РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 12 юли 2011 година
отправено към Гърция с оглед засилване и задълбочаване на фискалния надзор и за отправяне на предизвестие към Гърция за предприемането на считаните за необходими мерки за коригирането на положението на прекомерен дефицит
(преработен текст)
(2011/734/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 126, параграф 9 и член 136 от него,
като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
Решение 2010/320/ЕС на Съвета от 10 май 2010 г. отправено към Гърция с оглед засилване и задълбочаване на фискалния надзор и за предизвестие за Гърция за предприемане на преценените за необходими мерки за коригирането на прекомерния дефицит (1), бе многократно съществено изменяно (2). С оглед постигане на яснота и предвид това че предстоят по-нататъшни изменения, посоченото решение следва да бъде преработено.
(2)
В член 136, параграф 1 на Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) се предвижда възможността от приемане на конкретни мерки, отнасящи се до държавите-членки, чиято парична единица е еврото, с оглед засилване на координацията и наблюдението на тяхната бюджетна дисциплина.
(3)
В член 126 ДФЕС се постановява, че държавите-членки следва да избягват прекомерен бюджетен дефицит и се определя процедура при прекомерен дефицит за тази цел. Пактът за стабилност и растеж, който въвежда тази процедура сред своите корективни мерки, осигурява рамката, подкрепяща държавните политики с оглед бързо възстановяване на стабилното състояние на бюджета при отчитане на икономическата ситуация.
(4)
На 27 април 2009 г. в съответствие с член 104, параграф 6 от Договора за създаване на Европейската общност (ДЕО) Съветът реши, че в Гърция е налице прекомерен дефицит, и в съответствие с член 104, параграф 7 ДЕО и член 3, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (3) отправи препоръки за коригиране на прекомерния дефицит най-късно до 2010 г. Съветът също така определи 27 октомври 2009 г. за краен срок за Гърция за предприемане на ефективни действия. На 30 ноември 2009 г. в съответствие с член 126, параграф 8 ДФЕС Съветът установи, че Гърция не е предприела ефективни действия; в резултат на това на 16 февруари 2010 г. в съответствие с член 126, параграф 9 ДФЕС Съветът отправи предизвестие към Гърция за коригиране на положението на прекомерен дефицит най-късно до 2012 г. (по-нататък „Решението на Съвета по член 126, параграф 9“). Съветът също така определи 15 май 2010 г. за краен срок за предприемане на ефективни действия.
(5)
Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97, ако в съответствие с член 126, параграф 9 ДФЕС са били предприети ефективни действия и ако след отправянето на предизвестие са възникнали неочаквани неблагоприятни икономически събития със значими отрицателни последици за държавните финанси, Съветът може да реши по препоръка от Комисията да даде коригирано предизвестие съгласно член 126, параграф 9 ДФЕС.
(6)
Според прогнозите на службите на Комисията от есента на 2009 г., послужили за основа на първоначалното предизвестие, отправено към Гърция, БВП се очакваше да се свие с 0,25 % през 2010 г. и да възстанови растежа си след това, като през 2011 г. се увеличи с 0,7 %. През 2010 г. бе отбелязано още по-сериозно свиване на реалния БВП, което се очаква да продължи и през 2011 г. Постепенното възстановяване на растежа се очаква през следващите години. Това подчертано влошаване на икономическия сценарий предполага съответно влошаване и на прогнозите за публичните финанси, при условие че политиката не бъде променена. Тук следва да се добави и коригираната във възходяща посока оценка на бюджетния дефицит за 2009 г. (от 12,7 % от БВП по време на приемането на решението на Съвета по член 126, параграф 9 на 13,6 % от БВП съгласно предоставеното от Гърция на 1 април 2010 г. фискално уведомление) (4), а впоследствие и до 15,4 % от БВП след приключване на разследването, проведено от Евростат съвместно с гръцките статистически органи (5). Освен това перспективите пред публичните финанси предизвикаха тревога на финансовите пазари, изразила се в рязкото покачване на рисковите премии по държавните облигации на страната, което допълнително затрудни контролирането на изменението на бюджетния дефицит и държавния дълг.
(7)
Към края на 2009 г. брутният държавен дълг възлезе на 127,1 % от БВП. Това е най-високото съотношение на дълга в ЕС, и съществено надхвърлящо посочената в Договора референтна стойност от 60 % от БВП. Постигането на намаляване на дефицита, считано за необходимо и осъществимо при сегашните обстоятелства, предполага обръщане от 2013 г. нататък на тенденцията на увеличаване на дълга. Освен постоянно високият държавен дефицит, някои финансови операции допринесоха значително за увеличаването на дълга. Тези фактори повлияха отрицателно на доверието на пазарите в способността на правителството на Гърция да обслужва задълженията си в бъдеще. Крайно необходимо е Гърция спешно да предприеме решителни действия с безпрецедентен мащаб за овладяване на дефицита и на останалите фактори, допринасящи за увеличаването на дълга с оглед намаляване на съотношението на дълга към БВП и възобновяване при първа възможност на финансиране от пазара.
(8)
Изключително острото влошаване на финансовото положение на правителството на Гърция накара другите държави-членки от еврозоната, да решат да предоставят помощ в подкрепа на стабилността на Гърция с оглед запазване на финансовата стабилност на еврозоната като цяло, в съчетание с предоставената от Международния валутен фонд многостранна помощ. Помощта, предоставена от държавите-членки от еврозоната, ще бъде под формата на пул от двустранни заеми, координиран от Комисията. Заемодателите решиха, че тяхната подкрепа се предоставя при условие на спазване от страна на Гърция на настоящото решение. По-специално от Гърция се очаква да приложи посочените в настоящото решение мерки в съответствие с предвидения за тях график.
(9)
През юни 2011 г. стана очевидно, че предвид бюджетните отклонения от 2010 г. и изпълнението на бюджета до м.май, с непроменени политики, отклонението от целта за дефицита за 2011 г. ще бъде значително и това може да застраши общата надеждност на програмата. Следователно се появи необходимост от актуализиране на някои бюджетни мерки, за да се позволи на Гърция да се придържа към бюджетната цел през 2011 г. и да спази посочените в Решение 2010/320/ЕС на Съвета пределни стойности на дефицита за следващите години. Тези мерки бяха подробно обсъдени с гръцкото правителство и по тях бе постигнато общо съгласие между Европейската комисия, Европейската централна банка и Международния валутен фонд.
(10)
Предвид горните съображения е целесъобразно Решение 2010/320/ЕС да бъде изменено в редица отношения, като срокът за коригиране на прекомерния дефицит остане непроменен,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Гърция прекратява настоящото положение на прекомерен дефицит във възможно най-кратък срок, но най-късно до 2014 г.
2. Планът за коригиране на прекомерния дефицит цели постигане на равнище на консолидиран държавен дефицит, което не надхвърля 18 508 милиона евро (8,0 % от БВП) през 2010 г., 17 065 милиона евро (7,6 % от БВП) през 2011 г., 14 916 милиона евро (6,5 % от БВП) през 2012 г., 11 399 милиона евро (4,8 % от БВП) през 2013 г. и 6 385 милиона евро (2,6 % от БВП) през 2014 г. За тази цел ще трябва да бъде постигнато подобряване на структурното салдо минимум с 10 % от БВП за периода 2009-2014 г.
3. Посоченият в параграф 2 план за корекция изисква годишното изменение на консолидирания брутен държавен дълг да не надхвърля 34 058 милиона евро през 2010 г., 17 365 милиона евро през 2011 г., 15 016 милиона евро през 2012 г., 11 599 милиона евро през 2013 г. и 7 885 милиона евро през 2014 г. Въз основа на прогнозите за БВП от май 2011 г. съответният план за съотношението на дълга към БВП не надвишава 143 % през 2010 г., 154 % през 2011 г., 158 % през 2012 г., 159 % през 2013 г. и 157 % през 2014 г.
Член 2
1. Гърция приема следните мерки до края на юни 2010 г.:
а)
закон, с който се въвежда прогресивна скала за данъчно облагане върху всички източници на доходи и единно хоризонтално третиране на доходите от труд и капиталови активи;
б)
закон, с който се отменят всички освобождавания от данъци и автономни данъчни разпоредби в системата на данъчното облагане, включително и по отношение на доходите от специални надбавки, изплащани на държавните служители;
в)
отменяне на бюджетните кредити в резерва за непредвидени разходи с цел да бъдат спестени 700 милиона евро;
г)
отменяне на повечето бюджетни кредити за помощите от солидарност (с изключение на тези за преодоляване на бедността) с цел да бъдат спестени 400 милиона евро;
д)
намаляване на най-високите пенсии с цел да бъдат спестени 500 милиона евро за период от една цяла година (350 милиона евро за 2010 г.);
е)
намаляване на великденските, летните и коледните премии на държавните служители с цел да бъдат спестени 1 500 милиона евро за период от една цяла година (1 100 милиона евро за 2010 г.);
ж)
премахване на великденските, летните и коледните надбавки на пенсионерите, като бъдат обаче защитени тези с ниски пенсии, с цел да бъдат спестени 1 900 милиона евро за период от една цяла година (1 500 милиона евро за 2010 г.);
з)
увеличаване на ставката на ДДС с разчет за допълнителни постъпления от минимум 1 800 милиона евро за период от една цяла година (800 милиона евро за 2010 г.);
и)
увеличаване на акциза за гориво, тютюн и алкохол с разчет за допълнителни постъпления от минимум 1 050 милиона евро за период от една цяла година (450 милиона евро за 2010 г.);
й)
приемане на законодателство за имплементиране на Директивата за услугите (6);
к)
приемане на закон за реформиране и опростяване на структурата на местната публична администрация с оглед намаляване на оперативните разходи;
л)
създаването на специален екип, чиито усилия да бъдат насочени към повишаване на равнището на усвояване на структурните фондове и кохезионния фонд;
м)
приемане на закон за опростяване започването на стопанска дейност;
н)
намаляване на публичните инвестиции с 500 милиона евро спрямо планираните;
о)
насочване на бюджетните кредити за съфинансиране на структурните фондове и Кохезионния фонд към специална централна сметка, която да не може да се използва за никаква друга цел;
п)
създаване на независим фонд за финансова стабилност, който да бъде използван в случаите на потенциален недостиг на капитал и за запазване на стабилността на финансовия сектор, посредством предоставяне при нужда на собствен капитал на банките;
р)
засилване на надзора над банките с повече човешки ресурси, по-често предоставяне на отчети, както и тримесечни стрес-тестове.
