РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 691/2010 НА КОМИСИЯТА
от 29 юли 2010 година
за определяне на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции и за изменение на Регламент (ЕО) № 2096/2005 за определяне на общи изисквания при доставянето на аеронавигационни услуги
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за определяне на рамката за създаването на Единно европейско небе (Рамков регламент) (1), и по-специално член 11,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕО) № 549/2004 изисква създаването на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции посредством правила за прилагане.
(2)
Схемата за ефективност следва да допринесе за устойчивото развитие на системата за въздушен транспорт чрез подобряване на цялостната ефективност на аеронавигационното обслужване в ключовите области на дейността - безопасност, околна среда, капацитет и рентабилност, в съответствие с тези, определени в работната рамка на Генералния план за УВД, като всички те изхождат от първостепенните цели, свързани с безопасността.
(3)
Схемата за ефективност следва да предвиди показатели и задължителни цели в ключови области на дейността, с помощта на които изискваните равнища на безопасност да бъдат напълно постигнати и поддържани, като едновременно с това се даде възможност за поставяне на цели за ефективност в други ключови области на дейността.
(4)
Схемата за ефективност следва да бъде създадена и да действа с дългосрочна перспектива по отношение на обществените цели на високо равнище.
(5)
Схемата за ефективност следва да разглежда аеронавигационно обслужване, включително летищата, чрез подхода „от врата до врата“ с оглед подобряване на цялостната ефективност на мрежата.
(6)
При подготовката и мониторинга на схемата за ефективност следва да бъдат надлежно взети под внимание взаимозависимостта между равнищата на националните и функционалните блокове въздушно пространство и равнището на мрежата, както и взаимозависимостта между целите за ефективност, като всички те имат отношение към първостепенните цели, свързани с безопасността.
(7)
За времето на референтния период плановете за ефективност следва да отбелязват отговорностите на държавите-членки за постигане целите на Единното европейско небе и баланса между нуждите на всички ползватели на въздушното пространство и предлагането на услуги, осигурени от доставчиците на аеронавигационно обслужване.
(8)
От националните надзорни органи се очаква да играят ключова роля в прилагането на схемата за ефективност. Държавите-членки следователно трябва да гарантират, че са в състояние ефективно да изпълняват тези допълнителни отговорности.
(9)
Плановете за ефективност следва да описват мерките, като схеми за стимулиране, които имат за цел да насочват поведението на заинтересованите страни към подобряване на ефективността на национално равнище, на равнище функционален блок въздушно пространство и на европейско равнище.
(10)
Създаването на подходящи механизми за предупреждение следва да позволи прилагането на адекватни мерки, насочени към спазване на изискванията за безопасност, както и непрекъснатост при осигуряване на обслужването при обстоятелства, които са били непредвидими към момента на приемане на плановете за ефективност и които са непреодолими и извън контрола на държавите-членки и на образуванията, за които се отнасят целите за ефективност.
(11)
На национално равнище и/или равнище функционален блок въздушно пространство, както и на равнище Европейски съюз следва да се проведат ефективни консултации със заинтересованите страни.
(12)
Като се отчита надлежно ефективността на военните мисии, гражданско-военното сътрудничество и координация са от изключителна важност за постигането на целите за ефективност.
(13)
Схемата за ефективност не трябва да засяга разпоредбите на член 13 от Регламент (ЕО) № 549/2004, насочени към защита на основни интереси от политиката за сигурност и защита.
(14)
Ключовите показатели за ефективност следва да се избират така, че да са конкретни, измерими и да позволяват разпределение на отговорността за постигане на целите за ефективност. Свързаните цели следва да бъдат постижими, реалистични и срочни и да са насочени към ефективно управление на устойчивото функциониране на аеронавигационно обслужване.
(15)
Прилагането на задължителните цели за ефективност, подкрепено от стимули, които могат да бъдат от финансово естество, изисква съответна връзка с Регламент (ЕО) № 1794/2006 на Комисията от 6 декември 2006 г. за установяване на обща схема за таксуване на аеронавигационното обслужване (2).
(16)
Установяването и прилагането на ключови показатели за ефективност и на цели за ефективност изискват подходяща съвместимост с целите, свързани с безопасността, и стандартите, определени в Регламент (ЕО) № 216/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 20 февруари 2008 г. относно общи правила в областта на гражданското въздухоплаване, за създаване на Европейска агенция за авиационна безопасност и за отмяна на Директива 91/670/ЕИО на Съвета, Регламент (ЕО) № 1592/2002 и Директива 2004/36/ЕО (3), както и в правилата за неговото прилагане, заедно с мерките, предприети от Европейския съюз за постигане и поддържане на тези цели.
(17)
По време на референтните периоди следва да се осъществява ефективен процес за наблюдение на ефективността, за да се гарантира, че развитието на ефективността позволява постигането на целите и, при необходимост, въвеждането на подходящи мерки.
(18)
При приемането на цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, за първия референтен период Комисията следва надлежно да отчете актуалното финансово положение на доставчиците на аеронавигационно обслужване, което се дължи по-специално на предприети вече мерки за ограничаване на разходите, по-специално от 2009 г., както и възможни свръхвъзстановявания или недостатъчни възстановявания на пътни такси, които подлежат на прехвърляне от предишни години. Трябва да се отчете също така постигнатият вече напредък от страна на съществуващите функционални блокове въздушно пространство.
(19)
По силата на член 11, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 549/2004 настоящият регламент следва да се прилага към мрежовите функции за управлението на въздушното движение, посочени в член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004 на Европейския парламент и на Съвета (4), чрез подходящо изменение на настоящия регламент.
(20)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета за единно небе,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет и обхват
1. Настоящият регламент определя необходими мерки за подобряване на цялостната ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции за общ въздушен трафик в европейския и африканския регион на ИКАО (IKAO EUR и AFI), където държавите-членки са отговорни за осигуряването на аеронавигационно обслужване, с оглед изпълнение на изискванията на всички ползватели на въздушното пространство.
2. При определянето на целите настоящият регламент се прилага към аеронавигационното обслужване, предоставяно от доставчиците на услуги за въздушното движение, определени в съответствие с член 8 от Регламент (ЕО) № 550/2004 на Европейския парламент и на Съвета (5), и от доставчиците на метеорологично обслужване, ако са определени в съответствие с член 9, параграф 1 от посочения регламент.
3. Държавите-членки могат да решат да не прилагат настоящия регламент към терминалното аеронавигационно обслужване, предоставяно на летища с по-малко от 50 000 движения годишно на търговски въздушен транспорт. Те информират за това Комисията. Когато нито едно от летищата в държавата-членка не достигне прага от 50 000 движения на търговски въздушен транспорт за година, целите за ефективност следва да се прилагат като минимум към летището с най-много движения на търговски въздушен транспорт.
4. Когато държава-членка счете, че част или че цялото ѝ терминално аеронавигационно обслужване се подчинява на пазарните условия, тя следва да оцени в съответствие с процедурите, установени в член 1, параграф 6 от Регламент (ЕО) № 1794/2006, и с подкрепата на националния надзорен орган, не по-късно от 12 месеца преди началото на всеки референтен период, дали условията, посочени в приложение 1 към посочения регламент, са спазени. Когато държавата-членка счете, че тези условия са спазени, независимо от броя обслужени движения на търговски въздушен транспорт, тя може да реши да не посочва установени разходи по силата на посочения регламент, нито пък да прилага задължителни цели към разходната ефективност на това обслужване.
5. По силата на член 11, параграф 6, буква в), подточка ii) от Регламент (ЕО) № 549/2004 и член 15, параграф 2, букви a) и б) от Регламент (ЕО) № 550/2004 и без да се засяга член 4, параграф 2 от настоящия регламент, определянето на цели по отношение на разходната ефективност се прилага за всички установени разходи, които са платими от ползватели на въздушното пространство.
6. Държавите-членки може да прилагат настоящия регламент:
а)
за въздушното пространство под тяхна отговорност в други региони на ИКАО, при условие че информират за това Комисията и другите държави-членки и без да се засягат правата и задълженията на държавите-членки по силата на Чикагската конвенция за международно гражданско въздухоплаване от 1944 г. (Чикагската конвенция);
б)
за доставчици на аеронавигационно обслужване, които са получили разрешение да предоставят аеронавигационно обслужване без сертификат, в съответствие с член 7, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 550/2004.
7. Независимо от разпоредбите относно закрила на информацията, посочени в Директива 2003/42/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6) и регламенти (ЕО) № 1321/2007 (7) и (ЕО) № 1330/2007 (8) на Комисията за нейното прилагане, изискванията за предоставяне на данни, както е посочено в глава V, се отнасят до националните органи, доставчиците на аеронавигационно обслужване, операторите на летища, координаторите на летища и въздушните превозвачи при условията, посочени в приложение IV.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат определенията, предвидени в член 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004.
Освен това се прилагат и следните определения:
а)
„оператор на летище“ означава „управляващият орган на летището“, както е определено в Регламент (ЕИО) № 95/93 на Съвета от 18 януари 1993 г. относно общите правила за разпределяне на слотовете в летищата на Общността (9);
б)
„данни“ означава качествена, количествена и друга приложима информация, свързана с ефективността на аеронавигационно обслужване, която е събирана и систематично обработвана от Комисията или от нейно име за целите на прилагането на схемата за ефективност;
в)
„показатели за ефективност“ означава показателите, които се използват за целите на наблюдението на ефективността, процеса на сравняването и прегледа;
г)
„ключови показатели за ефективност“ означава показателите за ефективност, използвани с цел поставяне на цели за ефективност;
д)
„движения на търговски въздушен транспорт“ означава сборът от излитания и кацания, който включва превоз на пътници, товари или поща срещу заплащане или под наем, изчислени като средна стойност за трите години, предшестващи приемането на плана за ефективност, независимо от максималната излетна маса и броя на използваните пътнически седалки;
е)
„задължителна цел“ означава цел за ефективност, която е приета от държавите-членки като част от национален план за ефективност или план за ефективност на равнище функционален блок въздушно пространство и е зависима от схема за стимулиране, която осигурява награди и планове за действия с възпиращ и/или коригирищ ефект;
ж)
„въздушен превозвач“ означава предприятие за въздушен превоз, което притежава валиден лиценз за работа, издаден от държава-членка в съответствие с правото на Европейския съюз;
з)
„представител на ползвателите на въздушното пространство“ означава всяко юридическо лице или образувание, което представлява интересите на една или няколко категории ползватели на аеронавигационно обслужване;
и)
„установени разходи“ означава разходите, определени в член 15, параграф 2, букви a) и б) от Регламент (ЕО) № 550/2004;
й)
„национални органи“ означава регулаторните органи на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство, чиито разходи са допустими за възстановяване от ползватели на въздушното пространство, когато са направени във връзка с доставянето на аеронавигационно обслужване при прилагането на член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1794/2006;
к)
„култура на справедливостта“ означава култура, в която операторите или друг персонал, действащ на предната линия, не се наказват за действия, пропуски или взети от тях решения, които съответстват на техния опит и обучение, но не се проявява търпимост към грубата небрежност, съзнателните нарушения и разрушителните действия;
л)
„координатор на летище“ означава функцията, установена на координираните летища при прилагане на Регламент (ЕИО) № 95/93;
м)
„наблюдение на ефективността“ означава непрекъснатият процес на събиране и анализиране на данни с оглед измерване на действителния резултат на дадена система спрямо предварително определените цели.
Член 3
Орган за преглед на ефективността
1. Когато Комисията реши да определи орган за преглед на ефективността с оглед оказване на съдействие в прилагането на схемата за ефективност, такова назначение е за определен срок, който е в съответствие с референтните периоди.
2. Органът за преглед на ефективността притежава съответната квалификация и непредубеденост, за да извършва по независим начин задачите, възложени му от Комисията, по-специално в ключовите области на дейността, в които това е приложимо.
3. Органът за преглед на ефективността съдейства на Комисията при прилагане на схемата за ефективност, по-специално по отношение на следните задачи:
а)
събирането, проучването, потвърждаването и разпространяването на данни, свързани с ефективността;
б)
определянето на нови или реконструкцията на ключови области за ефективността в съответствие с определените в работната рамка на Генералния план за УВД (управление на въздушното движение), както е посочено в член 8, параграф 1, и със свързаните ключови показатели за ефективност;
в)
за втория референтен период и след това - определянето на подходящи ключови показатели за ефективност с оглед ефективността на мрежовите функции и на аеронавигационното обслужване както при прелитане, така и при терминалното обслужване да бъде обхваната във всички ключови области на дейността;
г)
определянето или преразглеждането на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз;
д)
определянето на праговете за активиране на механизмите за предупреждение, както е посочено в член 9, параграф 3;
е)
оценяването на съгласуваността на приетите планове за ефективност, включително целите за ефективност, с целите, валидни за целия Европейски съюз;
ж)
когато е необходимо, оценяването на съгласуваността на праговете за предупреждение, приети при прилагането на член 18, параграф 3, с валидните за целия Европейски съюз прагове за предупреждение, посочени в член 9, параграф 3;
з)
когато е необходимо, оценяването на преразгледаните цели за ефективност или коригиращите мерки, предприети от засегнатите държави-членки;
и)
наблюдението, процеса на сравняване и прегледа на ефективността на аеронавигационно обслужване на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство и на равнище Европейски съюз;
й)
наблюдението, процеса на сравняване и прегледа на ефективността на мрежовите функции;
к)
текущото наблюдение на цялостната ефективност на мрежата за УВД, включително подготовката на годишни доклади за Комитета за единно небе;
л)
оценяване на постигането на целите за ефективност в края на всеки референтен период с оглед подготовката на следващия период.
4. По искане на Комисията органът за преглед на ефективността предоставя специално събрана информация или доклади по въпроси, свързани с ефективността.
5. Органът за преглед на ефективността може да докладва и да прави препоръки на Комисията за подобряването на схемата.
6. По отношение на взаимоотношенията с националните надзорни органи:
а)
с оглед изпълнение на задължението си за текущо наблюдение на цялостната ефективност на мрежата за УВД органът за преглед на ефективността получава от националните надзорни органи необходимата информация във връзка с националните плановете за ефективност или плановете за ефективност на равнище функционален блок въздушно пространство;
б)
органът за преглед на ефективността оказва съдействие на националните надзорни органи при искане от тяхна страна, като предоставя независими становища по въпроси на националната ефективност или ефективността на функционалния блок въздушно пространство, например фактологични сравнения между доставчици на аеронавигационно обслужване, работещи в сходни среди (процес на сравняване), анализи на промени в ефективността през последните 5 години или анализи на бъдещи проекти;
в)
националните надзорни органи могат да поискат съдействие от органа за преглед на ефективността при определянето на диапазони от ориентировъчни стойности за поставяне на цели на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство, като се взема предвид европейската перспектива. Тези стойности следва да бъдат на разположение на националните надзорни органи, доставчиците на аеронавигационно обслужване, операторите на летища и ползвателите на въздушното пространство.
