
Legler изпълнява критерия на точка 10, буква а) от насоките за оздравяване и преструктуриране, тъй като е отчело отрицателен собствен капитал през 2006 г. (вж. съображение 19).
(77)
Комисията също така отбелязва, че Legler вече е било считано за предприятие в затруднение по смисъла на точка 10, буква а) от насоките за оздравяване и преструктуриране към 22 май 2007 г., когато е била разрешена помощта за оздравяване.
(78)
Впоследствие финансовото положение на Legler не се е подобрило. Всъщност то е било обявено в несъстоятелност от компетентния съд през 2008 г. (вж. съображение 16).
(79)
Комисията също така констатира, че Legler не е новосъздадено предприятие по смисъла на точка 12 от насоките за оздравяване и преструктуриране.
(80)
В съответствие с точка 13 от насоките за оздравяване и преструктуриране предприятие, принадлежащо или поето от по-голяма икономическа група, обикновено не е допустимо за предоставяне на помощ за оздравяване или преструктуриране, освен когато може да се докаже, че затрудненията на предприятието са присъщи за него, а не са резултат от произволно разпределение на разходите в рамките на групата, като затрудненията са прекалено големи, за да може групата сама да се справи с тях.
(81)
Комисията отбелязва, че Piltar е било просто търговски инструмент, който не се е стремял към друга стопанска дейност освен притежаването на акции в Legler. Информацията, с която Комисията разполага, не навеждат на мисълта, че затрудненията на дружеството са резултат от произволно разпределяне на разходите в рамките на групата. Освен това, тъй като Piltar е било изцяло притежавано от частни лица и не е участвало в стопанските дейности освен със своята капиталова инвестиция в Legler, то не е било в състояние да допринесе за преструктурирането на Legler.
(82)
Въз основа на горепосоченото може да се заключи, че условията, определени в точка 9 от насоките за оздравяване и преструктуриране, са спазени.
(83)
Предвид факта, че Legler отговаря на критериите за помощ за преструктуриране, сега трябва да се оцени дали са изпълнени условията, определени в точки 32-51 от насоките за оздравяване и преструктуриране за съвместимост на помощта за преструктуриране.
(84)
Италия обаче оттегли плана за преструктуриране на Legler и поради това тя вече не е ангажирана с никакъв план за преструктуриране по смисъла на точка 35 от насоките за оздравяване и преструктуриране. В съответствие с това Комисията не може да оцени неправомерната помощ в контекста на критериите, определени в точки 32-51 от насоките за оздравяване и преструктуриране.
(85)
В допълнение Комисията изразява становището, че публичната гаранция и замяната на дълг срещу капитал не могат да се счетат за съвместими с вътрешния пазар въз основа на нито едно друго правно основание.
VI. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(86)
Официалната процедура по разследване съгласно член 108, параграф 2 от Договора по отношение на пряката безвъзмездна помощ в размер на 13,2 млн. EUR трябва да се прекрати, тъй като Италия оттегли своето уведомление и не възнамерява да работи повече по този проект за помощ.
(87)
Комисията заключава, че публичната гаранция и замяната на дълг срещу капитал попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от Договора.
(88)
Тези две нови мерки бяха приведени в действие от Италия в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора.
(89)
В съответствие с Договора и установената съдебна практика на Съда, когато дадена помощ бъде счетена за несъвместима с вътрешния пазар, Комисията е компетентна да реши дали съответната държава трябва да отмени или да измени помощта (20). Съдът също така нееднократно е постановявал, че задължението на дадена държава да отмени помощ, счетена от Комисията за несъвместима с общия пазар, цели да възстанови съществувалата преди това ситуация (21). В този контекст Съдът е постановил, че целта е постигната, когато получателят е изплатил сумите, предоставени чрез неправомерна помощ, като така се е отказал от преимуществото, което е имал над конкурентите си на пазара, и ситуацията от преди плащането на помощта е възстановена (22).
(90)
При следване на тази съдебна практика член 14 от Регламент (ЕО) № 659/99 на Съвета (23) гласи, че „когато са взети отрицателни решения в случаи с неправомерна помощ, Комисията решава съответната държава-членка да вземе всички необходими мерки за възстановяване на помощта от получателя.“
(91)
Следователно, тъй като въпросните мерки следва да се считат за неправомерни и несъвместими с вътрешния пазар, размерът на помощта на тези две мерки, т.е. съответно 13 млн. EUR и 383 850 EUR, трябва да се възстановяват с цел възстановяване на ситуацията, съществувала на пазара преди предоставянето на помощта.
(92)
Що се отнася до публичната гаранция, възстановяването следва да се извърши от деня след датата, на която Италия оттегли уведомлението на помощта за преструктуриране, т.е. от 24 юли 2008 г., и върху нея се начислява лихва до датата на действителното възстановяване.
(93)
Що се отнася до замяната на дълг срещу капитал, върху сумата, която подлежи на възстановяване, се начислява лихва от датата, на която помощта е била предоставена на разположение на получателя, т.е. от 31 май 2007 г. до датата на действителното възстановяване,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Официалната процедура по разследване съгласно член 108, параграф 2 от Договора по отношение на пряката безвъзмездна помощ в размер на 13,2 млн. EUR за дружеството Legler S.p.A. се закрива.
Член 2
Публичната гаранция в размер на 13 млн. EUR и съответно замяната на дълг срещу капитал в размер на 383 850 EUR, предоставени от Италия в разрез с член 108, параграф 3 от Договора в полза на Legler S.p.A., представляват държавна помощ, несъвместима с вътрешния пазар.
Член 3
1. Италия възстановява от получателя помощта, посочена в член 2.
2. Върху сумите, които следва да бъдат възстановени, се начислява лихва до датата на действителното възстановяване.
По отношение на публичната гаранция тази лихва се изчислява от деня след датата, на която Италия оттегли уведомлението за помощта за преструктуриране.
По отношение на замяната на дълг срещу капитал тази лихва се изчислява от датата, на която помощта е била предоставена на разположение на получателя.
3. Лихвата се изчислява с натрупване съгласно глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (24) и Регламент (ЕО) № 271/2008 на Комисията (25) за изменение на Регламент (ЕО) № 794/2004.
4. Италия анулира всички останали изплащания на помощта, посочена в член 2, считано от датата на уведомяване за настоящото решение.
Член 4
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 2, се извършва незабавно и ефективно.
2. Италия прави необходимото настоящото решение да бъде изпълнено в срок от четири месеца от датата, на която е уведомено за него.
Член 5
1. В срок от два месеца след уведомлението за настоящото решение Италия изпраща следната информация на Комисията:
а)
общата сума (главница и лихви), подлежаща на възстановяване от получателя;
б)
подробно описание на вече предприетите или планирани мерки за спазване на настоящото решение;
в)
документи, доказващи, че на получателя е наредено да възстанови помощта.
2. Италия информира Комисията за напредъка по националните мерки, предприети за изпълнение на настоящото решение, до пълното възстановяване на помощта, посочена в член 2. При поискване от страна на Комисията Италия предоставя незабавно информация за вече предприетите или планираните мерки за изпълнение на настоящото решение. Тя предоставя също подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателя.
Член 6
Адресат на настоящото решение е Република Италия.
Съставено в Брюксел на 23 март 2011 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-23 ta’ Marzu 2011
dwar għajnuna mill-Istat C 39/07 implimentata mill-Italja għal Legler S.p.A.
