РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 23 юли 2012 година
отправено към Испания и предвиждащо специални мерки за укрепване на финансовата стабилност
(2012/443/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 136, параграф 1, буква б) във връзка с член 126, параграф 6 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
В член 136, параграф 1, буква б) от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) се предвижда възможността за разработване на насоки на икономическа политика, отнасящи се за държавите членки, чиято парична единица е еврото.
(2)
В своята Препоръка относно националната програма за реформи на Испания за 2012 г. и съдържаща становището относно програмата за стабилност на Испания за периода 2012-2015 г. (1) Съветът препоръчва Испания да предприеме действия „да осъществи реформата на финансовия сектор, по-специално като допълни текущото преструктуриране на банковия сектор с действия за справяне с положението на все още слабите институции, да изработи всеобхватна стратегия за ефективно справяне с наследените активи в счетоводните баланси на банките, и да определи ясна позиция относно финансирането и използването на защитни механизми“.
(3)
Възможността за получаване на външно финансиране в големи размери при ниски разходи през първото десетилетие на ХХ век доведе до нарастване на вътрешното търсене, стимулирано от кредитирането, и траен растеж на цените на активите в Испания, концентриран главно в областта на недвижимите имоти. Испанският банков сектор бе засегнат неблагоприятно от спукването на балона в сектора на недвижимите имоти и строителството и от последвалата икономическа рецесия. В резултат на това испанските банки, с изключение на няколко големи кредитни институции с диверсифицирана в международен план дейност, загубиха до голяма степен достъпа до пазарите за финансиране на едро при поносими условия и по този начин станаха силно зависими от рефинансирането от Евросистемата. Освен това капацитетът им за намиране на кредитиране бе сериозно ограничен поради въздействието на намаления рейтинг върху наличните обезпечения.
(4)
Мащабното свиване на икономиката през последните години, което се отразява много неблагоприятно върху заетостта и безработицата, значително влоши състоянието на бюджета в Испания. Според актуализираната прогноза на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. бюджетният дефицит се очаква да бъде 6,3 % от БВП през 2012 г., което е сравнимо с очаквания дефицит от 5,3 % от БВП, посочен в програмата за стабилност от 2012 г. и в проектозакона за бюджета за 2012 г. Брутният публичен дълг нарасна до 68,5 % от БВП през 2011 г. и според актуализираната прогноза на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. той ще достигне 80,9 % от БВП през 2012 г. и 86,8 % през 2013 г., при условие че политическият курс се запази, като превишава заложената в Договора референтна стойност през всички посочени години. Рисковете, свързани с макроикономическия сценарий и бюджетните цели, както и с допълнителните мерки за финансова помощ, могат да доведат до допълнително увеличаване на публичния дълг. Предвид тези тенденции на 10 юли 2012 г. Съветът отправи препоръка към Испания в рамките на процедурата при прекомерен дефицит да премахне съществуващия прекомерен дефицит до 2014 г.
(5)
Испанските власти предприеха редица важни мерки за решаване на проблемите в банковия сектор. Тези мерки включват изчистване на счетоводните баланси на банките, увеличаване на минималните капиталови изисквания, преструктуриране на сектора на спестовните банки и значително повишаване на изискванията за провизии на заемите, свързани със сектора на недвижимите имоти, и на активите, получени поради неизправност на длъжниците. Тези мерки обаче не бяха достатъчни за облекчаване на пазарния натиск.
(6)
През февруари 2011 г. испанските власти повишиха на 8 % минимално изискваното съотношение на капитала (капитала от първи ред) към рисково претеглените активи на банките и определиха на банките срок до септември 2011 г. да се съобразят с тази нова разпоредба. За банките, които са по-зависими от финансирането на едро и които имат ограничен достъп до пазара, минимално изискваното съотношение на капиталова адекватност бе увеличено на 10 %. През февруари и май 2012 г. бяха въведени нови законодателни изисквания за банките да въведат по-високи капиталови буфери и провизии срещу възможни загуби от обслужваните и необслужваните наследени заеми, свързани със сектора на строителството и недвижимите имоти. Очакваният общ обем на тези нови изисквани провизии възлизаше на около 84 милиарда евро.