7. Органът за преглед на ефективността си сътрудничи, когато е необходимо, с Европейската агенция за авиационна безопасност във връзка със задачите, посочени в параграф 3, когато те са свързани с безопасността, за да гарантира съгласуваност с целите и стандартите, които се определят и прилагат в съответствие с Регламент (ЕО) № 216/2008.
8. С оглед изпълнението на задължението си за текущо наблюдение на цялостната ефективност на мрежата за управление на въздушното движение органът за преглед на ефективността разработва подходящи работни споразумения с доставчиците на аеронавигационно обслужване, операторите на летища, координаторите на летища и въздушните превозвачи.
Член 4
Национални надзорни органи
1. Националните надзорни органи отговарят за изработване на плановете за ефективност, надзор на ефикасността и наблюдението на плановете и целите за ефективност на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство. При изпълнението на тези задачи те действат безпристрастно, независимо и прозрачно.
2. Държавите-членки гарантират, че националните надзорни органи разполагат с необходимите ресурси и възможности или имат достъп до тях във всички ключови области на дейността, за да изпълнят задачите, предвидени в настоящия регламент, включително правомощията за разследване при изпълнение на задачите, посочени в член 19.
3. Когато държава-членка има повече от един национален надзорен орган, тя информира Комисията кой национален надзорен орган отговаря за националната координация и взаимоотношенията с Комисията във връзка с прилагането на настоящия регламент.
Член 5
Функционални блокове въздушно пространство
1. Държавите-членки насърчават близкото сътрудничество между техните национални надзорни органи с оглед създаването на план за ефективност на равнище функционален блок въздушно пространство.
2. Когато държавите-членки решат да приемат план за ефективност на равнище функционален блок въздушно пространство, те:
а)
гарантират, че планът за ефективност отговаря на модела, определен в приложение II;
б)
съобщават на Комисията кой национален надзорен орган или организация отговаря за координацията в рамките на функционалния блок въздушно пространство и взаимоотношенията с Комисията при прилагането на плана за ефективност;
в)
вземат подходящи мерки, за да гарантират, че:
i)
за всеки ключов показател за ефективност е определена отделна цел;
ii)
мерките, посочени в член 11, параграф 3, буква г) от Регламент (ЕО) № 549/2004, се определят и прилагат по време на референтния период, когато целите не са постигнати. За тази цел следва да се използват годишните стойности в плана за ефективност;
iii)
последствията при изпълнение или неизпълнение на целите са подходящо разпределени в рамките на функционалния блок въздушно пространство;
г)
отговарят съвместно за постигането на целите за ефективност, определени за функционалния блок въздушно пространство;
д)
обобщават националните цели по отношение на разходната ефективност и предоставят за информация една обща сума, която показва усилията по отношение на разходната ефективност на равнище функционален блок въздушно пространство в случай, когато не е била създадена обща зона за таксуване по смисъла на член 4 от Регламент (ЕО) № 1794/2006.
3. Когато държавите-членки на функционален блок въздушно пространство не приемат план за ефективност с цели на равнище функционален блок въздушно пространство, те съобщават с информативна цел на Комисията обобщени цели за ефективност, като изтъкват съответствието на равнище функционален блок въздушно пространство с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз.
Член 6
Координиране с Европейската агенция за авиационна безопасност (ЕААБ)
При прилагането на член 13а от Регламент (ЕО) № 549/2004 и в съответствие с Регламент (ЕО) № 216/2008, при необходимост Комисията координира с ЕААБ:
а)
въпросите на безопасността в схемата за ефективност, включително определянето, преразглеждането и изпълнението на ключови показатели за ефективност по отношение на безопасността, и целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, по отношение на безопасността, както и представянето на предложения за подходящи действия и мерки след активиране на даден механизъм за предупреждение;
б)
съгласуваността на ключовите показатели и цели за ефективност, които се отнасят до безопасността, с изпълнението на Европейска програма за авиационна безопасност, както може да бъде приета от Европейския съюз.
Член 7
Продължителност на референтните периоди
1. Първият референтен период за схемата за ефективност обхваща календарните 2012-2014 година включително. Следващите референтни периоди ще бъдат от пет календарни години, освен ако не е решено друго чрез изменение на настоящия регламент.
2. Същият референтен период се отнася до целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и националните планове и цели или плановете и целите за ефективност на равнище функционални блокове въздушно пространство.
Член 8
Ключови области на дейност и показатели за ефективност
1. С оглед поставянето на цели, решенията за възможно допълване и адаптиране на други ключови области на дейността според член 11, параграф 4, буква б) от Регламент (ЕО) № 549/2004 следва да се вземат от Комисията в съответствие с процедурите, посочени в член 5, параграф 3 от посочения регламент.
2. С оглед поставянето на цели, на всяка ключова област на дейността следва да съответства един или ограничен брой ключови показатели за ефективност. Ефективността на аеронавигационно обслужване се оценява посредством задължителни цели за всеки ключов показател за ефективност.
3. Ключовите показатели за ефективност за определяне на цели, валидни за целия Европейски съюз, избрани за всяка ключова област на дейността, са дадени в приложение I, раздел 1.
4. Ключовите показатели за ефективност, използвани за поставяне на националните цели за ефективност или целите на равнище функционални блокове въздушно пространство, са дадени в приложение I, раздел 2.
5. Ключовите показатели за ефективност не се променят по време на референтния период. Промени се приемат чрез изменение на настоящия регламент най-късно шест месеца преди приемането на нови цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз.
6. В допълнение към ключовите области на дейността и ключовите показатели за ефективност, посочени в настоящия член, държавите-членки, на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство, могат да решат да определят и да използват показатели за ефективност и свързани цели в допълнение към посочените в приложение 1, раздел 2 за тяхното собствено наблюдение на ефективността и/или като част от техните планове за ефективност. Тези допълнителни показатели и цели следва да бъдат в подкрепа на постигане на целите, валидни за целия Европейски съюз, произтичащи от целите на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство. Те биха могли например да интегрират и очертават гражданско-военното или метеорологичното измерение на плана за ефективност. Тези допълнителни показатели и цели могат да бъдат съпроводени от подходящи схеми за стимулиране, за които е взето решение на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство.
ГЛАВА II
ПОДГОТОВКА НА ПЛАНОВЕ ЗА ЕФЕКТИВНОСТ
Член 9
Цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз
1. Комисията приема цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, в съответствие с процедурата, посочена в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004, като взима под внимание съответната информация от националните надзорни органи и след консултация със заинтересованите страни, както е посочено в член 10 от настоящия регламент, с други свързани организации, когато е необходимо, и с Европейската агенция за авиационна безопасност по отношение на въпросите на безопасността в схемата за ефективност.
2. Целите, валидни за целия Европейски съюз, се предлагат от Европейската комисия най-късно петнадесет месеца преди започването на референтния период и се приемат най-късно дванадесет месеца преди започването на референтния период.
3. С приемането на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, Комисията следва да определи праговете за предупреждение за всеки ключов показател за ефективност, над които посочените в член 18 механизми за предупреждение могат да бъдат активирани. Праговете за предупреждение за ключовия показател „разходна ефективност“ обхващат както процеса на изменение на трафика, така и процеса на изменение на разходите.
4. Комисията следва да подкрепи всяка цел за ефективност, валидна за целия Европейски съюз, с описание на допусканията и основанията, които са използвани за определянето на тази цел, като използването на информация от национални надзорни органи и други фактологични данни, прогноза за трафика и, когато е необходимо, очаквани нива на ефективно установени разходи за Европейския съюз.
Член 10
Изработване на планове за ефективност
1. Националните надзорни органи изготвят планове за ефективност на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство, съдържащи цели, които са в съответствие с целите за ефективност и критериите за оценка, валидни за целия Европейски съюз, определени в приложение III. Трябва да има само един план за ефективност на държава-членка или съответно на функционален блок въздушно пространство, ако съответните държави-членки решат да изработят план за ефективност на равнище функционален блок въздушно пространство при прилагане на член 5, параграфи 1 и 2.
2. В подкрепа на подготовката на плановете за ефективност националните надзорни органи гарантират:
а)
че доставчиците на аеронавигационно обслужване съобщават съответните елементи от техните бизнес планове, които са изготвени в съответствие с целите, валидни за целия Европейски съюз;
б)
провеждането на консултации със заинтересованите страни в съответствие с член 10 от Регламент (ЕО) № 549/2004 във връзка с плана и целите за ефективност. На заинтересованите страни се предоставя адекватна информация най-малко три седмици преди срещата за провеждане на консултациите.
3. Плановете за ефективност по-специално съдържат:
а)
прогноза за трафика, изразена в единици за услуга, които се очаква да бъдат извършени през всяка година от референтния период, на основание на използваните цифри;
б)
установените разходи относно разходите за аеронавигационно обслужване, определени от държавата(ите)-членка(и) в съответствие с разпоредбите на член 15, параграф 2, букви a) и б) от Регламент (ЕО) № 550/2004;
в)
описание на инвестициите, необходими за постигане на целите за ефективност, с описание на значението им за европейския Генерален план за УВД и тяхната свързаност с основните области и насоки на прогреса и промените, както е посочено в него;
г)
цели за ефективност във всяка съответна ключова област на дейността, които са определени по отношение на всеки ключов показател за ефективност, за целия референтен период, с годишни стойности, които да бъдат използвани за целите на наблюдението и стимулирането;
д)
описание на гражданско-военното измерение на плана, описващо ефективността при прилагането на гъвкаво използване на въздушното пространство (FUA) с цел повишаване на капацитета, като се взема предвид ефективността на военните мисии, и ако бъде счетено за уместно, съответните показатели и цели за ефективност в съответствие с показателите и целите в плана за ефективност;
е)
описание и обосновка на начина, по който целите за ефективност, посочени в буква г), се съгласуват и допринасят за цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз;
ж)
ясна идентификация на отделните образувания, отговорни за изпълнението на целите, и техния конкретен принос;
з)
описание на механизмите за стимулиране, които да важат за различните отговорни образувания за насърчаване постигането на целите през референтния период;
и)
мерките за наблюдение на постигането на целите за ефективност, предприети от националните надзорни органи;
й)
описание на резултатите от консултациите със заинтересованите страни, включително въпросите, повдигнати от участниците, както и действията, по които е постигнато съгласие.
4. Плановете за ефективност се основават на модела, посочен в приложение II, и могат да съдържат допълнителни показатели със съответни цели, ако държавите-членки вземат съответно решение в изпълнение на член 8, параграф 6.
Член 11
Схеми за стимулиране
1. Схемите за стимулиране, прилагани от държавите-членки като част от техните планове за ефективност, трябва да съответстват на следните общи принципи:
а)
те трябва да бъдат ефективни, пропорционални, правдоподобни и да не се променят по време на референтния период;
б)
те трябва да бъдат осъществявани на основата на недискриминация и прозрачност, с оглед подкрепяне на подобренията в ефективността на предоставянето на обслужване;
в)
те трябва да бъдат част от регулаторната среда, да са известни на всички заинтересовани страни ex ante и да бъдат приложими по време на целия референтен период;
г)
те трябва да насочват поведението на образуванията, които са обект на поставянето на цели, с оглед постигане на високо ниво на ефективност и изпълнение на съответните цели.
2. Стимулите, свързани с цели по безопасността, са насочени към насърчаване на пълното постигане и поддържане на задължителните цели по безопасността, като същевременно дават възможност за подобрения на ефективността в други ключови области на дейността. Стимулите не следва да бъдат от финансово естество, а да представляват планове за действие с крайни срокове и/или свързани мерки при прилагане на Регламент (ЕО) № 2096/2005 на Комисията от 20 декември 2005 г. за определяне на общи изисквания при доставянето на аеронавигационни услуги (10) и/или правила за прилагане, произтичащи от Регламент (ЕО) № 216/2008.
3. Стимулите, насочени към цели, които се отнасят до разходната ефективност, са от финансово естество и се определят от съответните разпоредби в член 11, параграфи 1 и 2 от Регламент (ЕО) № 1794/2006. Те представляват механизъм за споделяне на риска на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство.
4. Стимулите, насочени към цели, които се отнасят до капацитета, могат да бъдат от финансово или от друго естество, като например планове за коригиращи действия с крайни срокове и свързани мерки, които могат да включват премии и глоби, приети от държавите-членки. Когато стимулите са от финансово естество, те се определят от разпоредбите на член 12 от Регламент (ЕО) № 1794/2006.
5. Стимулите, свързани с цели, които се отнасят до околната среда, са насочени към насърчаване на постигането на задължителните нива на екологична ефективност, като същевременно дават възможност за подобрения на ефективността в други ключови области на дейността. Те са от финансово или нефинансово естество и се решават от държавите-членки, като се вземат предвид местните обстоятелства.
6. Освен това държавите-членки могат да създават или одобряват схеми от стимули на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство, насочени към ползватели на въздушното пространство, както е предвидено в член 12 от Регламент (ЕО) № 1794/2006.
ГЛАВА III
ПРИЕМАНЕ НА ПЛАНОВЕ ЗА ЕФЕКТИВНОСТ
Член 12
Първоначално приемане на планове за ефективност
По предложение на националните надзорни органи държавите-членки приемат и съобщават на Комисията своите планове за ефективност на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство, съдържащи задължителните цели за ефективност, най-късно шест месеца след приемането на цели, валидни за целия Европейски съюз.
Член 13
Оценяване на плановете за ефективност и преразглеждане на целите
1. Комисията оценява плановете за ефективност, техните цели и по-специално тяхното съответствие със и адекватния им принос към целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, на базата на критериите, посочени в приложение III, като взема предвид процесите на измененията в контекста, които може да са настъпили между датата на приемане на целите, валидни за целия Европейски съюз, и датата на оценка на плана за ефективност.
2. Когато бъде констатирано, че целите за ефективност, съдържащи се в даден план за ефективност, са съвместими с целите, валидни за целия Европейски съюз, и адекватно допринасят за постигането им, Комисията известява за това държавата(ите)-членка(и) най-късно четири месеца след получаването на плана.