2. Гърция приема следните мерки до края на септември 2010 г.:
а)
включване в проектобюджета за 2011 г. на мерки за фискална консолидация на стойност минимум 3,2 % от БВП (4,3 % от БВП, ако се отчитат и пренесените резултати от въведените през 2010 г. мерки): намаляване на междинното потребление на сектор „Държавно управление“ с минимум 300 милиона евро спрямо равнището през 2010 г. (в допълнение към посочените в настоящия параграф икономии от реформата на публичната администрация и местните органи на власт); замразяване на индексацията на пенсиите (с цел да бъдат спестени 100 милиона евро); временен кризисен данък върху изключително печелившите дружества (с разчет за увеличаване на постъпленията с 600 милиона евро през 2011, 2012 и 2013 г.); облагане на свободните професии с патентен данък (с разчет за постъпления от минимум 400 милиона евро през 2011 г. и увеличаващи се постъпления от поне 100 милиона евро през 2012 и 2013 г.); разширяване на данъчната основа за облагане с ДДС чрез включването на някои понастоящем освободени от ДДС услуги и чрез прехвърлянето на 30 % от стоките и услугите от намалената към обичайната ставка (с разчет за постъпления от 1 милиард евро); поетапно въвеждане на екологичен данък върху емисиите на CO2 (с разчет за постъпления от минимум 300 милиона евро през 2011 г.); приемане и прилагане от правителството на законодателство, с което да се реформира публичната администрация и да се реорганизират местните органи на власт (с цел да се намалят разходите с минимум 500 милиона евро през 2011 г. и допълнителни 500 милиона евро годишно през 2012 и 2013 г.); съкращаване на финансираните от правителството инвестиции (с минимум 500 милиона евро) чрез даване на приоритет на финансираните от структурните фондове на ЕС инвестиционни проекти; насърчителни мерки за уреждане на случаите на нарушения при земеползването (с разчет за постъпления от минимум 1 500 милиона евро от 2011 до 2013 г., от които минимум 500 милиона евро през 2011 г.); набавяне на постъпления от лицензирането на хазарта (минимум 500 милиона евро от предоставянето на лицензи и 200 милиона евро от годишни такси); разширяване на данъчната основа на данъка върху недвижимата собственост чрез актуализиране на стойността на активите (с разчет за допълнителни постъпления от минимум 400 милиона евро); увеличаване на облагането на възнагражденията в натура, включително чрез облагане на лизинговите плащания за автомобили (с разчет за постъпления от минимум 150 милиона евро); увеличаване на облагането на луксозните стоки (с разчет за постъпления от минимум 100 милиона евро); въвеждане на специален данък върху незаконните сгради (с разчет за постъпления от минимум 800 милиона евро годишно) и заместване на само 20 % от пенсиониращите се служители в публичния сектор (централно управление, местно държавно управление, социалноосигурителни фондове, публични дружества, държавни агенции и други публични институции). Мерки за постигане на съпоставими бюджетни икономии могат да бъдат обмислени след консултации с Комисията;
б)
засилване на ролята и ресурсите на Върховната сметна палата, както и въвеждането на защитни механизми срещу евентуални политически намеси в областта на данните и счетоводното отчитане;
в)
проект за реформа на законодателството в областта на възнагражденията в публичния сектор, която по-специално да включва създаването на единен разплащателен орган за изплащането на възнагражденията, въвеждането на единни принципи и график за установяването на рационална и хармонизирана скала за възнагражденията в публичния сектор, обхващаща централното управление, местното държавно управление и останалите агенции;
г)
законодателство за подобряване на ефикасността на данъчната администрация и контрола;
д)
въвеждане на независими прегледи на централната администрация и съществуващите социални програми;
е)
публикуване на месечни статистически данни (на касова основа) за приходите, разходите, операциите по финансиране и разходите за просрочени плащания - за сектор „Държавно управление“ и неговите подсектори;
ж)
план за действие за подобряване на събирането и обработването на данните за сектор „Държавно управление“, по-специално чрез подобряване на механизмите за контрол в статистическите органи и във Върховната сметна палата, както и осигуряване на ефективна лична отговорност в случай на невярно декларирани данни, за да се гарантира своевременното предоставяне на надеждните данни за сектор „Държавно управление“, изисквани съгласно регламенти (ЕО) № 2223/96 (7), (ЕО) № 264/2000 (8), (ЕО) № 1221/2002 (9), (ЕО) № 501/2004 (10), (ЕО) № 1222/2004 (11), (ЕО) № 1161/2005 (12), (ЕО) № 223/2009 (13) и (ЕО) № 479/2009 (14);
з)
редовно публикуване на информация за финансовото състояние на публичните предприятия и другите публични структури, непринадлежащи към сектор „Държавно управление“ (подробни отчети за доходите, баланси, данни за заетостта и възнагражденията);
и)
създаване на подробен централен регистър на публичните предприятия;
й)
приемане на план за действие с график за провеждането на конкретни действия, насочени към създаването на централен орган за обществени поръчки;
к)
приемане на акт, с който за периода 2011-2013 г. се определя горна граница в размер на 50 милиона евро на годишното публично финансиране за целите на изпълнението на задължението за обществена услуга на железопътните оператори, както и се установява принципът, че държавата не предоставя допълнителна явна или скрита подкрепа за железопътните оператори;
л)
приемане на бизнес план за гръцките железници. В бизнес плана се посочват начините за постигане на печалба от оперативната дейност, като още от 2011 г. започнат да се покриват амортизационните разходи чрез закриване на губещи маршрути, увеличаване на цените и намаляване на заплатите и персонала; прави се и подробен анализ на чувствителността за въздействието, което могат да окажат върху разходите за заплати различните варианти на колективно споразумение, и се предоставя информация за няколко възможности за персонала, като се предвижда и преструктуриране на холдинга, включително чрез продажба на земя и други активи;
м)
закон за реформиране на системата на договаряне на възнагражденията в частния сектор с оглед намаляване на ставките за заплащане на извънредния труд, увеличена гъвкавост при управлението на работното време и предоставяне на възможността за сключване на местни териториални споразумения за нарастване на възнагражденията под договореното за съответния сектор;
н)
реформа на законодателството за защита на труда с цел увеличаване на една година на изпитателния срок при нови договори и улесняване на по-широкото използване на срочни договори и договори за работа при намалено работно време;
о)
изменение на уредбата на системата за арбитраж, с което се позволява всяка от страните да поиска арбитраж, ако не са съгласни с предложението на медиатора;
п)
реформа на арбитражното производство, която гарантира неговото провеждане в съответствие с прозрачни и обективни критерии, с независим състав от арбитри, който разполага със свобода на вземане на решение, без да е подложен на въздействие от страна на правителството.
3. Гърция приема следните мерки до края на декември 2010 г.:
а)
окончателно приемане на мерките, посочени в параграф 2, буква а);
б)
прилагане на законодателство, с което се засилва фискалната рамка. Това следва да включва по-специално утвърждаването на средносрочна фискална рамка, заделянето на задължителен резерв за непредвидени разходи в бюджета, съответстващ на 5 % от общите бюджетни кредити за правителствения сектор, различни от тези за заплати, пенсии и плащания на лихви, създаването на по-добър механизъм за наблюдение на разходите, както и на бюджетна служба към Парламента;
в)
значително повишаване на равнището на усвояване на структурните фондове и Кохезионния фонд;
г)
законодателни актове, с които се опростява и се ускорява процесът на лицензиране на предприятия, промишлени дейности и свободни професии;
д)
изменение на институционалната рамка на гръцкия орган по конкуренцията с оглед увеличаване на независимостта му, определяне на разумни срокове за разследване на случаи и издаване на решения, както и предоставяне на правомощия за отхвърляне на жалби;
е)
мерки за премахване на съществуващите ограничения пред свободното предоставяне на услуги;
ж)
нормативен акт, забраняващ на местните органи на власт да имат дефицит най-малко до 2014 г.; намаление на трансферите към местните органи на власт в съответствие с планираните икономии и прехвърляне на компетентност;
з)
публикуване на междинни дългосрочни разчети за пенсионните разходи до 2060 г. съгласно законодателната реформа от юли 2010 г., обхващащи основните пенсионни схеми (IKA, включително пенсионната схема за държавните служители, OGA и OAEE);
и)
въвеждане на единна електронна система за предписване на лекарства; публикуване на целия списък с цените на лекарствата на пазара; прилагане на списъка на лекарствата, за които не се предвижда възстановяване на разходите, и на списъка на лекарствата, които се продават без рецепта; публикуване на новия списък на лекарствата, за които се предвижда възстановяване на разходите, чрез използване на новата система на референтни цени; използване на информацията, получена чрез електронната система за предписване на лекарства и сканиране, за събирането на отстъпките от фармацевтичните предприятия; въвеждане на механизъм за наблюдение, позволяващ ежемесечно оценяване на разходите за лекарствени продукти; въвеждане на доплащане в размер на 5 евро за редовните амбулаторни услуги и предвиждане на доплащане при необосновани посещения в отделенията за спешна помощ; публикуване на одитираните отчети на болниците и здравните центрове и създаване на независима работна група от специалисти по здравеопазване, чиято задача е до края на май 2011 г. да изготви подробен доклад за цялостна реформа на системата на здравеопазването, целяща подобряване на ефикасността и ефективността ѝ;
й)
допълнително намаление на оперативните разходи най-малко с 5 %, което да доведе до икономии в размер най-малко 100 милиона евро;
к)
допълнително намаление на трансферите, което да доведе до икономии за държавния бюджет в размер най-малко 100 милиона евро. Публичните структури, които получават тези трансфери, ще осигурят съответно намаление на разходите си, за да няма натрупване на просрочени задължения;
л)
въвеждане на проверка на имущественото състояние за отпускането на семейни надбавки от януари 2011 г., което да доведе до икономии в размер най-малко 150 милиона евро (след приспадане на съответните административни разходи);
м)
ограничаване на покупките на военно оборудване (доставки) най-малко с 500 милиона евро в сравнение с действителното равнище от 2010 г.;
н)
намаление на разходите за лекарствени продукти от страна на социалноосигурителните фондове с 900 милиона евро - чрез допълнително намаление на цените на лекарствата и нови процедури за обществени поръчки, и намаление на разходите от страна на болниците (включително разходите за оборудване) най-малко с 350 милиона евро;
о)
промени в управлението, ценообразуването и заплатите в публичните предприятия с цел реализиране на икономии в размер най-малко 800 милиона евро;
п)
увеличение на намалените ставки на ДДС съответно от 5,5 % на 6,5 % и от 11 % на 13 %, което да доведе до допълнителни приходи в размер най-малко 880 милиона евро, и намаление на ставката на ДДС за лекарствата и хотелските услуги по настаняване от 11 % на 6,5 %, което да доведе до разходи в размер най-много 250 милиона евро без икономиите на социалноосигурителните фондове и болниците в резултат на по-ниската ставка на ДДС за лекарствата;
р)
засилване на борбата с контрабандата на горива (най-малко 190 милиона евро);
с)
увеличаване на съдебните такси (най-малко 100 милиона евро);
т)
въвеждане на план за ускоряване на събирането на просрочените данъчни вземания (най-малко 200 милиона евро);
у)
ускоряване на събирането на глобите за нарушения на данъчното законодателство (най-малко 400 милиона евро);
ф)
събиране на приходи в резултат на новата уредба на данъчните спорове и производства (най-малко 300 милиона евро);
х)
приходи от подновяването на лицензите за далекосъобщителни дейности, чийто срок на валидност изтича (най-малко 350 милиона евро);
ц)
приходи от концесии (най-малко 250 милиона евро);
ч)
план за преструктуриране на мрежата за градски транспорт в Атина (OASA). Целта на плана е намаляване на оперативните загуби на предприятието и осигуряване на икономическата му жизнеспособност. Планът включва намаление на оперативните разходи на предприятието и повишение на цените на услугите. Необходимите действия се предприемат до март 2011 г.;
ш)
акт за ограничаване на назначенията в целия сектор „Държавно управление“ до съотношение от най-много един новоназначен на пет пенсионирани или съкратени служители, без да се допускат изключения за отделни сектори, като тук се включват служителите, които са прехвърлени от преструктурираните публични предприятия към държавните служби;
щ)
актове, с които се укрепва пазарът на труда и в които се предвижда, че: споразуменията на ниво отделно предприятие се ползват с приоритет пред тези на ниво сектор или професия, без да се допускат неоправдани ограничения; колективните споразумения на ниво отделно предприятие не се ограничават чрез изисквания за минимален размер на предприятието; премахва се възможността за разширяване действието на споразуменията на ниво сектор или професия по отношение на лица, неучаствали в преговорите; удължава се изпитателният срок при нова работа; премахват се времевите ограничения за използване на агенции за временна заетост; премахват се пречките за по-широко използване на срочни договори; отменя се разпоредбата за по-високо почасово заплащане на лицата, работещи при намалено работно време; допуска се по-гъвкава уредба на работното време, включително работа на смени при намалено работно време.