(7)
Към април 2012 г. общата брутна финансова помощ от испанската държава (с изключение на обезпеченията по емитирани облигации) възлезе на около 15 милиарда евро. Капиталовата помощ бе предоставена чрез Фонда за организирано преструктуриране на банките (ФОПБ), който разполага с капитал от 15 милиарда евро, от които 9 милиарда евро вече са изплатени. Държавата също така предостави гаранции за емисии на облигации с първостепенен ранг от страна на банките в размер около 86 милиарда евро (от които около 58 милиарда евро не са погасени). Въпреки че ФОПБ все още разполага с капацитет, тройно по-голям от своя капитал, публичните средства за оказване на помощ няма да са достатъчни, за да се осигури достатъчно голям предпазен марж за провеждане на необходимото изчистване на балансите на банките в целия сектор.
(8)
Опасенията за необходимостта от допълнителна рекапитализация на банковия сектор допринесоха за нарастващия пазарен натиск върху испанските държавни облигации. Доходността на държавните облигации достигна равнища от над 500 базисни пункта в края на юни 2012 г. и началото на юли 2012 г., което увеличи разходите за финансиране на испанската държава. Нарастващата тежест на лихвените разходи затруднява допълнително консолидирането на публичните финанси в Испания и коригирането на прекомерния дефицит. Следователно цялостното преструктуриране на банковия сектор и рекапитализацията са важни фактори за намаляването на натиска върху публичните финанси.
(9)
На 25 юни 2012 г. испанските власти поискаха официално външна финансова подкрепа в контекста на текущото преструктуриране и рекапитализация на испанския банков сектор. Помощта бе поискана при условията за отпускане на финансова помощ за рекапитализация на финансовите институции от Европейския инструмент за финансова стабилност. Предоставената помощ е обвързана с определени условия за финансовия сектор съгласно предвиденото в меморандума за разбирателство, договорен между испанското правителство и Комисията, съгласувано с Европейската централна банка (ЕЦБ) и Европейския банков орган (ЕБО), с техническата помощ на Международния валутен фонд (МВФ). Тези условия ще включват както конкретни условия за всяка банка, в съответствие с правилата за държавна помощ, така и хоризонтални условия. Успоредно с това Испания ще трябва да изпълни изцяло своите ангажименти и задължения съгласно процедурата при прекомерен дефицит, както и препоръките за справяне с макроикономическите дисбаланси в рамките на европейския семестър.
(10)
Повишаването на дългосрочната устойчивост на испанския банков сектор е от критично значение за запазването на финансовата стабилност в Испания и за ограничаването на преминаването на финансовите проблеми към други икономики от еврозоната, а следователно и за предотвратяването на отрицателните ефекти за правилното функциониране на икономиката и Икономическия и паричен съюз. Взетите досега значими мерки за разрешаване на тези проблеми не бяха напълно достатъчни. Поради това са необходими допълнителни мерки. По-конкретно Испания следва да предприеме още специални мерки за успешно справяне с наследените активи, за възстановяване на финансирането на пазарни принципи и за понижаване на зависимостта на банките от подкрепата за поддържане на ликвидността, получавана от централната банка, както и за осигуряване на по-ефективни механизми за откриване на рисковете и управление на кризите.
(11)
Като част от общата стратегия е много важно действително да бъде разрешен проблемът с наследените активи, като се наложи ясно отделяне на проблемните активи на подпомаганите банки от счетоводните им баланси. Това следва да се приложи особено за заемите, свързани със сектора на недвижимите имоти, и активите, придобити поради неизправност на длъжниците. Това отделяне би довело до отхвърляне на оставащите евентуални съмнения за състоянието на балансите на банките, като им се позволи да извършват по-добре дейността си по финансово посредничество.
(12)
Освен това повишаването на прозрачността на балансите на банките по този начин може да улесни организираното намаляване на експозициите им по отношение на сектора на недвижимите имоти, да възстанови финансирането на пазарни принципи и да понижи зависимостта на банките от подкрепата за поддържане на ликвидността, получавана от централната банка.
(13)
За осигуряването на надеждна рамка за испанския банков сектор е необходимо усъвършенстване на механизмите за откриване на рисковете и управление на кризите. Ефективната стратегия следва да включва промени, целящи въвеждането на по-строга нормативна и надзорна уредба, като се отчита опитът от финансовата криза. Освен това корпоративното управление следва да се подобри съгласно най-добрите практики в международен план,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Комисията, като се консултира с ЕЦБ, ЕБО и МВФ, договори с испанските власти свързаните с финансовата помощ конкретни условия относно политиката във финансовия сектор. Тези условия са изложени в меморандум за разбирателство, който ще бъде подписан от Комисията и испанските власти. Подробните финансови условия ще бъдат посочени в споразумение за финансова помощ.