3. Когато бъде констатирано, че целта/целите за ефективност, съдържаща/и се в даден план за ефективност, е/са несъвместима/и с целите, валидни за целия Европейски съюз, и не допринася/т адекватно за постигането им, Комисията може, най-късно до четири месеца след получаването на плана и в съответствие с процедурата, посочена в член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004, да реши да издаде препоръка към съответната(ите) държава(и)-членка(и) да приеме преразгледаната(ите) цел(и) за ефективност. Такова решение трябва да бъде взето след консултация със съответната(ите) държава(и)-членка(и) и точно да посочва коя(и) цел(и) трябва да бъде(ат) преразгледана(и), както и обосновката на оценката на Комисията.
4. В такъв случай най-късно два месеца след изготвянето на препоръката съответната(ите) държава(и)-членка(и) приема(т) преразгледаните цели за ефективност, като съответно взема(т) под внимание гледната точка на Комисията, заедно с подходящите мерки за постигането на тези цели и известява(т) Комисията за това.
Член 14
Оценка на преразгледаните цели за ефективност и приемане на коригиращи мерки
1. В рамките на два месеца след известяването, на базата на критериите, посочени в приложение III, Комисията оценява преразгледаните цели за ефективност, и по-специално тяхната съгласуваност с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и адекватния им принос към тях.
2. Когато бъде констатирано, че преразгледаните цели, посочени в член 13, параграф 4, са съвместими с целите, валидни за целия Европейски съюз, и допринасят адекватно за постигането им, Комисията известява за това държавата(ите)-членка(и) най-късно два месеца след получаването на преразгледаните цели.
3. Когато преразгледаните цели за ефективност и подходящите мерки са все още несъвместими с целите, валидни за целия Европейски съюз, и не допринасят адекватно за постигането им, Комисията може да реши, най-късно два месеца след получаване на преразгледаните цели и в съответствие с процедурата, посочена в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004, че съответната(ите) държава(и)-членка(и) следва да предприеме(ат) коригиращи мерки.
4. Това решение следва точно да посочва коя цел/кои цели трябва да бъде/ат преразгледана/и, както и обосновката на оценката на Комисията. То може да съдържа очакваното ниво на ефективност за посочените цели, за да се позволи на съответната(ите) държава(и)-членка(и) да предприеме(ат) подходящи коригиращи мерки, и/или да съдържа предложения за такива подходящи мерки.
5. Най-късно два месеца след решението на Комисията коригиращите мерки, приети от съответната(ите) държава(и)-членка(и), се съобщават на Комисията заедно с елементите, които показват как е гарантирана съгласуваността с решението на Комисията.
Член 15
Планове за ефективност и цели, приети след започването на референтния период
Планове за ефективност или коригиращи мерки, приети след започването на референтния период вследствие на прилагането на процедурите, посочени в членове 13 и 14, се прилагат с обратна сила, считано от първия ден на референтния период.
Член 16
Преразглеждане на целите, валидни за целия Европейски съюз
1. Комисията може да реши да преразгледа целите, валидни за целия Европейски съюз, в съответствие с процедура, посочена в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004:
а)
преди започването на референтния период, когато разполага със значителни доказателства, че първоначалните данни, допускания и обосновки, използвани за определяне на първоначалните цели, валидни за целия Европейски съюз, вече не са валидни;
б)
по време на референтния период, в резултат на прилагането на механизъм за предупреждение, както е посочено в член 18.
2. Преразглеждането на целите, валидни за целия Европейски съюз, може да доведе до изменение на съществуващите планове за ефективност. В такъв случай Комисията може да вземе решение за подходящо коригиране на графика, определен в глави II и III от настоящия регламент.
ГЛАВА IV
НАБЛЮДЕНИЕ НА ПОСТИГАНЕТО НА ЕФЕКТИВНОСТ
Член 17
Текущо наблюдение и докладване
1. Националните надзорни органи, на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство, и Комисията следва да наблюдават изпълнението на плановете за ефективност. Ако целите не бъдат постигнати по време на референтния период, националните надзорни органи прилагат мерките, определени като подходящи в плана за ефективност, с оглед подобряване на положението. За тази цел се използват годишните стойности в плана за ефективност.
2. Когато Комисията наблюдава значителен и постоянен спад по отношение на ефективността в дадена държава-членка или функционален блок въздушно пространство, който оказва влияние върху други държави, които са страни по Единното европейско небе и/или цялото европейско въздушно пространство, тя може да поиска от съответните държави-членки и от съответния надзорен орган или организация на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство да определят, приложат и съобщят на Комисията подходящи мерки за постигане на целите, определени в техния план за ефективност.
3. Държавите-членки, чрез техните национални надзорни органи или надзорните органи на равнище функционален блок въздушно пространство, докладват на Комисията за наблюдението на плановете и целите за ефективност поне един път годишно и когато има опасност целите за ефективност да не бъдат постигнати. Комисията докладва на Комитета за единно небе за постигането на целите за ефективност поне един път годишно.
Член 18
Механизми за предупреждение
1. Когато поради обстоятелства, които са били непредвидими в началото на периода и в също време са непреодолими и извън контрола на държавите-членки, праговете за предупреждение, посочени в член 9, параграф 3, са достигнати на равнище Европейски съюз, Комисията прави преглед на ситуацията след консултация с държавите-членки чрез Комитета за единно небе и в рамките на три месеца представя предложения за подходящи действия, които могат да включват преразглеждането на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и в резултат на това - преразглеждане на националните цели за ефективност или целите на равнище функционални блокове въздушно пространство.
2. Когато поради обстоятелства, които са били непредвидими в началото на периода и в същото време са непреодолими и извън контрола на държавите-членки и образуванията, които са обект на целите за ефективност, праговете за предупреждение, посочени в член 9, параграф 3, са достигнати на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство, съответният национален надзорен орган или организация прави преглед на ситуацията, като поддържа връзка с Комисията и може, в рамките на три месеца, да представи предложения за подходящи мерки, които могат да включват преразглеждането на националните цели за ефективност или на целите за ефективност на равнище функционален блок въздушно пространство.
3. Държавите-членки могат да решат да приемат прагове за предупреждение на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство, които се различават от посочените в член 9, параграф 3, за да бъдат взети предвид местните обстоятелства и особености. В такъв случай тези прагове следва да се определят в плановете за ефективност и да бъдат в съответствие с праговете, приети според член 9, параграф 3. Отклоненията се подкрепят с подробна обосновка. Когато тези прагове се активират, се прилага процесът, определен в параграф 2.
4. Когато прилагането на механизми за предупреждение налага преразглеждане на планове и цели за ефективност, Комисията улеснява това преразглеждане чрез подходящо коригиране на графика, който се прилага в съответствие с процедурата, посочена в глави II и III от настоящия регламент.
Член 19
Улесняване на наблюдението за съответствие
Доставчиците на аеронавигационно обслужване следва да улесняват инспекциите и проучванията, провеждани от Комисията и от националния(те) надзорен(и) орган(и), който(които) отговаря(т) за техния надзор, чрез квалифициран орган, който действа от тяхно име, или чрез ЕААБ, доколкото е уместно, включително посещения на място. Без да се засягат правомощията за надзор, поверени на националните надзорни органи и ЕААБ, упълномощените лица имат право:
а)
да проучват по отношение на всички ключови области на дейността съответните документи и всякакъв друг материал, който се отнася до създаването на планове и цели за ефективност;
б)
да правят копия на такива документи или на извлечения от тях;
в)
да изискват устни обяснения на място.
Тези инспекции и проучвания се извършват в съответствие с процедурите, които са в сила в държавата-членка, в която предстои те да бъдат предприети.
ГЛАВА V
СЪБИРАНЕ, ПОТВЪРЖДАВАНЕ, ПРОУЧВАНЕ, ОЦЕНЯВАНЕ И РАЗПРОСТРАНЯВАНЕ НА ИНФОРМАЦИЯТА, СВЪРЗАНА С АЕРОНАВИГАЦИОННАТА ЕФЕКТИВНОСТ ЗА ЕДИННОТО ЕВРОПЕЙСКО НЕБЕ
Член 20
Събиране и потвърждаване на данните за преглед на ефективността
1. В допълнение към данните, които вече са събрани от Комисията чрез други инструменти на Европейския съюз и които могат да бъдат използвани и за преглед на ефективността, националните органи, доставчиците на аеронавигационно обслужване, операторите на летища, координаторите на летища и въздушните превозвачи следва да гарантират предоставянето на Комисията на данните, посочени в приложение IV в съответствие с изискванията, посочени в настоящото приложение.
2. Националните органи могат да възлагат или изцяло или частично да реорганизират задачата по предоставяне на данните между техните национални надзорни органи, доставчици на аеронавигационно обслужване, оператори на летища и координатори на летища с оглед взимане под внимание на местните особености и съществуващите канали за отчитане.
3. Доставчиците на данни предприемат необходимите мерки, за да гарантират качеството, потвърждаването и навременното предаване на данните, включително фактите от техните проверки на качеството и процесите по потвърждаването, обяснения във връзка с конкретни запитвания на Европейската комисия, които се отнасят до качеството на данните, и когато е необходимо, планове за действие за подобряване на качеството на данните. Данните се предоставят безплатно, в електронна форма, когато е възможно, като се използва посоченият от Комисията формат.
4. Комисията оценява качеството и потвърждава предадените данни съгласно параграф 1. Когато данните не позволяват целево използване за преглед на ефективността, Комисията може да предприеме подходящи мерки за оценка и подобряване на качеството на данните в сътрудничество с държавите-членки, и по-специално с техните национални надзорни органи.
5. За целите на настоящия регламент свързаните с ефективността данни, посочени в параграф 1, които вече са предоставени на Евроконтрол, се считат за предоставени на Комисията. Ако случаят не е такъв, Комисията и Евроконтрол вземат необходимите мерки, за да гарантират, че тези данни са на разположение на Комисията в съответствие със същите изисквания, както това е описано в параграф 3.
6. В случаите, когато бъдат определени значими нови изисквания относно данните или когато може да се очаква недостатъчно качество на данните, Комисията може да предвиди пилотни проучвания, които да се провеждат на доброволен принцип от държавите-членки, преди въвеждането на нови изисквания относно данните чрез изменение на настоящия регламент. Тези пилотни проучвания ще се провеждат с цел да се оцени осъществимостта на съответното събиране на данни, като се отчетат ползите от наличието на данните спрямо разходите за събирането им и тежестта върху респондентите.
Член 21
Разпространение на информация
1. Комисията следва да разпространява обща информация в изпълнение на целите, посочени в член 11 от Регламент (ЕО) № 549/2004, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1049/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2001 г. относно публичния достъп до документи на Европейския парламент, на Съвета и на Комисията (11), и по специално член 4 от него и в съответствие с член 18 от Регламент (ЕО) № 550/2004.
2. Информацията, включена в член 3, параграф 3, буква a), е публично достъпна за съответните заинтересовани страни, по-специално с помощта на електронни средства.
3. Годишните доклади, посочени в член 3, параграф 3, буква к), са публично достояние. Препратка към тези доклади се публикува в Официален вестник на Европейския съюз. Комисията може да реши редовно да предоставя друга обща информация на съответните заинтересовани страни, по-специално с помощта на електронни средства.
4. Целите, валидни за целия Европейски съюз, посочени в член 9, и препратката към приетите планове за ефективност, посочени в глава III, следва да са обществено достъпни и да се публикуват в Официален вестник на Европейския съюз.
5. Индивидуален достъп до конкретна информация, като потвърдени данни и статистически данни, се предоставя на доставчика на данните, с който информацията и дейностите са пряко свързани.
ГЛАВА VI
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 22
Обжалване
Държавите-членки гарантират, че решенията, взети в съответствие с настоящия регламент, са правилно обосновани и подлежат на ефективен преглед и/или процедура на обжалване.
Член 23
Преходни мерки
Когато държавите-членки решат да приемат план за ефективност с цели на равнище функционален блок въздушно пространство по време на първия референтен период, те трябва да гарантират, че:
а)
планът заменя националните планове, считано от 1 януари на една от годините от референтния период;
б)
продължителността на плана не надвишава оставащата част от референтния период;
в)
планът доказва, че неговите цели за ефективност са поне толкова амбициозни, колкото консолидираните предишни национални цели.
Член 24
Преглед на схемата
Комисията прави преглед на ефективността на процеса до 1 юли 2013 г. До края на 2014 г., а след това редовно Комисията прави преглед на схемата за ефективност, и по-специално анализира въздействието, ефективността и обхвата на посочената система, като отчита в достатъчна степен извършената от ИКАО работа в тази сфера.
Член 25
Изменения на Регламент (ЕО) № 2096/2005
Регламент (ЕО) № 2096/2005 се изменя, както следва:
1.
Раздел 2.2 от приложение I се заменя със следното:
„2.2. Управление на организацията
Доставчикът на аеронавигационно обслужване разработва бизнес план за минимален период от пет години. В този бизнес план:
а)
се определят общите цели на доставчика на аеронавигационно обслужване и неговата стратегия за постигането им в съответствие с всеки един общ дългосрочен план на доставчика, както и съгласуваността им със съответните изисквания на Европейския съюз, свързани с развитието на инфраструктурни или други технологии;
б)
се съдържат съответни цели за ефективност по отношение на безопасността, капацитета, околната среда и разходната ефективност, в зависимост от обстоятелствата.
Информацията, съдържаща се в букви a) и б), следва да бъде съвместима с националния план за ефективност или плана за ефективност на равнище функционален блок въздушно пространство, посочени в член 11 от Регламент (ЕО) № 549/2004, а по отношение на данните за безопасността - съвместима с държавната програма за безопасност, посочена в Стандарт 2.27.1 на ИКАО, приложение 11, изменение 47B-A от 20 юли 2009 г., в зависимост от случая.
Доставчикът на аеронавигационно обслужване следва да разработи икономически обосновки и обосновки по отношение на безопасността за по-големите инвестиционни проекти, които, ако случаят е такъв, включват очакваното въздействие върху подходящите цели за ефективност, посочени в точка 2.2, буква б) и идентифицират инвестициите, които произтичат от правните изисквания, свързани с изпълнението на SESAR.
Доставчикът на аеронавигационно обслужване разработва годишен план за предстоящата година, в който се детайлизират характеристиките на бизнес плана и се описват промените в него.
