РЕШЕНИЕ № 862/2010/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 22 септември 2010 година
относно участието на Съюза в съвместна научноизследователска и развойна програма за Балтийско море (BONUS), предприета от няколко държави-членки
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 185 и член 188, втора алинея от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Решение № 1982/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. относно Седмата рамкова програма на Европейската общност за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007-2013 г.) (3) („Седмата рамкова програма“) предвижда участието на Общността в научноизследователски и развойни програми, предприети от няколко държави-членки, включително участие в структури, създадени за изпълнение на тези програми, по смисъла на член 169 от Договора за създаване на Европейската общност („Договор за ЕО“).
(2)
С Решение 2006/971/ЕО на Съвета от 19 декември 2006 г. относно специфичната програма „Сътрудничество“ в изпълнение на Седмата рамкова програма на Европейската общност за изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007-2013 г.) (4) се насърчава прилагането на мултидисциплинарен подход към научноизследователски теми, свързани с една или повече от темите на Седмата рамкова програма, и във връзка с това инициативата съгласно член 169 от Договора за ЕО в областта на съвместните научни изследвания на Балтийско море се определя като една от областите, подходящи за участие на Общността в съвместно изпълнявани национални научноизследователски програми.
(3)
Екосистемата на Балтийско море - полузатворено европейско вътрешно море, представлява един от най-големите в света басейни от бракична вода и беше сериозно засегната от множество природни и дължащи сe на човешка дейност въздействия, като замърсяване от изхвърлени химически оръжия, например бойни газове от времето на Втората световна война, и от съединения на тежки метали, органични вещества, радиоактивни материали и разливи от мазут и нефт. Освен това развитието на селското стопанство в района на отточния басейн на Балтийско море доведе до прекомерното използване на торове и органични материали, водещи до напреднала еутрофизация, както и до въвеждането в околната среда на чужди за ендемичната среда видове. Липсата на устойчива експлоатация на рибните запаси и изменението на климата водят до загуба на първоначалното биологично разнообразие. Тези фактори, наред с продължаващите човешки дейности - включително инфраструктурните проекти по самия бряг на Балтийско море и в непосредствена близост до него, както и в района на отточния басейн на Балтийско море - и в съчетание с неустойчив в екологично отношение туризъм водят до влошаване на естествената околна среда. Всичко това сериозно намалява способността на Балтийско море да осигурява устойчиво благата и услугите, от които хората имат нужда пряко и косвено за получаване на социални, културни и икономически ползи.
(4)
Европейският съвет от 14 декември 2007 г. изрази загриженост за състоянието на околната среда в Балтийско море, което е отразено в Съобщението на Комисията от 10 юни 2009 г. до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален Комитет и Комитета на регионите относно Стратегия на Европейския съюз за региона на Балтийско море. Освен това Съветът прикани Комисията да представи предложение за инициатива съгласно член 169 от Договора за ЕО за региона на Балтийско море.
(5)
Науката следва да допринесе за справяне с тези предизвикателства и за намиране на решения на неотложните екологични проблеми на Балтийско море. Сериозността на сегашното положение обаче налага задълбочаването в качествено и количествено отношение на осъществяваните понастоящем научни изследвания в Балтийския регион чрез разработване и прилагане на напълно интегриран подход, посредством който съответните научноизследователски програми на всички погранични държави могат да бъдат насочени и съсредоточени с цел решаване на сложните и неотложни въпроси по координиран, ефикасен и ефективен начин.
(6)
Понастоящем множество научноизследователски и развойни програми или дейности, предприети поотделно от държави-членки на национално равнище в подкрепа на научноизследователската и развойна дейност в региона на Балтийско море, не са достатъчно координирани на равнището на Съюза, за да се постигне критичната маса, необходима в стратегическите области на научноизследователската и развойна дейност.
(7)
Освен това съществуващите за целите на отделни отрасли структури за научноизследователска дейност, които са се развивали през дългия период на самостоятелна национална политика, са трайно установени в националните системи за управление и препятстват развитието и финансирането на мултидисциплинарните, интердисциплинарните и трансдисциплинарните научни изследвания в областта на околната среда, необходими за справяне с предизвикателствата, свързани с Балтийско море.
(8)
Въпреки че съществува дългогодишна традиция за сътрудничество в областта на научните изследвания за Балтийско море с държави както в Балтийския регион, така и извън него, на съвместните начинания досега липсваха достатъчни финансови ресурси за оптимално използване на научноизследователския потенциал поради неравномерното развитие и различното икономическо състояние на тези държави, а също и поради големите различия в националните планове, теми и приоритети в областта на научните изследвания.
(9)
В работната си програма за 2007-2008 г. от 11 юни 2007 г. за изпълнение на специфичната програма „Сътрудничество“ Комисията предвижда финансова подкрепа за BONUS ERA-NET и ERA-NET PLUS в областта на екологичните изследвания на Балтийско море с цел засилване на сътрудничеството между агенциите за финансиране на научните изследвания на околната среда в Балтийския регион и улесняване на прехода към съвместна научноизследователска и развойна програма за Балтийско море, която да бъде изпълнена въз основа на член 169 от Договора за ЕО.
(10)
С BONUS ERA-NET и ERA-NET PLUS бяха постигнати като цяло добри резултати и затова е важно да се осигури продължаването на научноизследователските усилия за справяне с непосредствените екологични предизвикателства.