4. Гърция приема следните мерки до края на март 2011 г.:
а)
публикуване на подробни дългосрочни разчети за пенсионните разходи до 2060 г. съгласно законодателната реформа от юли 2010 г. Разчетите обхващат допълнителните (помощните) схеми, като се основават на подробен набор от данни, събрани и обработени от Националния актюерски институт. По отношение на разчетите следва да бъде извършена партньорска проверка от страна на Комитета по икономическа политика и да бъдат утвърдени от него;
б)
правителството погасява просрочените си задължения, натрупани през 2010 г., и намалява тези от предходните години;
в)
план за борба с укриването на данъци, включващ количествени показатели за изпълнение, по които да се отчита данъчната администрация; законодателство за рационализиране на административните производства при данъчни спорове и производствата за обжалване по съдебен ред, както и необходимите актове и процедури за по-успешно предприемане на мерки срещу нарушенията, корупцията и неефективността на служителите от данъчната администрация, включително съдебно преследване при нарушение на служебните задължения; публикуване на месечни доклади на петте работни групи по предотвратяването на укриването на данъци, включително на набор от показатели за напредъка;
г)
подробен план за действие с график за завършване и въвеждане на опростената система за възнагражденията; подготвяне на средносрочен план за човешките ресурси за периода до 2013 г. в съответствие с правилото „1 назначение за 5 напуснали служители“, като се посочат и плановете за преразпределяне на квалифицирания персонал към приоритетните области; публикуване на месечни данни за движенията на персонала (назначения, напускания, трансфери между структури) на различните правителствени отдели;
д)
извършване на всеобхватната реформа на системата на здравеопазването, започната през 2010 г., с цел публичните разходи за здравеопазване да не превишават 6 % от БВП; мерки за икономии от разходите за лекарства в размер на поне 2 милиарда евро спрямо 2010 г., от които поне 1 милиард евро през 2011 г.; подобряване на системите за счетоводна отчетност и фактуриране на болниците чрез: окончателно въвеждане на системата на двустранно счетоводство на начислена основа във всички болници; използване на единната система за кодиране и общ регистър за доставките на медицински продукти; изчисляване на наличностите и потоците на медицински продукти във всички болници, използващи единната система за кодиране; навременно фактуриране на разходите за лечение (не по-късно от два месеца) на гръцките фондове за социално осигуряване, другите държави-членки и частните здравни осигурители; гарантиране, че поне 50 % от обема на лекарствата, използвани от държавните болници до края на 2011 г., се състоят от генерични и незащитени с патент лекарства, чрез въвеждане на задължението всички държавни и общински болници да обявяват обществени поръчки за лекарствени продукти въз основа на активното вещество;
е)
с цел борба с излишните разходи и неефикасното управление в държавните предприятия и осигуряване на най-малко 800 милиона евро бюджетни икономии, акт за намаляване на основните възнаграждения в публичните предприятия най-малко с 10 % на равнището на предприятието, за ограничаване на допълнителните възнаграждения до 10 % от основните възнаграждения; за въвеждане на максимален размер на брутния доход от 4 000 евро месечно (12 плащания годишно); за повишаване на цените за пътуване с градския транспорт с поне 30 %; за въвеждане на мерки с цел намаляване на оперативните разходи на публичните предприятия с 15-25 %; и акт за преструктуриране на OASA;
ж)
нова регулаторна рамка за улесняване на сключването на концесионни споразумения за регионалните летища;
з)
създаване на независима работна група по образователната политика с цел повишаване на ефикасността на системата на общественото образование (основно, средно и висше) и по-ефикасно използване на ресурсите;
и)
приемане на закон за създаване на единен орган за обществени поръчки в съответствие с плана за действие; изготвяне на информационна платформа за електронни обществени поръчки и определяне на междинни основни етапи в съответствие с плана за действие, включително: тестване на пилотна версия, наличност на всички функции за всички договори и постепенно въвеждане на задължителното използване на системата за електронни обществени поръчки за поръчките за доставки на стоки, услуги и строителни работи;
5. Гърция приема следните мерки до края на юли 2011 г.:
а)
представя на Парламента рационална и унифицирана скала за възнагражденията в публичния сектор, обхващаща централното управление, местното държавно управление и останалите агенции, която да се въвежда постепенно в рамките на три години, като възнагражденията са функция на производителността и служебните задължения;
б)
средносрочен план за броя на служителите за периода до 2015 г. в съответствие с правилото „1 назначен за 5 напуснали служители“ (през 2011 г. съотношението е 1 към 10). Планът включва по-строги правила за временните служители, закриване на незаетите места по щатното разписание и преразпределение на квалифицираните служители към приоритетните области и отчита увеличаването на работното време в публичния сектор;
в)
представяне на подробен план за действие с график за завършване и въвеждане на опростената система за възнагражденията, които да съответстват на заплатите в частния сектор, като целта е намаление на общите разходи за заплати. Този план се основава на резултатите от доклада, публикуван от Министерството на финансите и Единния разплащателен орган. Въвеждането на законодателни актове за опростената система за възнагражденията се извършва постепенно в рамките на три години. Заплатите на служителите в държавните предприятия са в съответствие с новата схема за заплатите в публичния сектор.
г)
укрепване на инспектората по труда чрез достатъчно осигуряване на квалифициран персонал и с количествени цели във връзка с броя на проверките, които предстои да бъдат проведени;
д)
акт за преразглеждане на основните параметри на пенсионната система с цел ограничаване на увеличаването на бюджетните разходи за пенсии за периода 2009-2060 г. под 2,5 % от БВП, ако дългосрочните разчети покажат, че увеличаването на бюджетните разходи за пенсии се очаква да надхвърли този праг Националният актюерски институт продължава да представя дългосрочни прогнози за пенсионните разходи до 2060 г. съгласно приетите мерки за реформа. Прогнозите включват най-важните допълнителни (помощни) пенсионни схеми (ETEAM, TEADY, MTPY) и се основават на подробните данни, събирани и обработвани от Националния актюерски институт;
е)
преразглеждане на списъка на професиите, които се характеризират с тежки и вредни условия на труд, така че в тях да не се включват повече от 10 % от наетите лица; новият списък с професии, които се характеризират с тежки и вредни условия на труд, се прилага за всички настоящи и бъдещи служители, считано от 1 август 2011 г.;
ж)
законодателен акт за създаване на единен орган за обществени поръчки; мандатът, целите, компетентността и правомощията му, както и графикът за започването на дейността му съответстват на предвиденото в плана за действие;
з)
допълнителни мерки за насърчаване на използването на генерични лекарства чрез: задължително предписване на лекарствата въз основа на активното вещество посредством електронната система за предписване и задължително предписване на по-евтини генерични лекарства, когато има такива; определяне на по-нисък процент на участие на пациентите в разходите за генерични лекарства, които имат значително по-ниска цена от референтната (под 60 % от референтната цена) въз основа на опита на другите държави-членки на ЕС; определяне на максималната цена на генеричните лекарства на равнище 60 % от цената на патентованите лекарства с подобно активно вещество;
и)
публикуване на списък на държавните активи, включително на участията в предприятия, чиито акции се търгуват или не се търгуват на фондовите борси, и на търговско реализируемата недвижима собственост и земя; създава се Генерален секретариат за развитие в областта на недвижимата собственост, за да се подобри управлението на активите, изразяващи се в недвижими имоти, да се освободят от тежести и да се подготвят за приватизация
й)
средносрочната фискална стратегия (по-нататък „СФС“) до 2015 г., както е посочена в приложение I към настоящото решение, и съответните актове за прилагане. СФС се основава на постоянните мерки за фискална консолидация, които подсигуряват, че не се надхвърля горната граница за дефицита за 2011-2015 г., установена от решение на Съвета, както и че съотношението на дълга към БВП намалява устойчиво;
к)
приватизация на активи на стойност най-малко 390 милиона евро; приемане на програма за приватизация с цел събиране на най-малко 15 милиарда евро до края на 2012 г., 22 милиарда евро до края на 2013 г., 35 милиарда евро до края на 2014 г. и най-малко 50 милиарда евро до края на 2015 г.; постъпленията от приватизация на активи (недвижими имоти, концесии и финансови активи) се използват за погасяване на дългове и няма да намалят усилията за фискална консолидация с оглед спазването на горните граници за дефицита, посочени в член 1, параграф 2;
л)
създаване на приватизационен фонд със стабилно управление с оглед на ускоряване на процеса на приватизация и гарантиране на неговата необратимост и професионално управление. Фондът придобива собственост върху активите, които подлежат на приватизация. Фондът не може да залага активите си, по начин, които би осуетил целта му, а именно приватизацията на активи;
м)
внася законодателство за закриване, сливане и намаляване на нежизнеспособни предприятия;
н)
мерки за засилване контрола върху разходите: решение, в което се посочват квалификацията и отговорностите на счетоводителите, които предстои да бъдат назначени във всички министерства и които ще отговарят за осигуряване на ефективен финансов контрол;
о)
нови критерии и условия за сключване на договори от фондовете за социална сигурност с всички доставчици на здравни услуги с цел постигане на целевото съкращаване на разходите; съвместно закупуване на медицински услуги и стоки за постигане на сериозно намаляване на разходите с поне 25 % спрямо 2010 г. чрез споразумения за по-ниски цени при високи обеми;
п)
публикуване на задължителни насоки за предписване на рецепти за общопрактикуващи лекари въз основа на международни указания за рецепти, за да се осигури ефективно използване на лекарствата от гледна точка на разходите; публикуване и непрекъснато актуализиране на позитивния списък на лекарства, за които се възстановяват разходите;
р)
подготовка на план за преобразуване и преструктуриране на болници в краткосрочен и средносрочен план с оглед ограничаване на неефективните дейности, като се направят икономии от мащаба и обхвата и се подобри грижата за пациентите. Целта е да се намалят разходите на болниците с най-малко 10 % през 2011 г. и с още 5 % през 2012 г. спрямо предходната година.
6. Гърция приема следните мерки до края на септември 2011 г.:
а)
бюджет за 2012 г. в съответствие със СФС и целта за спазване на горните граници за дефицита, определени в член 1, параграф 2;
б)
смекчаване на данъчните пречки пред сливанията и придобивания;
в)
опростяване на митническите процедури при внос и износ;
г)
допълнително повишаване на равнището на усвояване на структурните фондове и Кохезионния фонд;
д)
пълно изпълнение на плана за по-добро регулиране с оглед намаляване на административната тежест с 20 % (спрямо 2008 г.);
е)
законодателство за закриване, сливане и намаляване на нежизнеспособни предприятия;
ж)
мерки, позволяващи намаляване на обществените поръчки и разходи на трети страни в държавни предприятия, актуализация на тарифите и създаване на нови бизнес линии и намаляване на разходите за персонал посредством завършване и прилагане на план за ограничаване на заетостта. Спрямо излишния персонал, който не може да бъде намален чрез правилото за наемане на един служител на петима напуснали (1 на 10 за 2011 г.), ще бъдат прилагани недоброволни съкращения и излизане в дългосрочни отпуски (трудов резерв). Това правило се прилага за всички сектори без изключение; то се прилага също така и към персонал, прехвърлен от публични предприятия към други правителствени структури след преглед на професионалните квалификации от страна на ASEP съгласно неговите критерии за оценка. Служителите в трудовия резерв получават възнаграждение в размер на 60 % от тяхната заплата, но за не повече от 12 месеца, след изтичането на които се освобождават.
з)
правна рамка, която позволява бързи решения в областта на земеползването и ускоряване на регистрацията на собственост върху държавна земя.
и)
акт за насърчаването на инвестициите в туристическия сектор (туристически курорти и ваканционни жилища), който, наред със закона за земеползването, ще позволи ускоряване на приватизационния процес на терени, управлявани от гръцката Агенция за туристически недвижими имоти (ЕТА).
й)
финализиране на функционалния преглед на съществуващите социални програми; оценка от страна на правителството на резултатите от втората и последна фаза от независимия функционален преглед на централната администрация; законодателство и мерки за прилагане на оперативните препоръки от първия етап на прегледа на функционирането на централната администрация и от пълния преглед на действащите социални програми;
к)
задълбочен преглед на функционирането на вторичните/допълнителните публични пенсионни фондове, включително социалните фондове и схемите за еднократно изплащане на суми. Целта на прегледа е да стабилизира пенсионните разходи, да гарантира бюджетната неутралност на тези схеми и да осигури средносрочна и дългосрочна устойчивост на системата. Прегледът ще постигне: допълнително съкращаване на броя на наличните фондове; премахване на неравновесията във фондовете с дефицити; стабилизиране на текущите разходи на устойчиво равнище посредством подходящи корекции, които ще бъдат направени от 1 януари 2012 г. дългосрочна устойчивост на вторичните схеми посредством строго обвързване на вноските с пенсионните права.
л)
определяне на схемите, за които еднократните суми, изплащани при пенсиониране, не са в съответствие с платените вноски с оглед коригиране на плащанията до края на декември 2011 г.
м)
по-нататъшни мерки за разширяване на ефективния от гледна точка на разходите метод на електронно предписване на лекарства, диагностика и изпращането от страна на лекарите на всички фондове за социална сигурност, здравни центрове и болници. В съответствие с правилата на ЕС за обществените поръчки правителството организира съответните тръжни процедури за въвеждане на всеобхватна и единна здравна информационна система (система за електронно здравеопазване).
н)
допълнителни мерки, за да се подсигури, че поне 30 % от обема на лекарствата, използвани от държавните болници, се състоят от генерични лекарства с цена под тази на сходни маркови продукти, както и от и незащитени с патент лекарства, чрез въвеждане на задължението всички държавни болници да обявяват обществени поръчки за лекарствени продукти въз основа на активното вещество.
о)
решения за създаването и утвърждаването на длъжности за Единния орган за възлагане на обществени поръчки (ЕОВОП), както и за организацията на неговите човешки ресурси и служби в съответствие с разпоредбите на закона за ЕОВОП; назначаване на членове на ЕОВОП.
п)
публикуване на месечни данни за движенията на персонала (назначения, напускания, трансфери между структури) на различните правителствени дирекции;
7. Гърция приема следните мерки до края на декември 2011 г.:
а)
окончателно приемане на бюджета за 2012 г.;
б)
засилване на управленския капацитет на всички управителни органи и междинни структури на оперативните програми по националната стратегическа референтна рамка за 2007-2013 г., както и сертифицирането им по ISO 9001:2008 (управление на качеството);
в)
въвеждане на система за остойностяване на разходите за болнично лечение в зависимост от случаите, която да бъде използвана за целите на бюджетирането от 2013 г. нататък;
г)
актове за изпълнение на препоръките за оперативни мерки от първия етап на прегледа на функционирането на централната администрация и от пълния преглед на действащите социални програми; оценка на резултатите от втората и последна фаза от независимия функционален преглед на централната администрация;
д)
начало на дейността на Единния орган за обществени поръчки, който разполага с необходимите ресурси за изпълнението на задачите и целите си и за упражняването на правомощията си съгласно плана за действие;
е)
преглед на таксите за медицински услуги, прехвърлени за външно изпълнение от частни доставчици на услуги с цел намаляване на съответните разходи с най-малко 15 % през 2011 г. и с още 15 % през 2012 г.
ж)
мерки за опростяване на данъчната система, разширяване на основите и намаляване на данъчните ставки по неутрален от фискална гледна точка начин по отношение на данъка върху дохода на физически лица, корпоративния подоходен данък и ДДС.