Годишният план обхваща следните разпоредби за нивото и качеството на обслужването, като очаквано ниво на капацитета, безопасността, околната среда и разходната ефективност, в зависимост от обстоятелствата:
а)
информация за въвеждането на нова инфраструктура или други разработки и становище как те ще допринесат за подобряване резултатите от дейността на доставчика на аеронавигационно обслужване, включително ниво и качество на обслужването;
б)
показатели за ефективност, които са съвместими с националния план за ефективност или плана за ефективност на равнище функционален блок въздушно пространство, посочени в член 11 от Регламент (ЕО) № 549/2004, спрямо които нивото и качеството на обслужване могат да се оценят надлежно;
в)
информация за мерките, предвидени за намаляване на рисковете за безопасността, определени в плана за безопасността на доставчика на аеронавигационно обслужване, включително показатели за безопасността, с оглед наблюдаване на риска за безопасността и, ако е необходимо, прогнозираните разходи на мерките за намаляване на риска;
г)
очакваното в краткосрочен план финансово състояние на доставчика на обслужване заедно с всички промени или ефекти върху бизнес плана.
При поискване доставчикът на аеронавигационно обслужване предоставя на Комисията съответните части от бизнес плана и от годишния доклад, които се отнасят до ефективността, според условията, определени от националния надзорен орган в съответствие с националното законодателство.“
2.
Раздел 9 от приложение I се заменя със следното:
„9. ИЗИСКВАНИЯ ЗА ДОКЛАДВАНЕ
Доставчикът на аеронавигационни услуги предоставя годишен доклад за своята дейност на съответния национален надзорен орган. Този доклад включва финансовите резултати на доставчика, без да се накърнява член 12 от Регламент (ЕО) № 550/2004, както и оперативните резултати и всички други значими дейности и разработки най-вече в областта на безопасността.
Като минимум годишният доклад включва следното:
-
оценка на нивото на ефективност на предоставените услуги,
-
резултатите от дейността на доставчика на аеронавигационно обслужване в сравнение с целите за ефективност, определени в бизнес плана, като действителните резултати се съгласуват с годишния план чрез използване на показателите за ефективност, установени в годишния план,
-
предоставя обяснение на разликите по отношение на целите и определя мерки за запълване на всякакви празноти по време на референтния период, посочен в член 11 от Регламент (ЕО) № 549/2004,
-
разработки в процесите и инфраструктурата,
-
финансовите резултати, в случай че те не са публикувани отделно в съответствие с член 12, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 550/2004,
-
информация за формалния процес на консултации с ползвателите на услугите,
-
информация за политиката, свързана с човешките ресурси.
Доставчикът на аеронавигационно обслужване предоставя при поискване съдържанието на годишния доклад на Европейската комисия и го прави публично достояние според условията, определени от националния надзорен орган в съответствие с националното законодателство.“
Член 26
Влизане в сила
1. Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
2. Глава V се прилага от 1 януари 2011 г. Първият референтен период започва от 1 януари 2012 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 29 юли 2010 година.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 691/2010
tad-29 ta’ Lulju 2010
li jistabbilixxi skema ta’ prestazzjoni għas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru u għall-funzjonijiet tan-netwerk u li jemenda r-Regolament (KE) Nru 2096/2005 li jistabbilixxi rekwiżiti komuni għall-forniment ta’ servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (KE) Nru 549/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-10 ta’ Marzu 2004 li jippreskrivi l-qafas għall-ħolqien tal-Ajru Uniku Ewropew (ir-Regolament qafas) (1) u b’mod partikolari l-Artikolu 11,
Billi:
(1)
Ir-Regolament (KE) Nru 549/2004 jeżiġi li titwaqqaf skema ta’ prestazzjoni għas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru u għall-funzjonijiet tan-netwerk permezz ta’ regoli implimentattivi.
(2)
L-iskema ta’ prestazzjoni għandha tikkontribwixxi għall-iżvilupp sostenibbli tas-sistema tat-trasport tal-ajru billi ttejjeb l-effiċjenza ġenerali tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru fl-oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin tas-sikurezza, tal-ambjent, tal-kapaċità u tal-effiċjenza fl-infiq, konsistentement ma’ dawk identifikati fil-Qafas ta’ Prestazzjoni tal-Pjan Regolatorju tal-ATM, ilkoll fi ħdan l-għanijiet ewlenin tas-sikurezza.
(3)
L-iskema ta’ prestazzjoni għandha tipprovdi għal indikaturi u għal miri vinkolanti fir-rigward ta’ oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin fejn il-livelli ta’ sikurezza mitluba jintlaħqu u jinżammu b’mod sħiħ filwaqt li tingħata l-possibiltà li jiġu ffissati miri ta’ prestazzjoni f’oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin oħrajn.
(4)
L-iskema ta’ prestazzjoni għandha titwaqqaf u titħaddem b’perspettiva fit-tul abbażi tal-miri soċjali ta’ livell għoli.
(5)
L-iskema ta’ prestazzjoni għandha tindirizza s-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru f’approċċ gate-to-gate, li jinkludi l-ajruporti, sabiex ittejjeb il-prestazzjoni ġenerali tan-netwerk.
(6)
L-interdipendenzi bejn il-livell nazzjonali, il-livell tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru u l-livell tan-netwerk, kif ukoll l-interdipendenzi bejn il-miri ta’ prestazzjoni, ilkoll filwaqt li jiġu kkunsidrati fi ħdan l-għanijiet ewlenin tas-sikurezza, għandhom jitqiesu b’mod xieraq fil-preparazzjoni u fil-monitoraġġ tal-iskema ta’ prestazzjoni.
(7)
Il-pjanijiet ta’ prestazzjoni għandhom jirreġistraw l-impenn tal-Istati Membri, għal matul il-perjodu ta’ referenza kollu, sabiex jintlaħqu l-għanijiet tal-Ajru Uniku Ewropew u l-bilanċ bejn il-ħtiġijiet tal-utenti kollha tal-ispazju tal-ajru u l-provvista tas-servizzi pprovduti mill-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru.
(8)
L-Awtoritajiet Nazzjonali ta’ Sorveljanza għandhom rwol ewlieni fl-implimentazzjoni tal-iskema ta’ prestazzjoni. Għaldaqstant, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li jkunu f’pożizzjoni sabiex iwettqu effettivament dawn ir-responsabbiltajiet addizzjonali.
(9)
Il-pjanijiet ta’ prestazzjoni għandhom jiddeskrivu l-miżuri, bħall-iskemi ta’ inċentivi, li għandhom l-għan li jixprunaw l-imġiba tal-partijiet interessati sabiex itejbu l-prestazzjoni fuq il-livell nazzjonali, il-livell tal-blokka funzjonali tal-ispazju tal-ajru u l-livell Ewropew.
(10)
F’ċirkustanzi li ma kinux prevedibbli fil-mument meta ġew adottati l-pjanijiet ta’ prestazzjoni u li huma kemm insuperabbli kif ukoll barra mill-kontroll tal-Istati Membri u tal-entitajiet suġġetti għall-miri ta’ prestazzjoni, l-istabbiliment ta’ mekkaniżmi xierqa ta’ twissija għandu jippermetti l-implimentazzjoni ta’ miżuri adegwati li jkollhom l-għan li jippreservaw ir-rekwiżiti tas-sikurezza kif ukoll il-kontinwità tal-provvista tas-servizzi.
(11)
Għandhom isiru konsultazzjonijiet effettivi mal-partijiet interessati fuq il-livell nazzjonali u/jew tal-blokka funzjonali tal-ispazju tal-ajru, kif ukoll fuq il-livell tal-Unjoni Ewropea.
(12)
Filwaqt li tiġi kkunsidrata b’mod xieraq l-effikaċja tal-missjoni militari, il-kooperazzjoni u tal-koordinazzjoni ċivili-militari għandhom ikunu tal-ikbar importanza sabiex jintlaħqu l-għanijiet ta’ prestazzjoni.
(13)
L-iskema ta’ prestazzjoni għandha tkun mingħajr preġudizzju għad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 13 tar-Regolament (KE) Nru 549/2004 bil-għan li jkunu ssalvagwardjati l-interessi essenzjali tas-sikurezza jew tal-politika tad-difiża.
(14)
L-indikaturi ta’ prestazzjoni ewlenin għandhom jintgħażlu għaliex ikunu speċifiċi u jistgħu jitkejlu u għaliex jippermettu l-allokazzjoni tar-responsabbiltà sabiex jintlaħqu l-miri ta’ prestazzjoni. Il-miri assoċjati għandhom ikunu jistgħu jintlaħqu, ikunu realistiċi u f’waqthom u għandu jkollhom l-għan li jidderieġu effettivament il-prestazzjoni sostenibbli tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru.
(15)
L-implimentazzjoni tal-miri ta’ prestazzjoni vinkolanti appoġġjata b’inċentivi li jistgħu jkunu ta’ natura finanzjarja teżiġi konnessjoni xierqa mar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1794/2006 tas-6 ta' Diċembru 2006 li jistabbilixxi skema komuni ta’ imposti għas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru (2).
(16)
L-istabbiliment u l-implimentazzjoni ta’ indikaturi ta’ prestazzjoni ewlenin u ta’ miri ta’ prestazzjoni jeżiġu l-konsistenza xierqa mal-għanijiet u mal-istandards tas-sikurezza stabbiliti fir-Regolament (KE) Nru 216/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-20 ta’ Frar 2008 dwar regoli komuni fil-kamp tal-avjazzjoni ċivili u li jistabblixxi Aġenzija Ewropea tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni, u li jħassar id-Direttiva tal-Kunsill 91/670/KEE, ir-Regolament (KE) Nru 1592/2002 u d-Direttiva 2004/36/KE (3), u r-regoli implimentattivi tiegħu flimkien mal-miżuri li ħadet l-Unjoni Ewropea sabiex tilħaq u żżomm dawn l-għanijiet.
(17)
Matul il-perjodi ta’ referenza għandu jkun stabbilit proċess effettiv ta’ monitoraġġ ta’ prestazzjoni sabiex ikun żgurat li l-evoluzzjoni tal-prestazzjoni tagħti l-possibbiltà li jintlaħqu l-miri u, jekk ikun meħtieġ, li jiġu introdotti miżuri xierqa.
(18)
Meta jkunu se jiġu adottati miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha għall-ewwel perjodu ta’ referenza, il-Kummissjoni għandha tikkunsidra b’mod xieraq is-sitwazzjoni finanzjarja effettiva tal-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru li tirriżulta b’mod partikolari minn miżuri ta’ trażżin tal-kosts li diġà ttieħdu, b’mod partikolari sa mill-2009, kif ukoll minn irkupri żejda jew nieqsa tal-ħlasijiet waqt ir-rotta li għandhom jintirtu mis-snin preċedenti. Barra minn hekk, għandu jiġi kkunsidrat b’mod xieraq il-progress li diġà sar mill-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru eżistenti.
(19)
Skont l-Artikolu 11(1) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004, dan ir-Regolament għandu japplika għall-funzjonijiet tan-netwerk tal-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru li jissemmew fl-Artikolu 6 tar-Regolament (KE) Nru 551/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4) permezz ta’ emenda xierqa f’dan ir-Regolament.
(20)
Il-miżuri pprovduti f’dan ir-Regolament huma skont l-opinjoni tal-Kumitat dwar Ajru Uniku,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Is-suġġett u l-ambitu
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi l-miżuri meħtieġa sabiex tittejjeb il-prestazzjoni ġenerali tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru u tal-funzjonijiet tan-netwerk għat-traffiku tal-ajru ġenerali fir-reġjuni EUR tal-ICAO u tal-AFI fejn l-Istati Membri huma responsabbli mill-provvista tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru sabiex jiġu sodisfatti r-rekwiżiti tal-utenti kollha tal-ispazju tal-ajru.
2. Għall-fini tal-iffissar tal-miri, dan ir-Regolament għandu japplika għas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru pprovduti mill-fornituri tas-servizzi tat-traffiku tal-ajru maħtura skont l-Artikolu 8 tar-Regolament (KE) Nru 550/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5) u mill-fornituri tas-servizzi meteoroloġiċi, jekk ikunu maħtura skont l-Artikolu 9(1) ta’ dak ir-Regolament.
3. L-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li ma japplikawx dan ir-Regolament għas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru fit-terminali pprovduti f’ajruporti b’inqas minn 50 000 moviment kummerċjali ta’ trasport tal-ajru fis-sena. Huma għandhom jinformaw b’dan lill-Kummissjoni. Fejn l-ebda ajruport fi Stat Membru ma jilħaq il-limitu ta’ 50 000 moviment kummerċjali ta’ trasport tal-ajru fis-sena, il-miri ta’ prestazzjoni għandhom japplikaw bħala livell minimu għall-ajruport bl-ikbar numru ta’ movimenti kummerċjali ta’ trasport tal-ajru.
4. Fejn Stat Membru jikkunsidra li wħud mis-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru fit-terminali jew is-servizzi kollha tiegħu qed jiġu suġġetti għall-kundizzjonijiet tas-suq, huwa għandu jevalwa skont il-proċeduri stabbiliti fl-Artikolu 1(6) tar-Regolament (KE) Nru 1794/2006, u bl-appoġġ tal-awtorità nazzjonali ta’ sorveljanza, mhux iktar tard minn 12-il xahar qabel il-bidu ta’ kull perjodu ta’ referenza, jekk il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Anness I għal dak ir-Regolament ġewx sodisfatti jew le. Fejn l-Istat Membru jsib li dawn il-kundizzjonijiet qed jiġu sodisfatti, irrispettivament min-numru ta’ movimenti kummerċjali ta’ trasport tal-ajru moqdija, huwa jista’ jiddeċiedi li la jiffissa spejjeż iddeterminati skont dak ir-Regolament u lanqas ma japplika miri vinkolanti għall-effiċjenza fl-infiq ta’ dawk is-servizzi.
5. Skont l-Artikolu 11(6)(c)(ii) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004 u l-Artikolu 15(2)(a) u (b) tar-Regolament (KE) Nru 550/2004, u mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 4(2) ta’ dan ir-Regolament, l-iffissar tal-miri rigward l-effiċjenza fl-infiq għandu japplika għall-ispejjeż iddeterminati kollha li jistgħu jiġu imposti fuq l-utenti tal-ispazju tal-ajru.