(11)
В съответствие с подхода на Седмата рамкова програма и както бе установено при консултации със заинтересовани страни, осъществени в рамките на BONUS ERA-NET, съществува необходимост от съобразени с политиките научноизследователски програми в Балтийския регион.
(12)
Дания, Германия, Естония, Латвия, Литва, Полша, Финландия и Швеция („участващите държави“) се договориха заедно да предприемат съвместната научноизследователска и развойна програма за Балтийско море BONUS (наричана по-долу „BONUS“). BONUS цели да окаже подкрепа за научното развитие и иновациите, като предостави необходимата правна и организационна рамка за сътрудничество между балтийските държави в областта на научните изследвания на околната среда в региона на Балтийско море.
(13)
Въпреки че BONUS е до голяма степен съсредоточена върху изследванията на околната среда, тя има пресечни точки с множество свързани научноизследователски програми на Съюза относно широка гама от човешки дейности, които имат съчетано въздействие върху екосистемите, като рибарство, аквакултури, земеделие, инфраструктура (включително в областта на енергетиката), транспорт, обучение и мобилност на научните работници, както и социално-икономически проблеми. BONUS е от голямо значение за редица политики и директиви на Съюза, включително стратегията на Съюза за региона на Балтийско море, общата политика в областта на рибарството, общата селскостопанска политика, Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2000 г. за установяване на рамка за действията на Общността в областта на политиката за водите (5), Директива 2008/56/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 17 юни 2008 г. за създаване на рамка за действие на Съюза в областта на политиката за морска среда (Рамкова директива за морска стратегия) (6), както и за международни ангажименти на Съюза, като плана за действие за Балтийско море на HELCOM („Хелзинкска комисия за защита на водната среда на Балтийско море“). В резултат на това много други области на политиката на Съюза ще имат полза от BONUS.
(14)
Участващите държави се съгласиха Съюзът да се включи в BONUS с цел да се увеличи въздействието ѝ.
(15)
BONUS следва да включва стратегически етап, следван от етап на изпълнение, за да се даде възможност за осъществяване на консултации с широк кръг заинтересовани страни по стратегически насочен план за научни изследвания, който да може да обхване и нововъзникващите потребности от научни изследвания. На стратегическия етап на BONUS следва да се привлекат за участие допълнителни, отраслово ориентирани агенции за финансиране, за да се повиши още повече степента на интегриране на научните изследвания, имащи за цел задоволяване на междуотрасловите нужди на крайните ползватели, и да се гарантират ефективното използване и отчитане на техните резултати в мерки по линия на политиките и в мерки за управление на ресурсите в широка гама от икономически отрасли.
(16)
В края на стратегическия етап Комисията следва да провери дали са налице стратегическият план за научни изследвания, платформите за консултации със заинтересованите страни и правилата и редът за изпълнение, за да може BONUS да навлезе в етапа на изпълнение. Ако е необходимо, Комисията може да направи препоръки за подобряване на стратегическия план за научни изследвания. Преминаването към етапа на изпълнение следва да стане плавно и без забавяния.
(17)
Участващите държави се споразумяха да предоставят 50 милиона евро за BONUS. Следва да се разрешат непаричните вноски под формата на достъп и използване на инфраструктури („непарични вноски под формата на ползване на инфраструктура“), при условие че те не представляват значителна част от общото финансово участие. Следва да бъде оценена тяхната стойност, както и ползата от тях за осъществяване на проектите по BONUS.
(18)
Участието на Съюза в BONUS не следва да надвишава 50 милиона евро за цялата ѝ продължителност и да е равно, при спазване на това ограничение, на вноската на участващите държави, за да се повиши техният интерес за съвместно осъществяване на BONUS. По-голямата част от финансовата вноска на Съюза следва да бъде предоставена за етапа на изпълнение. За всеки етап следва да се определи максимална стойност. Максималната стойност за етапа на изпълнение следва да бъде увеличена със сумата, останала след приключването на стратегическия етап.
(19)
За съвместното изпълнение на BONUS е необходима специална изпълнителна структура, както е предвидено в Решение 2006/971/ЕО. Участващите държави постигнаха съгласие във връзка с такава изпълнителна структура и създадоха Мрежата на балтийски организации за финансиране на науката („BONUS EEIG“), която да изпълни BONUS. BONUS EEIG следва да е получателят на финансовата вноска от Съюза. Като се припомня на участващите държави, че принципът на реален общ бюджет е от голямо значение, всяка участваща държава ще реши в съответствие с общите за BONUS основополагащи правила и процедури дали да управлява собствената си вноска или нейната вноска да бъде управлявана от BONUS EEIG. BONUS EEIG следва да гарантира също така, че изпълнението на BONUS съответства на принципа на добро финансово управление.
(20)
Изплащането на финансовата вноска на Съюза следва да е обвързано с поемане на официални ангажименти от страна на компетентните национални органи на участващите държави и с изплащането на техните финансови вноски.
(21)
С цел улесняване и опростяване на управлението на вноската на Съюза нейното изплащане за стратегическия етап следва да е обвързано със сключване на споразумение между Комисията, действаща от името на Съюза, и BONUS EEIG за предоставяне на безвъзмездни средства, за което да се прилага Регламент (ЕО) № 1906/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. за определяне на правила за участието на предприятия, научноизследователски центрове и университети в дейности по Седмата рамкова програма и за разпространение на резултатите от научните изследвания (2007-2013 г.) (7).