з)
допълнителни мерки, за да се гарантира, че поне 50 % от обема на лекарствата, използвани от държавните болници до края на 2011 г., се състоят от генерични и незащитени с патент лекарства, чрез въвеждане на задължението всички държавни болници да обявяват обществени поръчки за лекарствени продукти въз основа на активното вещество.
8. Гърция приема следните мерки до края на март 2012 г.:
а)
реформа на вторичните/допълнителните пенсионни схеми чрез сливане на фондове и започване на изчисляването на пенсионните права въз основа на новата система за теоретични определени вноски; замразяване на номиналните допълнителни пенсии и намаляване на процентите на замяна за придобитите права във фондове с дефицит въз основа на актюерското проучване, изготвено от Националния актюерски институт. В случай че актюерското проучване не е готово, процентите на замяна ще бъдат намалени, считано от 1 януари 2012 г., за да се избегнат дефицити.
б)
изчисляване на маржа на печалбата на аптеките като фиксирана сума или фиксирана такса, комбинирана с малък марж на печалба с цел ограничаване на целия марж на печалбата до не повече от 15 %, включително и за най-скъпите лекарства.
Член 3
Гърция изцяло сътрудничи с Комисията и при мотивирано искане от нея незабавно предоставя всички данни или документи, необходими за наблюдение спазването на настоящото решение.
Член 4
1. Всяко тримесечие Гърция предоставя на Съвета и на Комисията доклад с мерките, взети с оглед спазване на настоящото решение.
2. Докладите, посочени в параграф 1, съдържат подробна информация относно:
а)
конкретно приложените към датата на доклада мерки за спазване на настоящото решение, включително тяхното въздействие върху бюджета в количествено изражение;
б)
конкретните планирани мерки, които ще бъдат приложени след датата на доклада, за спазване на настоящото решение, техния график за изпълнение и прогноза за тяхното въздействие върху бюджета;
в)
месечното изпълнение на държавния бюджет;
г)
изпълнението в рамките на годината на социалноосигурителния и на местните бюджети, както и на извънбюджетните фондове;
д)
емитирането и погасяването на държавен дълг;
е)
информация относно постоянните и временните тенденции при заетостта в публичния сектор;
ж)
публични разходи за предстоящи плащания, с посочване на просрочените плащания;
з)
финансовото положение на публичните предприятия и останалите публични структури.
3. Комисията и Съветът анализират докладите, за да преценят до каква степен Гърция спазва настоящото решение. В контекста на тези оценки Комисията може да посочи необходимите мерки за спазване на плана за корекция, установен с настоящото решение за коригиране на прекомерния дефицит.
Член 5
Решение 2010/320/ЕС се отменя.
Позоваванията на отмененото решение се считат за позовавания на настоящото решение и се четат съгласно таблицата на съответствието в приложение III.
Член 6
Настоящото решение поражда действие в деня на нотифицирането му.
Член 7
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 12 юли 2011 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
tat-12 ta’ Lulju 2011
indirizzata lill-Greċja bl-għan li ssaħħaħ u tapprofondixxi s-sorveljanza fiskali u li tavża lill-Greċja biex tieħu miżuri għat-tnaqqis tad-defiċit, liema miżuri huma meqjusa neċessarji sabiex tiġi rimedjata s-sitwazzjoni ta’ defiċit eċċessiv
(riformulazzjoni)
(2011/734/UE)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikoli 126(9) u 136 tiegħu,
Wara li kkunsidra r-rakkomandazzjoni mill-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
(1)
Id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2010/320/UE tal-10 ta’ Mejju 2010 indirizzata lill-Greċja bil-għan li ssaħħaħ u tapprofondixxi s-sorveljanza fiskali u li tavża lill-Greċja biex tieħu miżuri għat-tnaqqis tad-defiċit, liema miżuri huma meqjusa neċessarji sabiex tiġi rimedjata s-sitwazzjoni ta’ defiċit eċċessiv (1) ġiet emendata sostanzjalment bosta drabi (2). Peress li għandhom isiru iktar emendi, din għandha tiġi riformulata fl-interessi taċ-ċarezza.
(2)
L-Artikolu 136(1)(a) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea jipprevedi l-possibiltà li jiġu adottati miżuri adattati b’mod speċifiku għall-Istati Membri li l-valuta tagħhom hija l-euro bil-għan li jsaħħu l-koordinazzjoni u s-sorveljanza tad-dixxiplina baġitarja.
(3)
L-Artikolu 126 TFUE jistabilixxi li l-Istati Membri għandhom jevitaw defiċit eċċessiv tal-gvern u għal dan l-iskop jistipula l-proċedura dwar żbilanċ eċċessiv. Il-Patt ta’ Stabilità u Tkabbir, li fil-parti korrettiva tiegħu jimplimenta l-proċedura ta’ defiċit eċċessiv, jipprovdi l-qafas li jsostni l-politiki tal-gvern għal ritorn immedjat għal pożizzjonijiet baġitarji tajbin filwaqt li jqis il-qagħda ekonomika.
(4)
Fis-27 ta’ April 2009, il-Kunsill iddeċieda, skont l-Artikolu 104(6) tat-Trattat li jistabilixxi l-Komunità Ewropea (TKE), li fil-Greċja jeżisti defiċit eċċessiv u ħareġ rakkomandazzjonijiet biex jiġi kkoreġut dak id-defiċit sa mhux aktar tard mill-2010, skont l-Artikolu 104(7) (TKE) u l-Artikolu 3(4) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1467/97 tas-7 ta’ Lulju 1997 dwar li titħaffef u li tiġi ċċarata l-implimentazzjoni tal-proċedura ta’ defiċit eċċessiv (3). Il-Kunsill stabilixxa wkoll l-iskadenza tas-27 ta’ Ottubru 2009 għall-Greċja sabiex tieħu azzjoni effettiva. Fit-30 ta’ Novembru 2009, il-Kunsill stabilixxa, skont l-Artikolu 126(8) TFUE, li l-Greċja ma kinetx ħadet azzjoni effettiva; b’konsegwenza ta’ dan, fis-16 ta’ Frar 2010, il-Kunsill, skont l-Artikolu 126(9) TFUE, avża lill-Greċja biex tieħu miżuri li jikkoreġu d-defiċit eċċessiv sa mhux aktar tard mill-2012 (minn hawn ’il quddiem imsejħa “id-Deċiżjoni tal-Kunsill taħt l-Artikolu 126(9)”). Il-Kunsill stabilixxa wkoll l-iskadenza tal-15 ta’ Mejju 2010 biex tittieħed azzjoni effettiva.
(5)
Skont l-Artikolu 5(2) tar-Regolament (KE) Nru 1467/97, jekk tkun ittieħdet azzjoni effettiva skont l-Artikolu 126(9) TFUE u wara l-adozzjoni ta’ dak l-avviż ikun hemm avvenimenti ekonomiċi kuntrarji mhux mistennija li jkollhom konsegwenzi sfavorevoli kbar għall-finanzi tal-gvern, il-Kunsill jista’ jiddeċiedi, fuq rakkomandazzjoni mill-Kummissjoni, li jadotta avviż irrivedut skont l-Artikolu 126(9) TFUE.
(6)
Skont it-tbassiriet tal-ħarifa 2009 tas-servizzi tal-Kummissjoni, li pprovdew il-bażi għall-avviż inizjali indirizzat lill-Greċja, il-PDG kien mistenni li jonqos b’0,25 % fl-2010, u li jirkupra sa mill-2011, meta l-ekonomija kienet imbassra li tikber b’0,7 %.Fl-2010 seħħet kontrazzjoni akbar fil-PDG reali, liema kontrazzjoni mistennija tippersisti fl-2011. Wara dan huwa mistenni li jkun hemm ritorn gradwali tat-tkabbir. Dan id-deterjorament konsiderevoli tax-xenarju ekonomiku jimplika deterjorament korrespondenti tal-prospettiva għall-finanzi pubbliċi f’politika li ma tinbidilx. Ma’ dan għandha tiżdied ir-reviżjoni ′l fuq tal-eżitu tad-defiċit tal-gvern għall-2009 (minn stima ta’ 12,7 % tal-PDG fil-ħin tad-Deċiżjoni tal-Kunsill taħt l-Artikolu 126(9) għal 13,6 % tal-PDG skont in-notifika fiskali ppreżentata mill-Greċja fl-1 ta’ April 2010) (4) u aktar tard mal-15,4 % tal-PDG wara t-tmiem tal-investigazzjonijiet li l-Eurostat wettaq mal-Awtoritajiet Griegi inkarigati mill-Istatistika (5). Finalment, tħassib fis-swieq għall-prospettiva tal-finanzi pubbliċi ġew riflessi f’żieda qawwija fil-primja tar-riskju fuq id-dejn tal-gvern, li tkompli żżid id-diffikultajiet fil-kontroll tal-pjan għad-defiċit u d-dejn tal-gvern.
(7)
Id-dejn gross tal-gvern sal-aħħar tal-2009 kien ta’ 127,1 % tal-PDG. Dan huwa l-ogħla proporzjon ta’ dejn fl-UE, u huwa konsiderevolment ogħla mill-valur ta’ referenza ta’ 60 % tal-PDG stabilit fit-Trattat. Il-kisba tal-pjan għat-tnaqqis fid-defiċit li hu meqjus neċessarju u fattibbli fid-dawl ta’ dawn iċ-ċirkustanzi, tkun timplika li ż-żieda fid-dejn titreġġa’ lura mill-2013 ’il quddiem. B’żieda mad-defiċit tal-gvern li huwa persistentament għoli, ċerti operazzjonijiet finanzjarji żiedu aktar id-dejn. Dawn il-fatturi kkontribwew biex is-swieq inaqqsu l-fiduċja fl-abilità tal-Gvern Grieg biex ikompli jitratta d-dejn. Hemm bżonn urġenti li l-Greċja tieħu azzjoni deċisiva, fuq skala mingħajr preċedent, dwar id-defiċit tagħha u dwar fatturi oħra li jikkontribwixxu għaż-żieda fid-dejn, sabiex iż-żieda fil-proporzjon tad-dejn mal-PDG titreġġa’ lura u tkun tista’ tirritorna għall-finanzjament tas-suq kemm jista’ jkun malajr.
(8)
Id-deterjorazzjoni tassew qalila tas-sitwazzjoni finanzjarja tal-Gvern Grieg wasslet lill-Istati Membri l-oħra taż-żona tal-euro biex jiddeċiedu li jipprovdu sostenn ta’ stabilità lill-Greċja, bil-għan li jħarsu l-istabilità finanzjarja taż-żona tal-euro kollha, flimkien ma’ għajnuna multilaterali pprovduta mill-Fond Monetarju Internazzjonali. L-appoġġ ipprovdut mill-Istati Membri taż-żona tal-euro sejjer jkun fil-forma ta’ ġabra ta’ self bilaterali, ikkoordinata mill-Kummissjoni. Dawk il-pajjiżi li se jagħtu s-self iddeċidew li l-appoġġ tagħhom għandu jkun dipendenti fuq ir-rispett tal-Greċja lejn din id-Deċiżjoni. B’mod partikolari, il-Greċja hija mistennija twettaq il-miżuri speċifikati f’din id-Deċiżjoni b’mod konformi mal-kalendarju hawnhekk stabilit.
(9)
F’Ġunju 2011, ħareġ biċ-ċar li, meta jitqies l-iżvijjar baġitarju tal-2010 u l-eżekuzzjoni baġitarja sa Mejju, b’politiki mhux mibdula, il-mira tal-2011 għad-defiċit mhux ser tintlaħaq b’ammont konsiderevoli li jippreġudika l-kredibilità kumplessiva tal-programm. Għalhekk, kien meħtieġ li jiġu aġġornati miżuri baġitarji speċifiċi biex jippermettu li l-Greċja żżomm mal-mira tad-defiċit għall-2011 u jiġu rispettati l-limiti massimi tad-defiċit għas-snin ta’ wara stabiliti bid-Deċiżjoni 2010/320/UE. Dawn il-miżuri ġew diskussi fid-dettall mal-gvern Grieg u bil-qbil komuni tal-Kummissjoni Ewropea, tal-Bank Ċentrali Ewropew u tal-Fond Monetarju Internazzjonali.
(10)
Fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet imsemmija hawn fuq, jidher xieraq li tiġi emendata d-Deċiżjoni 2010/320/UE f’għadd ta’ aspetti, filwaqt li titħalla kif inhi l-iskadenza għall-korrezzjoni tad-defiċit eċċessiv.
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. Il-Greċja għandha ttemm is-sitwazzjoni tad-defiċit eċċessiv li għandha bħalissa malajr kemm jista’ jkun u mhux aktar tard mill-iskadenza tal-2014.