6. L-Istati Membri jistgħu anki japplikaw dan ir-Regolament:
(a)
fl-ispazju tal-ajru taħt ir-responsabbiltà tagħhom f’reġjuni oħrajn tal-ICAO, sakemm jinformaw lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri l-oħra b’dan, u mingħajr preġudizzju għad-drittijiet u għad-dmirijiet tal-Istati Membri skont il-Konvenzjoni ta’ Chicago tal-1944 dwar l-avjazzjoni ċivili internazzjonali (iktar ’il quddiem “il-Konvenzjoni ta’ Chicago”);
(b)
fir-rigward tal-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru li rċevew il-permess biex jipprovdu servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru mingħajr ċertifikat, skont l-Artikolu 7(5) tar-Regolament (KE) Nru 550/2004.
7. Minkejja l-protezzjoni tad-dispożizzjonijiet dwar l-informazzjoni tad-Direttiva 2003/42/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6) u tar-Regolamenti implimentattivi Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nri 1321/2007 (7) u 1330/2007 (8) tagħha, ir-rekwiżiti relatati mal-provvista tad-dejta kif ġew iddefiniti fil-Kapitolu V għandhom japplikaw fir-rigward tal-awtoritajiet nazzjonali, tal-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru, tal-operaturi tal-ajruporti, tal-koordinaturi tal-ajruporti u tat-trasportaturi tal-ajru, fil-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Anness IV.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet tal-Artikolu 2 tar-Regolament (KE) Nru 549/2004.
Barra minn hekk, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“Operatur ta’ ajruport” tfisser il-“korp ta’ ġestjoni ta’ ajruport” kif ġie ddefinit fir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 95/93 tat-18 ta’ Jannar 1993 dwar ir-regoli komuni għall-allokazzjoni ta’ slots f’ajruporti tal-Komunità (9);
(b)
“Dejta” tfisser informazzjoni kwalitattiva, kwantitattiva u informazzjoni rilevanti oħra relatata mal-prestazzjoni tan-navigazzjoni bl-ajru li nġabret u ġiet sistematikament ipproċessata minn, jew f’isem, il-Kummissjoni sabiex tkun implimentata l-iskema ta’ prestazzjoni;
(c)
“Indikaturi ta’ prestazzjoni” tfisser l-indikaturi li ntużaw għall-monitoraġġ, għall-iffissar tal-livelli ta’ referenza u għar-reviżjoni tal-prestazzjoni;
(d)
“Indikaturi ta’ prestazzjoni ewlenin” tfisser l-indikaturi ta’ prestazzjoni li ntużaw sabiex ikunu ffissati l-miri ta’ prestazzjoni;
(e)
“Movimenti kummerċjali ta’ trasport tal-ajru” tfisser is-somma ta’ tluq u ta’ nżul li jinvolvu t-trasport tal-passiġġieri, tal-merkanzija jew tal-posta, b’remunerazzjoni jew b’kiri, ikkalkulati bħala medja tul it-tliet snin ta’ qabel l-adozzjoni tal-pjan ta’ prestazzjoni, irrispettivament mill-massa massima tat-tluq u min-numru ta’ sits għall-passiġġieri li ntużaw;
(f)
“Mira vinkolanti” tfisser mira ta’ prestazzjoni li ġiet adottata mill-Istati Membri bħala parti minn pjan ta’ prestazzjoni nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru u suġġetta għal skema ta’ inċentivi li tipprovdi għal premji, diżinċentivi u/jew pjanijiet ta’ azzjoni korrettivi;
(g)
“Trasportatur tal-ajru” tfisser impriża tat-trasport tal-ajru b’liċenzja operattiva valida maħruġa minn Stat Membru skont id-Dritt tal-Unjoni Ewropea;
(h)
“Rappreżentant tal-utenti tal-ispazju tal-ajru” tfisser kwalunkwe persuna ġuridika jew entità li tirrappreżenta l-interessi ta’ kategorija waħda jew iktar ta’ utenti tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru;
(i)
“Spejjeż iddeterminati” tfisser l-ispejjeż kif ġew iddefiniti fl-Artikolu 15(2)(a) u (b) tar-Regolament (KE) Nru 550/2004;
(j)
“Awtoritajiet Nazzjonali” tfisser l-awtoritajiet regolatorji fuq il-livell nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru li l-ispejjeż tagħhom ikunu eliġibbli għall-irkupru mingħand l-utenti tal-ispazju tal-ajru meta jsiru b’relazzjoni għall-provvista ta’ servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru b’applikazzjoni tal-Artikolu 5(2) tar-Regolament (KE) Nru 1794/2006;
(k)
“Kultura Ġusta” tfisser kultura fejn l-operaturi fuq quddiem nett jew oħrajn ma jiġux ikkastigati għal azzjonijiet, omissjonijiet jew deċiżjonijiet li jkunu ħadu u li jkunu proporzjonati għall-esperjenza u għat-taħriġ tagħhom, imma fejn negliġenza serja, vjolazzjonijiet volontarji u atti ta’ qerda ma jkunux ittollerati;
(l)
“Koordinatur ta’ ajruport” tfisser il-funzjoni stabbilita f’ajruporti kkoordinati b’applikazzjoni tar-Regolament (KEE) Nru 95/93;
(m)
“Monitoraġġ tal-Prestazzjoni” tfisser il-proċess kontinwu tal-ġbir u tal-analiżi tad-dejta sabiex jitkejjel l-output effettiv ta’ sistema meta pparagunata ma’ miri predefiniti.
Artikolu 3
Il-Korp ta’ Analiżi tal-Prestazzjoni
1. Fejn il-Kummissjoni tiddeċiedi li taħtar Korp ta’ Analiżi tal-Prestazzjoni sabiex jgħinha fl-implimentazzjoni tal-iskema ta’ prestazzjoni, tali ħatra għandha tkun għal terminu fiss li jkun konsistenti mal-perjodi ta’ referenza.
2. Il-Korp ta’ Analiżi tal-Prestazzjoni għandu jkollu l-kompetenza u l-imparzjalità xierqa sabiex iwettaq b’mod indipendenti l-kompiti assenjati lilu mill-Kummissjoni, b’mod partikolari fl-oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin applikabbli.
3. Il-Korp ta’ Analiżi tal-Prestazzjoni għandu jgħin lill-Kummissjoni fl-implimentazzjoni tal-iskema ta’ prestazzjoni, b’mod partikolari fil-kompiti li ġejjin:
(a)
il-ġbir, l-eżami, il-validazzjoni u t-tixrid tad-dejta relatata mal-prestazzjoni;
(b)
id-definizzjoni ta’ oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin ġodda jew l-adattament ta’ oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin, b’mod konsistenti ma’ dawk identifikati fil-Qafas ta’ Prestazzjoni tal-Pjan Regolatorju tal-ATM (Ġestjoni tat-Traffiku tal-Ajru), kif jissemma fl-Artikolu 8(1) u l-indikaturi ta’ prestazzjoni ewlenin relatati;
(c)
għat-tieni perjodu ta’ referenza u għall-perjodi sussegwenti, id-definizzjoni tal-indikaturi ta’ prestazzjoni ewlenin xierqa sabiex fl-oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin kollha tkun koperta l-prestazzjoni tal-funzjonijiet tan-netwerk u tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru kemm fis-servizzi en route kif ukoll f’dawk fit-terminali;
(d)
l-istabbiliment jew ir-reviżjoni tal-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha;
(e)
l-istabbiliment tal-limiti għall-attivazzjoni tal-mekkaniżmi ta’ twissija kif jissemma fl-Artikolu 9(3);
(f)
l-evalwazzjoni tal-konsistenza tal-pjanijiet ta’ prestazzjoni adottati, inklużi l-miri ta’ prestazzjoni, mal-miri għall-Unjoni Ewropea kollha;
(g)
fejn ikun xieraq, l-evalwazzjoni tal-konsistenza tal-limiti ta’ twissija adottati b’applikazzjoni tal-Artikolu 18(3) mal-limiti ta’ twissija għall-Unjoni Ewropea kollha msemmija fl-Artikolu 9(3);
(h)
fejn ikun xieraq, l-evalwazzjoni tal-miri ta’ prestazzjoni riveduti jew tal-miżuri korrettivi meħuda mill-Istati Membri kkonċernati;
(i)
il-monitoraġġ, l-iffissar ta’ livelli ta’ referenza u r-reviżjoni tal-prestazzjoni tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru, fuq il-livell nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru, u fuq il-livell tal-Unjoni Ewropea;
(j)
il-monitoraġġ, l-iffissar tal-livelli ta’ referenza u r-reviżjoni tal-prestazzjoni tal-funzjonijiet tan-netwerk;
(k)
il-monitoraġġ kontinwu tal-prestazzjoni ġenerali tan-netwerk tal-ATM, inkluża l-preparazzjoni tar-rapporti annwali għall-Kumitat dwar Ajru Uniku;
(l)
l-evalwazzjoni tal-kisba tal-miri ta’ prestazzjoni fi tmiem kull perjodu ta’ referenza sabiex ikunu ippreparat il-perjodu sussegwenti.
4. Fuq talba tal-Kummissjoni, il-Korp ta’ Analiżi tal-Prestazzjoni għandu jipprovdi informazzjoni jew rapporti ad hoc dwar kwistjonijiet relatati mal-prestazzjoni.
5. Il-Korp ta’ Analiżi tal-Prestazzjoni jista’ jirrapporta u jagħmel rakkomandazzjonijiet lill-Kummissjoni biex tittejjeb l-iskema.
6. Rigward ir-relazzjonijiet mal-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza:
(a)
Sabiex jeżerċita l-funzjoni tiegħu ta’ monitoraġġ kontinwu tal-prestazzjoni ġenerali tan-netwerk tal-ATM, il-Korp ta’ Analiżi tal-Prestazzjoni għandu jikseb mingħand l-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza l-informazzjoni meħtieġa dwar il-pjanijiet ta’ prestazzjoni nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru;
(b)
Il-Korp ta’ Analiżi tal-Prestazzjoni għandu jgħin lill-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza, meta jitolbuh jagħmel dan, billi jipprovdi perspettiva indipendenti tal-kwistjonijiet relatati mal-prestazzjoni nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru bħal paraguni fattwali bejn il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru li joperaw f’ambjenti simili (iffissar ta’ livelli ta’ referenza), analiżijiet ta’ bidliet fil-prestazzjoni tul l-aħħar ħames (5) snin, jew analiżijiet ta’ projezzjonijiet li jħarsu ’l quddiem;
(c)
L-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza jistgħu jitolbu l-għajnuna tal-Korp ta’ Analiżi tal-Prestazzjoni għad-definizzjoni ta’ firxiet ta’ valuri indikattivi għall-iffissar tal-miri nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru, filwaqt li jikkunsidraw il-perspettiva Ewropea. Valuri bħal dawn għandhom ikunu għad-dispożizzjoni tal-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza, tal-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru, tal-operaturi tal-ajruporti u tal-utenti tal-ispazju tal-ajru.
7. Il-Korp ta’ Analiżi tal-Prestazzjoni għandu jikkoopera, kif inhu xieraq, mal- Aġenzija Ewropea tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni għall-kompiti msemmija fil-paragrafu 3 meta jkunu relatati mas-sikurezza, sabiex tkun żgurata l-konsistenza mal-għanijiet u mal-istandards stabbiliti u implimentati skont ir-Regolament (KE) Nru 216/2008.
8. Sabiex jeżerċita l-funzjoni tiegħu ta’ monitoraġġ kontinwu tal-prestazzjoni ġenerali tan-netwerk tal-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru, il-Korp ta’ Analiżi tal-Prestazzjoni għandu jiżviluppa arranġmanenti ta’ ħidma xierqa flimkien mal-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-arju, mal-operaturi tal-ajruporti, mal-koordinaturi tal-ajruporti u mat-trasportaturi tal-ajru.
Artikolu 4
L-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza
1. L-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza għandhom ikunu responsabbli mill-elaborazzjoni, fuq il-livell nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru, tal-pjanijiet ta’ prestazzjoni, tas-sorveljanza tal-prestazzjoni u tal-monitoraġġ tal-pjanijiet u tal-miri ta’ prestazzjoni. Meta jwettqu dawn il-kompiti, huma għandhom jaġixxu b’mod imparzjali, indipendenti u trasparenti.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza jkollhom, jew ikollhom aċċess għar-riżorsi u għall-kapaċitajiet meħtieġa fl-oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin kollha sabiex iwettqu l-kompiti pprovduti f’dan ir-Regolament, inklużi s-setgħat investigattivi sabiex iwettqu l-kompiti msemmija fl-Artikolu 19.
3. Fejn Stat Membru jkollu iktar minn awtorità nazzjonali ta’ sorveljanza waħda, huwa għandu jinnotifika lill-Kummissjoni liema awtorità nazzjonali ta’ sorveljanza hija responsabbli mill-koordinazzjoni nazzjonali u mir-relazzjonijiet mal-Kummissjoni għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 5
Il-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru
1. L-Istati Membri għandhom jinkoraġġixxu kooperazzjoni mill-qrib bejn l-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza tagħhom sabiex ikun stabbilit pjan ta’ prestazzjoni fuq il-livell tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru.
2. Fejn l-Istati Membri jiddeċiedu li jadottaw pjan ta’ prestazzjoni fuq il-livell tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru, huma għandhom:
(a)
jiżguraw li l-pjan ta’ prestazzjoni jkun konformi mal-mudell stabbilit fl-Anness II;
(b)
jinnotifikaw lill-Kummissjoni liema awtorità jew korp nazzjonali ta’ sorveljanza hija responsabbli mill-koordinazzjoni fi ħdan il-blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru u mir-relazzjonijiet mal-Kummissjoni għall-implimentazzjoni tal-pjan ta’ prestazzjoni
(c)
jagħmlu arranġamenti xierqa sabiex jiżguraw li:
(i)
tiġi stabbilita mira waħda għal kull indikatur ta’ prestazzjoni ewlieni;
(ii)
il-miżuri msemmija fl-Artikolu 11(3)(d) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004 jiġu ddefiniti u applikati matul il-perjodu ta’ referenza meta l-miri ma jkunux intlaħqu. Għal dan il-fini, għandhom jintużaw il-valuri annwali fil-pjan ta’ prestazzjoni;
(iii)
il-konsegwenzi talli jintlaħqu jew ma jintlaħqux il-miri jiġu allokati b’mod xieraq fi ħdan il-blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru.