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 1758)
(Il-verżjoni Taljana biss hija awtentika)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/51/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (minn hawn ‘il quddiem, it-Trattat), u b’mod partikolari l-ewwel sottoparagrafu tal-Artikolu 108(2) ta’ dan,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) ta’ dan,
Wara li kkunsidrat id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tibda l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat (1),
Wara li stiednet lill-partijiet interessati sabiex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet imsemmija hawn fuq, u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
I. PROĊEDURA
(1)
Fil-5 t’April 2007, sitt xhur wara l-għoti ta’ għajnuna ta’ salvataġġ approvata bħala kompatibbli mas-suq intern mill-Kummissjoni (2), l-Italja nnotifikat pjan ta’ ristrutturazzjoni għal Legler S.p.A.
(2)
Fil-25 ta’ Settembru 2007, il-Kummissjoni bdiet il-proċedura formali ta’ investigazzjoni rigward il-pjan ta’ Ristrutturazzjoni (3). L-osservazzjonijiet mill-Italja waslu fit-30 ta’ Novembru 2007.
(3)
Fl-10 ta’ Diċembru 2007, il-Kummissjoni rċeviet kummenti minn parti interessata waħda. Hija trażmettiet il-kummenti lill-Italja permezz ta’ ittra datata 3 ta’ Marzu 2008. L-Italja pprovdiet il-kummenti tagħha permezz ta’ ittra datata 20 ta’ Mejju 2008.
(4)
Fit-23 ta’ Lulju 2008, l-awtoritajiet Taljani rtiraw in-notifika tal-għajnuna ta’ ristrutturazzjoni, billi ddikjaraw li l-pjan kien ġie abbandunat.
(5)
Il-Kummissjoni talbet iżjed informazzjoni mill-awtoritajiet Taljani fit-8 t’Awwissu 2008, it-22 t’Ottubru 2008, id-9 ta’ Frar 2009, l-4 ta’ Settembru 2009 u s-17 ta’ Marzu 2010, u għal dawn l-awtoritajiet Taljani wieġbu permezz ta’ ittri datati 26 ta’ Settembru 2008, 1 ta’ Diċembru 2008, 3 ta’ Ġunju 2009, 6 t’Ottubru 2009, 24 ta’ Frar 2010 u 20 t’April 2010.
II. DESKRIZZJONI
II.1. Benefiċjarju
(6)
Leger S.p.A. hija l-kumpanija possedenti ta’ grupp Taljan ta’ manifattura ta’ tessuti (minn hawn ‘il quddiem imsejjaħ bħala: “Legler”, “il-grupp” jew “il-kumpanija”) imwaqqfa fl-1863 li, fiż-żmien li nbdiet il-proċedura ta’ investigazzjoni formali, kienet tinkludi bosta entitajiet legali, jiġifieri: Legler Ottana S.p.A., Legler Siniscola S.p.A. u Legler Macomer S.p.A.. Legler S.p.A. kellha sehem minoritarju f’Legler Maroc SA u sehem ta’ 40 % f’Legler Ottana S.p.A. Is-sehem maġġoritarju f’Legler S.p.a kien f’idejn il-kumpanija holding Piltar Ltd (minn hawn ‘il quddiem imsejħa bħala: “Piltar”).
(7)
Fl-2007, Legler impjegat 1 213-il (4) persuna u kellha impjanti fir-Reġjun ta’ Sardinja (f’Macomer - fil-provinċja ta’ Oristano, u f’Siniscola u Ottana - fil-provinċja ta’ Nuoro) u fir-Reġjun tal-Lombardija (f’Ponte San Pietro - fil-provinċja ta’ Bergamo). Il-qligħ tal-grupp kien ta’ EUR 101 miljun fl-2006 u EUR 30,9 miljun f’Settembru 2007.
(8)
L-attività ewlenija ta’ Legler kienet il-manifattura ta’ tessut tad-denim ta’ kwalità għolja, settur li fih il-kumpanija kienet attur ewlieni fl-Italja u l-Ġermanja u produttur importanti għal Franza u l-Benelux. Skont l-awtoritajiet Taljani, is-suq tad-denim jinkludi żewġ segmenti: il-prêt-à-porter għall-marki magħrufa (dan kien is-settur ewlieni ta’ Legler) u prodotti tas-suq tal-massa, fejn il-kompetizzjoni prinċipalment hija bbażata fuq il-prezzijiet. Il-kompetituri ewlenin ta’ Legler kienu bbażati fl-Italja, il-Greċja, Franza, it-Tuneżija, it-Turkija u l-Ġappun. Legler beda jkollha diffikultajiet fl-2003, meta parti sinifikanti tal-produzzjoni ġiet rilokata fl-Asja jew in-Nofsinhar tal-Mediterran.
(9)
Fit-30 ta’ Mejju 2007, f’laqgħa tal-bord ta’ SFIRS S.p.A., kumpanija ta’ investiment tar-Reġjun ta’ Sardinja, ġie deċiż li SFIRS kellha tixtri mingħand Intex S.p.A., f’likwidazzjoni, għall-prezz ta’ EUR 450 000, dejn ta’ valur nominali ta’ EUR 17-il miljun li kellu jitħallas minn Legler S.p.A. u Legler Siniscola S.p.A.
(10)
Fl-istess laqgħa, SFIRS iddeċidiet ukoll li tikkonverti parti mid-dejn ta’ EUR 17-il miljun ta’ Legler, għal ammont ta’ EUR 14,5 miljun, f’parteċipazzjoni fl-ekwità ta’ Legler.
(11)
Fil-31 ta’ Mejju 2007, saret is-sostituzzjoni tad-dejn bl-ekwità f’laqgħa tal-azzjonisti ta’ Legler. Billi kkonvertiet parti mid-dejn ta’ Legler (għal valur effettiv ta’ EUR 14,5 miljun) f’kapital ta’ Legler, SFIRS akkwistat 49 % tal-ishma ordinarji (u 100 % tal-ishma straordinarji (5)) f’Legler S.p.A. Il-51 % li kien fadal inżammu minn Piltar.
(12)
F’Jannar 2008, SFIRS iddeċidiet li tirrinunzja sehemha f’Legler S.p.A., u mill-bqija tad-dejn tal-grupp ta’ Legler, u nediet sejħa għal espressjonijiet ta’ interess għax-xiri konġunt tal-ekwità u d-dejn ta’ Legler.
(13)
L-offerta rebbieħa, sottomessa mill-kumpanija Ferratex s.r.l. (minn hawn ‘il quddiem imsejħa bħala: “Ferratex”) kienet ta’ ammont totali ta’ EUR 2 000 001. Skont l-awtoritajiet Taljani, dan il-prezz kien jirrifletti l-valur tas-suq tal-ammont riċevibbli totali ta’ SFIRS mingħand Legler u s-sussidjarji tagħha, li l-valur ikkalkulat tiegħu skont espert indipendenti kien ta’ EUR 2 miljun, kif ukoll il-prezz simboliku ta’ EUR 1 għall-holding ta’ SFIRS fl-ekwità ta’ Legler, ibbażata wkoll fuq stima ta’ espert indipendenti. Il-bejgħ sar fil-25 ta’ Jannar 2008.
(14)
Madankollu, Legler waqqfet l-operazzjonijiet fl-impjanti kollha tagħha fil-perjodu bejn Diċembru 2007 u Awwissu 2008 u minn dakinhar l-impjanti kollha tagħha baqgħu inattivi.
(15)
Fit-23 ta’ Lulju 2008 Legler S.p.a bidlet isimha għal Texfer S.p.A. L-ismijiet tas-sussidjarji tagħha ta’ Sardinja ġew ukoll mibdula rispettivament għal Texfer Ottana S.p.A., Texfer Siniscola S.p.A. u Texfer Macomer S.p.A.