Испания рекапитализира адекватно банковата си система и я преструктурира изцяло. Във връзка с това Испания, като си сътрудничи с Комисията и се консултира с ЕЦБ, разработва стратегия за бъдещата структура, функциониране и жизнеспособност на испанските банки, в която ще определи как да се осигури способността им да работят без допълнителна държавна помощ. Тази стратегия ще бъде доуточнена в меморандум за разбирателство, в който ще се разработят допълнително условията относно политиката, залегнали в настоящото решение.
2. Главните компоненти на тази стратегия са реформа на слабите части на испанския банков сектор и въвеждането на по-строга нормативна и надзорна уредба за сектора.
3. Реформата на слабите части на испанския банков сектор се състои от следните три елемента:
а)
набелязване на потребностите от капитал на отделните банки чрез всеобхватен анализ на качеството на активите на банковия сектор и извършване на тест за устойчивост за всяка банка поотделно въз основа на посочения анализ на качеството на активите. Въз основа на резултатите от теста за устойчивост банките, които се нуждаят от вливане на капитал, ще бъдат разделени на три отделни групи. Всяка група ще има задължението да представи планове за преструктуриране и контролирано оздравяване, както и всички допълнителни и последващи мерки, съгласно предвиденото в меморандума за разбирателство;
б)
рекапитализация, преструктуриране и/или контролирано оздравяване на слабите банки въз основа на планове за преодоляване на евентуален недостиг на капитал, установен чрез тестовете за устойчивост. Тези планове ще се основават на принципите за жизнеспособност, намаляване на разходите за данъкоплатците (поделяне на тежестта) и ограничаване на случаите на нарушаване на конкуренцията. За тази цел Испания ще приеме законодателство за i) допускане прилагането на процедури за непривилегировани задължения, включително задължителни форми на поделяне на тежестта, и ii) подобряване на рамката за контролирано оздравяване на банките с оглед на включването на съответните правомощия за това за ФОПБ и Фонда за гарантиране на влоговете (ФГВ), и като се вземе предвид регулаторното предложение на ЕС за управление на кризите и оздравяване на банките, включително специални инструменти за преструктуриране на нежизнеспособни банки;
в)
разделяне на активите в банките, които получават държавна помощ за рекапитализация, и прехвърляне на обезценените активи към външно дружество за управление на активи с цел реализиране на дългосрочната им стойност. Като провежда тесни консултации с Комисията, ЕЦБ и ЕБО, и с техническата помощ на МВФ Испания ще изготви всеобхватна законодателна рамка за учредяването и функционирането на дружеството за управление на активи, така че до ноември 2012 г. то да се превърне в напълно работеща структура.
4. За да се осигури надеждна рамка за банковия сектор, Испания въвежда освен това по-строга нормативна и надзорна уредба и засилва управлението. Стратегията и условията, които са указани изчерпателно в меморандума за разбирателство, включват наред с другото следните мерки:
а)
изискване испанските кредитни институции да повишат съотношението на базовия собствен капитал от първи ред до най-малко 9 % съгласно определението за капитал, въведено с процедурата на ЕБО по рекапитализация;
б)
изискване от 1 януари 2013 г. испанските кредитни институции да прилагат определението за капитал, въведено с Регламента за капиталовите изисквания;
в)
преразглеждане на нормативната уредба за провизиите срещу загуби по заеми. По-конкретно въз основа на опита от финансовата криза испанските власти представят предложения за изменения на тази уредба, като отчитат временните мерки, приети през последните месеци, както и нормативната уредба на ЕС в областта на счетоводството;
г)
допълнително засилване на оперативната независимост на централната банка (Banco de España); в съответствие с международните препоръки и стандарти правомощията на Министерството на икономиката по издаване на лицензи и налагане на санкции в банковия сектор се прехвърлят на Banco de España;
д)
допълнително усъвършенстване на процедурите за надзор от страна на Banco de España въз основа на вътрешен одит;
е)
преразглеждане на нормите за управлението на гаранционните органи във финансовия сектор (ФОПБ и ФГВ) с цел предотвратяване на възможни конфликти на интереси;
ж)
въвеждане на по-строги правила за управлението на спестовните банки и банките, притежавани от спестовни банки;
з)
изменение на законодателството за защита на потребителите и за ценните книжа с цел ограничаване на разпродажбата от страна на банки на инструменти за подчинен дълг (или инструменти без покритие от ФГП) на неквалифицирани клиенти на дребно, както и засилване на контрола върху спазването им от страна на властите;
и)
предприемане на действия за намаляване на разходите за данъкоплатците, свързани с преструктурирането на банките. След разпределяне на загубите към притежателите на собствен капитал испанските власти ще изискат мерки за поделяне на тежестта от притежателите на хибриден капитал и на подчинен дълг в банки, получаващи публичен капитал;
й)
поемане на ангажимент за налагане на горна граница за възнагражденията на членовете на изпълнителните и надзорните съвети на всички банки, получаващи държавна помощ;
к)
подобряване на публичния кредитен регистър.