(d)
ikunu responsabbli flimkien mill-kisba tal-miri ta’ prestazzjoni ffissati għall-blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru;
(e)
fil-każ fejn ma tkun ġiet stabbilita l-ebda żona komuni ta’ imposti fit-tifsira tal-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 1794/2006, jaggregaw il-miri nazzjonali tal-effiċjenza fl-infiq u jipprovdu, għal finijiet ta’ informazzjoni, ċifra globali li turi l-isforz għal effiċjenza fl-infiq fuq il-livell tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru.
3. Fejn l-Istati Membri ta’ blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru ma jadottawx pjan ta’ prestazzjoni b’miri fuq il-livell tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru, huma għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni, għal finijiet ta’ informazzjoni, il-miri ta’ prestazzjoni aggregati fejn jenfasizzaw il-konsistenza fuq il-livell tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru mal-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha.
Artikolu 6
Il-koordinazzjoni mal-Aġenzija Ewropea tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni (EASA)
B’applikazzjoni tal-Artikolu 13a tar-Regolament (KE) Nru 549/2004 u skont ir-Regolament (KE) Nru 216/2008, il-Kummissjoni għandha tikkoordina, kif ikun xieraq, mal-EASA:
(a)
l-aspetti tas-sikurezza tal-iskema ta’ prestazzjoni, inklużi l-istabbiliment, ir-reviżjoni u l-implimentazzjoni tal-indikaturi ta’ prestazzjoni ewlenin tas-sikurezza u l-miri ta’ prestazzjoni tas-sikurezza għall-Unjoni Ewropea kollha kif ukoll il-provvista ta’ proposti għal azzjonijiet u għal miżuri xierqa għal wara l-attivazzjoni ta’ mekkaniżmu ta’ twissija;
(b)
il-konsistenza tal-indikaturi u tal-miri ta’ prestazzjoni ewlenin tas-sikurezza mal-implimentazzjoni tal-Programm Ewropew tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni kif jista’ jiġi adottat mill-Unjoni Ewropea.
Artikolu 7
It-tul tal-perjodi ta’ referenza
1. L-ewwel perjodu ta’ referenza għall-iskema ta’ prestazzjoni għandu jkopri s-snin kalendarji mill-2012 sal-2014 bis-sentejn imsemmija inklużi. Il-perjodi ta’ referenza sussegwenti għandhom ikunu ta’ ħames snin kalendarji, sakemm ma jkunx deċiż mod ieħor permezz ta’ emenda f’dan ir-Regolament.
2. L-istess perjodu ta’ referenza għandu japplika għall-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha u għall-pjanijiet u għall-miri ta’ prestazzjoni nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru.
Artikolu 8
L-oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin u l-indikaturi ta’ prestazzjoni ewlenin
1. Għall-fini tal-iffissar tal-miri, iż-żieda u l-adattament possibbli ta’ oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin oħrajn, skont l-Artikolu 11(4)(b) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004, għandhom ikunu deċiżi mill-Kummissjoni skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 5(3) ta’ dak ir-Regolament.
2. Għall-fini tal-iffissar tal-miri, għal kull qasam ta’ prestazzjoni ewlieni għandu jikkorrispondi indikatur ta’ prestazzjoni ewlieni wieħed jew numru limitat ta’ indikaturi ta’ prestazzjoni ewlenin. Il-prestazzjoni tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru għandhom ikunu evalwati permezz ta’ miri vinkolanti għal kull indikatur ta’ prestazzjoni ewlieni.
3. L-indikaturi ta’ prestazzjoni ewlenin għall-iffissar tal-miri għall-Unjoni Ewropea kollha, magħżula għal kull qasam ta’ prestazzjoni ewlieni, jinsabu fit-Taqsima 1 tal-Anness I.
4. L-indikaturi ta’ prestazzjoni ewlenin li ntużaw sabiex ikunu stabbiliti l-miri ta’ prestazzjoni nazzjonali jew għall-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru jinsabu fit-Taqsima 2 tal-Anness I.
5. Matul perjodu ta’ referenza m’għandux ikun hemm bidliet fl-indikaturi ta’ prestazzjoni ewlenin. Il-bidliet għandhom ikunu adottati permezz ta’ emendi f’dan ir-Regolament mhux iktar tard minn sitt xhur qabel l-adozzjoni ta’ miri ta’ prestazzjoni ġodda għall-Unjoni Ewropea kollha.
6. Minbarra l-oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin u l-indikaturi ta’ prestazzjoni ewlenin imsemmija f’dan l-Artikolu, l-Istati Membri, fuq il-livell nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru, jistgħu jiddeċiedu li jistabbilixxu u li jużaw indikaturi ta’ prestazzjoni addizzjonali u miri assoċjati għal dawk stabbiliti fit-Taqsima 2 tal-Anness 1 għall-monitoraġġ tal-prestazzjoni tagħhom u/jew bħala parti mill-pjanijiet ta’ prestazzjoni tagħhom. Dawn l-indikaturi u dawn il-miri addizzjonali għandhom jappoġġjaw il-kisba tal-miri fuq il-livell tal-Unjoni Ewropea kollha kif ukoll tal-miri fuq il-livell nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru li jirriżultaw. Pereżempju, huma jistgħu jintegraw u jiddeskrivu d-dimensjoni ċivili-militari jew meteoroloġika tal-pjan ta’ prestazzjoni. Dawn l-indikaturi u dawn il-miri addizzjonali jistgħu jkunu akkumpanjati minn skemi ta’ inċentivi xierqa li jkunu deċiżi fuq il-livell nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru.
KAPITOLU II
IL-PREPARAZZJONI TAL-PJANIJIET TA’ PRESTAZZJONI
Artikolu 9
Il-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha
1. Il-Kummissjoni għandha tadotta l-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 5(3) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004, filwaqt li jiġu kkunsidrati l-inputs rilevanti mill-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza, u wara konsultazzjoni tal-partijiet interessati rilevanti, kif jissemma fl-Artikolu 10 ta’ dak ir-Regolament, ta’ organizzazzjonijiet rilevanti oħrajn, kif inhu xieraq, u tal-Aġenzija Ewropea tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni għall-aspetti tas-sikurezza tal-prestazzjoni.
2. Il-miri għall-Unjoni Ewropea kollha għandhom ikunu proposti mill-Kummissjoni Ewropea mhux iktar tard minn ħmistax-il xahar qabel il-bidu tal-perjodu ta’ referenza u għandhom ikunu adottati mhux iktar tard minn tnax-il xahar qabel il-bidu tal-perjodu ta’ referenza.
3. Flimkien mal-adozzjoni tal-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha, il-Kummissjoni għandha tiddefinixxi, għal kull indikatur ta’ prestazzjoni ewlieni, il-limiti ta’ twissija li meta jinqabżu jistgħu jiġu attivati l-mekkaniżmi ta’ twissija msemmija fl-Artikolu 18. Il-limiti ta’ twissija għall-indikatur ta’ prestazzjoni ewlieni tal-effiċjenza fl-infiq għandhom ikopru kemm l-evoluzzjoni tat-traffiku kif ukoll dik tal-ispejjeż.
4. Il-Kummissjoni għandha tissostanzja kull mira ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha b’deskrizzjoni tas-suppożizzjonijiet u tar-raġuni fundamentali li ntużaw biex ikunu ffissati dawn il-miri, bħall-użu li sar mill-inputs mill-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza u minn dejta fattwali oħra, tal-previżjonijiet tat-traffiku u fejn ikun xieraq, tal-livelli mistennija tal-ispejjeż effiċjenti ddeterminati għall-Unjoni Ewropea.
Artikolu 10
L-elaborazzjoni tal-pjanijiet ta’ prestazzjoni
1. L-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza, jew fuq il-livell nazzjonali jew fuq dak tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru, għandhom ifasslu pjanijiet ta’ prestazzjoni li jinkludu miri konsistenti mal-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha u l-kriterji ta’ evalwazzjoni stabbiliti fl-Anness III. Għandu jkun hemm pjan ta’ prestazzjoni wieħed biss għal kull Stat Membru jew għal kull blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru meta l-Istati Membri kkonċernati jiddeċiedu li jelaboraw pjan ta’ prestazzjoni fuq il-livell tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru b’applikazzjoni tal-Artikolu 5(1) u (2).
2. Sabiex jagħtu appoġġ lill-preparazzjoni tal-pjanijiet ta’ prestazzjoni, l-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza għandhom jiżguraw:
(a)
li l-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru jikkomunikaw l-elementi rilevanti tal-pjanijiet kummerċjali tagħhom, ippreparati b’mod konsistenti mal-miri għall-Unjoni Ewropea kollha;
(b)
il-konsultazzjoni tal-partijiet interessati skont l-Artikolu 10 tar-Regolament (KE) Nru 549/2004 dwar il-pjan u l-miri ta’ prestazzjoni. Il-partijiet interessati għandhom jingħataw informazzjoni adegwata mill-inqas tliet ġimgħat qabel il-laqgħa ta’ konsultazzjoni.
3. Il-pjanijiet ta’ prestazzjoni għandhom jinkludu, b’mod partikolari:
(a)
Il-previżjoni tat-traffiku, espressa f’unitajiet ta’ servizz, li għandha tkun moqdija għal kull sena tal-perjodu ta’ referenza, bil-ġustifikazzjoni taċ-ċifri li ntużaw;
(b)
L-ispejjeż iddeterminati għall-ispejjeż tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru ffissati mill-Istat(i) Membru(i) skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 15(2)(a) u (b) tar-Regolament (KE) Nru 550/2004;
(c)
Deskrizzjoni tal-investiment meħtieġ sabiex jintlaħqu l-miri ta’ prestazzjoni b’deskrizzjoni tar-rilevanza tagħhom b’relazzjoni għall-Pjan Regolatorju tal-ATM Ewropew u l-koerenza tagħhom mal-oqsma u mad-direzzjonijiet tal-progress u tal-bidla ewlenin kif inhu stabbilit hemmhekk;
(d)
Il-miri ta’ prestazzjoni f’kull qasam ta’ prestazzjoni ewlieni rilevanti, iffissati b’referenza għal kull indikatur ta’ prestazzjoni ewlieni għall-perjodu ta’ referenza kollu, b’valuri annwali li għandhom jintużaw għal finijiet ta’ monitoraġġ u ta’ inċentivi;
(e)
Deskrizzjoni tad-dimensjoni ċivili-militari tal-pjan li jiddeskrivi l-prestazzjoni tal-applikazzjoni tal-użu flessibbli tal-ispazju tal-ajru (FUA) sabiex tiġi miżjuda l-kapaċità filwaqt li tiġi kkunsidrata b’mod xieraq l-effikaċja tal-missjoni militari, u jekk jitqiesu xierqa, l-indikaturi u l-miri ta’ prestazzjoni rilevanti f’konsistenza mal-indikaturi u mal-miri tal-pjan ta’ prestazzjoni;
(f)
Deskrizzjoni u ġustifikazzjoni ta’ kif il-miri ta’ prestazzjoni msemmija f’(d) jirrikonċiljaw u jikkontribwixxu għall-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha;
(g)
Identifikazzjoni ċara tal-entitajiet differenti, li huma responsabbli biex jirrispondu għall-kisba tal-miri, u l-kontribuzzjoni speċifika tagħhom;
(h)
Deskrizzjoni tal-mekkaniżmi ta’ inċentivi li għandhom jiġu applikati fir-rigward tad-diversi entitajiet responsabbli sabiex jingħata inkoraġġiment ħalli jintlaħqu l-miri matul il-perjodu ta’ referenza;
(i)
Il-miżuri meħuda mill-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza għall-monitoraġġ tal-kisba tal-miri ta’ prestazzjoni;
(j)
Deskrizzjoni tal-eżitu tal-konsultazzjoni tal-partijiet interessati, inklużi l-kwistjonijiet li tqajmu mill-parteċipanti kif ukoll l-azzjonijiet miftiehma.
4. Il-pjanijiet ta’ prestazzjoni għandhom ikunu bbażati fuq il-mudell stabbilit fl-Anness II u jistgħu, jekk l-Istati Membri jiddeċiedu dan b’applikazzjoni tal-Artikolu 8(6), jinkludu indikaturi addizzjonali b’miri assoċjati.
Artikolu 11
L-iskemi ta’ inċentivi
1. L-iskemi ta’ inċentivi applikati mill-Istati Membri bħala parti mill-pjan ta’ prestazzjoni tagħhom għandhom ikunu konformi mal-prinċipji ġenerali li ġejjin:
(a)
Huma għandhom ikunu effettivi, proporzjonali, kredibbli u għandhom jibqgħu l-istess matul il-perjodu ta’ referenza;
(b)
Huma għandhom jiġu implimentati fuq bażi mhux diskriminatorja u trasparenti sabiex jagħtu appoġġ lil titjib fil-prestazzjon tal-għoti tas-servizzi;
(c)
Huma għandhom ikunu parti mill-ambjent regolatorju magħruf ex ante mill-partijiet interessati kollha u għandhom ikunu applikabbli matul il-perjodu ta’ referenza kollu;
(d)
Huma għandhom jixprunaw l-imġiba tal-entitajiet suġġetti għall-iffissar tal-miri sabiex jiksbu livell għoli ta’ prestazzjoni u jilħqu l-miri assoċjati.
2. L-inċentivi dwar il-miri tas-sikurezza għandu jkollhom l-għan li jagħtu inkoraġġiment ħalli l-għanijiet tas-sikurezza mitluba jintlaħqu u jinżammu b’mod sħiħ filwaqt li jagħtu l-possibbiltà li jkun hemm titjib fil-prestazzjoni f’oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin oħrajn. Huma m’għandux ikollhom natura finanzjarja u għandhom jikkonsistu fi pjanijiet ta’ azzjoni bi skadenzi u/jew miżuri assoċjati b’applikazzjoni tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 2096/2005 tal-20 ta' Diċembru 2005 li jistabbilixxi rekwiżiti komuni għall-forniment ta’ servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru (10) u/jew regoli implimentattivi li jirriżultaw mir-Regolament (KE) Nru 216/2008.
3. L-inċentivi dwar il-miri tal-effiċjenza fl-infiq għandu jkollhom natura finanzjarja u għandhom ikunu rregolati mid-dispożizzjonijiet xierqa fl-Artikolu 11(1) u (2) tar-Regolament (KE) Nru 1794/2006. Huma għandhom jikkonsistu f’mekkaniżmu ta’ kondiviżjoni tar-riskji, fuq il-livell nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru.