(16)
Fit-18 t’Awwissu tal-2008 il-kumpanija possedenti tal-grupp ġiet iddikjarata insolventi mill-qorti kompetenti, u fit-13 ta’ Novembru 2008 ġiet ammessa fil-proċeduri kollettivi ta’ insolvenza magħrufa bħala “amministrazione straordinaria”, flimkien mas-sussidjarji tagħha.
(17)
Il-garanzija ta’ għajnuna ta’ salvataġġ ġiet imsejħa mill-bank ftit wara n-nuqqas min-naħa ta’ Legler li tħallas lura s-self ta’ salvataġġ sal-iskadenza. Konsegwentement, il-Ministeru kompetenti ħallas lura s-self kif ukoll l-interessi fis-16 ta’ Settembru 2008.
(18)
Fil-21 t’Ottubru 2010 Texfer S.p.A. ġiet iddikjarata falluta. Fis-17 u t-18 ta’ Novembru 2010 Texfer Ottana S.p.A., Texfer Siniscola S.p.A. u Texfer Macomer S.p.A. ġew iddikjarati falluti wkoll.
Sitwazzjoni finanzjarja tal-benefiċjarju
(19)
Fl-2006, l-ekwità ta’ Legler, EUR - 8,6 miljun, kienet negattiva meta mqabbla mal-valur li kien għadu pożittiv ta’ EUR 17,2 miljun fl-2005. Il-kumpanija rrapurtat telf ta’ EUR 25,9 miljun fl-2006 u ta’ EUR 28,1 miljun fl-2005. Il-qligħ tagħha kien jammonta għal EUR 101,4 miljun fl-2006 waqt li kien ta’ EUR 124,2 miljun fl-2005. L-EBITDA kien jammonta għal - 10,9 fl-2006 u - 0,7 fl-2005. L-ispejjeż tal-interessi kienu qegħdin jiżdiedu wkoll.
(20)
Fit-30 ta’ Novembru 2007, l-ekwità ta’ Legler kienet negattiva għal ammont ta’ EUR 16,3 miljun. It-telf matul il-perjodu 2003-2007 kien laħaq EUR 94,9 miljun u s-sitwazzjoni tal-kumpanija kienet qiegħda tmur għall-agħar b’pass mgħaġġel, b’telf li kien qed jiżdied u qligħ li dejjem kien qed jonqos.
(21)
Fit-13 ta’ Novembru 2008 il-grupp ġie soġġett għal proċeduri kollettivi ta’ insolvenza taħt il-liġi nazzjonali, li spiċċaw f’falliment (ara l-premessi (16) - (18)).
II.2. Il-miżuri ta’ ristrutturazzjoni
(22)
Il-pjan ta’ ristrutturazzjoni (piano industriale) innotifikat mill-Italja (minn hawn ‘il quddiem imsejjaħ ukoll “il-pjan”) kopra perjodu ta’ 3 snin (2007-2009) u kien jikkonsisti fi tliet miżuri: (i) EUR 13-il miljun fil-forma ta’ garanzija fuq perjodu medju għall-perjodu ta’ ristrutturazzjoni, li tieħu post il-garanzija ta’ 6 xhur awtorizzata bħala għajnuna ta’ salvataġġ (6), (ii) EUR 13,2 miljun fil-forma ta’ għotja diretta u (iii) EUR 13-il miljun fil-forma ta’ konverżjoni ta’ dejn f’ekwità. Madankollu, fil-31 ta’ Mejju 2007 SFIRS implimentat is-sostituzzjoni tad-dejn bl-ekwità għal ammont nominali ta’ EUR 14,5 miljun.
(23)
Minkejja li l-awtoritajiet Taljani kienu ssottomettew pjan ta’ ristrutturazzjoni (piano industriale) għall-perjodu 2007-2009, huma sostnew li l-perjodu effettiv ta’ ristrutturazzjoni kellu jkun mill-1 ta’ Ġunju 2007 sal-aħħar tal-2012. L-unika dejta pprovduta sabiex jiġi mmappjat il-progress tar-ristrutturazzjoni tal-kumpanija mill-2009 sal-2012 kienet il-flussi tal-flus u l-evoluzzjoni tal-obbligi tal-kumpanija li għadha kif twaqqfet (NewCo).
(24)
F’dan il-perjodu usa’ ta’ żmien, l-ispejjeż ġenerali għat-twaqqif ta’ kumpanija ġdida mill-fużjoni ta’ Legler S.p.A. u s-sussidjarji ta’ Sardinja tagħha kienu jammontaw għal EUR 106,2 miljun, inklużi EUR 86,7 miljun għar-riorganizzazzjoni estensiva tal-grupp, waqt li l-bilanċ għandu jirrestawra l-kapital u jkopri t-telf.
(25)
L-attività ta’ New Co għandha tiffoka fuq in-negozju ewlieni tradizzjonali tal-kumpanija, jiġifieri d-denim ta’ kwalità għolja, billi ż-żewġ linji l-oħra ta’ produzzjoni (il-korduroj u l-qoton ċatt) għandhom jingħalqu. Il-post ġeografiku tal-grupp għandu jkun ikkonċentrat ukoll f’żewġ impjanti biss ta’ produzzjoni (Siniscola u Ottana), li jinsabu fl-istess reġjun. L-assi li jifdal għandhom jinbiegħu sabiex Legler tkun tista’ tipprovdi l-kontribut tagħha stess u tnaqqas l-ispejjeż tal-enerġija, it-trasport u l-persunal. L-impjant ta’ Macomer ma ġiex inkluż fil-pjan (7).
(26)
Fil-pjan kien previst ukoll id-dħul ta’ azzjonist ieħor flimkien ma’ SFIRS, u indika l-ħtieġa li jinkisbu intestaturi ta’ kreditu minn sorsi privati għall-implimentazzjoni tal-proċess ta’ riorganizzazzjoni.
II.3. Raġunijiet sabiex tinbeda l-proċedura
(27)
Fid-deċiżjoni tagħha li tibda l-proċedura, il-Kummissjoni kellha dubji jekk is-sostituzzjoni tad-dejn bl-ekwità kinitx ħielsa minn elementi ta’ għajnuna mill-Istat. Il-Kummissjoni kellha dubji jekk investitur privat kienx jaċċetta s-sostituzzjoni ta’ dejn b’ishma fil-kumpanija fiċ-ċirkostanzi, b’mod speċjali billi kien jidher li parti mill-attivitajiet tal-kumpanija kienu ġew sospiżi għal diversi xhur u l-awtoritajiet Taljani ma kienu ssottomettew lill-Kummissjoni l-ebda xenarju kontrafattwali li jappoġġja s-suppożizzjoni ta’ SFIRS li investiment f’Legler u l-irfigħ tal-ispejjeż ta’ ristrutturazzjoni tagħha kienu ħafna iżjed kost-effettivi mil-likwidazzjoni tal-grupp.
(28)
Għal dak li jirrigwarda l-kompatibilità tal-għajnuna mas-suq intern fuq il-bażi tal-Community Guidelines on State Aid for Rescuing and Restructuring Firms in Difficulty (8) (minn hawn ‘il quddiem imsejħa bħala l-“Linji Gwida għas-Salvataġġ u r-Ristrutturazzjoni”), l-ewwel nett il-Kummissjoni qajmet dubji dwar jekk id-diffikultajiet ta’ Legler setgħux jiġu solvuti minn Piltar, l-azzjonista maġġoritarju, u jekk kinitx saret allokazzjoni arbitrarja tal-ispejjeż fil-grupp.