5. Властите ще предоставят на Комисията, ЕЦБ, ЕБО и МВФ, при условия на строга поверителност, необходимите данни за наблюдение на банковия сектор.
6. Комисията, съгласувано с ЕЦБ и ЕБО, ще проверява периодично изпълнението на свързаните с финансовата помощ условия относно политиката чрез мисии и редовни доклади на испанските власти всяко тримесечие. Ще се провежда редовно наблюдение на дейностите на ФОПБ в контекста на програмата.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Кралство Испания.
Съставено в Брюксел на 23 юли 2012 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
tat-23 ta’ Lulju 2012
indirizzata lil Spanja dwar miżuri speċifiċi biex tiġi rinfurzata l-istabbiltà finanzjarja
(2012/443/UE)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 136(1)(b) flimkien mal-Artikolu 126(6) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
(1)
L-Artikolu 136(1)(b) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) jipprevedi l-possibbiltà li jiġu stabbiliti linji gwida ekonomiċi speċifiċi għall-Istati Membri li l-munita tagħhom hija l-euro.
(2)
Fir-rakkomandazzjoni tiegħu dwar il-Programm Nazzjonali ta’ Riforma ta’ Spanja għall-2012 u l-opinjoni tiegħu dwar il-programm ta’ stabbiltà ta’ Spanja għall-2012-2015 (1), il-Kunsill irrakkomanda li Spanja għandha tieħu azzjoni biex “timplementa r-riforma tas-settur finanzjarju, b’mod partikolari tikkumplementa r-ristrutturar tas-settur bankarju li għaddej bħalissa billi tindirizza s-sitwazzjoni ta’ istituzzjonijiet dgħajfa li għad fadal, u tressaq strateġija komprensiva biex tindirizza effettivament l-assi ta’ legati fuq il-karti tal-bilanċ tal-banek, u tiddefinixxi pożizzjoni ċara dwar il-finanzjament u l-użu ta’ faċilitajiet ta’ salvagwardja”.
(3)
Id-disponibbiltà abbundanti ta’ finanzjament estern bi prezz baxx fi Spanja fis-snin 2000 tat lok għal domanda interna stimulata mill-kreditu u boom ta’ assi ikkonċentrati b’mod partikolari fis-settur immobiljari. Is-settur bankarju Spanjol ġie affettwat ħażin meta nfaqgħet il-bużżieqa tas-settur immobiljari u tal-konstruzzjoni u mir-riċessjoni ekonomika konsegwenti. B’riżultat ta’ dan, bl-eċċezzjoni ta’ għadd żgħir ta’ istituzzjonijiet tal-kreditu kbar u diversifikati internazzjonalment, il-banek Spanjoli tilfu l-biċċa l-kbira tal-aċċess għas-swieq tal-finanzjament tal-operaturi b’termini affordjabbli u, għaldaqstant, saru dipendenti ħafna fuq ir-rifinanzjament tal-Eurosistema. Barra minn hekk, il-kapaċità tal-banek Spanjoli biex jieħdu self ġiet limitata severament mill-impatt ta’ klassifikazzjoni aktar baxxa fuq id-disponibbiltà kollaterali.
(4)
Il-kontrazzjoni mdaqqsa tal-ekonomija f’dawn l-aħħar snin, li qed taffettwa l-impjiegi u l-qgħad b’mod negattiv ħafna, iddeterjorat b’mod sostanzjali l-pożizzjoni baġitarja fi Spanja. Skont aġġornament mis-servizzi tal-Kummissjoni tat-Tbassir tar-Rebbiegħa 2012, id-defiċit ġenerali tal-gvern huwa pprojettat għal 6,3 % tal-PDG fl-2012, li jitqabbel ma’ defiċit mistenni ta’ 5,3 % tal-PDG fil-programm ta’ stabbiltà tal-2012 u l-abbozz tal-liġi tal-baġit tal-2012. Id-dejn pubbliku gross tela’ għal 68,5 % tal-PDG fl-2011, u skont l-aġġornament mis-servizzi tal-Kummissjoni tat-Tbassir tar-Rebbiegħa 2012, mistenni jitla’ f’daqqa għal 80,9 % tal-PDG fl-2012 u għal 86,8 % fl-2013, abbażi ta’ xenarju ta’ ebda bidla fil-politika, u għalhekk ikun qabeż il-valur ta’ referenza tat-Trattat fis-snin kollha. Ir-riskji li hemm marbuta max-xenarju makroekonomiku u l-miri baġitarji, kif ukoll mal-miżuri addizzjonali ta’ salvataġġ finanzjarju, jistgħu jikkontribwixxu għal iktar żieda fid-dejn pubbliku. Fid-dawl ta’ dawn l-iżviluppi, fl-10 ta’ Lulju 2012 il-Kunsill ħareġ rakkomandazzjoni lil Spanja taħt il-proċedura ta’ żbilanċ eċċessiv (PŻE) biex sal-2014 ittemm is-sitwazzjoni attwali ta’ defiċit eċċessiv.