4. L-inċentivi dwar il-miri tal-kapaċità jistgħu jkollhom natura finanzjarja jew natura oħra, bħal pjanijiet ta’ azzjoni korrettivi bi skadenzi u miżuri assoċjati, li jistgħu jinkludu bonusijiet u penali, adottati mill-Istati Membri. Fejn l-inċentivi jkollhom natura finanzjarja, dawn għandhom ikunu rregolati mid-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 12 tar-Regolament (KE) Nru 1794/2006.
5. L-inċentivi dwar il-miri ambjentali għandu jkollhom l-għan li jagħtu inkoraġġiment ħalli jintlaħqu l-livelli ta’ prestazzjoni ambjentali mitluba filwaqt li jagħtu l-possibbiltà li jkun hemm titjib fil-prestazzjoni f’oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin oħrajn. Dawn għandu jkollhom natura finanzjarja jew mhux finanzjarja, u għandhom ikunu deċiżi mill-Istati Membri billi jikkunsidraw iċ-ċirkustanzi lokali.
6. Barra minn hekk, l-Istati Membri, fuq il-livell nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru, jistgħu jistabbilixxu jew japprovaw skemi ta’ inċentivi dwar l-utenti tal-ispazju tal-ajru, kif inhu pprovdut fl-Artikolu 12 tar-Regolament (KE) Nru 1794/2006.
KAPITOLU III
L-ADOZZJONI TAL-PJANIJIET TA’ PRESTAZZJONI
Artikolu 12
L-adozzjoni inizjali tal-pjanijiet ta’ prestazzjoni
Fuq proposta tal-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza, l-Istati Membri, fuq il-livell nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru, għandhom jadottaw u jikkomunikaw lill-Kummissjoni, mhux iktar tard minn sitt xhur wara l-adozzjoni tal-miri għall-Unjoni Ewropea kollha, il-pjanijiet ta’ prestazzjoni tagħhom li jinkludu miri ta’ prestazzjoni vinkolanti.
Artikolu 13
L-evalwazzjoni tal-pjanijiet ta’ prestazzjoni u r-reviżjoni tal-miri
1. Il-Kummissjoni għandha tevalwa l-pjanijiet ta’ prestazzjoni, il-miri tagħhom u b’mod partikolari l-konsistenza tagħhom ma’, u l-kontribuzzjoni adegwata tagħhom għall-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha, fuq il-bażi tal-kriterji stabbiliti fl-Anness III, fejn tikkunsidra b’mod xieraq l-evoluzzjoni tal-kuntest li seta’ kien hemm bejn id-data tal-adozzjoni tal-miri għall-Unjoni Ewropea kollha u d-data tal-evalwazzjoni tal-pjan ta’ prestazzjoni.
2. Fejn il-miri ta’ prestazzjoni inklużi fi pjan ta’ prestazzjoni jinstab li jkunu konsistenti ma’, u jagħtu kontribuzzjoni adegwata għall-miri għall-Unjoni Ewropea kollha, il-Kummissjoni għandha tinnotifika lill-Istat(i) Membru(i) b’dan mhux iktar tard minn erba’ xhur wara li tkun irċeviet il-pjan.
3. Fejn il-mira(i) ta’ prestazzjoni inkluża(i) fi pjan ta’ prestazzjoni jinsab li ma tkunx(jkunux) konsistenti ma’, u ma tagħtix(jagħtux) kontribuzzjoni adegwata għall-miri għall-Unjoni Ewropea kollha, il-Kummissjoni tista’, mhux iktar tard minn erba’ xhur wara li tirċievi l-pjan u skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 5(2) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004, tiddeċiedi li toħroġ rakkomandazzjoni lill-Istat(i) Membru(i) ikkonċernat(i) sabiex jadotta(w) il-mira(i) ta’ prestazzjoni riveduta(i). Deċiżjoni bħal din għandha tittieħed wara li l-Istat(i) Membru(i) ikkonċernat(i) jkun(u) ġie(ġew) ikkonsultat(i), u għandha tidentifika eżattament liema mira(i) għandha(hom) tiġi(jiġu) riveduta(i) kif ukoll ir-raġuni fundamentali għall-evalwazzjoni tal-Kummissjoni.
4. F’każ bħal dan, mhux iktar tard minn xahrejn wara l-ħruġ tar-rakkomandazzjoni, l-Istat(i) Membru(i) ikkonċernat(i) għandu(hom) jadotta(w) miri ta’ prestazzjoni riveduti, fejn jikkunsidra(w) b’mod xieraq il-fehmiet tal-Kummissjoni, flimkien mal-miżuri xierqa sabiex jintlaħqu dawk il-miri u għandu(hom) jinnotifika(w) lill-Kummissjoni b’dan.
Artikolu 14
L-evalwazzjoni tal-miri ta’ prestazzjoni riveduti u l-adozzjoni ta’ miżuri korrettivi
1. Fi żmien xahrejn wara n-notifika, il-Kummissjoni għandha tevalwa l-miri ta’ prestazzjoni riveduti u, b’mod partikolari, il-konsistenza tagħhom ma’, u l-kontribuzzjoni adegwata tagħhom għall-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha, fuq il-bażi tal-kriterji stabbiliti fl-Anness III.
2. Fejn il-miri riveduti msemmija fl-Artikolu 13(4) jinstab li huma konsistenti ma’ u jagħtu kontribuzzjoni adegwata għall-miri tal-Unjoni Ewropea kollha, il-Kummissjoni għandha tinnotifika lill-Istat(i) Membru(i) b’dan mhux iktar tard minn xahrejn wara li tirċievi l-miri riveduti.
3. Fejn il-miri ta’ prestazzjoni riveduti u l-miżuri xierqa xorta ma jkunux għadhom konsistenti ma’, u ma jagħtux kontribuzzjoni adegwata għall-miri għall-Unjoni Ewropea kollha, il-Kummissjoni tista’ tiddeċiedi, mhux iktar tard minn xahrejn wara li tirċievi l-miri riveduti u skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 5(3) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004, li l-Istat(i) Membru(i) ikkonċernat(i) għandu(hom) jieħu(jieħdu) miżuri korrettivi.
4. Deċiżjoni bħal din għandha tidentifika eżattament liema mira(i) għandha(hom) tiġi(jiġu) riveduta(i) u r-raġuni fundamentali tal-evalwazzjoni tal-Kummissjoni. Hija tista’ tinkludi l-livell ta’ prestazzjoni mistenni għal dawk il-miri sabiex l-Istat(i) Membru(i) ikkonċernat(i) jieħu(jieħdu) l-miżuri korrettivi xierqa u/jew tinkludi suġġerimenti għal miżuri xierqa bħal dawn.
5. Mhux iktar tard minn xahrejn wara d-deċiżjoni tal-Kummissjoni, il-miżuri korrettivi adottati mill-Istat(i) Membru(i) ikkonċernat(i) għandhom jiġu kkomunikati lill-Kummissjoni, flimkien mal-elementi li juru kif qed tiġi żgurata l-konsistenza mad-deċiżjoni tal-Kummissjoni.
Artikolu 15
Il-pjanijiet u l-miri ta’ prestazzjoni adottati wara l-bidu tal-perjodu ta’ referenza
Il-pjanijiet ta’ prestazzjoni jew il-miżuri korrettivi adottati wara l-bidu tal-perjodu ta’ referenza minħabba l-implimentazzjoni tal-proċeduri msemmija fl-Artikoli 13 u 14 għandhom japplikaw retroattivament mill-ewwel jum tal-perjodu ta’ referenza.
Artikolu 16
Ir-reviżjoni tal-miri għall-Unjoni Ewropea kollha
1. Il-Kummissjoni tista’ tiddeċiedi li tirrivedi l-miri għall-Unjoni Ewropea kollha skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 5(3) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004:
(a)
qabel il-bidu tal-perjodu ta’ referenza meta jkollha evidenza sostanzjali li d-dejta, is-suppożizzjonijiet u r-raġunijiet fundamentali inizjali li ntużaw biex jiġu ffissati l-miri inizjali għall-Unjoni Ewropea kollha m’għadhomx iktar validi;
(b)
matul il-perjodu ta’ referenza, minħabba l-applikazzjoni ta’ mekkaniżmu ta’ twissija kif imsemmi fl-Artikolu 18.
2. Reviżjoni tal-miri għall-Unjoni Ewropea kollha tista’ tirriżulta f’emendi fil-pjanijiet ta’ prestazzjoni eżistenti. F’każ bħal dan, il-Kummissjoni tista’ tiddeċiedi li għandu jsir aġġustament xieraq fl-iskeda taż-żminijiet stabbilita fil-Kapitoli II u III ta’ dan ir-Regolament.
KAPITOLU IV
IL-MONITORAĠĠ TAL-KISBA TAL-PRESTAZZJONI
Artikolu 17
Il-monitoraġġ u r-rapportar kontinwi
1. L-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza, fuq il-livell nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru, u l-Kummissjoni għandhom jimmonitorjaw l-implimentazzjoni tal-pjanijiet ta’ prestazzjoni. Jekk matul il-perjodu ta’ referenza l-miri ma jintlaħqux, l-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza għandhom japplikaw il-miżuri xierqa ddefiniti fil-pjan ta’ prestazzjoni sabiex jirrettifikaw is-sitwazzjoni. Għal dan il-fini, għandhom jintużaw il-valuri annwali fil-pjan ta’ prestazzjoni.
2. Fejn il-Kummissjoni tara tnaqqis sinifikanti u persistenti fil-prestazzjoni fi Stat Membru jew fi blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru, li jaffetwa lil Stati oħrajn li huma partijiet għall-ajru uniku Ewropew u/jew għall-ispazju tal-ajru Ewropew kollu, hija tista’ titlob lill-Istati Membri kkonċernati u lill-awtorità ta’ sorveljanza jew lill-korp ikkonċernat nazzjonali jew tal-blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru sabiex jiddefinixxu, japplikaw u jikkomunikaw lill-Kummissjoni miżuri xierqa sabiex jintlaħqu l-miri ffissati fil-pjan ta’ prestazzjoni tagħhom.
3. L-Istati Membri għandhom jirrapportaw lill-Kummissjoni dwar il-monitoraġġ mill-awtoritajiet ta’ sorveljanza nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru tagħhom tal-pjanijiet u tal-miri ta’ prestazzjoni għall-inqas fuq bażi annwali u meta l-miri ta’ prestazzjoni jkunu f’riskju li ma jintlaħqux. Il-Kummissjoni għandha tirrapporta lill-Kumitat dwar Ajru Uniku dwar il-kisba tal-miri ta’ prestazzjoni għall-inqas fuq bażi annwali.
Artikolu 18
Il-mekkaniżmi ta’ twissija
1. Fejn, minħabba ċirkustanzi li ma kinux prevedibbli fil-bidu tal-perjodu u fl-istess ħin huma insuperabbli u barra mill-kontroll tal-Istati Membri, il-limiti ta’ twissija msemmija fl-Artikolu 9(3) jintlaħqu fuq il-livell tal-Unjoni Ewropea, il-Kummissjoni għandha tirrivedi s-sitwazzjoni f’konsultazzjoni mal-Istati Membri permezz tal-Kumitat dwar Ajru Uniku u għandha tipprovdi proposti għal azzjonijiet xierqa fi żmien tliet xhur, li jistgħu jinkludu r-reviżjoni tal-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha u, konsegwentement, reviżjoni tal-miri ta’ prestazzjoni nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru.
2. Fejn, minħabba ċirkustanzi li ma kinux prevedibbli fil-bidu tal-perjodu u fl-istess ħin huma insuperabbli u barra mill-kontroll tal-Istati Membri u tal-entitajiet suġġetti għall-miri ta’ prestazzjoni, il-limiti ta’ twissija msemmija fl-Artikolu 9(3) jintlaħqu fuq il-livell nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru, l-awtorità ta’ sorveljanza nazzjonali jew il-korp ikkonċernat għandha tirrivedi s-sitwazzjoni f’kollaborazzjoni mal-Kummissjoni u tista’ tipprovdi proposti għal miżuri xierqa fi żmien tliet xhur, li jistgħu jinkludu r-reviżjoni tal-miri ta’ prestazzjoni nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru.
3. L-Istati Membri, fuq il-livell nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru, jistgħu jiddeċiedu li jadottaw limiti ta’ twissija differenti minn dawk imsemmija fl-Artikolu 9(3), sabiex jikkunsidraw iċ-ċirkustanzi u l-karatteristiċi speċifiċi lokali. F’każ bħal dan, dawn il-limiti għandhom ikunu stabbiliti fil-pjanijiet ta’ prestazzjoni u għandhom ikunu konsistenti mal-limiti adottati skont l-Artikolu 9(3). Id-devjazzjonijiet għandhom ikunu sostnuti b’ġustifikazzjoni dettaljata. Meta dawn il-limiti jiġu attivati, għandu japplika l-proċess stabbilit fil-paragrafu 2.
4. Fejn l-implimentazzjoni ta’ mekkaniżmu ta’ twissija jinvolvi r-reviżjoni ta’ pjanijiet u ta’ miri ta’ prestazzjoni, il-Kummissjoni għandha tiffaċilita tali reviżjoni permezz ta’ aġġustament xieraq fl-iskeda taż-żminijiet applikabbli skont il-proċedura msemmija fil-Kapitoli II u III ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 19
Il-faċilitazzjoni tal-monitoraġġ tal-konformità
Il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru għandhom jiffaċilitaw l-ispezzjonijiet u l-istħarriġ tal-Kummissjoni u tal-awtorità(ajiet) nazzjonali ta’ sorveljanza responsabbli mis-sorveljanza tagħhom, minn entità kkwalifikata li taġixxi f’isem din(dawn) tal-aħħar, jew mill-EASA sa fejn ikun rilevanti, inklużi ż-żjarat fil-post. Mingħajr preġudizzju għall-poteri ta’ sorveljanza kkonferiti lill-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza u lill-EASA, il-persuni awtorizzati għandhom jingħataw is-setgħa biex:
(a)
jeżaminaw, b’relazzjoni għall-oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin kollha, id-dokumenti u kwalunkwe materjal ieħor rilevanti għall-istabbiliment tal-pjanijiet u tal-miri ta’ prestazzjoni;
(b)
jieħdu kopji ta’ jew siltiet minn dokumenti bħal dawn;
(c)
jitolbu għal spjegazzjoni orali fil-post.