(29)
It-tieni nett, il-Kummissjoni kellha dubji jekk il-pjan kienx ikun kapaċi jirrestawra l-vijabilità fuq perjodu twil, billi kien jidher li l-privazzjoni ppjanata mill-assi u l-linji ta’ produzzjoni kienet pjuttost indeterminata u ħafna suppożizzjonijiet dwar il-kundizzjonijiet tal-operat futuri ma kinux realistiċi, meta wieħed jikkunsidra s-sospensjoni tal-produzzjoni ta’ Legler. Il-Kummissjoni ddubitat ukoll jekk il-miżuri kumpensatorji proposti kinux reali u kinux imorru lil hinn mill-miżuri meħtieġa sabiex tiġi restawrata l-vijabilità, jekk il-livell ta’ kontribut proprju kienx biżżejjed u jekk il-prinċipju ta’ non-rikorrenza kienx ġie rrispettat.
(30)
Finalment, il-Kummissjoni talbet lil-awtoritajiet Taljani sabiex jissottomettu informazzjoni li tikkonċerna d-dubji mqajma (l-oriġini tal-kreditu ta’ SFIRS, informazzjoni dettaljata dwar Piltar u dwar l-allokazzjoni ta’ spejjeż fil-grupp, dwar il-miżuri kumpensatorji, dwar il-probabbiltà effettiva li Legler issib azzjonist ġdid u dwar l-aċċess għall-finanzjament privat meħtieġ għal organizzazzjoni mill-ġdid ta’ Legler).
III. KUMMENTI MINGĦAND IL-PARTIJIET INTERESSATI
(31)
B’ittra datata 14 ta’ Diċembru 2007, parti interessata ssottomettiet il-kummenti tagħha dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ. Il-parti terza sostniet li l-miżuri inkwistjoni setgħu joħolqu distorsjonijiet fil-kompetizzjoni u ssottolineat li s-settur kien affettwat minn kapaċità produttiva għola sew minn dak li hu meħtieġ. Hija pprovdiet figuri dwar il-kapaċità ta’ produzzjoni ta’ denim madwar id-dinja għas-sena 2006, fejn uriet li kienet teżisti kapaċità żejda globali ta’ 27 %.
IV. KUMMENTI MILL-ITALJA
(32)
L-ewwel nett, l-awtoritajiet Taljani spjegaw kif SFIRS kienet saret l-azzjonista maġġoritarju f’Legler. F’Marzu tal-2007 SFIRS xtrat dejn ta’ Legler S.p.a u Legler Siniscola S.p.A. mingħand il-kumpanija Intex S.p.A., kumpanija f’likwidazzjoni, għall-prezz ta’ EUR 450 000. Fil-31 ta’ Mejju 2007 SFIRS ikkonvertiet parti minn dak id-dejn, li kellu valur nominali ta’ EUR 14,5 miljun, f’ekwità ta’ Legler, u b’hekk akkwistat 49 % tal-ishma ordinarji ta’ Legler (waqt li Piltar żammet il-51 % li kien fadal) u 100 % tal-ishma straordinarji tagħha (9).
(33)
It-tieni nett, l-awtoritajiet Taljani spjegaw li Piltar kienet sempliċement strument ikkontrollat minn persuni naturali. Kienet ġiet stabbilita esklużivament għall-għan li jinkiseb sehem f’Legler u ma kienet involuta fl-ebda attività oħra ta’ negozju. L-awtoritajiet Taljani żiedu jgħidu li Piltar kienet iċċarat żmien ilu li ma kellha l-ebda pjan li tappoġġja l-kumpanija finanzjarjament u li l-għan tagħha kien li tirrinunzja sehemha fil-grupp b’mod gradwali. Tabilħaqq, jidher li flimkien mas-sehem ta’ 49 % SFIRS kienet akkwistat id-dritt li tixtri l-51 % tal-ishma ordinarji ta’ Legler li kien fadal.
(34)
It-tielet nett, l-awtoritajiet Taljani wiegħdu li jipprovdu informazzjoni dwar il-miżuri kumpensatorji.
(35)
Ir-raba’ nett, l-Italja ddikjarat li s-segmenti tas-suq fil-mira tal-pjan ta’ ristrutturazzjoni ta’ Legler għar-restawr tal-vijabilità finanzjarja, deskritti fil-premessa (25) kienu qegħdin juru tendenzi inkuragġanti. L-awtoritajiet Taljani semmew ukoll l-intenzjoni tal-kumpanija li tiggarantixxi linji ta’ kreditu privati u azzjonista ġdid sabiex tiġi ffinanzjata parti mill-pjan, u ddikjaraw li kienu diġà ttieħdu passi f’dak ir-rigward.
(36)
Wara, bħala tweġiba għall-kummenti tal-parti terza, l-awtoritajiet Taljani ssottolineaw li s-sehem mis-suq ta’ Legler fis-sena 2006 kien jasal biss sa 0,27 %. Huma żiedu li bħala miżura kumpensatorja, il-pjan kien jinvolvi tnaqqis ta’ 22 % fil-kapaċità tal-kumpanija meta mqabbla mal-2006 u tnaqqis ta’ 40 % meta mqabbla mal-2005. Għalhekk, huma kkunsidraw li l-għajnuna ma kelliex tgħawweġ il-kompetizzjoni sal-punt li jkun kontra l-interess komuni.
(37)
Fis-sottomissjonijiet tagħhom wara l-irtirar tal-pjan ta’ ristrutturazzjoni, l-awtoritajiet Taljani sostnew li s-sostituzzjoni tad-dejn bl-ekwità ma kellhiex tikkwalifika bħala għajnuna mill-Istat kif mifhum fl-Artikolu 107(1) tat-Trattat, billi SFIRS kienet aġixxiet b’konformità mal-prinċipju tal-investitur tal-ekonomija tas-suq. Skont l-awtoritajiet Taljani investitur privat kien jaġixxi bl-istess mod sabiex jevita l-falliment u jirkupra mill-inqas parti mill-kreditu tiegħu bl-iżjed mod effettiv possibbli, jiġifieri billi jikkonvertih f’kapital u jirristruttura l-kumpanija flimkien ma’ investitur privat ġdid u linja ta’ kreditu ġdida.
V. EVALWAZZJONI
(38)
Taħt l-Artikolu 8(1) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 (10), l-Istat Membru kkonċernat jista’ jirtira n-notifika kif mifhum fl-Artikolu 2 fil-ħin qabel ma l-Kummissjoni tkun ħadet deċiżjoni skont l-Artikolu 4 jew 7.
(39)
F’dan il-każ, fejn il-Kummissjoni tkun bdiet il-proċedura formali ta’ investigazzjoni, il-Kummissjoni għandha tagħlaq dik il-proċedura skont l-Artikolu 8(2) tal-istess Regolament.
(40)
Il-Kummissjoni tinnota li l-għotja diretta ta’ EUR 13,2 miljun ma ġietx implimentata mill-Italja u li l-Italja mhijiex se tkompli tmexxi ‘l quddiem dan il-pjan ta’ għajnuna. Billi l-pjan ta’ ristrutturazzjoni ġie rtirat, il-proċedura formali ta’ investigazzjoni li nfetħet fuq din il-miżura ma għadha sservi għall-ebda għan.