2. Il-pjan ta’ aġġustament biex jikkoreġi d-defiċit eċċessiv għandu jimmira għal defiċit tal-ammistrazzjoni pubblika li ma jeċċedix EUR 18 508 miljun (8,0 % tal-PDG) fl-2010, EUR 17 065 miljun 7,6 % tal-PDG) fl-2011, EUR 14 916 miljun (6,5 % tal-PDG fl-2012, EUR 11 399 miljun (4,8 % tal-PDG) fl-2013 u EUR 6 385 miljun (2,6 % tal-PDG) fl-2014. Għal dan il-għan, matul il-perjodu 2009-2014, għandu jinkiseb titjib fil-bilanċ strutturali ta’ minn tal-inqas 10 % tal-PDG.
3. Il-pjan ta’ aġġustament imsemmi fil-paragrafu 2 jeħtieġ li l-bidla annwali fid-dejn gross ikkonsolidat tal-amministrazzoni pubblika ma teċċedix EUR 34 058 miljun fl-2010, EUR 17 365 miljun fl-2011, EUR 15 016 miljun fl-2012, EUR 11 599 miljun fl-2013, EUR 7 885 miljun fl-2014. Abbażi tal-previżjonijiet ta’ Mejju 2011 dwar il-PDG, il-perkors korrespondenti għall-proporzjon ta’ dejn mal-PDG ma għandux ikun iktar minn 143 % fl-2010, 154 % fl-2011, 158 % fl-2012, 159 % fl-2013 u 157 % fl-2014.
Artikolu 2
1. Il-Greċja għandha tadotta l-miżuri li ġejjin qabel l-aħħar ta’ Ġunju 2010:
(a)
liġi li tintroduċi skala ta’ taxxa progressiva għas-sorsi kollha ta’ introjtu u trattament unifikat b’mod orizzontali ta’ introjtu ġġenerat minn xogħol u minn assi kapitali;
(b)
liġi li tħassar l-eżenzjonijiet u d-dispożizzjonijiet ta’ tassazzjoni awtonoma kollha fis-sistema tat-taxxa, inkluż l-introjtu minn benefiċċji speċjali mħallsa lill-ħaddiema taċ-ċivil;
(c)
il-kanċellazzjoni tal-approprjazzjonijiet baġitarji fir-riżerva ta’ kontinġenza, bil-għan li jiġu ffrankati EUR 700 miljun;
(d)
l-abolizzjoni tal-biċċa l-kbira tal-approprjazzjoni baġitarja għall-benefiċċju ta’ solidarjetà (ħlief parti għal benefiċċju li jingħata kontra l-faqar) bil-għan li jiġu ffrankati EUR 400 miljun;
(e)
tnaqqis fl-ogħla pensjonijiet bil-għan li jiġu ffrankati EUR 500 miljun f’sena sħiħa (EUR 350 miljun għall-2010);
(f)
It-tnaqqis tal-bonus tal-Għid, tas-sajf u tal-Milied u benefiċċji li jingħataw lill-ħaddiema taċ-ċivil bil-għan li jiġu ffrankati EUR 1 500 miljun f’sena sħiħa (EUR 1 100 miljun fl-2010);
(g)
l-abolizzjoni tal-bonus tal-Għid, tas-sajf u tal-Milied li jingħataw lill-pensjonanti, għalkemm dawk li jirċievu pensjonijiet baxxi għandhom jiġu mħarsa, bil-għan li jiġu ffrankati EUR 1 900 miljun f’sena sħiħa (EUR 1 500 miljun fl-2010);
(h)
żieda fir-rata tal-VAT, li twassal biex jinġabru minn tal-inqas EUR 1 800 miljun f’sena sħiħa (EUR 800 miljun fl-2010);
(i)
żieda fid-dazji għall-fjuwil, it-tabakk u l-alkoħol, li twassal biex jinġabru minn tal-inqas EUR 1 050 miljun f’sena sħiħa (EUR 450 miljun fl-2010);
(j)
leġiżlazzjoni li timplimenta d-Direttiva dwar is-Servizzi (6);
(k)
liġi li tirriforma u tissimplifika l-amministrazzoni pubblika fil-livell lokali bil-għan li jitnaqqsu l-kostijiet operatorji;
(l)
it-twaqqif ta’ task force li jkollha l-għan li ttejjeb ir-rata tal-assorbiment tal-fondi strutturali u ta’ koeżjoni;
(m)
liġi biex tissimplifika l-fażi tal-bidu ta’ negozji ġodda;
(n)
tnaqqis fl-investiment pubbliku b’EUR 500 miljun meta mqabbel mal-pjanijiet;
(o)
it-trasferiment tal-approprjazzjonijiet baġitarji għall-kofinanzjament ta’ fondi strutturali u ta’ koeżjoni f’kont ċentrali speċjali li ma jkun jista’ jintuża għall-ebda skop ieħor;
(p)
L-istabiliment ta’ fond indipendenti għall-istabilità finanzjarja sabiex jittratta nuqqasijiet u jippreserva l-istabilità tas-settur finanzjarju, billi jipprovdi appoġġ finanzjarju lill-banek meta dan ikunn meħtieġ;
(q)
is-sorveljanza msaħħa tal-banek, b’żieda fir-riżorsi umani, rappuratar aktar frekwenti u testijiet tal-istress li jsiru darba kull tliet xhur.
2. Il-Greċja għandha tadotta l-miżuri li ġejjin sal-aħħar ta’ Settembru 2010:
(a)
miżuri ta’ konsolidazzjoni fiskali li jammontaw mill-inqas għal 3,2 % tal-PDG (4,3 % tal-PDG jekk jittieħed kont tal-ammonti ttrasferiti mill-miżuri implimentati fl-2010) li għandhom jiġu inklużi fl-abbozz tal-baġit għall-2011: tnaqqis fil-konsum intermedju tal-amministrazzjoni pubblika mill-inqas ta’ EUR 300 miljun meta mqabbel mal-livel tal-2010 (li jiżdied mal-iffrankar mir-riforma tal-amministrazzjoni pubblika u l-gvern lokali msemmi f’dan il-paragrafu); iffriżar fl-aġġustamenti tal-pensjonijiet (bil-għan li jiġu ffrankati EUR 100 miljun); imposta temporanja ta’ kriżi fuq intrapriżi bi profittabilità għolja (li trendi mill-inqas EUR 600 miljun ‘fi dħul addizzjonali kull sena fl-2011, l-2012 u l-2013); tassazzjoni preżuntiva tal-professjonisti (li trendi mill-inqas EUR 400 miljun fl-2011 u żżid ir-redditi mill-inqas b’EUR 100 miljun fis-sena fl-2012 u l-2013); twessigħ tal-bażi tal-VAT biex tinkludi ċerti servizzi li bħalissa huma eżenti u permezz tat-trasferiment ta’ 30 % tal-oġġetti u s-servizzi mir-rata mnaqqsa għar-rata ewlenija (li trendi EUR 1 biljun); taxxa ambjentali gradwali fuq l-emissjonijiet tas-CO2 (li trendi mill-inqas EUR 300 miljun fl-2011); l-implimentazzjoni mill-Gvern tal-leġiżlazzjoni li tirriforma l-amministrazzjoni pubblika u organizzazzjoni mill-ġdid tal-gvern lokali (bl-iskop li jitnaqqsu l-ispejjeż mill-inqas b’EUR 500 miljun fl-2011, u EUR 500 miljun addizzjonali kull sena fl-2012 u l-2013); tnaqqis f’investimenti ffinanzjati domestikament (mill-inqas b’EUR 500 miljun) billi tingħata prijorità lill-proġetti ta’ investiment iffinanzjati mill-fondi strutturali tal-UE, inċentivi biex jiġi regolarizzat il-ksur tal-liġi fl-użu tal-art (li jrendu mill-inqas EUR 1 500 miljun mill-2011 sal-2013, li minnhom mill-inqas EUR 500 miljun fl-2011); ġabra ta’ dħul mil-liċenzjar tal-logħob tal-ażżard (mill-inqas EUR 500 miljun f’bejgħ ta’ liċenzji u EUR 200 miljun fi drittijiet annwali); twessigħ tal-bażi tat-taxxa fuq il-proprjetà billi jiġu aġġornati l-valuri tal-assi (biex irendi mill-inqas EUR 400 miljun dħul addizzjonali); tassazzjoni miżjuda tal-pagi in natura, inkluż billi jiġu ntaxxati l-pagamenti tal-kiri tal-karozzi (mill-inqas b’EUR 150 miljun); tassazzjoni miżjuda tal-oġġetti ta’ lussu (mill-inqas b’EUR 100 miljun); taxxa speċjali fuq stabilimenti mhux awtorizzati (biex trendi mill-inqas EUR 800 miljun kull sena) u sostituzzjoni ta’ 20 % biss tal-impjegati li jirtiraw fis-settur pubbliku (il-gvern ċentrali, il-gvernijiet lokali, il-fondi tas-sigurtà soċjali, il-kumpaniji pubbliċi, l-aġenziji statali u istituzzjonijiet pubbliċi oħra). Miżuri li jrendu ffrankar baġitarju kumparabbli jistgħu jiġu kkunsidrati wara konsultazzjoni mal-Kummissjoni;
(b)
rinfurzar tar-rwol u tar-riżorsi tal-uffiċċju ġenerali tal-kontabilità u t-twaqqif ta’ salvagwardji kontra interferenzi politiċi possibbli fit-tbassir tad-dejta u l-kontabilità;
(c)
abbozz ta’ riforma tal-leġiżlazzjoni dwar is-salarji fis-settur pubbliku, inkluż b’mod partikolari t-twaqqif ta’ Awtorità Unika ta’ Pagament biex jitħallsu l-pagi, l-introduzzjoni ta’ prinċipji unifikati u skeda biex tiġi stabilita xibka tal-pagi tas-settur pubbliku li tkun unifikata u aktar effiċjenti u tkun tista’ tapplika għas-settur statali, l-awtoritajiet lokali u aġenziji oħra;
(d)
leġiżlazzjoni sabiex tittejjeb l-effiċjenza tal-amministrazzjoni u l-kontrolli tat-taxxa;
(e)
it-tnedija tal-eżami indipendenti tal-amministrazzjoni ċentrali u tal-programmi soċjali eżistenti;
(f)
il-pubblikazzjoni ta’ statistika mensili (abbażi tal-pagamenti) dwar id-dħul, in-nefqa, l-iffinanzjar u l-arrettrati tal-infiq għall-“amministrazzjoni pubblika disponibbli” u s-subentitatjiet tagħha;
(g)
pjan ta’ azzjoni biex itejjeb il-ġbir u l-ipproċessar ta’ dejta tal-amministrazzjoni pubblika, billi b’mod partikolari jittejbu l-mekkaniżmi ta’ kontroll tal-awtoritajiet responsabbli mill-istatistika u l-uffiċċju ġenerali tal-kontabilità u tiġi żgurata r-responsabilità personali effettiva f’każijiet ta’ rapportar ħażin, sabiex jiġi żgurat il-forniment immedjat ta’ dejta tal-amministrazzjoni pubblika ta’ kwalità għolja mitluba skont ir-Regolamenti (KE) Nru 2223/96 (7), (KE) Nru 264/2000 (8), (KE) Nru 1221/2002 (9), (KE) Nru 501/2004 (10), (KE) Nru 1222/2004 (11), (KE) Nru 1161/2005 (12), (KE) Nru 223/2009 (13) u (KE) Nru 479/2009 (14);
(h)
il-pubblikazzjoni regolari tal-informazzjoni dwar il-pożizzjoni finanzjarja f’ażjendi pubbliċi u entitajiet pubbliċi oħra li mhumiex klassifikati bħala parti mill-amministrazzjoni pubblika (inklużi rapporti tal-introjtu dettaljati, il-karti tal-bilanċ u dejta dwar l-impjiegi u n-nefqa tal-pagi);
(i)
l-istabiliment ta’ reġistru ċentrali komprensiv għall-intrapriżi pubbliċi;
(j)
pjan ta’ azzjoni bi skeda għal azzjonijiet konkreti li jwasslu għall-ħolqien ta’ awtorità ċentrali tal-akkwist pubbliku;
(k)
att li jistabilixxi limitu massimu ta’ EUR 50 miljun għall-kontribuzzjoni tal-obbligu tas-servizz pubbliku mill-amministrazzjoni pubblika lill-operaturi tal-ferroviji għall-perjodu 2011-2013 u li jistabilixxi l-prinċipju li l-Istat ma jagħti l-ebda appoġġ addizzjonali espliċitu jew impliċitu lill-operaturi tal-ferroviji;
(l)
pjan kummerċjali għall-ferroviji Griegi. Il-pjan ekonomiku jispeċifika l-mod kif l-attivitajiet operazzjonali se jsiru profittabbli, inkluża l-kopertura tal-kost tad-deprezzar, mill-2011 ‘il hemm, inkluż billi jingħalqu rotot li qed jagħmlu t-telf, billi jiżdiedu t-tariffi u jitnaqqsu l-pagi u l-ammont ta’ impjegati; jipprovdi analiżi dettaljata tas-sensittività dwar l-implikazzjoni għall-kost tal-pagi ta’ xenarji varji għar-riżultat tal-ftehim kollettiv u jipprovdi informazzjoni dwar alternattivi differenti fir-rigward tal-persunal; u jipprevedi r-ristrutturar tal-holding company, inkluż il-bejgħ tal-art jew ta’ assi oħra;
(m)
liġi biex tirriforma s-sistema ta’ negozjar dwar il-pagi fis-settur privat, li għandha tipprovdi għal tnaqqis fir-rati ta’ ħlas għas-sahra, flessibiltà aħjar fil-ġestjoni tal-ħin tax-xogħol u tippermetti li patti territorjali lokali jkunu jistgħu jistabilixxu żidiet fil-pagi li jkunu inqas mill-ftehimijiet settorali;
(n)
riforma tal-leġiżlazzjoni dwar il-protezzjoni tal-impjiegi biex il-perjodu ta’ żmien ta’ prova għal xogħolijiet ġodda jiġi estiż għal sena, u biex jiġi ffaċilitat użu akbar ta’ kuntratti temporanji u xogħol part-time;
(o)
emenda tar-regolamentazzjoni tas-sistema ta’ arbitraġġ sabiex kull parti tkun tista’ tirrikorri għall-arbitraġġ jekk ma tkunx taqbel mal-proposta tal-medjatur;
(p)
riforma tal-proċedura ta’ arbitraġġ sabiex jiġi żgurat li hija topera skont kriterji trasparenti oġġettivi, b’kumitat indipendenti ta’ arbitraturi, b’kapaċità ta’ teħid ta’ deċiżjonijiet, liberu minn indħil tal-gvern.