(22)
Изплащането на вноската на Съюза за етапа на изпълнение следва да е обвързано със сключване на споразумение за изпълнение между Комисията, действаща от името на Съюза, и BONUS EEIG, в което да се съдържат подробни договорености за използването на финансовата вноска на Съюза. Тази част от финансовата вноска на Съюза следва да подлежи на непряко централизирано управление в съответствие с член 54, параграф 2, буква в) и член 56 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (8) („Финансовият регламент“), както и с член 35, член 38, параграф 2 и член 41 от Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002 на Комисията от 23 декември 2002 г. относно определянето на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета относно Финансовия регламент, приложим към общия бюджет на Европейските общности (9).
(23)
Всички лихви, начислени по изплатените на BONUS EEIG вноски, следва да бъдат считани за приходи на тази структура и да се предоставят за изпълнението на BONUS.
(24)
За да защити финансовите си интереси, Съюзът следва да има право да намали, задържи или прекрати изплащането на финансовата си вноска, в случай че BONUS се изпълнява неточно, частично или със закъснение или в случай че участващите държави не предоставят или предоставят частично или със закъснение приноса си за финансирането на BONUS, в съответствие с условията, предвидени в споразумението, което се сключва между Съюза и BONUS EEIG.
(25)
С оглед ефикасното изпълнение на BONUS по време на етапа на изпълнение следва да се предостави финансова подкрепа на участниците в проекти по BONUS, избрани на централно ниво под ръководството на BONUS EEIG чрез покани за представяне на предложения. Предоставянето и изплащането на такава финансова подкрепа за участници в BONUS следва да се извършва по прозрачен и небюрократичен начин и в съответствие с общи правила, съобразени със Седмата рамкова програма.
(26)
Въпреки че Съвместният научноизследователски център е част от структурата на Комисията, неговите институти притежават научноизследователски капацитет, който е от значение за BONUS и би могъл да допринесе за изпълнението на програмата. Поради това е уместно да се определи ролята на Съвместния научноизследователски център от гледна точка на условията за неговото финансиране.
(27)
С цел да се гарантира еднакво третиране при оценяването на предложенията следва да се спазват същите принципи както приложимите за предложения, представени по Седмата рамкова програма. Поради това оценяването на предложенията следва да се извършва централно под ръководството на BONUS EEIG от независими експерти, добре запознати с местните условия, въз основа на прозрачни общи критерии и финансирането следва да се разпределя в съответствие с одобрено на централно ниво класиране. Класирането на предложенията и на приоритетите следва да бъде одобрено от BONUS EEIG, като се следват стриктно резултатите от независимата оценка, които следва да бъдат обвързващи.
(28)
Всяка държава-членка и всяка държава, асоциирана към Седмата рамкова програма, следва да има право да се присъедини към BONUS.
(29)
В съответствие с целите на Седмата рамкова програма участието в BONUS на която и да е друга държава, и по-специално на държавите, граничещи с Балтийско море или на чиито територии се намира отточният му басейн, следва да е възможно, когато такова участие е предвидено в съответното международно споразумение и когато и Комисията, и участващите държави са съгласни с това. Съгласно Седмата рамкова програма Съюзът следва да има право да договаря условията, свързани с неговата финансова вноска в BONUS, по отношение на участието в програмата на други държави в съответствие с правилата и условията, предвидени в настоящото решение.
(30)
Следва да се предприемат подходящи мерки за предотвратяване на евентуални нередности и измами, а също и необходимите мерки за възстановяване на загубени, неправилно изплатени или неправилно използвани финансови средства в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95 на Съвета от 18 декември 1995 г. относно защитата на финансовите интереси на Европейските общности (10) и Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета от 11 ноември 1996 г. относно контрола и проверките на място, извършвани от Комисията за защита на финансовите интереси на Европейските общности срещу измами и други нередности (11), както и Регламент (ЕО) № 1073/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 25 май 1999 г. относно разследванията, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF) (12).
(31)
При научноизследователската дейност, извършвана в рамките на BONUS, следва да се спазват етични принципи, съответстващи на общите принципи, установени в Седмата рамкова програма, и да се следват принципите на равнопоставеност на половете и на интегрирането на този въпрос в политиките на Съюза, както и принципа на устойчиво развитие.
(32)
Като има предвид междинната оценка, извършена от нея с помощта на независими експерти, добре запознати с местните условия, Комисията следва да оцени качеството и ефективността на изпълнението на BONUS и напредъка, постигнат по отношение на поставените цели, както и да извърши заключителна оценка.
(33)
Участниците в BONUS следва да съобщават за резултатите си и да им осигуряват широко разгласяване, по-специално по отношение на сходни, свързани с морето научноизследователски проекти, както и да правят тази информация достъпна за обществеността.
(34)
Успешното изпълнение на вече осъществените по линия на BONUS ERA-NET и BONUS ERA-NET PLUS проекти разкри катастрофалното състояние на Балтийско море. Следователно състоянието на околната среда в региона на Балтийско море следва да продължава да бъде обект на по-нататъшни научноизследователски дейности,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Финансова вноска на Съюза
1. Финансовата вноска на Съюза в съвместната научноизследователска програма за Балтийско море BONUS („BONUS“), предприета съвместно от Дания, Германия, Естония, Латвия, Литва, Полша, Финландия и Швеция („участващите държави“), се предоставя при условията, посочени в настоящото решение.