(5)
L-awtoritajiet Spanjoli ħadu għadd ta’ miżuri importanti biex jiġu indirizzati l-problemi fis-settur bankarju. Dawn il-miżuri jinkludu tindifa tal-karti tal-bilanċ tal-banek, żieda tar-rekwiżiti kapitali minimi, ristrutturar tas-settur bankarju tat-tfaddil, żieda sinifikanti fir-rekwiżiti ta’ proviżjonament għal self relatat mal-iżvilupp tas-settur immobiljari (Real Estate Development - RED) u għal assi preklużi. Dawn il-miżuri, madankollu, ma kinux suffiċjenti biex itaffu l-pressjoni tas-suq.
(6)
Fi Frar 2011, l-awtoritajiet Spanjoli għollew ir-rekwiżit tal-proporzjon minimu tal-kapital (“capital principal”) għal 8 % tal-assi tal-bank ippeżati għar-riskju u lill-banek tawhom sa Settembru 2011 biex jikkonformaw ma’ dan ir-regolament il-ġdid. Għall-banek li huma aktar dipendenti fuq il-finanzjament tal-operaturi u kkaratterizzati minn aċċess limitat għas-suq il-proporzjon minimu tal-kapital żdied għal 10 %. Fi Frar u Mejju tal-2012, leġiżlazzjoni ġdida esiġiet li l-banek jibnu proviżjonijiet u bafers kapitali ogħla kontra telf possibbli fuq self produttiv u self improduttiv fuq l-istokk akkumulat ta’ assi tas-settur tal-kostruzzjoni u dak immobiljari. Il-volum kumplessiv mistenni ta’ dawn ir-rekwiżiti l-ġodda ta’ proviżjonament ammontaw għal madwar EUR 84 biljun.
(7)
Minn April 2012, it-total tal-kontribuzzjoni finanzjarja grossa mill-Istat Spanjol (esklużi l-garanziji fuq il-ħruġ ta’ bonds) ammonta għal madwar EUR 15-il biljun. L-appoġġ kapitali ġie pprovdut permezz tal-Fond għar-Ristrutturar Xieraq tal-Banek (Fund for Orderly Bank Restructuring - FROB) mogħni b’kapital ta’ EUR 15-il biljun, li minnhom EUR 9 biljun kienu diġà tħallsu. L-Istat ipprovda wkoll garanziji għal bonds bankarji privileġġati li nħarġu minn banek li jammontaw għal madwar EUR 86 biljun (minn dan it-total, madwar EUR 58 biljun f’garanziji kienu pendenti). Għalkemm il-FROB kien għad baqagħlu kapaċità ta’ finanzjament ta’ tliet darbiet daqs l-allokazzjoni kapitali tiegħu, l-appoġġ disponibbli mis-settur pubbliku domestiku mhux se jkun biżżejjed biex jipprovdi protezzjoni kbira biżżejjed għat-twettiq tat-tindif meħtieġ tas-sistema kollha tas-settur bankarju.
(8)
Tħassib dwar il-ħtieġa għal rikapitalizzazzjoni ulterjuri tas-settur bankarju kkontribwixxa għal pressjonijiet tas-suq dejjem jiżdiedu fuq il-bonds tal-gvern Spanjol. Ir-rendiment tal-bonds sovrani laħqu livelli li jaqbżu sew il-500 punti bażi lejn l-aħħar ta’ Ġunju 2012 u l-bidu ta’ Lulju 2012, u b’hekk żied l-ispejjeż tal-finanzjament għad-dejn sovran Spanjol. Il-piż dejjem jikber tal-imgħax ikompli jkabbar l-isfida tal-konsolidazzjoni tal-finanzi pubbliċi fi Spanja u l-korrezzjoni tad-defiċit eċċessiv. Għalhekk, ir-ristrutturazzjoni u r-rikapitalizzazzjoni komprensivi tas-settur bankarju huma element importanti fit-tnaqqis tal-pressjoni fuq il-finanzi pubbliċi.