(41)
Billi ż-żewġ miżuri l-oħra ta’ ristrutturazzjoni nnotifikati ġew implimentati b’mod illegali mill-Italja, sabiex tagħlaq il-proċedura formali ta’ investigazzjoni l-Kummissjoni għandha tiddetermina jekk jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat kif mifhum fl-Artikolu 107(1) tat-Trattat, u jekk huwa hekk, jekk din l-għajnuna hijiex kompatibbli mas-suq intern.
(42)
L-Artikolu 107(1) tat-Trattat jistabbilixxi li kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern.
(43)
Fejn tkun se tingħata jew tkun ingħatat għajnuna mill-Istat kif mifhum fl-Artikolu 107(1) tat-Trattat lil kumpanija f’diffikultà, il-kompatibilità ta’ din l-għajnuna għandha tiġi evalwata fuq il-bażi tal-Linji Gwida għas-Salvataġġ u Ristrutturazzjoni. Konsegwentement, l-għajnuna tista’ tiġi kkunsidrata kompatibbli fuq il-bażi tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat biss jekk jintlaħqu l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-Linji Gwida għas-Salvataġġ u r-Ristrutturazzjoni.
V.1. Eżistenza ta’ għajnuna
L-estensjoni tal-garanzija ta’ għajnuna ta’ salvataġġ għad-durata kollha tal- perjodu ta’ ristrutturazzjoni
(44)
Il-garanzija ta’ għajnuna ta’ salvataġġ fl-ammont ta’ EUR 13-il miljun ma ġietx terminata mal-iskadenza tal-perjodu ta’ sitt xhur li għalih kienet ġiet approvata mill-Kummissjoni, iżda baqgħet fis-seħħ wara li ġiet irtirata n-notifika tal-pjan (ara l-premessa (17)).
(45)
L-estensjoni tal-garanzija tal-għajnuna ta’ salvataġġ ġiet notifikata bħala miżura mogħtija mir-riżorsi tal-Ministeru kompetenti, iffinanzjati mill-baġit tal-Istat. Għalhekk, ingħatat mir-riżorsi tal-Istat u hija imputabbli lill-Istat. Il-garanzija tikkostitwixxi vantaġġ selettiv billi hija ppermettiet lil Legler li taċċedi għal riżorsi finanzjarji li, meta wieħed jikkunsidra s-sitwazzjoni finanzjarja tagħha, ma kienx ikollha l-possibbiltà li tikseb b’mod ieħor. Għalhekk, hija ħelset lil Legler mill-ispejjeż li kieku kien ikollha terfa’. Barra dan, billi Legler kienet qiegħda timplimenta proċess ta’ ristrutturazzjoni bl-għan li terġa’ tibda l-produzzjoni, l-għajnuna kellha l-potenzjal li tgħawweġ il-kompetizzjoni fis-suq intern u taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri. L-effett distorsiv tal-miżura ġie ssottolineat minn parti terza, li ssottolineat ukoll li s-settur isofri minn kapaċità żejda.
(46)
Għalhekk, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-estensjoni tal-garanzija tal-għajnuna ta’ salvataġġ, li hija wkoll miżura ta’ ristrutturazzjoni, tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat kif mifhum fl-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
(47)
Meta tkun qiegħda tiddetermina l-ammont ta’ għajnuna, il-Kummissjoni tfakkar il-paragrafu 4.1(a) tal-Avviż ta’ Garanzija (11), li jiddikjara li “għal kumpaniji f’diffikultà, garanti tas-suq, jekk ikun hemm, jitlob fiż-żmien meta ssir il-garanzija ħlas ta’ premium għoli meta wieħed iqis ir-rata mistennija ta’ inadempjenza. Jekk il-probabilità li min jissellef ma jkunx kapaċi jħallas lura s-self issir partikolarment kbira, huwa possibbli li din ir-rata tas-suq ma tkunx teżisti u f’ċirkostanzi eċċezzjonali l-element tal-għajnuna tal-garanzija jista’ jirriżulta li jkun għoli daqs l-ammont effettivament kopert minn dik il-garanzija.”
(48)
Fid-dawl tad-diffikultà finanzjarja serja ta’ Legler fiż-żmien li saret il-garanzija (telf li kien qed jiżdied, qligħ li kien qed jonqos u ekwità negattiva kif deskritt fil-premessi 19 sa 21 u 52), il-Kummissjoni tikkunsidra li kien wisq improbabbli li l-kumpanija kienet tkun kapaċi tikseb self mingħand bank fis-suq mingħajr l-intervent tal-Istat; għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-ammont ta’ għajnuna jikkorrispondi għat-totalità tal-ammont tas-self (12).
Sostituzzjoni tad-dejn bl-ekwità
(49)
Il-Kummissjoni tosserva li s-sostituzzjoni ġiet implimentata minn SFIRS, entità pubblika li l-azzjonista ewlieni tagħha, ir-Reġjun ta’ Sardinja, jeżerċita influwenza dominanti fuq id-deċiżjonijiet tagħha (13). L-Italja qatt ma ċaħdet dan il-fatt. Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżura inkwistjoni hija imputabbli lill-Istat u ngħatat permezz ta’ riżorsi tal-Istat. Din il-miżura hija wkoll selettiva billi tiffavorixxi kumpanija waħda, Legler. Barra dan, billi l-għan ta’ Legler kien proċess ta’ ristrutturazzjoni bil-mira li tinbeda mill-ġdid il-produzzjoni, l-għajnuna potenzjalment setgħet tgħawweġ il-kompetizzjoni fis-suq intern u taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri. L-impatt potenzjalment distorsiv tal-miżura ġie enfasizzat ukoll fil-kummenti sottomessi minn parti terza, li ssottolineat ukoll li s-settur isofri minn kapaċità żejda.
(50)
Fit-tweġiba tagħha, l-Italja sostniet li l-miżura inkwistjoni ma kienet tagħti l-ebda vantaġġ lil Legler billi, fl-opinjoni tagħha, kienet konformi mal-prinċipju tal-investitur tal-ekonomija tas-suq.
(51)
Skont il-ġurisprudenza stabbilita (14), sabiex jiġi determinat jekk Legler irċevietx jew le vantaġġ mir-riżorsi tal-Istat huwa meħtieġ li jiġi kkunsidrat jekk, f’ċirkostanzi simili, investitur privat b’karatteristiċi paragunabbli għal dawk ta’ SFIRS kienx ikun lest li jwettaq sostituzzjoni simili ta’ dejn għal ekwità, b’kunsiderazzjoni tal-informazzjoni disponibbli u l-iżviluppi prevedibbli fid-data li fiha ġiet implimentata t-tranżazzjoni.
(52)
L-ewwel nett, fuq il-bażi tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji ta’ Legler, il-Kummissjoni tinnota li fl-2007 il-kumpanija kellha kapital ta’ EUR 1,8 miljun u ekwità negattiva ta’ EUR - 16,2 miljun; matul il-perjodu mill-2003 sal-2007 it-telf laħaq EUR 94,9 miljun u kien jidher ċar li s-sitwazzjoni tal-kumpanija kienet sejra lura, b’telf li kien qed jiżdied u qligħ li kien qed jonqos.
(53)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li minkejja s-sitwazzjoni finanzjarja kritika deskritta fil-qosor hawn fuq, SFIRS ma wettqitx analiżi komprensiva tal-ispejjeż/benefiċċji u evalwazzjoni tar-riskji għat-tranżazzjoni. Fil-fatt, minkejja t-talbiet numerużi mill-Kummissjoni f’dan ir-rigward, l-awtoritajiet Taljani qatt ma ssottomettew xenarju kontrafattwali ssustanzjat li juri li l-għażla ta’ SFIRS kienet preferibbli mix-xenarju tal-likwidazzjoni ta’ Legler.