2. Съюзът участва с финансова вноска, която не надвишава 50 милиона евро за цялата продължителност на BONUS, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1906/2006 на стратегическия етап и в съответствие с член 54, параграф 2, буква в) от Финансовия регламент на етапа на изпълнението. В рамките на тази максимална стойност финансовата вноска на Съюза се равнява на вноската на участващите държави.
3. Финансовата вноска на Съюза се изплаща съвместно от бюджетните кредити, разпределени за всички съответни теми от специалната програма „Сътрудничество“.
Член 2
Изпълнение на BONUS
1. BONUS се изпълнява от Мрежата на балтийските организации за финансиране на науката („BONUS EEIG“).
2. BONUS се изпълнява на два етапа, а именно стратегически етап, следван от етап на изпълнение, в съответствие с приложение I.
3. Стратегическият етап на BONUS е с продължителност до 18 месеца. Той е подготвителен етап по отношение на етапа на изпълнение. През стратегическия етап BONUS EEIG изпълнява следните задачи:
а)
подготовка на стратегическия план за научни изследвания, в който е формулирана частта относно научното съдържание на BONUS, като се обръща особено внимание на поканите за представяне на предложения в съответствие с целите, определени в Седмата рамкова програма;
б)
изграждане на платформи за консултации със заинтересованите страни с цел засилване и институционализиране на участието на заинтересованите страни от всички сектори от значение;
в)
определяне на правилата и реда за изпълнение, включително правните и финансовите правила и процедури, разпоредбите относно правата върху интелектуалната собственост, произтичащи от дейностите по BONUS, човешките ресурси и комуникационните аспекти.
4. Етапът на изпълнение е с продължителност най-малко пет години. През етапа на изпълнение се публикуват поканите за представяне на предложения с оглед финансиране на проекти, които съответстват на целите на BONUS. Тези покани за представяне на предложения са насочени към транснационални проекти с множество партньори, като се насърчава подходящото участие от страна на малки и средни предприятия, и включват дейности за научни изследвания, технологично развитие, обучение и разпространение на информация. Проектите се подбират съгласно принципите на равнопоставеност, прозрачност, независима оценка, съфинансиране, недопускане на печалба, финансиране занапред и забрана за съчетаване на финансиране от други източници в Съюза. При предоставянето и изплащането на финансирането на участниците в BONUS се следват общи правила, съобразени със Седмата рамкова програма.
Член 3
Условия във връзка с финансовата вноска на Съюза
1. Финансовата вноска на Съюза през стратегическия етап не надвишава 1,25 милиона евро и се равнява, при спазване на това ограничение, на вноската на участващите държави. Ангажиментът на Съюза за вноска за стратегическия етап се обвързва с изискването за поемането на същия ангажимент от страна на участващите държави.
2. Финансовата вноска на Съюза през етапа на изпълнение не надвишава 48,75 милиона евро и се равнява, при спазване на това ограничение, на вноската на участващите държави. Тази максимална стойност може да бъде увеличена със сумата, останала след изпълнението на стратегическия етап. На етапа на изпълнение до 25 % от вноската на участващите държави може да се изразяват в предоставяне на непарична вноска под формата на ползване на инфраструктура.
3. Финансовата вноска на Съюза за етапа на изпълнение е обвързана с изпълнението на следните условия:
а)
изготвянето от участващите държави на стратегическия план за научни изследвания, платформите за консултации със заинтересованите страни и правилата и реда за изпълнение, посочени в член 2, параграф 3, както и наличието на напредък по отношение на постигането на целите и резултатите, определени в раздел 2 от приложение I. Ако е необходимо, Комисията може да направи препоръки за подобряване на стратегическия план за научни изследвания;
б)
демонстриране от BONUS EEIG на нейната способност да изпълнява BONUS, включително да получава, разпределя и наблюдава използването на финансовата вноска на Съюза при условията на непряко централизирано управление в съответствие с член 54, параграф 2, буква в) и член 56 от Финансовия регламент и член 35, член 38, параграф 2 и член 41 от Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002, както и в съответствие с принципа на добро финансово управление;
в)
поддържане и прилагане на подходящ и ефикасен модел за управление на BONUS в съответствие с приложение II;
г)
ефикасно осъществяване от BONUS EEIG на дейностите, отнасящи се до етапа на изпълнение на BONUS, определени в приложение I, което изисква отправяне на покани за представяне на предложения с оглед предоставяне на безвъзмездни средства;
д)
ангажимент от страна на всички участващи държави да дадат своя принос за финансирането на BONUS и реалното изплащане на финансовите им вноски, и по-специално финансирането на участници в проекти по BONUS, избрани чрез покани за представяне на предложения;
е)
спазване на правилата на Съюза относно държавните помощи, и по-специално на правилата, изложени в Рамката на Общността за държавна помощ за научни изследвания, развитие и иновации (13);
ж)
осигуряване на високо ниво на научна компетентност и спазване на етични принципи, съответстващи на общите принципи на Седмата рамкова програма, и придържане към принципите на равнопоставеност на половете и на интегрирането на този въпрос в политиките на Съюза, както и към принципа на устойчиво развитие.
Член 4
Участие на Съвместния научноизследователски център
1. Съвместният научноизследователски център има право на финансиране по линия на BONUS при същите условия, както отговарящите на условията структури в участващите държави.