(9)
Fil-25 ta’ Ġunju 2012, l-awtoritajiet Spanjoli talbu uffiċjalment assistenza finanzjarja fil-kuntest tar-ristrutturazzjoni u r-rikapitalizzazzjoni tas-settur bankarju Spanjol. L-assistenza qed tintalab skont it-termini tal-Assistenza Finanzjarja għar-Rikapitalizzazzjoni tal-Istituzzjonijiet Finanzjarji mill-Faċilita Ewropea ta’ Stabbilità Finanzjarja. L-assistenza pprovduta hija soġġetta għal kundizzjonalità speċifika għas-settur finanzjarju, kif previst fil-Memorandum ta’ Qbil (MtQ) innegozjat bejn il-Gvern Spanjol u l-Kummissjoni, b’koordinazzjoni mal-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE) u l-Awtorità Bankarja Ewropea (ABE), bl-assistenza teknika tal-Fond Monetarju Internazzjonali (FMI). Dan ser jinkludi kemm kondizzjonalità speċifika għall-banek f’konformità mar-regoli dwar l-għajnuna Statali kif ukoll kondizzjonalità orizzontali. B’mod parallell, Spanja ser ikollha tikkonforma kompletament mal-impenji u l-obbligi tagħha skont il-proċedura ta’ żbilanċ eċċessiv u r-rakkomandazzjonijiet biex jiġu indirizzati l-iżbilanċi makroekonomiċi fi ħdan il-qafas tas-Semestru Ewropew.
(10)
Iż-żieda fir-reżiljenza tas-settur bankarju Spanjol fuq terminu twil hija kritika biex tiġi ppreżervata l-istabbiltà finanzjarja fi Spanja u jiġi llimitat it-tifrix tal-istress finanzjarju f’ekonomiji oħrajn taż-żona tal-euro u, għaldaqstant jiġu evitati l-effetti ħżiena fuq il-funzjonament xieraq tal-ekonomija u tal-unjoni ekonomika u monetarja. Il-miżuri sinifikanti li ttieħdu s’issa biex jindirizzaw dawn il-problemi ma kinux għalkollox suffiċjenti. Għalhekk huma meħtieġa aktar miżuri. B’mod partikolari, Spanja għandha timplimenta miżuri speċifiċi addizzjonali biex tittratta l-assi akkumulati b’mod effettiv, tirrestawra l-finanzjament abbażi tas-suq, tnaqqas id-dipendenza tal-banek fuq appoġġ ta’ likwidità mill-bank ċentrali, u biex isaħħaħ il-mekkaniżmi tal-identifikazzjoni tar-riskji u tal-immaniġġjar tal-kriżijiet.
(11)
Bħala parti mill-istrateġija kumplessiva, huwa essenzjali li tittratta l-assi akkumulati b’mod effettiv billi tesiġi segregazzjoni ċara tal-assi problematiċi ta’ banek megħjuna mill-karti tal-bilanċ tal-banek. Dan għandu japplika, b’mod partikolari, għal self relatat mal-RED u mal-assi preklużi. Segregazzjoni ta’ dan it-tip tneħħi kwalunkwe dubju li jkun baqa’ dwar il-kwalità tal-karti tal-bilanċ tal-banek, u b’hekk ikunu jistgħu jwettqu l-funzjoni tagħhom ta’ intermedjazzjoni finanzjarja.
(12)
Barra minn hekk, it-titjib fit-trasparenza tal-karti tal-bilanċ tal-banek b’dan il-mod jista’ jiffaċilita tnaqqis xieraq tal-iskoperturi tal-banek għas-settur immobiljari, jerġa’ jibda l-finanzjamant ibbażat fuq is-suq, u jnaqqas id-dipendenza tal-banek fuq appoġġ ta’ likwidità mill-bank ċentrali.
(13)
L-iżgurar ta’ qafas sod għas-settur bankarju Spanjol jesiġi li jissaħħu l-mekkaniżmi tal-identifikazzjoni tar-riskji u tal-immaniġġjar tal-kriżijiet. Strateġija effettiva għandha tinkludi bidliet li jkollhom l-għan li jsaħħu l-qafas regolatorju u ta’ sorveljanza, filwaqt li jqisu l-esperjenzi tal-kriżi finanzjarja. Barra minn hekk, il-governanza korporattiva għandha tissaħħaħ skont l-aqwa prattiki internazzjonali,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. Il-Kummissjoni, f’konsultazzjoni mal-BĊE, l-ABE u l-FMI, ftehmet mal-awtoritajiet Spanjoli l-kundizzjonijiet ta’ politika speċifika għas-settur finanzjarju mehmużin mal-assistenza finanzjarja. Dawk il-kondizzjonijiet huma stabbiliti fil-MtQ li għandu jiġi ffirmat mill-Kummissjoni u l-awtoritajiet Spanjoli. It-termini finanzjarji dettaljati għandhom jiġu stabbiliti fi Ftehim dwar Faċilita’ ta’ Assistenza Finanzjarja.