(54)
Tabilħaqq, kummenti simili saru mill-Bank tal-Italja f’rapport (15) maħruġ wara investigazzjoni fl-attività ta’ SFIRS. Ir-rapport ikkritika l-imġiba ta’ SFIRS għan-nuqqas ta’ kompletezza tal-analiżi tagħha ta’ qabel tas-sostituzzjoni tad-dejn bl-ekwità u għall-kontradizzjoni inerenti li jsir “investiment” li ma joffri l-ebda prospetti konkreti ta’ rkupru.
(55)
Irrispettivament minn din l-evalwazzoni, is-sitwazzjoni finanzjarja tal-kumpanija kienet tali li f’ekonomija tas-suq l-ebda investitur privat raġjonevoli ma kien jidħol fi tranżazzjoni simili.
(56)
F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-pjan ta’ ristrutturazzjoni (Piano industriale) innotifikat mill-kumpanija ma jistax jiġi kkunsidrat bħala bażi realistika sabiex tiġi prevista l-prestazzjoni futura tal-kumpanija. Il-fatt biss li l-pjan kopra parti biss mill-perjodu ta’ ristrutturazzjoni minflok il-perjodu kollu, u ma pprovda l-ebda informazzjoni dwar il-progress sussegwenti tar-ristrutturazzjoni (ara l-premessa 23), juri biċ-ċar li nuqqas bħal dan ta’ informazzjoni iddiswada lil kwalunkwe investitur privat milli jidħol fit-tranżazzjoni inkwistjoni.
(57)
It-tieni, għal dak li jirrigwarda l-prospetti effettivi ta’ SFIRS li tirkupra l-flus li Legler għandha tagħtiha, billi saret azzjonista permezz tas-sostituzzjoni tad-dejn bl-ekwità SFIRS effettivament dgħajfet il-pożizzjoni tal-pretensjoni tagħha, meta mqabbla mal-pożizzjoni tagħha ta’ qabel bħala kreditur preferenzjali.
(58)
Il-valur u l-prospetti futuri tal-investiment ta’ ekwità ta’ SFIRS fil-mument tas-sostituzzjoni tad-dejn bl-ekwità kienu jidhru limitati żżejjed sabiex jagħmlu tajjeb għar-riskji deskritti fil-qosor hawn fuq, b’mod partikolari fid-dawl tas-sitwazzjoni finanzjarja kritika tal-kumpanija. Dan ġie enfasizzat b’mod ċar minn evalwazzjoni indipendenti tal-kumpanija, li tagħtiha l-figura simbolika ta’ EUR 1.
(59)
Minn dan ta’ hawn fuq jista’ jiġi konkluż li fit-twettiq tas-sostituzzjoni tad-dejn bl-ekwità SFIRS ma aġixxietx bħala investitur privat li kien qed jopera taħt kundizzjonijiet normali tas-suq. Investitur privat ma kienx jidħol għal tranżazzjoni bħal din mingħajr valutazzjoni kredibbli u realistika minn qabel li turi li kien ikun iżjed kost-effettiv li d-dejn jiġi sostitwit b’ekwità minflok ma jibqa’ kreditur preferenzjali tal-kumpanija.
(60)
Għaldaqstant, bit-twettiq tas-sostituzzjoni tad-dejn bl-ekwità, SFIRS ipprovdiet vantaġġ lil Legler.
(61)
Minn dan isegwi li s-sostituzzjoni tad-dejn bl-ekwità tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat kif mifhum fl-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
(62)
Għal dak li jirrigwarda l-kalkolu tal-ammont tal-għajnuna, għandu jiġi nnotat li l-kunċett ta’ għajnuna mill-Istat hija limitata għal għajnuna mogħtija permezz ta’ riżorsi pubbliċi. L-ammont ta’ għajnuna għandu jiġi kkalkulat fuq il-bażi tal-valur tas-suq tad-dejn li SFIRS ikkonvertiet f’ekwità ta’ Legler. Għalhekk, jekk it-total tal-valur nominali tad-dejn ta’ Legler ma’ SFIRS kien ta’ EUR 17-il miljun, waqt li fil-jum ta’ qabel is-sostituzzjoni l-valur tas-suq tiegħu kien ta’ EUR 450 000, il-valur tas-suq tat-tranżazzjoni li biha SFIRS ikkonvertiet 85,3 % tal-kreditu totali tagħha, jiġifieri valur nominali ta’ EUR 14,5 miljun, f’ekwità, kien ta’ EUR 383 850 (jiġifieri 85,3 % ta’ EUR 450 000). Għalhekk, il-vantaġġ mogħti permezz ta’ riżorsi tal-Istat kien ta’ EUR 383 850. Min-naħa l-oħra, il-valur nominali tal-kreditu sostitwit ma jistax jiġi kkunsidrat bħala vantaġġ minbarra f’termini purament ta’ kontabilità.
V.2 Kompatibilità tal-għajnuna mas-suq intern
(63)
Billi nstab li ż-żewġ miżuri notifikati jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat kif mifhum fl-Artikolu 107(1) tat-Trattat, il-Kummissjoni għandha tevalwa jekk din l-għajnuna hijiex kompatibbli mas-suq intern.
(64)
Il-kompatibilità tal-miżuri ta’ għajnuna mill-Istat inkwistjoni mas-suq intern għandha tiġi evalwata fuq il-bażi tal-Linji Gwida għas-Salvataġġ u r-Ristrutturazzjoni.
(65)
Għal dak li jirrigwarda l-garanzija pubblika, sabiex tiġi evalwata l-kompatibilità tagħha għandha ssir distinzjoni min-naħa waħda bejn l-estensjoni tal-għajnuna ta’ salvataġġ, u min-naħa l-oħra l-provvista ta’ għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ garanzija fuq perjodu medju, li hija wkoll miżura ta’ ristrutturazzjoni (għad-durata tal-perjodu ta’ ristrutturazzjoni).
(66)
Għal dak li jirrigwarda l-estensjoni tal-għajnuna ta’ salvataġġ, il-punt 26 tal-Linji Gwida jipprovdi li fejn l-Istat Membru jkun issottometta pjan ta’ ristrutturazzjoni fi żmien sitt xhur mid-data tal-awtorizzazzjoni jew, fil-każ ta’ għajnuna mhux notifikata, mill-implimentazzjoni tal-miżura, l-iskadenza għar-rimborż tas-self jew għat-twaqqif tal-garanzija tiġi estiża sakemm il-Kummissjoni tilħaq id-deċiżjoni tagħha dwar il-pjan, sakemm il-Kummissjoni ma tiddeċidix li estensjoni bħal din mhijiex ġustifikata.
(67)
In-notifika tal-pjan ta’ ristrutturazzjoni ppermettiet li l-għajnuna ta’ salvataġġ titkompla lil hinn minn 6 xhur. Madankollu, iżjed tard l-Italja rtirat din in-notifika. Skont il-punt 26 tal-Linji Gwida in-notifika ta’ pjan ta’ ristrutturazzjoni hija kundizzjoni sine qua non għal estensjoni tal-għajnuna ta’ salvataġġ. Għalhekk, jekk pjan ta’ ristrutturazzjoni notifikat jiġi rtirat iżjed tard, l-estensjoni permessa għall-għajnuna ta’ salvataġġ għandha tintemm.