2. Собствените ресурси на Съвместния научноизследователски център, които не са финансирани по линия на BONUS, не се считат за част от финансовата вноска на Съюза по смисъла на член 1.
Член 5
Споразумения между Съюза и BONUS EEIG
1. Подробните договорености за управлението и контрола на средствата и за защитата на финансовите интереси на Съюза през стратегическия етап се уреждат със споразумение за предоставяне на безвъзмездни средства, което се сключва между Комисията, действаща от името на Съюза, и BONUS EEIG, в съответствие с правилата, предвидени в настоящото решение и в Регламент (ЕО) № 1906/2006.
2. Подробните договорености за управлението и контрола на средствата и за защитата на финансовите интереси на Съюза през етапа на изпълнение се уреждат със споразумение за изпълнение и годишни финансови споразумения, които се сключват между Комисията, действаща от името на Съюза, и BONUS EEIG.
Споразумението за изпълнение включва по-специално следното:
а)
определяне на делегираните задачи;
б)
разпоредба за защитата на финансовите средства на Съюза;
в)
условия и подробни договорености за изпълнение на задачите, включително правилата и максималните стойности при финансиране, приложими към проекти на BONUS, подходящи разпоредби за разграничаване на отговорностите и упражняване на контрол;
г)
правила за докладване относно изпълнението на задачите пред Комисията;
д)
условия за прекратяване на изпълнението на задачите;
е)
подробни правила за упражняване на контрол от страна на Комисията;
ж)
условия за използване на отделна банкова сметка и за режима на начислените лихви;
з)
разпоредби, които гарантират видимост на действията на Съюза по отношение на останалите дейности на BONUS EEIG;
и)
ангажимент за въздържане от действия, които могат да доведат до конфликт на интереси по смисъла на член 52, параграф 2 от Финансовия регламент;
й)
разпоредби, уреждащи правата върху интелектуалната собственост, произтичащи от дейностите по линия на BONUS, както е посочено в член 2;
к)
критерии, които да се използват при междинните и крайните оценки, включително посочените в член 13.
3. Комисията прави предварителна оценка на BONUS EEIG с цел да се убеди в наличието и правилното прилагане на процедурите и системите, посочени в член 56 от Финансовия регламент.
Член 6
Лихви по вноските
Лихвите, начислени по направените за BONUS финансови вноски, се считат за приходи на BONUS EEIG и се предоставят за BONUS.
Член 7
Намаляване, задържане или прекратяване на изплащането на финансовата вноска на Съюза
В случай че BONUS не се изпълнява или се изпълнява неточно, частично или със закъснение, Съюзът може да намали, задържи или прекрати изплащането на финансовата си вноска, като отчита напредъка в изпълнението на BONUS.
В случай че участващите държави не предоставят или предоставят частично или със закъснение приноса си за финансирането на BONUS, Съюзът може да намали финансовата си вноска, като отчита размера на публичното финансиране, разпределено от участващите държави съгласно условията в споразумението за предоставяне на безвъзмездни средства, посочено в член 5, параграф 1.
Член 8
Защита на финансовите интереси на Съюза от страна на участващите държави
В процеса на изпълнение на BONUS участващите държави предприемат законодателни, регулаторни, административни или други мерки, необходими за защита на финансовите интереси на Съюза. По-специално участващите държави предприемат необходимите мерки в съответствие с Финансовия регламент и Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002, за да осигурят пълното възстановяване на всички суми, дължими на Съюза.
Член 9
Контрол от страна на Комисията и Сметната палата
Комисията и Сметната палата на Европейския съюз имат право да извършват всички необходими проверки и инспекции за осигуряване правилното управление на финансовите средства на Съюза и за защита на финансовите интереси на Съюза срещу всякакви измами или нередности. За тази цел участващите държави и BONUS EEIG своевременно предоставят всички необходими документи на разположение на Комисията и на Сметната палата.
Член 10
Взаимно предоставяне на информация
Комисията съобщава цялата относима информация на Европейския парламент, на Съвета и на Сметната палата. По искане на Европейския парламент, Съвета или Сметната палата участващите държави се приканват да предоставят на Комисията, чрез BONUS EEIG, допълнителна информация относно финансовото управление на BONUS EEIG, която да съответства на общите изисквания за представяне на доклади, предвидени в член 13.
Член 11
Участие на други държави-членки и асоциирани държави
Всяка държава-членка и всяка държава, асоциирана към Седмата рамкова програма, може да се присъедини към BONUS в съответствие с критериите, предвидени в член 3, параграф 1 и параграф 3, букви д) и е). За целите на настоящото решение държавите-членки и държавите, асоциирани към BONUS, се считат за участващи държави.
Член 12
Участие на други държави
Участващите държави и Комисията могат да одобрят участието на всяка друга държава при спазване на критериите, предвидени в член 3, параграф 1 и параграф 3, букви д) и е), при условие че такова участие е предвидено в съответното международно споразумение.
Участващите държави и Комисията определят условията, при които правните субекти, които са се установили или пребивават в такава държава, имат право на финансиране по BONUS.