Spanja għandha tirrikapitalizza b’mod xieraq u tirristruttura bl-akbar reqqa s-sistema bankarja tagħha. F’dak ir-rigward, Spanja għandha tiżviluppa b’koordinazzjoni mal-Kummissjoni Ewropea, u b’konsultazzjoni mal-BĊE strateġija għall-istruttura, il-funzjonament u l-vijabbiltà futuri tal-banek Spanjoli li tidentifika kif se jiġi żgurat li huma kapaċi joperaw mingħajr appoġġ ulterjuri mill-istat. Din l-istrateġija ser tiġi speċifikata aktar fil-MtQ, bi żvilupp ulterjuri tal-kundizzjonijiet ta’ politika inkorportati f’din id-Deċiżjoni.
2. Il-komponenti ewlenin ta’ din l-istrateġija għandhom ikunu bidla radikali fil-partijiet dgħajfa tas-settur bankarju Spanjol u tisħiħ tal-oqfsa regolatorji u ta’ sorveljanza għas-settur bankarju.
3. Il-bidla radikali fil-partijiet dgħajfa tas-settur bankarju Spanjol għandha tkun magħmula minn dawn it-tliet elementi:
(a)
l-identifikazzjoni ta’ ħtiġijiet kapitali ta’ kull bank individwali permezz ta’ analiżi komprensiva tal-kwalità tal-assi tas-settur bankarju u test tal-istress bank b’bank, abbażi ta’ dik l-analiżi tal-kwalità tal-assi. Abbażi tar-riżultati tas-simulazzjonijiet ta’ kriżi, il-banek li jeħtieġu injezzjoni kapitali ser jitpoġġew fi tliet ġruppi differenti. Kull grupp ser ikun soġġett għall-obbligu li jippreżenta pjani ta’ ristrutturar u risoluzzjoni, u għall-miżuri komplementari u sussegwenti kollha, kif previst fil-MtQ;
(b)
ir-rikapitalizzazzjoni, ir-ristrutturar u/jew ir-riżoluzzjoni b’mod xieraq ta’ banek dgħajfa, abbażi ta’ pjanijiet biex jiġi indirizzat kwalunkwe nuqqas identifikat fit-test tal-istress. Dawn il-pjani ser ikunu bbażati fuq il-prinċipji ta’ vijabbilta’, jimminimizzaw l-ispiża għal min iħallas it-taxxa (kondiviżjoni tal-piżijiet) u jillimitaw id-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni. Għal dak il-għan, Spanja ser tadotta leġislazzjoni biex (i) tippermetti l-implimentazzjoni ta’ Eżerċizzji ta’ Responsabbiltà Subordinata, inkluż il-forom obbligatorji ta’ kondiviżjoni tal-piżijiet, u (ii) jiġi aġġornat il-qafas ta’ risoluzzjoni tal-banek sabiex jiġu inkorporati s-setgħat ta’ risoluzzjoni rilevanti għall-FROB u l-Fond għall-Garanzija tad-Depożiti (FGD), u b’kont meħud tal-proposta regolatorja tal-UE dwar ġestjoni ta’ kriżi u r-risoluzzjoni tal-banek, inkluż għodda speċjali għar-risoluzzjoni ta’ banekk mhux vijabbli;
(c)
is-segregazzjoni tal-assi f’dawk il-banek li jirċievu appoġġ pubbliku fl-isforz tar-rikapitalizzazzjoni tagħhom u t-trasferiment tagħhom tal-assi danneġġati lil Kumpanija Maniġerjali tal-Assi (KMA) esterna, biex jilħqu l-valur fit-tul tagħhom. Spanja, f’konsultazzjoni mill-qrib mal-Kummissjoni, il-BĊE u l-ABE u bl-assistenza teknika tal-FMI, ser tħejji qafas legislattiv komprensiv għall-istabbiliment u l-funzjonament tal-KMA, sabiex tagħmilha kompletament operattiva sa Novembru 2012.