3. Il-Greċja għandha tadotta l-miżuri li ġejjin sal-aħħar ta’ Diċembru 2010:
(a)
l-adozzjoni finali tal-miżuri msemmija fil-paragrafu 2(a);
(b)
l-implimentazzjoni ta’ leġiżlazzjoni li ssaħħaħ il-qafas fiskali. Dan għandu jinkludi, b’mod partikolari, t-twaqqif ta’ qafas fiskali fuq il-medda medja ta’ żmien, il-ħolqien ta’ riżerva ta’ kontinġenza obbligatorja fil-baġit li tikkorrispondi għal 5 % tal-approprjazzjonijiet totali tad-dipartimenti tal-gvern, esklużi l-pagi, l-pensjonijiet u l-interessi, it-twaqqif ta’ mekkaniżmi ta’ monitoraġġ aktar b’saħħithom fuq in-nefqa u t-twaqqif ta’ uffiċċju tal-baġit magħqud mal-Parlament;
(c)
żieda sinifikanti fir-rata ta’ assorbiment tal-fondi strutturali u ta’ koeżjoni;
(d)
leġiżlazzjoni li tissimplifika u taċċelera l-proċess tal-ħruġ tal-liċenzji għall-intrapriżi, l-attivitajiet industrijali u l-professjonijiet;
(e)
modifika tal-qafas istituzzjonali tal-awtorità Ellenika dwar il-kompetizzjoni (HCC) bl-għan li tiżdied l-indipendenza tagħha, jiġu stabiliti skadenzi raġonevoli għall-investigazzjoni u l-ħruġ ta’ deċiżjonijiet u tingħata l-poter li tirrifjuta l-ilmenti;
(f)
miżuri li għandhom l-għan li jneħħu r-restrizzjonijiet eżistenti għal-libertà tal-proviżjoni tas-servizzi;
(g)
digriet li jipprojbixxi lill-gvernijiet lokali milli jkollhom defiċits mill-inqas sal-2014; tnaqqis fit-trasferimenti lill-gvern lokali f’konformità mal-iffrankar ippjanat u t-trasferimenti ta’ kompetenzi;
(h)
pubblikazzjoni ta’ projezzjonijiet interim fuq medda twila ta’ żmien tan-nefqa fuq il-pensjonijiet sal-2060 kif stabilit fir-riforma leġiżlattiva ta’ Lulju 2010 li tkopri l-iskemi ewlenin tal-pensjonijiet (IKA, inkluża l-iskema tal-pensjoni tal-ħaddiema taċ-ċivil, OGA u OAEE);
(i)
implimentazzjoni ta’ sistema uniformi ta’ preskrizzjoni elettronika; pubblikazzjoni tal-lista tal-prezzijiet kompluta għall-mediċini fis-suq; applikazzjoni tal-lista ta’ mediċini li mhumiex rimborżati u lista ta’ mediċini li jistgħu jinbigħu mingħajr preskrizzjoni; pubblikazzjoni tal-lista l-ġdida ta’ mediċini rimburżati bl-użu tas-sistema ġdida ta’ prezz ta’ referenza; l-użu tal-informazzjoni disponibbli permezz tal-preskrizzjoni elettronika u l-iskennjar għall-ġbir ta’ roħs mill-kumpaniji farmaċewtiċi; introduzzjoni ta’ mekkaniżmu ta’ monitoraġġ li jippermetti li n-nefqa farmaċewtika tkun ivvalutata kull xahar; infurzar ta’ kopagamenti ta’ EUR 5 għal servizzi ambulatorji (outpatient) regolari u l-estensjoni ta’ kopagamenti ta’ konsulti mhux meħtieġa lid-dipartimenti tal-emerġenza; pubblikazzjoni ta’ kontijiet awditjati għall-isptarijiet u ċ-ċentri tas-saħħa; u l-ħolqien ta’ taskforce indipendenti ta’ esperti tal-politika tas-saħħa li l-kompitu tagħhom huwa li sal-aħħar ta’ Mejju 2011 jipproduċu rapport dettaljat għal riforma kumplessiva tas-sistema tas-saħħa bil-għan li ttejjeb l-effiċjenza u l-effikaċja tas-sistema tas-saħħa;
(j)
tnaqqis ulterjuri fin-nefqa operazzjonali b’mill-inqas 5 % li jwassal għal iffrankar ta’ mill-inqas EUR 100 miljun;
(k)
tnaqqis ulterjuri fit-trasferimenti li jrendi ffrankar għall-gvern kollu ta’ mill-inqas EUR 100 miljun. L-entitajiet pubbliċi benefiċjarji se jiżguraw tnaqqis assoċjat fin-nefqa sabiex ma jkunx hemm akkumulazzjoni ta’ arrettrati;
(l)
verifika tal-mezzi tal-familji minn Jannar 2011 ’il quddiem li se jrendi iffrankar ta’ mill-inqas EUR 150 miljun (nett mill-kostijiet amministrattivi rispettivi);
(m)
tnaqqis mix-xiri ta’ tagħmir militari (kunsinji) b’mill-inqas EUR 500 miljun meta mqabbel mal-livell reali tal-2010;
(n)
tnaqqis fin-nefqa farmaċewtika mill-fondi tas-sigurtà soċjali b’EUR 900 miljun minħabba tnaqqis ulterjuri fil-prezzijiet tal-mediċini u minħabba proċeduri ġodda tal-akkwist pubbliku; u mill-isptarijiet (inkluża wkoll in-nefqa fuq it-tagħmir) b’mill-inqas EUR 350 miljun;
(o)
tibdil fil-maniġment, l-ipprezzar u l-pagi tal-intrapriżi pubbliċi li se jrendi ffrankar ta’ mill-inqas EUR 800 miljun;
(p)
żieda fir-rati mnaqqsa tal-VAT minn 5,5 % għal 6,5 % u minn 11 % għal 13 %, li se trendi mill-inqas EUR 880 miljun u tnaqqis fir-rata tal-VAT applikabbli għall-mediċini u l-akkomodazzjoni fil-lukandi minn 11 % għal 6,5 % b’kost li ma jaqbizx EUR 250 miljun, nett mill-iffrankar għall-fondi tas-sigurtà soċjali u l-isptarijiet li jirriżulta mir-rata iktar baxxa tal-VAT fuq il-mediċini;
(q)
intensifikazjoni tal-ġlieda kontra l-kutrabandu tal-fjuwil (mill-inqas EUR 190 miljun);
(r)
żieda fit-tariffi tal-qrati (mill-inqas EUR 100 miljun);
(s)
implimentazzjoni ta’ pjan ta’ azzjoni għall-ġbir tal-arretrati tat-taxxa (mill-inqas EUR 200 miljun);
(t)
it-tħaffif tal-ġbir tal-penali tat-taxxa (mill-inqas EUR 400 miljun);
(u)
il-ġbir tad-dħul li jirriżulta mill-qafas ġdid tat-tilwim u l-proċeduri legali tat-taxxa (mill-inqas EUR 300 miljun);
(v)
dħul mit-tiġdid tal-liċenzji tat-telekomunikazzjonijiet li waslu biex jiskadu (mill-inqas EUR 350 miljun);
(w)
dħul minn konċessjonijiet (mill-inqas EUR 250 miljun).
(x)
pjan ta’ ristrutturazzjoni għan-netwerk tat-trasportazzjoni ta’ Ateni (OASA). L-għan tal-pjan għandu jkun li jitnaqqas it-telf operazzjonali tal-kumpanija u jagħmilha ekonomikament vijabbli. Il-pjan għandu jinkludi tnaqqis fin-nefqa operazzjonali tal-kumpanija u żidiet fit-tariffi. L-azzjonijiet meħtieġa għandhom jiġu implimentati mhux aktar tard minn Marzu 2011;
(y)
att li jillimita r-reklutaġġ fl-amministrazzjoni pubblika kollha għal proporzjon ta’ mhux iktar minn reklutaġġ wieħed għal kull ħames persuni li jirtiraw jew jitkeċċew mingħajr eċċezzjonijiet settorjali u inkluż persunal trasferit minn intrapriżi pubbliċi taħt ristrutturazzjoni għal entitajiet pubbliċi;
(z)
atti li jsaħħu l-istituzzjoni tas-suq tax-xogħol u li jistabilixxu li: ftehimiet fil-livell tal-kumpanija jipprevalu fuq dawk taħt ftehimiet tas-settur jew okkupazzjonali mingħajr restizzjonijiet mhux xierqa; ftehimiet kollettivi fil-livell tal-kumpanija m’humiex restritti minn rekwiżiti rigward id-daqs minimu tal-kumpaniji; it-tneħħija tal-estensjoni ta’ ftehimiet tas-settur u okkupazzjonali għal partijiet mhux rappreżentati fin-negozjati; il-perjodu ta’ prova għal xogħlijiet ġodda huwa estiż; limiti temporanji fl-użu ta’ aġenziji ta’ xogħol temporanji huma eliminati; impedimenti għal użu akbar ta’ kuntratti ta’ żmien determinat huma mneħħija; id-dispożizzjoni li tistabilixxi remunerazzjoni ogħla fis-siegħa għal ħaddiema part-time tiġi eliminata u mmaniġjar aktar flessibbli tal-ħinijiet tax-xogħol inkluż ix-xogħol part-time bix-xift huwa permess.