Член 13
Годишен доклад и оценка
Комисията включва доклад за дейностите по BONUS в годишния доклад за Седмата рамкова програма, представян на Европейския парламент и на Съвета съгласно член 190 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Комисията извършва междинна оценка на BONUS не по-късно от 31 декември 2014 г. Тази оценка обхваща напредъка към постигане на целите, определени в член 2 и приложение I, както и препоръките към BONUS относно най-подходящите начини за по-нататъшно повишаване на интеграцията и качеството и ефикасността на изпълнението, включително научната, управленската и финансовата интеграция, както и преценка за целесъобразността на размера на финансовите вноски на участващите държави с оглед на евентуалните потребности на техните национални научноизследователски общности. Комисията съобщава на Европейския парламент и на Съвета заключенията от своята междинна оценка, заедно с бележките си по нея.
При приключване на участието на Съюза в BONUS, но не по-късно от 31 декември 2017 г. Комисията прави крайна оценка на BONUS. Комисията представя резултатите от тази оценка на Европейския парламент и на Съвета.
Член 14
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 15
Адресати
Адресати на настоящото решение са държавите-членки.
Съставено в Страсбург на 22 септември 2010 година.
DEĊIŻJONI Nru 862/2010/UE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tat-22 ta’ Settembru 2010
dwar il-parteċipazzjoni tal-Unjoni fi Programm Konġunt ta’ Riċerka u Żvilupp dwar il-Baħar Baltiku (BONUS) li huma impenjati fih diversi Stati Membri
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikoli 185 u 188, it-tieni paragrafu, tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Id-Deċiżjoni Nru 1982/2006/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-18 ta’ Diċembru 2006 dwar is-Seba’ Programm Kwadru tal-Komunità Ewropea għall-attivitajiet ta’ riċerka, ta’ żvilupp teknoloġiku u ta’ dimostrazzjoni (2007-2013) (3) (“is-Seba’ Programm Kwadru”) tipprevedi l-parteċipazzjoni tal-Komunità fi programmi ta’ riċerka u żvilupp li impenjaw ruħhom fihom diversi Stati Membri, inkluża l-parteċipazzjoni fl-istrutturi maħluqa għat-twettiq ta’ dawk il-programmi, fit-tifsira tal-Artikolu 169 tat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea (“Trattat KE”).
(2)
Id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2006/971/KE tad-19 ta’ Diċembru 2006 dwar il-Programm Speċifiku Kooperazzjoni li jimplimenta s-Seba’ Programm Kwadru tal-Komunità Ewropea dwar ir-riċerka, l-iżvilupp teknoloġiku u attivitajiet ta’ dimostrazzjoni (2007-2013) (4) tinkoraġġixxi approċċ transtematiku lejn suġġetti ta’ riċerka rilevanti għal wieħed jew aktar mit-temi tas-Seba’ Programm Kwadru, u f’dan il-kuntest identifikat inizjattiva taħt l-Artikolu 169 tat-Trattat KE fil-qasam tar-Riċerka Konġunta dwar il-Baħar Baltiku bħala wieħed mill-oqsma adatti għall-parteċipazzjoni tal-Komunità fi programmi ta’ riċerka nazzjonali implimentati b’mod konġunt.
(3)
L-ekosistema tal-Baħar Baltiku, baħar intern kważi magħluq Ewropew, hija wieħed mill-ikbar korpi ta’ ilma salmastru fid-dinja u ntlaqtet serjament minn pressjoni eżerċitata minn numru ta’ elementi ta’ oriġini naturali u pressjoni eżerċitata mill-bniedem, bħat-tniġġis minn armi kimiċi mormija, pereżempju gassijiet tal-gwerra li jmorru lura sat-Tieni Gwerra Dinjija, u minn komposti ta’ metalli tqal, sustanzi organiċi, materjali radjuattivi, u tixrid ta’ żejt tat-tisħin u ta’ żejt mhux maħdum. L-iżvilupp tal-agrikoltura fil-baċin idrografiku tal-Baħar Baltiku wkoll ikkawża l-iskular eċċessiv ta’ fertilizzanti u materjal organiku li jwassal għal ewtrofizzazzjoni avvanzata, u l-introduzzjoni ta’ organiżmi aljeni nonendemiċi fl-ambjent. L-esplojtazzjoni insostenibbli tal-istokkijiet tal-ħut u t-tibdil fil-klima qed jikkawżaw it-telf tal-bijodiversità oriġinali. Dawk il-fatturi, kif ukoll l-attività kontinwa tal-bniedem, li tinkludi proġetti infrastrutturali direttament fuq il-kosta jew qrib ħafna tagħha u fil-baċin idrografiku tal-Baħar Baltiku, u t-turiżmu ekoloġikament insostenibbli, qed joħolqu degradazzjoni fl-ambjent naturali. Dan kollu qed inaqqas serjament il-kapaċità tal-Baħar Baltiku li jipprovdi b’mod sostenibbli l-prodotti u s-servizzi li fuqhom jiddependu n-nies direttament u indirettament għal benefiċċji soċjali, kulturali u ekonomiċi.
(4)
Il-Kunsill Ewropew tal-14 ta’ Diċembru 2007, enfasizza t-tħassib dwar l-istat tal-ambjent fil-Baħar Baltiku, kif rifless fil-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni tal-10 ta’ Ġunju 2009 lill-Parlament Ewropew, il-Kunsill, il-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u l-Kumitat tar-Reġjuni dwar l-Istrateġija tal-Unjoni Ewropea għar-Reġjun tal-Baħar Baltiku. Barra minn hekk, il-Kunsill stieden lill-Kummissjoni biex tippreżenta proposta għal inizjattiva taħt l-Artikolu 169 tat-Trattat KE għar-Reġjun tal-Baħar Baltiku.