4. Sabiex jiġi żgurat qafas sod għas-settur bankarju, Spanja għandha ssaħħaħ ukoll l-oqfsa regolatorji u ta’ sorveljanza kif ukoll tirrinforza l-governanza. L-istrateġija u l-kundizzjonalità, li hija speċifikata b’mod komprensiv fil-MtQ, għandha fost l-oħrajn tinkludi l-miżuri li ġejjin:
(a)
teħtieġ mill-istituzzjonijiet tal-kreditu Spanjoli li jżidu l-proporzjon tagħhom ta’ Grad 1 ta’ Ekwità Komuni tal-anqas għal 9 % skont id-definizzjoni tal-kapital stabbilita fl-eżerċizzju ta’ rikapitalizzazzjoni tal-ABE;
(b)
teħtieġ, mill-1 ta’ Jannar 2013, li l-istituzzjonijiet tal-kreditu Spanjoli japplikaw id-definizzjoni ta’ kapital stabbilita fir-Regolament dwar ir-Rekwiżiti Kapitali (Capital Requirements Regulation - CRR);
(c)
l-analiżi mill-ġdid tal-qafas legali għall-proviżjonament tat-telf mis-self. B’mod partikolari, abbażi tal-esperjenzi tal-kriżi finanzjarja, l-awtoritajiet Spanjoli għandhom jagħmlu proposti biex iġeddu l-qafas permanenti għall-proviżjonament tat-telf mis-self, filwaqt li jqisu l-miżuri temporanji introdotti matul dawn l-aħħar xhur, kif ukoll il-qafas tal-kontabilità tal-UE;
(d)
it-tisħiħ ulterjuri tal-indipendenza operazzjonali tal-Banco de España; f’konformità mar-rakkomandazzjonijiet u standards internazzjonali, bit-trasferiment tas-setgħat ta’ sanzjonar u ta’ liċenzjar tal-Ministeru tal-Ekonomija fir-rigward tas-settur bankarju lill-Banco de España;
(e)
it-tisħiħ ulterjuri tal-proċeduri ta’ sorveljanza tal-Banco de España abbażi ta’ awditjar intern;
(f)
ir-reviżjoni tal-arranġamenti ta’ governanza tal-aġenziji li joffru sikurezza finanzjarja (il-FROB u l-FGD - il-Fond ta’ Garanzija tad-Depożiti) biex jiġu evitati kunflitti ta’ interess potenzjali;
(g)
it-tisħiħ tar-regoli dwar il-governanza tas-settur bankarju tat-tfaddil u tal-banek li huma proprjetà tal-banek tat-tfaddil;
(h)
l-emendar tal-leġiżlazzjoni dwar il-protezzjoni tal-konsumatur u dwar it-titoli biex tillimita l-bejgħ mill-banek ta’ strumenti ta’ dejn subordinarju (jew stumenti mhux koperti mill-FGD) lil klijenti bl-imnut mhux kwalifikati, u t-tisħiħ tal-monitoraġġ tal-konformità mill-awtoritajiet;
(i)
it-teħid ta’ passi biex tiġi minimizzata l-ispiża għal min iħallas it-taxxa tar-ristrutturar tal-banek. Wara l-allokazzjoni tat-telf lit-titolari tal-ekwità, l-awtoritajiet Spanjoli ser jeħtieġu miżuri ta’ kondiviżjoni tal-piż minn detenturi ta’ kapital ibridu u detenturi tad-dejn subordinarju f’banek li jirċievu kapital pubbliku;
(j)
l-impenn biex jiġu llimitati l-livelli tal-paga tal-membri tal-bord eżekuttiv u dak superviżorju tal-banek kollha megħjuna mill-Istat;
(k)
it-tisħiħ tar-reġistru tal-kreditu pubbliku ser jissaħħaħ.
5. L-awtoritajiet ser jipprovdu lill-Kummissjoni, il-BĊE, l-ABE u l-FMI, taħt kundizzjonijiet stretti ta’ kunfidenzjalità, id-data meħtieġa għall-monitoraġġ tas-settur bankarju.
6. Il-Kummissjoni, b’koordinazzjoni mal-BĊE u l-ABE, għandha tivverifika f’intervalli regolari li l-kundizzjonijijet ta’ politika marbutin mal-assistenza finanzjarja jiġu sodisfatti permezz ta’ missjonijiet u rappurtar regolari mill-awtoritajiet Spanjoli kull tliet xhur. Il-monitoraġġ tal-attivitajiet tal-FROB fil-kuntest tal-programm ser isir b’mod regolari.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju ta’ Spanja.
Magħmul fi Brussell, it-23 ta’ Lulju 2012.