(68)
Skont il-prattika tat-teħid ta’ deċiżjonijiet tal-Kummissjoni (il-każijiet Ernault (16) u Huta Cynku (17)) jekk la pjan ta’ ristrutturazzjoni u lanqas pjan ta’ likwidazzjoni ma jkunu ġew notifikati lill-Kummissjoni jew, bħal fil-każ preżenti, jekk il-pjan ta’ ristrutturazzjoni jkun ġie rtirat, l-estensjoni tal-għajnuna ta’ salvataġġ inkwistjoni ma tistax tinżamm lil hinn mid-data li fiha l-Istat Membru jkun irtira n-notifika tal-pjan ta’ ristrutturazzjoni.
(69)
Billi l-garanzija għal perjodu medju (għad-durata tal-pjan ta’ ristrutturazzjoni), maħsuba bħala għajnuna ta’ ristrutturazzjoni notifikata, kienet estensjoni tal-garanzija tal-għajnuna ta’ salvataġġ, hija kienet kompatibbli sakemm l-Italja rtirat in-notifika tagħha.
(70)
Għalhekk, il-kompatibilità tal-garanzija estiża tal-għajnuna mill-Istat mas-suq intern għandha tiġi evalwata mill-jum wara dak li fih l-Italja rtirat in-notifika tagħha (jiġifieri mill-24 ta’ Lulju 2008).
Eliġibbiltà tal-kumpanija għal għajnuna ta’ ristrutturazzjoni
(71)
L-għoti ta’ għajnuna mill-Istat lil kumpanija f’diffikultà tista’ tiġi kkunsidrata kompatibbli fuq il-bażi tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat biss jekk jiġu rispettati l-kundizzjonijiet kollha stabbiliti fil-Linji Gwida għas-Salvataġġ u r-Ristrutturazzjoni.
(72)
Skont il-punti 12(a) u 14 tal-Linji Gwida, l-impriżi f’diffikultà biss huma eliġibbli għal għajnuna ta’ ristrutturazzjoni.
(73)
Taħt il-punt 9 tal-Linji Gwida, impriża, irrispettivament mid-daqs tagħha, tiġi kkunsidrata f’diffikultà meta ma tkunx kapaċi, permezz tar-riżorsi proprji jew bil-fondi li tkun kapaċi tikseb mill-azzjonisti tagħha jew mis-suq, li twaqqaf it-telf li, mingħajr intervent minn barra min-naħa tal-awtoritajiet pubbliċi, kważi ċertament ikun se jikkundannaha għall-għeluq tan-negozju tagħha.
(74)
Taħt il-punt 10 tal-Linji Gwida impriża tiġi kkunsidrata f’diffikultà fiċ-ċirkostanzi li ġejjin:
(a)
fil-każ ta’ kumpanija ta’ responsabbiltà limitata, fejn iżjed min-nofs tal- kapital irreġistrat ikun sparixxa u iżjed minn kwart ta’ dak il-kapital ikun intilef matul it-12-il xahar ta’ qabel,
(b)
fil-każ ta’ kumpanija fejn mill-inqas ċerti membri jkollhom responsabbiltà mingħajr limitu għad-dejn tal-kumpanija, fejn iżjed minn nofs il-kapital tagħha skont il-kontijiet tal-kumpanija jkun sparixxa u iżjed minn kwart ta’ dak il-kapital ikun intilef fit-12-il xahar ta’ qabel,
(c)
tkun liema tkun it-tip ta’ kumpanija kkonċernata, fejn tilħaq il-kriterji taħt il-liġi domestika sabiex tkun is-suġġett ta’ proċedimenti kollettivi ta’ insolvenza.
(75)
Isegwi mill-punt 10(a) tal-Linji Gwida għas-Salvataġġ u r-Ristrutturazzjoni li mingħajr intervent minn barra kumpanija li jkollha telf enormi ta’ kapital irreġistrat inevitabilment ma tkunx tista’ tinnegozja iżjed fil-perjodu qasir jew medju. F’deċiżjoni li saret iktar kmieni (18) l-Kummissjoni kkonkludiet li kumpanija li jkollha ekwità negattiva tiġi kkunsidrata a fortiori bħala waħda li tkun f’diffikultà. Fis-sentenza ta’ Biria tagħha (19) l-Qorti Ġenerali kkonfermat ukoll li telf enormi ta’ kapital huwa tabilħaqq sinjal ta’ diffikultà, u li l-Kummissjoni kellha raġun li tikkonkludi li kumpanija b’ekwità negattiva hija kumpanija f’diffikultà.
(76)
Legler laħqet il-kriterju tal-punt 10(a) tal-Linji Gwida għas-Salvataġġ u r-Ristrutturazzjoni billi kellha ekwità negattiva fis-sena 2006 (ara l-premessa (19)).
(77)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li Legler diġà kienet ikkunsidrata bħala impriża f’diffikultà kif mifhum fil-punt 10(a) tal-Linji Gwida għas-Salvataġġ u r-Ristrutturazzjoni fit-22 ta’ Mejju 2007, meta l-għajnuna ta’ salvataġġ ġiet awtorizzata.
(78)
Minn hemm ‘il quddiem, is-sitwazzjoni finanzjarja ta’ Legler ma marritx għall-aħjar. Fil-fatt, ġiet iddikjarata insolventi mill-qorti kompetenti fl-2008 (ara l-premessa 16).
(79)
Il-Kummissjoni osservat ukoll li Legler mhijiex impriża li għadha kif inħalqet kif mifhum fil-punt 12 tal-Linji Gwida għas-Salvataġġ u r-Ristrutturazzjoni.
(80)
Skont il-punt 13 tal-Linji Gwida għas-Salvataġġ u r-Ristrutturazzjoni, impriża li tkun il-proprjetà ta’ jew tittieħed minn grupp kummerċjali ikbar ma tistax bi prinċipju tibbenefika minn għajnuna ta’ salvataġġ u ristrutturazzjoni, minbarra meta jkun jista’ jintwera li d-diffikultajiet tal-impriża huma intrinsiċi u mhumiex ir-riżultat ta’ allokazzjoni arbitrarja ta’ spejjeż fil-grupp, u li d-diffikultajiet ikunu serji wisq sabiex jiġu solvuti mill-grupp innifsu.
(81)
Il-Kummissjoni tinnota li Piltar kienet sempliċement strument kummerċjali, li l-eżerċizzju tagħha ma kien jinvolvi l-ebda attività ta’ negozju minbarra ż-żamma ta’ ishma f’Legler. L-ebda informazzjoni minn dik disponibbli għall-Kummissjoni ma tissuġġerixxi li d-diffikultajiet tal-kumpanija kienu r-riżultat ta’ allokazzjoni arbitrarja ta’ spejjeż fil-grupp. Barra dan, billi Piltar kienet il-proprjetà sħiħa ta’ individwi privati u ma kienet involuta fl-ebda attività kummerċjali minbarra l-investiment ta’ ekwità tagħha f’Legler, ma kinitx f’pożizzjoni li tikkontribwixxi għar-ristrutturazzjoni ta’ Legler.
(82)
Fuq il-bażi tal-preċedenti, jista’ jiġi konkluż li l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-punt 9 tal-Linji Gwida għas-Salvataġġ u r-Ristrutturazzjoni ntlaħqu.
(83)
Billi Legler hija eliġibbli għal għajnuna ta’ ristrutturazzjoni, issa għandu jiġi evalwat jekk il-kundizzjonijiet stabbiliti fil-punti 32 sa 51 tal-Linji Gwida għas-Salvataġġ u r-Ristrutturazzjoni għall-kompatibilità tal-għajnuna ta’ ristrutturazzjoni intlaħqux jew le.