4. Il-Greċja għandha tadotta l-miżuri li ġejjin sal-aħħar ta’ Marzu 2011:
(a)
pubblikazzjoni ta’ projezzjonijiet komprensivi li jifirxu fuq medda twila ta’ żmien tan-nefqa fuq il-pensjonijiet sal-2060 kif stabilit fir-riforma leġiżlattiva ta’ Lulju 2010. Il-projezzjonijiet għandhom jinkludu l-iskemi (awżiljari) supplementarji, abbażi ta’ sett komprensiv ta’ dejta miġbura u elaborata mill-Awtorità Attwarjali Nazzjonali. Il-Kumitat tal-Politika Ekonomika għandu jagħmel analiżi inter pares u jivvalida l-projezzjonijiet;
(b)
il-gvern iħallas kompletament l-arretrati akkumulati fl-2010 u jnaqqas dawk tas-snin preċedenti;
(c)
pjan kontra l-evażjoni li jinkludi indikaturi kwantitattivi tal-prestazzjoni biex l-amministrazzjoni fiskali tinżamm responsabbli; leġiżlazzjoni li tissimplifika l-proċessi tat-tilwim amministrattiv fiskali u l-proċessi ta’ appell ġudizzjarju u l-atti u l-proċeduri meħtieġa sabiex ikunu indirizzati aħjar il-kondotta ħażina, il-korruzzjoni u l-prestazzjoni ħażina tal-uffiċjali fiskali, inkluża l-prosekuzzjoni f’każijiet ta’ ksur ta’ dover; u l-pubblikazzjoni ta’ rapporti ta’ kull xahar tal-ħames taskforces kontra l-evażjoni, inkluż sett ta’ indikaturi dwar il-progress;
(d)
pjan ta’ azzjoni dettaljat bi skeda li jlesti u jimplimenta s-sistema simplifikata ta’ remunerazzjoni; preparazzjoni ta’ pjan għar-riżorsi umani għaż-żmien medju għall-perjodu sal-2013 f’konformità mar-regola ta’ reklutaġġ 1 għal kull 5 ħaddiema li jitilqu, li jispeċifika wkoll pjanijiet għall-allokazzjoni mill-ġdid ta’ persunal kwalifikat għal f’oqsma prijoritarji; u l-pubblikazzjoni ta’ dejta kull xahar dwar il-movimenti tal-persunal (ġodda, dawk li spiċċaw, trasferimenti fost l-entitajiet) fil-bosta dipartimenti tal-gvern;
(e)
l-implimentazzjoni tar-riforma komprensiva tas-sistema tal-kura tas-saħħa bdiet fl-2010 bil-għan li n-nefqa pubblika fuq is-saħħa tinżamm għal 6 % tal-PDG jew anqas; miżuri li jrendru ffrankar fuq farmaċewtiċi ta’ għall-inqas EUR 2 biljun meta mqabbel mal-livell għall-2010, li minnhom għall-inqas EUR 1 biljun huma tal-2011; titjib fis-sistemi ta’ kontabilità u fatturazzjoni tal-isptarijiet permezz ta’: finalizzazzjoni tal-introduzzjoni ta’ sistemi ta’ kontabilità abbażi tad-dovuti b’entrati doppji korrispondenti fl-isptarijiet kollha; l-użu ta’ sistema ta’ kodiċi uniformi u reġistru komuni għall-provvisti tal-mediċina; il-kalkolu ta’ stokkijiet u flussi tal-provvisti tal-mediċina fl-isptarijiet kollha bl-użu ta’ sistema ta’ kodiċi uniformi għall-provvisti tal-mediċina; u l-fatturazzjoni fil-ħin tal-ispejjeż tat-trattament (mhux aktar tard minn xahrejn) lill-fondi tas-sigurtà soċjali tal-Greċja, lil Stat Membri oħra u lill-assiguraturi privati tas-saħħa; u l-iżgurar li għall-inqas 50 % mill-volum tal-mediċini użati mill-isptarijiet pubbliċi sa tmiem l-2011 ikun ikkostitwit minn ġeneriċi u mediċini mhux protetti bit-trejdmark (marka kummerċjali) billi issir ħaġa obbligatorja għall-isptarijiet pubbliċi kollha li jakkwistaw prodotti farmaċewtiċi skont is-sustanza attiva;
(f)
bl-għan li jkunu miġġielda l-ħela u l-immaniġjar ħażin tal-kumpaniji li huma proprjetà tal-Istat u biex jiġu ffrankati mill-inqas EUR 800 miljun fiskalment, att li: jnaqqas ir-remunerazzjoni primarja fl-intrapriżi pubbliċi b’mill-inqas 10 % fil-livell tal-kumpaniji; jillimita r-remunerazzjoni sekondarja għal 10 % tar-remunerazzjoni primarja; jistabilixxi limitu massimu ta’ EUR 4 000 fix-xahar qligħ gross (12-il pagament fis-sena); iżid it-tariffi tat-trasport urban b’mill-inqas 30 %; azzjonijiet li jnaqqsu n-nefqa operattiva fil-kumpaniji pubbliċi b’bejn 15 % u 25 %; u att għar-ristrutturazzjoni tal-OASA;
(g)
qafas regolatorju ġdid li jiffaċilita l-konklużjoni tal-ftehimiet ta’ konċessjoni għall-ajruporti reġjonali;
(h)
l-istabiliment ta’ taskforce indipendenti għall-politika tal-edukazzjoni li jkollha l-għan li żżid l-effiċjenza tas-sistema pubblika tal-edukazzjoni (edukazzjoni primarja, sekondarja u għolja) u li tagħmel użu iktar effiċjenti tar-riżorsi;
(i)
l-adozzjoni ta’ liġi għall-istabiliment ta’ Awtorità Unika għall-Akkwist Pubbliku f’konformità mal-Pjan ta’ Azzjoni; u l-iżvilupp ta’ pjattaforma tat-teknoliġija tal-informazzjoni għall-akkwist elettroniku u l-istabiliment ta’ stadji intermedji f’konformità mal-Pjan ta’ Azzjoni, inkluż: l-ittestjar ta’ verżjoni pilota, id-disponibilità tal-funzjonalitajiet kollha għall-kuntratti kollha u l-introduzzjoni f’fażijiet tal-użu mandatorju tas-sistema tal-akkwist elettroniku għall-kuntratti tal-provvisti, is-servizzi u x-xogħlijiet;
5. Il-Greċja għandha tadotta l-miżuri li ġejjin sal-aħħar ta’ Lulju 2011:
(a)
tintroduċi lill-Parlament xibka tal-paga tas-settur pubbliku li tkun unifikata u aktar effiċjenti li għandha tapplika għas-settur statali, l-awtoritajiet lokali u l-aġenziji l-oħra, imqassma fuq perjodu ta’ tliet snin, b’remunerazzjonijiet li jirriflettu l-produttività u x-xogħlijiet;
(b)
pjan ta’ terminu medju għar-reklutaġġ għall-perjodu sal-2015 f’konformità mar-regola ta’ reklutaġġ 1 għal kull 5 ħaddiema li jitilqu (1 għal kull 10 fl-2011). Il-pjan għandu jinkludi regoli aktar stretti għall-persunal temporanju, il-kanċellazzjoni ta’ karigi vakanti u r-riallokazzjoni ta’ persunal kwalifikat għal oqsma prijoritarji u jikkunsidra l-estensjoni tas-sigħat tax-xogħol għas-settur pubbliku;
(c)
pjan ta’ azzjoni dettaljat bi programmazzjoni għall-ikkompletar u l-implimentazzjoni ta’ sistema simplifikata tar-remunerazzjoni, bi qbil mal-pagi fis-settur privat, li jwassal għal tnaqqis fin-nefqa totali fuq il-pagi. Dan il-pjan għandu jissejjes fuq ir-riżultati tar-rapport ippublikat mill-Ministeru tal-Finanzi u l-Awtorità Unika ta’ Pagament. Il-leġiżlazzjoni għal sistema simplifikata ta’ rimunerazzjoni għandha tiddaħħal fuq tliet (3) snin. Il-pagi tal-impjegati tal-intrapriżi statali għandhom ikunu bi qbil max-xibka ġdida tal-pagi għas-settur pubbliku.
(d)
rinfurzar tal-ispettorat tax-xogħol, li għandu jkollu biżżejjed impjegati kwalifikati u jkollu miri kwantitattivi dwar in-numru ta’ kontrolli li għandhom jitwettqu;
(e)
att li jirrevedi l-parametri ewlenin tas-sistema tal-pensjonijiet sabiex tiġi limitata ż-żieda fl-infiq tas-settur pubbliku fuq il-pensjonijiet matul il-perijodu 2009-2060 għal inqas minn 2,5 % tal-PDG, jekk il-previżjonijiet fit-tul juru li ż-żieda prevista fin-nefqa pubblika tal-pensjonijiet tkun ser taqbeż dan l-ammont. L-Awtorità Attwarjali Nazzjonali (AAN) għandha tkompli bis-sottomissjoni tal-previżjonijiet fit-tul tan-nefqa tal-pensjonijiet sal-2060 taħt ir-riforma adottata. Il-previżjonijiet għandhom jinkludu l-iskemi (awżiljari) supplementarji ewlenin (ETEAM, TEADY, MTPY), abbażi ta’ dejta komprensiva miġbura u elaborata mill-AAN;
(f)
reviżjoni tal-lista ta’ professjonijiet intensivi u diffiċli biex titnaqqas il-kopertura għal mhux iktar minn 10 % tal-impjiegi; il-lista l-ġdida ta’ impjiegi diffiċli u perikolużi għandha tapplika b’effett mill-1 ta’ Awwissu 2011 għall-impjegati attwali u futuri kollha;
(g)
leġiżlazzjoni li tistabilixxi Awtorità Unika għall-Akkwist Pubbliku (AUAP) bil-mandat, objettivi, kompetenzi, setgħat u skeda għad-dħul fis-seħħ, b’konformità mal-Pjan ta’ Azzjoni;
(h)
miżuri addizzjonali għall-promozzjoni tal-użu ta’ mediċini ġeneriċi permezz: ta’ preskrizzjoni elettronika obbligatorja minn sustanza attiva u ta’ ġeneriki orħos fejn disponibbli; bl-irbit ta’ rata iżgħar ta’ kondiviżjoni tal-kost mal-mediċini ġeneriċi li jkollhom prezz konsiderevolment orħos mill-prezz referenzjarju (anqas minn 60 % tal-prezz referenzjarju) abbażi tal-esperjenza ta’ Stati Membri oħra tal-UE; bl-iffissar tal-prezz massimu tal-ġeneriki għal 60 % tal-mediċina tad-ditta b’sustanza attiva simili;
(i)
il-pubblikazzjoni ta’ inventarju tal-assi li huma proprjetà tal-istat, inklużi ishma f’intrapriżi kwotati u f’dawk li mhumiex u proprjetà immobbli u art kummerċjalment vijabbli.’ għandu jiġi stabilit Segretarjat Ġenerali għall-Iżvilupp ta’ Proprjetà Immobbli bl-għanijiet li jittejjeb l-immaniġjar tal-assi immobiljari, jiġu kklerjati mill-okkupanti u jitħejjew għall-privatizzazzjoni;
(j)
l-istrateġija fiskali ta’ terminu medju (minn hawn ’il quddiem imsejħa SFTM) sal-2015 kif deskritt fl-Anness I ta’ din id-deċiżjoni u abbozzi ta’ implimentazzjoni rispettivi. L-SFTM għandha telabora dwar miżuri permanenti ta’ konsolidazzjoni fiskali li jiżguraw li l-limitu massimu tad-defiċit għall-2011-15 kif stabilit mid-Deċiżjoni tal-Kunsill ma jinqabiżx u li l-proporzjon tad-dejn-PDG jitpoġġa f’perkors sostenibbli ta’ tnaqqis;
(k)
privatizzazzjoni tal-assi b’valur mill-inqas EUR 390 miljun; adozzjoni ta’ programm ta’ privatizzazzjoni bl-għan li jinġabru tal-anqas EUR 15-il biljun sa tmiem l-2012 EUR 22 biljun sa tmiem l-2013, EUR 35 biljun sa tmiem l-2014 u tal-anqas EUR 50 biljun sa tmiem l-2015; ir-rikavati mill-privatizzazzjoni tal-assi (assi immobiljari, konċessjonijiet u assi finanzjarji) għandhom jintużaw biex jinfeda d-dejn u mhux se jnaqqas l-isforzi tal-konsolidazzjoni fiskali għall-konformità tal-limiti massimi tad-defiċit fl-Artikolu 1(2);
(l)
l-istabiliment ta’ fond ta’ privatizzazzjoni b’governanza tajba biex jiġi aċċellerat il-proċess ta’ privatizzazzjoni u tkun iggarantita l-irriversibilità tiegħu u maniġment professjonali; Il-Fond jikseb il-pussess legali tal-assi li jridu jiġu provatizzati. Il-Fond ma jistax jorbot l-assi tieghu b’mod li jtellef l-iskop tieghu, i.e. il-privatizzazzjoni tal-assi;
(m)
iressaq leġiżlazzjoni biex tagħlaq, tagħmel fużjoni jew iċċekken entitajiet mhux vijabbli;
(n)
miżuri biex isaħħu l-kontroll tan-nefqa: deċiżjoni li tispeċifika l-kwalifika u r-responsabilitajiet tal-uffiċjali tal-kontabilità li għandhom jinħatru fil-ministeri rilevanti kollha bir-responsabilità li jiżguraw kontrolli finanzjarji affidabbli;
(o)
kriterji u termini ġodda għall-konklużjoni ta’ kuntratti mill-fondi tas-sigurtà soċjali mal-fornituri tal-kura tas-saħħa kollha, bl-għan li tintlaħaq il-mira ta’ tnaqqis fl-infiq; jingħata bidu għax-xiri konġunt tas-servizzi u oġġetti mediċi biex jintlaħaq tnaqqis sostanzjali fin-nefqa ta’ mill-anqas 25 % meta mqabbel mal-2010 permezz ta’ ftehimiet ta’ prezz marbut mal-volum;
(p)
il-pubblikazzjoni ta’ linji gwida vinkolanti tal-preskrizzjonijiet għat-tobba abbażi ta’ linji gwida internazzjonali tal-preskrizzjonijiet biex jiġi żgurat użu kosteffikaċi tal-mediċini; pubblikazzjoni u aġġornament kontinwu tal-lista pożittiva tal-mediċini rimburżati;
(q)
preparazzjoni ta’ pjan għar-riorganizzazzjoni u r-ristrutturar tal-isptarijiet għat-terminu medju u immedjat bl-għan li jitnaqqsu l-ineffiċjenzi, jiġu sfruttati l-ekonomiji ta’ skala u ta’ firxa, u tittejjeb il-kwalità tal-kura għall-pazjenti. L-għan li jitnaqqsu l-ispejjeż tal-isptarijiet b’tal-anqas 10 % fl-2011 u b’5 % fl-2012 addizzjonali fuq is-sena ta’ qabel.