(5)
Ix-xjenza għandha tikkontribwixxi biex tittratta dawn l-isfidi u ssib soluzzjonijiet għall-problemi ambjentali urġenti fil-Baħar Baltiku. Madankollu, il-gravità tas-sitwazzjoni preżenti titlob titjib kwalitattiv u kwantitattiv tar-riċerka attwali fir-reġjun Baltiku permezz tal-iżvilupp u l-implimentazzjoni ta’ approċċ integrat bis-sħiħ fejn il-programmi ta’ riċerka rilevanti tal-Istati kollha konfinanti jistgħu jiġu simplifikati u ffukati sabiex jittrattaw il-kwistjonijiet kumplessi u urġenti b’mod koordinat, effiċjenti u effettiv.
(6)
Fil-preżent, għadd ta’ programmi jew attivitajiet ta’ riċerka u żvilupp imwettqa mill-Istati Membri individwalment f’livell nazzjonali għas-sostenn tar-riċerka u l-iżvilupp fir-reġjun tal-Baħar Baltiku mhumiex koordinati biżżejjed fil-livell tal-Unjoni biex tinkiseb il-massa kritika meħtieġa f’oqsma strateġiċi tar-riċerka u l-iżvilupp.
(7)
Barra minn hekk, l-istrutturi tar-riċerka eżistenti speċifiċi għas-settur, li evolvew tul storja twila ta’ politika nazzjonali, għandhom għeruq fondi fis-sistemi ta’ governanza nazzjonali u ma jippermettux l-iżvilupp u l-finanzjament tar-riċerka ambjentali multidixxiplinari, interdixxiplinari u transdixxiplinari meħtieġa biex jiġu ttrattati l-isfidi tal-Baħar Baltiku.
(8)
Waqt li hemm tradizzjoni twila ta’ kooperazzjoni fir-riċerka dwar il-Baħar Baltiku ma’ pajjiżi kemm fi ħdan kif ukoll barra miż-żona tal-Baħar Baltiku, l-isforzi kollaborattivi sa issa kienu nieqsa mir-riżorsi finanzjarji xierqa għall-isfruttament ottimali tal-potenzjal tar-riċerka minħabba s-sitwazzjoni ekonomika u ta’ żvilupp mhux ugwali f’dawk il-pajjiżi kif ukoll aġendi ta’ riċerka, temi ta’ riċerka u prijoritajiet nazzjonali li jvarjaw ħafna.
(9)
Il-Kummissjoni fil-programm ta’ ħidma tagħha għall-2007-2008 tal-11 ta’ Ġunju 2007 għall-implimentazzjoni tal-Programm Speċifiku Kooperazzjoni, ipprovdiet appoġġ finanzjajru lil BONUS ERA-NET u lil ERA-NET PLUS fil-qasam tar-riċerka ambjentali dwar il-Baħar Baltiku sabiex issaħħaħ il-kooperazzjoni bejn l-aġenziji li jiffinanzjaw ir-riċerka ambjentali fir-reġjun Baltiku u tiffaċilita t-transizzjoni lejn programm konġunt ta’ riċerka u żvilupp fil-Baħar Baltiku li għandu jiġi implimentat fuq il-bażi tal-Artikolu 169 tat-Trattat KE.
(10)
B’ mod ġenerali, BONUS ERA-NET u ERA-NET PLUS iffunzjonaw tajjeb u għalhekk huwa importanti li tiġi żgurata l-kontinwità tal-isforzi tar-riċerka biex jiġu ttrattati l-isfidi ambjentali urġenti.
(11)
Konformement mal-approċċ tas-Seba’ Programm Kwadru u kif rikonoxxut fil-konsultazzjonijiet mal-partijiet interessati li saru matul BONUS ERA-NET, fir-reġjun Baltiku hemm bżonn ta’ programmi ta’ riċerka bbażati fuq il-politika.
(12)
Id-Danimarka, il-Ġermanja, l-Estonja, il-Latvja, il-Litwanja, il-Polonja, il-Finlandja u l-Isvezja (minn hawn ‘il quddiem “l-Istati Parteċipanti”) ftiehmu li jwettqu flimkien il-Programm Konġunt ta’ Riċerka u Żvilupp dwar il-Baħar Baltiku BONUS (“BONUS”). BONUS għandu l-għan li jappoġġa l-iżvilupp xjentifiku u l-innovazzjoni billi jipprovdi l-qafas legali u organizzattiv meħtieġ għal kooperazzjoni transnazzjonali bejn l-Istati tal-Baħar Baltiku fir-riċerka ambjentali fir-reġjun tal-Baħar Baltiku.