Konsegwenza tal-irtirar tal-pjan fuq il-kompatibilità tal-miżuri ta’ ristrutturazzjoni
(84)
Madankollu, l-Italja rtirat il-pjan ta’ ristrutturazzjoni ta’ Legler, u għalhekk ma għadha impenjata għall-ebda pjan ta’ ristrutturazzjoni kif mifhum fil-punt 35 tal-Linji Gwida għas-Salvataġġ u r-Ristrutturazzjoni. Konsegwentement, il-Kummissjoni ma tistax tevalwa l-għajnuna illegali fid-dawl tal-kriterji stabbiliti fil-punti 32 sa 51 tal-Linji Gwida għas-Salvataġġ u r-Ristrutturazzjoni.
(85)
Barra dan, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li l-garanzija pubblika u s-sostituzzjoni tad-dejn bl-ekwità ma jistawx jiġu kkunsidrati bħala kompatibbli mas-suq intern fuq l-ebda bażi legali oħra.
VI. KONKLUŻJONI
(86)
Il-proċedura formali ta’ investigazzjoni taħt l-Artikolu 108(2) tat-Trattat fir-rigward tal-għotja diretta ta’ EUR 13,2 miljun, għandha tintemm billi l-Italja rtirat in-notifika tagħha u mgħandhiex l-intenzjoni li tkompli dan il-proġett ta’ għajnuna.
(87)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-garanzija pubblika u s-sostituzzjoni tad-dejn bl-ekwità jaqgħu taħt l-ambitu tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
(88)
Dawn iż-żewġ miżuri ġew implimentati mill-Italja bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat.
(89)
Skont it-Trattat u l-ġurisprudenza stabbilita tal-Qorti tal-Ġustizzja, meta sabet li l-għajnuna ma kinitx kompatibbli mas-suq intern il-Kummissjoni tkun kompetenti li tiddeċiedi li l-Istat ikkonċernat għandu jirrevokaha jew ibiddilha (20). Il-Qorti sostniet ukoll b’mod konsistenti li l-obbligu fuq Stat li jabolixxi għajnuna meqjusa mill-Kummissjoni bħala mhux kompatibbli mas-suq intern huwa maħsub sabiex tiġi restawrata s-sitwazzjoni eżistenti qabel (21). F’dan il-kuntest, il-Qorti stabbiliet li l-għan ikun intlaħaq ladarba r-reċipjent ikun ħallas lura l-ammonti mogħtija permezz ta’ għajnuna illegali, u b’hekk ikun qed jirrinunzja l-vantaġġ li kien qed igawdi fuq il-kompetituri tiegħu fis-suq, u s-sitwazzjoni ta’ qabel il-ħlas tiġi restawrata (22).
(90)
Skont dak il-każ ta’ ġurisprudenza, l-Artikolu 14 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/99 (23) stabbilixxa li “fejn jittieħdu deċiżjonijiet negattivi f’każijiet ta’ għajnuna illegali, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi li l-Istat Membru kkonċernat għandu jieħu l-miżuri kollha meħtieġa sabiex jirkupra l-għajnuna mill-benefiċjarju”.
(91)
Għalhekk, billi l-miżuri disponibbli għandhom jiġu kkunsidrati bħala għajnuna llegali u mhux kompatibbli mas-suq intern, l-ammonti ta’ għajnuna ta’ dawn iż-żewġ miżuri, jiġifieri EUR 13-il miljun u EUR 383 850 rispettivament, għandhom jiġu rkuprati sabiex tiġi restawrata s-sitwazzjoni li kienet teżisti fis-suq qabel l-għoti tal-għajnuna.
(92)
F’dak li jirrigwarda l-garanzija pubblika, l-irkupru għalhekk għandu jsir mill-jum wara l-irtirar min-naħa tal-Italja tan-notifika tal-għajnuna ta’ ristrutturazzjoni, jiġifieri mill-24 ta’ Lulju 2008, u għandha tkun tinkludi l-imgħax għall-irkupru sakemm jiġu effettivament irkuprati.
(93)
F’dak li jirrigwarda s-sostituzzjoni tad-dejn bl-ekwità, is-somom li jkollhom jiġu rkuprati għandhom ikunu jinkudu l-imgħax mid-data li fiha l-għajnuna tkun tpoġġiet għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarju, jiġifieri mill-31 ta’ Mejju 2007, sakemm jiġu effettivament irkuprati.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI
Artikolu 1
Il-proċedura formali tal-investigazzjoni taħt l-Artikolu 108(2) tat-Trattat rigward l-għotja diretta ta’ EUR 13,2 miljun lill-kumpanija Legler S.p.A. hija magħluqa.
Artikolu 2
Il-garanzija pubblika li tammonta għal EUR 13-il miljun u s-sostituzzjoni tad-dejn b’ekwità ta’ EUR 383 850 rispettivament, mogħtija mill-Italja bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat favur Legler S.p.A. jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat mhux kompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 3
1. L-Italja għandha tirkupra l-għajnuna msemmija fl-Artikolu 2 mingħand il-benefiċjarju.
2. Is-somom li għandhom jiġu rkuprati għandhom ikunu jinkludu l-imgħax sad-data tal-irkupru effettiv tagħhom.
F’dak li jirrigwarda l-garanzija pubblika, imgħax bħal dan għandu jiġi kkalkulat mill-jum wara l-irtirar min-naħa tal-Italja tan-notifika tal-għajnuna ta’ ristrutturazzjoni.
F’dak li jirrigwarda s-sostituzzjoni tad-dejn b’ekwità, imgħax bħal dan għandu jiġi kkalkulat mid-data li fiha l-għajnuna saret disponibbli lill-benefiċjarju.
3. L-imgħax għandu jiġi kkalkulat fuq bażi komposta skont il-Kapitolu V tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 (24) u r-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 271/2008 (25) li jemenda r-Regolament (KE) Nru 794/2004.
4. L-Italja għandha tikkanċella l-ħlasijiet pendenti kollha tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 2 b’effett mid-data tal-adozzjoni ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 4
1. L-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 2 għandu jkun immedjat u effettiv.
2. L-Italja għandha tiżgura li din id-deċiżjoni tiġi implimentata fi żmien erba’ xhur wara d-data tan-notifika ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 5
1. Fi żmien xahrejn wara n-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, l-Italja għandha tissottometti l-informazzjoni li ġejja lill-Kummissjoni:
(a)
l-ammont totali (prinċipal u imgħax) li jkollu jiġi rkuprat mingħand il-benefiċjarju;
(b)
deskrizzjoni dettaljata tal-miżuri diġà meħuda jew ippjanati sabiex ikun hemm konformità ma’ din id-Deċiżjoni;
(c)
id-dokumenti li juru li l-benefiċjarju jkun ġie ordnat li jħallas lura l-għajnuna.
2. L-Italja għandha żżomm lill-Kummissjoni informata bil-progress tal-miżuri nazzjonali meħuda għall-implimentazzjoni tad-Deċiżjoni sakemm l-għajnuna msemmija fl-Artikolu 2 tkun ġiet irkuprata kompletament. Hija għandha tissottometti minnufih, mat-talba min-naħa tal-Kummissjoni, informazzjoni dwar il-miżuri diġà meħuda u ppjanati sabiex ikun hemm konformità ma’ din id-Deċiżjoni. Hija għandha tipprovdi wkoll informazzjoni dettaljata dwar l-ammonti ta’ għajnuna u imgħax li diġà ġew irkuprati mingħand il-benefiċjarju.
Artikolu 6
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika tal-Italja.
Magħmul fi Brussell, it-23 ta’ Marzu 2011.