Spezzjonijiet u stħarriġ bħal dawn għandhom isiru f’konformità mal-proċeduri fis-seħħ fl-Istat Membru fejn se jsiru.
KAPITOLU V
IL-KOLLEZZJONI, IL-VALIDAZZJONI, L-EŻAMI, L-EVALWAZZJONI U T-TIXRID TAL-INFORMAZZJONI RELATATA MAL-PRESTAZZJONI TAN-NAVIGAZZJONI BL-AJRU GĦALL-AJRU UNIKU EWROPEW
Artikolu 20
Il-kollezzjoni u l-validazzjoni tad-dejta għal analiżi ta’ prestazzjoni
1. Minbarra d-dejta li l-Kummissjoni tkun diġà ġabret permezz ta’ strumenti oħrajn tal-Unjoni Ewropea u li tista’ tintuża ukoll għall-analiżi tal-prestazzjoni, l-awtoritajiet nazzjonali, il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru, l-operaturi tal-ajruporti, il-koordinaturi tal-ajruporti u t-trasportaturi tal-ajru għandhom jiżguraw li l-Kummissjoni tingħata d-dejta stabbilita fl-Anness IV skont ir-rekwiżiti stabbiliti f’dan l-anness.
2. L-awtoritajiet nazzjonali jistgħu jiddelegaw jew jerġgħu jorganizzaw, b’mod sħiħ jew parzjali, il-kompitu li jipprovdu d-dejta bejn l-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza, il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru, l-operaturi tal-ajruporti u l-koordinaturi tal-ajruporti tagħhom, sabiex jiġu kkunsidrati l-karatteristiċi speċifiċi lokali u l-mezzi ta’ rapportar eżistenti.
3. Il-fornituri tad-dejta għandhom jieħdu l-miżuri meħtieġa sabiex jiżguraw il-kwalità, il-validazzjoni u t-trażmissjoni f’waqtha tad-dejta, inkluża l-evidenza tal-kontrolli tal-kwalità u tal-proċessi ta’ validazzjoni, l-ispjegazzjonijiet għal talbiet speċifiċi tal-Kummissjoni Ewropea relatati mal-kwalità tad-dejta u, fejn ikun meħtieġ, il-pjanijiet ta’ azzjoni biex tittejjeb il-kwalità tad-dejta tagħhom. Id-dejta għandha tkun ipprovduta mingħajr ħlas, f’forma elettronika fejn ikun applikabbli billi jintuża l-format speċifikat mill-Kummissjoni.
4. Il-Kummissjoni għandha tevalwa l-kwalità u tivvalida d-dejta trażmessa skont il-paragrafu 1. Meta d-dejta ma tippermettix l-użu xieraq għall-analiżi tal-prestazzjoni, il-Kummissjoni tista’ tieħu l-miżuri xierqa sabiex tevalwa u ttejjeb il-kwalità tad-dejta b’kooperazzjoni mal-Istati Membri, b’mod partikolari mal-awtoritajiet nazzjonali ta’ sorveljanza tagħhom.
5. Għall-fini ta’ dan ir-Regolament, id-dejta relatata mal-prestazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 li diġà tiġi pprovduta lill-Eurocontrol għandha tiġi kkunsidrata bħala li ġiet ipprovduta lill-Kummissjoni. Fejn dan ma jkunx il-każ, il-Kummissjoni u Eurocontrol għandhom jagħmlu l-arranġamenti meħtieġa sabiex jiżguraw li dejta bħal din titqiegħed għad-dispożizzjoni tal-Kummissjoni bl-istess rekwiżiti kif ġie deskritt fil-paragrafu 3.
6. Kull meta jiġu identifikati rekwiżiti ġodda sinifikanti għal dejta jew tkun mistennija dejta ta’ kwalità insuffiċjenti, il-Kummissjoni tista’ twettaq studji piloti li għandhom jiġu kkompletati fuq bażi volontarja mill-Istati Membri qabel ma jiġu introdotti rekwiżiti ġodda għal dejta permezz ta’ emenda f’dan ir-Regolament. Studji pilota bħal dawn għandhom jitwettqu sabiex tkun evalwata l-fattibbiltà tal-ġabra ta’ dejta rilevanti, fejn jiġu kkunsidrati l-benefiċċji tad-disponibbiltà tad-dejta b’relazzjoni għall-ispejjeż tal-ġbir u għall-piż tal-interpellati.
Artikolu 21
It-tixrid tal-informazzjoni
1. Il-Kummissjoni għandha xxerred informazzjoni ġenerali għall-fini tal-għanijiet stabbiliti fl-Artikolu 11 tar-Regolament (KE) Nru 549/2004 skont ir-Regolament (KE) Nru 1049/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-30 ta’ Mejju 2001 dwar l-aċċess pubbliku għad-dokumenti tal-Parlament Ewropew, tal-Kunsill u tal-Kummissjoni (11), b’mod partikolari l-Artikolu 4 tiegħu, kif ukoll mal-Artikolu 18 tar-Regolament (KE) Nru 550/2004.
2. L-informazzjoni inkluża fl-Artikolu 3(3)(a) għandha tkun pubblikament disponibbli għall-partijiet interessati kkonċernati, b’mod partikolari b’mezzi elettroniċi.
3. Ir-rapporti annwali msemmija fl-Artikolu 3(3)(k) għandhom ikunu pubblikament disponibbli. Referenza għal dawk ir-rapporti għandha tkun ippubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea. Il-Kummissjoni tista’ tiddeċiedi li tipprovdi informazzjoni ġenerali oħra fuq bażi regolari lill-partijiet interessati kkonċernati, b’mod partikolari b’mezzi elettroniċi.
4. Il-miri għall-Unjoni Ewropea kollha msemmija fl-Artikolu 9 u referenza għall-pjanijiet ta’ prestazzjoni adottati msemmija fil-Kapitolu III għandhom ikunu disponibbli pubblikament u ppubblikati f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
5. Għandu jingħata aċċess individwali għal informazzjoni speċifika, bħal dejta u statistiċi vvalidati, lill-fornitur tad-dejta li miegħu jkunu relatati direttament l-informazzjoni u l-attivitajiet.
KAPITOLU VI
ID-DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 22
Appell
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li d-deċiżjonijiet li jittieħdu skont dan ir-Regolament ikunu rraġunati sew u jkunu suġġetti għal proċedura effettiva ta’ reviżjoni u/jew ta’ appell.
Artikolu 23
Il-miżuri tranżitorji
Fejn, matul l-ewwel perjodu ta’ referenza, l-Istati Membri jiddeċiedu li jadottaw pjan ta’ prestazzjoni b’miri dwar il-livell tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru, huma għandhom jiżguraw li:
(a)
il-pjan jissostitwixxi l-pjanijiet nazzjonali mill-1 ta’ Jannar ta’ waħda mis-snin tal-perjodu ta’ referenza;
(b)
it-tul tal-pjan ma jaqbiżx iż-żmien li fadal biex jagħlaq il-perjodu ta’ referenza;
(c)
il-pjan juri li l-miri ta’ prestazzjoni tiegħu huma mill-inqas ambizzjużi daqs il-konsolidament tal-miri nazzjonali preċedenti.
Artikolu 24
Ir-reviżjoni tal-iskema
Il-Kummissjoni għandha tirrivedi l-effikaċja tal-proċess sal-1 ta’ Lulju 2013. Sa tmiem l-2014 u b’mod regolari sussegwentement, il-Kummissjoni għandha tirrivedi l-iskema ta’ prestazzjoni, u b’mod partikolari, għandha tanalizza l-impatt, l-effikaċja u l-ambitu ta’ dik is-sistema, billi tikkunsidra b’mod xieraq il-ħidma mwettqa mill-ICAO f’dan il-qasam.
Artikolu 25
L-emendi għar-Regolament (KE) Nru 2096/2005
Ir-Regolament (KE) Nru 2096/2005 għandu jiġi emendat kif ġej:
1.
It-Taqsima 2.2 tal-Anness I għandha tiġi sostitwita b’dan li ġej:
“2.2. Il-ġestjoni organizzattiva
Fornitur ta’ servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru għandu jipproduċi pjan kummerċjali li jkopri perjodu minimu ta’ ħames snin. Il-pjan kummerċjali għandu:
(a)
jistabbilixxi l-għanijiet u l-miri ġenerali tal-fornitur tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru u l-istrateġija tiegħu sabiex jilħaqhom b’konformità ma’ pjan ġenerali tal-fornitur fuq żmien itwal u mar-rekwiżiti tal-Unjoni Ewropea għall-iżvilupp tal-infrastruttura jew ta’ teknoloġija oħra;
(b)
jinkludi miri ta’ prestazzjoni xierqa f’termini ta’ sikurezza, kapaċità, ambjent u effiċjenza fl-infiq, kif jista’ jkun applikabbli.
L-informazzjoni inkluża fil-paragrafi (a) u (b) għandha tkun konsistenti mal-pjan ta’ prestazzjoni nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru msemmi fl-Artikolu 11 tar-Regolament (KE) Nru 549/2004 u, sa fejn għandha x’taqsam id-dejta dwar is-sikurezza, għandha tkun konsistenti mal-programm għas-sikurezza tal-Istat imsemmi fl-Istandard 2.27.1 tal-Anness 11 tal-ICAO, emenda 47B-A mill-20 ta’ Lulju 2009 kif ikun applikabbli.
Fornitur ta’ servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru għandu jipproduċi ġustifikazzjonijiet għas-sikurezza u għall-kummerċ għal proġetti kbar ta’ investiment u għandu jinkludi, fejn ikun rilevanti, l-impatt stmat fuq il-miri ta’ prestazzjoni xierqa msemmija fi 2.2(b) kif ukoll jidentifika l-investimenti li jirriżultaw mir-rekwiżiti legali assoċjati mal-implimentazzjoni tas-SESAR.
Fornitur ta’ servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru għandu jipproduċi pjan annwali li jkopri s-sena li tkun ġejja u li għandu jispeċifika iktar il-karatteristiċi tal-pjan kummerċjali u jiddeskrivi kwalunkwe bidla fih.
Il-pjan annwali għandu jkopri d-dispożizzjonijiet li ġejjin dwar il-livell u l-kwalità tas-servizz bħal-livell mistenni tal-kapaċità, tas-sikurezza, tal-ambjent u tal-effiċjenza fl-infiq kif jista’ jkun applikabbli:
(a)
informazzjoni dwar l-implimentazzjoni ta’ infrastruttura ġdida jew ta’ żviluppi oħrajn u dikjarazzjoni kif dawn se jagħtu kontribuzzjoni biex tittejjeb il-prestazzjoni tal-fornitur tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru, inklużi l-livell u l-kwalità tas-servizzi;
(b)
l-indikaturi ta’ prestazzjoni konsistenti mal-pjan ta’ prestazzjoni nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru msemmi fl-Artikolu 11 tar-Regolament (KE) Nru 549/2004 li b’paragun miegħu jistgħu jiġu raġonevolment evalwati l-livell tal-prestazzjoni u l-kwalità tas-servizz;
(c)
informazzjoni dwar il-miżuri previsti għall-mitigazzjoni tar-riskji għas-sikurezza identifikati fil-pjan ta’ sikurezza tal-fornitur tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru, inklużi l-indikaturi tas-sikurezza sabiex ikunu mmonitorjati r-riskju għas-sikurezza u, fejn ikun xieraq, l-ispiża stmata tal-miżuri ta’ mitigazzjoni;
(d)
il-pożizzjoni finanzjarja mistennija għal perjodu qasir ta’ żmien tal-fornitur tas-servizzi kif ukoll kwalunkwe bidla fi jew impatt fuq il-pjan kummerċjali.
Il-fornitur tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru għandu jqiegħed il-kontenut tal-parti tal-prestazzjoni tal-pjan kummerċjali u tal-pjan annwali għad-dispożizzjoni tal-Kummissjoni meta jintalab jagħmel dan fil-kundizzjonijiet stabbiliti mill-awtorità nazzjonali ta’ sorveljanza skont il-liġi nazzjonali.”
2.
It-Taqsima 9 tal-Anness I għandha tiġi sostitwita b’dan li ġej:
“9. IR-REKWIŻITI TAR-RAPPORTAR
Fornitur ta’ servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru għandu jkun jista’ jipprovdi rapport annwali dwar l-attivitajiet tiegħu lill-awtorità nazzjonali ta’ sorveljanza. Dan ir-rapport għandu jkopri r-riżultati finanzjarji tiegħu, mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 12 tar-Regolament (KE) Nru 550/2004, kif ukoll il-prestazzjoni operattiva tiegħu u kwalunkwe attività u żvilupp sinifikanti oħrajn b’mod partikolari fil-qasam tas-sikurezza.
Ir-rapport annwali għandu jinkludi mill-inqas:
-
evalwazzjoni tal-livell ta’ prestazzjoni tas-servizz iġġenerat,
-
il-prestazzjoni tal-fornitur tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru meta pparagunata mal-miri ta’ prestazzjoni stabbiliti fil-pjan kummerċjali, biex il-prestazzjoni effettiva tkun irrikonċiljata mal-pjan annwali billi jintużaw l-indikaturi ta’ prestazzjoni stabbiliti fil-pjan annwali,
-
jipprovdi spjegazzjoni għad-differenzi mill-miri, u jidentifika l-miżuri sabiex jingħalaq kwalunkwe distakk matul il-Perjodu ta’ Referenza msemmi fl-Artikolu 11 tar-Regolament (KE) Nru 549/2004,
-
l-iżviluppi fl-operazzjonijiet u fl-infrastruttura,
-
ir-riżultati finanzarji, sakemm ma jkunux ippubblikati separatament skont l-Artikolu 12(1) tar-Regolament (KE) Nru 550/2004,
-
informazzjoni dwar il-proċess formali ta’ konsultazzjoni tal-utenti tas-servizzi tiegħu,
-
informazzjoni dwar il-politika ta’ riżorsi umani.
Il-fornitur tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru għandu jqiegħed il-kontenut tar-rapport annwali għad-dispożizzjoni tal-Kummissjoni Ewropea meta jintalab jagħmel dan u tal-pubbliku fil-kundizzjonijiet stabbiliti mill-awtorità nazzjonali ta’ sorveljanza skont il-liġi nazzjonali.”
Artikolu 26
Id-dħul fis-seħħ
1. Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
2. Il-Kapitolu V għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2011. L-ewwel perjodu ta’ referenza għandu jibda mill-1 ta’ Jannar 2012.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, id-29 ta’ Lulju 2010.