6. Il-Greċja għandha tadotta l-miżuri li ġejjin sal-aħħar ta’ Settembru 2011:
(a)
baġit għall-2012 b’konformità mal-SFTM u l-objettiv tal-osservanza tal-limitu massimu tad-defiċit stabilit fl-Artikolu 1(2);
(b)
mitigazzjoni tal-ostakoli tat-taxxa għal fużjonijiet u akkwiżizzjonijiet;
(c)
simplifikazzjoni tal-proċess tal-ikklerjar doganali għall-esportazzjonijiet u l-importazzjonijiet;
(d)
żieda sinifikanti fir-rati ta’ assorbiment tal-fondi strutturali u dak ta’ koeżjoni;
(e)
l-implimentazzoni sħiħa tal-aġenda għal Regolamentazzjoni Aħjar bil-għan li jitnaqqsu il-piżijiet amministrattivi b’20 % (meta mqabbel mal-2008);
(f)
leġiżlazzjoni biex tagħlaq, tagħmel fużjoni jew iċċekken entitajiet mhux vijabbli;
(g)
miżuri li jagħmlu possibbli tnaqqis fl-akkwist u fl-ispejjeż fuq partijiet terzi f’intrapriżi statali, taġġorna t-tariffi, u toħloq linji ġodda tan-negozju, u tnaqqas il-kost tal-persunal billi tlesti u timplimenta pjan ta’ tiċkin fil-persunal. Persunal żejjed li ma jistax jitneħħa permezz tar-regola li jiġi rreklutat 1 għal kull 5 li jitilqu (1 għal kull 10 fl-2011) għandu jiġi indirizzat permezz ta’ sensji u assenza fit-tul mhux volontarji (riżerva ta’ ħaddiema). Din ir-regola hija mingħajr eċċezzjonijiet settorjali; għandha tapplika wkoll għall-persunal trasferit minn intrapriżi pubbliċi għal entitajiet pubbliċi oħra wara l-eżami tal-kwalifiki professjonali mill-ASEP skont il-kriterji ta’ evalwazzjoni regolati tagħha. Persunal fir-riżerva ta’ ħaddiema għandu jitħallas 60 % tal-paga bażika tiegħu għal mhux aktar minn 12-il xahar, u wara dan għandhom jingħataw is-sensja.
(h)
qafas legali li jippermetti l-assenjar veloċi tal-użu tal-art u jaċċellera r-registrazzjoni tas-sjieda tal-art tal-istat.
(i)
att li jippermetti l-promozzjoni tal-investiment fis-settur tat-turiżmu (kumplessi turistiċi u residenzi sekondarji għat-turisti), bil-ħsieb li, flimkien mal-abbozz dwar l-użu tal-art, jippermetti għall-aċċellerazzjoni tal-proċess ta’ privatizzazzjoni tal-plottijiet tal-art ġestiti mill-Aġenzija Griega tal-Immobiljari Turistiċi (ETA).
(j)
l-iffinalizzar tal-eżami funzjonali tal-programmi soċjali eżistenti; valutazzjoni mill-gvern tar-riżultati tat-tieni u l-aħħar fażi tal-eżami funzjonali indipendenti tal-amministrazzjoni ċentrali; leġiżlazzjoni u miżuri għall-implimentazzjoni ta’ rakkomandazzjonijiet operazzjonali tal-ewwel fażi tal-eżami funzjonali tal-amministrazzjoni pubblika fuq livell ċentrali u tal-eżami sħiħ tal-programmi soċjali eżistenti;
(k)
reviżjoni qawwija tal-funzjonament tal-fondi tal-pensjoni pubblika sekondarja/supplimentari, inkluż fondi tal-protezzjoni soċjali u skemi tal-għoti ta’ somma. L-għan tar-reviżjoni huwa li tiġi stabilizzata n-nefqa tal-pensjonijiet, tiġi ggarantita n-newtralità baġitarja ta’ dawn l-iskemi u tiġi żgurata s-sostenibilità tas-sistema fit-terminu medju u twil. Ir-reviżjoni għandha twassal għal: tnaqqis akbar fl-għadd ta’ fondi eżistenti; l-eliminazzjoni tal-iżbilanċi f’dawk il-fondi b’defiċits; l-istabilizzazzjoni tal-infiq kurrenti f’livell sostenibbli, permezz ta’ aġġustamenti xierqa li għandhom isiru mill-1 ta’ Jannar 2012; is-sostenibilità fit-tul ta’ skemi sekondarji permezz ta’ rabta stretta bejn il-kontribuzzjonijiet u l-benefiċċji.
(l)
identifikazzjoni tal-iskemi li għalihom l-għoti ta’ somma mħallas fl-irtirar mix-xogħol ma jirriflettix il-kontribuzzjonijiet imħallsa bl-għan li l-ħlas jiġi aġġustat sa tmiem Diċembru 2011.
(m)
aktar miżuri biex jiġu estiżi b’mod kosteffikaċi l-preskrizzjonijiet tal-mediċini, id-dijanjożi u r-referti mit-tobba b’mod elettroniku għall-fondi kollha tas-sigurtà soċjali, iċ-ċentri tas-saħħa u l-isptarijiet. B’konformità mar-regoli tal-akkwist tal-UE, il-Gvern għandu jwettaq il-proċeduri neċessarji tal-offerti biex jimplimenta sistema informatika komprensiva u uniformi tal-kura tas-saħħa (sistema tas-saħħa-e).
(n)
aktar miżuri biex jiġi żgurat li tal-inqas 30 % tal-volum tal-mediċini użati mill-isptarijiet pubbliċi jkun ikkostitwit minn ġeneriki bi prezz orħos minn dak ta’ prodotti simili tad-ditta u mediċini mhux koperti bi privattiva, partikolarment billi jagħmlu obbligatorju li l-isptarijiet pubbliċi kollha jakkwistaw prodotti farmaċewtiċi skont is-sustanza attiva.
(o)
deċiżjonijiet sabiex ikunu disposti l-istituzzjoni u stabiliment ta’ karigi għall-persunal tal-AUAP (Awtorità Unika għall-Akkwist Pubbliku), kif ukoll għar-riorganizzazzjoni tar-riżorsi umani u s-servizzi tal-Awtorità skont id-dispożizzjonijiet tal-liġi dwar l-AUAP; jinħatru l-membri tal-AUAP.
(p)
Il-pubblikazzjoni ta’ dejta mensili dwar il-movimenti tal-persunal (ġodda, dawk li spiċċaw, trasferimenti fost l-entitajiet) fil-bosta dipartimenti tal-gvern;
7. Il-Greċja għandha tadotta l-miżuri li ġejjin sal-aħħar ta’ Diċembru 2011:
(a)
l-adozzjoni finali tal-baġit għall-2012;
(b)
rinfurzar tal-kapaċità ta’ ġestjoni tal-awtoritajiet kollha li jiġġestixxu u entitajiet intermedji ta’ programmi operattivi skont il-qafas tal-qafas ta’ referenza tal-istrateġija nazzjonali 2007-2013 u ċ-ċertifikazzjoni tagħhom ISO 9001:2008 (immaniġjar tal-kwalità);
(c)
sistema ta’ pprezzar ibbażata fuq il-każijiet fl-isptar għandha tintuża għall-finijiet baġitarji mill-2013 ’il quddiem;
(d)
atti għall-implimentazzjoni ta’ rakkomandazzjonijiet operazzjonali tal-ewwel fażi tar-reviżjoni funzjonali tal-amministrazzjoni pubblika fuq livell ċentrali u tar-reviżjoni sħiħa tal-programmi soċjali eżistenti; valutazzjoni tar-riżultati tat-tieni u l-aħħar fażi tal-eżami funzjonali indipendenti tal-amministrazzjoni ċentrali;
(e)
il-bidu tal-operazzjonijiet tal-Awtorità Unika għall-Akkwist Pubbliku bir-riżorsi neċessarji sabiex taqdi l-mandat, l-għanijiet, il-kompetenzi u s-setgħat tagħha fil-Pjan ta’ Azzjoni;
(f)
reviżjoni tat-tariffi għas-servizzi mediċi esternalizzati lill-fornituri privati bl-għan li jitnaqqsu l-kostijiet relatati b’tal-anqas 15 % sal-2011, u bi 15 % addizzjonali fl-2012.
(g)
miżuri biex jissimplifikaw is-sistema tat-taxxa, jitwessgħu l-bażijiet u jitnaqqsu r-rati tat-taxxa b’mod fiskalment newtrali, b’rabta mat-taxxa fuq l-introjtu personali, it-taxxa fuq l-introjtu korporattiv u l-VAT.
(h)
aktar miżuri biex jiġi żgurat li tal-inqas 50 % tal-volum tal-mediċini użati mill-isptarijiet pubbliċi jkun ikkostitwit minn ġeneriki bi prezz orħos minn dak ta’ prodotti simili tad-ditta u mediċini mhux koperti bi privattiva, partikolarment billi jagħmlu obbligatorju li l-isptarijiet pubbliċi kollha jakkwistaw prodotti farmaċewtiċi skont is-sustanza attiva.
8. Il-Greċja għandha tadotta l-miżuri li ġejjin sal-aħħar ta’ Marzu 2012:
(a)
riforma fl-iskemi tal-pensjonijiet sekondarji/supplementari, bil-fużjoni tal-fondi u billi jibda jsir kalkolu tal-benefiċċji abbażi tas-sistema ta’ ‘kontribuzzjoni nozzjonali definita l-ġdida; l-iffriżar tal-pensjonijiet supplementari nominali u t-tnaqqis tar-rati ta’ sostituzzjoni għal drittijiet dovuti fi fondi b’defiċits, abbażi ta’ studju attwarju mħejji mill-Awtorità Attwarjali Nazzjonali. Fil-każ li l-istudju attwarju ma jkunx lest, ir-rati ta’ sostituzzjoni għandhom jonqsu, b’effett mill-1 ta’ Jannar 2012 biex jiġu evitati d-defiċits;
(b)
il-kalkolu tal-marġini tal-profitti tal-ispiżeriji bħala ammont fiss jew tariffa fissa kkombinata ma’ marġini ta’ profitt baxxa bl-għan li jitnaqqas il-marġini ta’ profitt kumplessiv għal mhux aktar minn 15 %, inkluż fuq l-ogħla mediċini.
Artikolu 3
Il-Greċja għandha tikkoopera b’mod sħiħ mal-Kummissjoni u tipprovdi mingħajr dewmien, kull meta tkun mitluba biex tagħmel hekk, kwalunkwe dejta jew dokument meħtieġ biex tiġi mmonitorjata l-konformità ma’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 4
1. Il-Greċja għandha tipprovdi lill-Kunsill u lill-Kummissoni rapport li juri l-miżuri tal-politika meħuda biex tkun konformi ma’ din id-Deċiżjoni kull tliet xhur.
2. Ir-rapporti msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jinkludu informazzoni dettaljata dwar:
(a)
miżuri konkreti implimentati sad-data tar-rapport sabiex ikunu konformi ma’ din id-Deċiżjoni, inkluż l-impatt baġitarju kwantifikat tagħhom;
(b)
miżuri konkreti ppjanati li jiġu implimentati wara d-data tar-rapport sabiex ikunu konformi ma’ din id-Deċiżjoni, il-kalendarju tal-implimentazzjoni tagħhom u stima tal-impatt baġitarju tagħhom;
(c)
l-eżekuzzjoni tal-baġit mensili tal-Istat;
(d)
l-implimentazzjoni baġitarja infraannwali mis-sigurtà soċjali, il-gvern lokali u l-fondi baġitari żejda;
(e)
ħruġ u rimborsar tad-dejn tal-gvern;
(f)
żviluppi permanenti u temporanji fl-impjiegi tas-settur pubbliku;
(g)
nefqa tal-gvern fl-istennija tal-ħlas, bl-ispeċifikazzjoni ta’ dawk li skaditilhom id-data meta kienu dovuti;
(h)
il-pożizzjoni finanzjarja f’ażjendi pubbliċi u entitajiet pubbliċi oħra.
3. Il-Kummissjoni u l-Kunsill għandhom janalizzaw ir-rapporti bil-għan li jevalwaw il-konformità tal-Greċja ma’ din id-Deċiżjoni. Fil-kuntest ta’ dawn il-valutazzonijiet, il-Kummissjoni tista’ tindika l-miżuri meħtieġa biex jiġi rrispettat il-pjan ta’ aġġustament stipulat b’din id-Deċiżjoni għall-korrezzjoni tad-defiċit eċċessiv.
Artikolu 5
Id-Deċiżjoni 2010/320/KE għandha tiġi revokata.
Referenzi għad-Deċiżjoni mħassra għandhom jinftiehmu bħala referenzi għal din id-Deċiżjoni u għandhom jinqraw skont it-tabella ta’ korrelazzjoni fl-Anness III.
Artikolu 6
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum tan-notifika tagħha.
Artikolu 7
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Ellenika.
Magħmul fi Brussell, it-12 ta’ Lulju 2011.