(13)
Filwaqt li jiffoka l-aktar fuq ir-riċerka ambjentali, BONUS imiss għadd ta’ programmi ta’ riċerka relatati tal-Unjoni fuq firxa ta’ attivitajiet tal-bniedem li għandhom impatti kumulattivi fuq l-ekosistema bħas-sajd, l-akkwakultura, l-agrikoltura, l-infrastruttura (inkluż fil-qasam tal-enerġija), it-trasport, it-taħriġ u l-mobilità tar-riċerkaturi kif ukoll kwistjonijiet soċjo-ekonomiċi. BONUS huwa ta’ rilevanza konsiderevoli għal għadd ta’ linji ta’ politika u direttivi tal-Unjoni inkluża l-Istrateġija tal-Unjoni għar-Reġjun tal-Baħar Baltiku; il-Politika Komuni tas-Sajd; il-Politika Agrikola Komuni, id-Direttiva 2000/60/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta’ Ottubru 2000 li tistabbilixxi qafas għal azzjoni Komunitarja fil-qasam tal-politika tal-ilma (5); id-Direttiva 2008/56/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-17 ta’ Ġunju 2008 li tistabbilixxi qafas għal azzjoni Komunitarja fil-qasam tal-Politika tal-Ambjent Marin (Direttiva Qafas dwar l-Istrateġija Marina) (6) kif ukoll impenji internazzjonali tal-Unjoni bħall-Pjan ta’ Azzjoni għall-Baħar Baltiku HELCOM. B’riżultat ta’ dan, bosta oqsma oħra tal-politika tal-Unjoni ser jibbenefikaw minn BONUS.
(14)
Biex jiżdied l-impatt ta’ BONUS, l-Istati Parteċipanti qablu li l-Unjoni tipparteċipa fih.
(15)
BONUS għandu jinkludi fażi strateġika, segwita minn fażi ta’ implimentazzjoni, li tipprovdi opportunità biex titwettaq konsultazzjoni wiesgħa mal-partijiet interessati dwar l-aġenda tar-riċerka strateġika li kapaċi wkoll tittratta l-bżonnijiet ta’ riċerka li jitfaċċaw. Matul il-fażi strateġika ta’ BONUS, għandu jitfittex l-involviment ta’ aġenziji ta’ finanzjament addizzjonali orjentati lejn is-settur biex titjieb aktar l-integrazzjoni tar-riċerka li tittratta l-bżonnijiet tal-aħħar utent transsettorjali u jkun żgurat l-użu effettiv tar-riżultati għall-arranġamenti tal-politika u l-ġestjoni tar-riżorsi fuq firxa wiesgħa ta’ setturi ekonomiċi.
(16)
Fit-tmiem tal-fażi strateġika, il-Kummissjoni għandha tivverifika li l-Aġenda tar-Riċerka Strateġika, il-Pjattaformi għall-Konsultazzjonijiet tal-Partijiet Interessati u l-modalitajiet tal-implimentazzjoni jkunu stabbiliti sabiex BONUS jidħol fil-fażi tal-implimentazzjoni. Il-Kummissjoni tista’, jekk ikun meħtieġ, tagħti rakkomandazzjonijiet għat-titjib tal-Aġenda tar-Riċerka Strateġika. It-transizzjoni għall-fażi tal-implimentazzjoni għandha tkun mingħajr skossi jew dewmien.
(17)
L-Istati Parteċipanti qablu li jikkontribwixxu EUR 50 miljun għal BONUS. Kontribuzzjonijiet in natura fil-forma ta’ aċċess għal u użu ta’ infrastrutturi (“kontribuzzjoni infrastrutturali in natura”) għandhom ikunu permessi, bil-kondizzjoni li ma jirrappreżentawx parti sostanzjali tal-kontribuzzjoni sħiħa. Dawn għandhom ikunu soġġetti għal evalwazzjoni tal-valur u l-utilità tagħhom għat-twettiq tal-proġetti BONUS.
(18)
Il-parteċipazzjoni tal-Unjoni f’BONUS m’għandhiex teċċedi l-EUR 50 miljun għat-tul kollu tiegħu u tkun ugwali, fi ħdan dak il-limitu, għall-kontribuzzjoni tal-Istati Parteċipanti sabiex iżżid l-interess tagħhom fit-twettiq ta’ BONUS b’mod konġunt. Il-parti l-kbira tal-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni għandha tkun allokata għall-fażi tal-implimentazzjoni. Għandu jiġi definit limitu għal kull fażi. Il-limitu għall-fażi tal-implimentazzjoni għandu jiżdied bi kwalunkwe ammont li jibqa’ wara l-implimentazzjoni tal-fażi strateġika.
(19)
L-implimentazzjoni konġunta ta’ BONUS teħtieġ struttura ta’ implimentazzjoni dedikata, kif previst fid-Deċiżjoni 2006/971/KE. L-Istati Parteċipanti ftiehmu fuq tali struttura ta’ implimentazzjoni dedikata u stabbilixxew in-Netwerk ta’ Organizzazzjonijiet Baltiċi għall-Finanzjament tax-Xjenza (“BONUS EEIG”) biex jiġi implimentat BONUS. BONUS EEIG għandu jkun ir-riċevitur tal-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni. Waqt li l-Istati Parteċipanti jiġu mfakkra dwar l-importanza tal-prinċipju ta’ karus tabilħaqq komuni, kull Stat Parteċipant ser jiddeċiedi, skont ir-regoli u l-proċeduri ta’ finanzjament komuni għal BONUS, jekk jamministrax il-kontribuzzjoni tiegħu jew jekk il-kontribuzzjoni tiegħu hijiex ser tkun amministrata minn BONUS EEIG. BONUS EEIG għandu jiżgura wkoll li l-implimentazzjoni ta’ BONUS tkun konformi mal-prinċipju ta’ ġestjoni finanzjarja soda.
(20)
Il-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni għandha tkun soġġetta għal impenji formali mill-awtoritajiet nazzjonali kompetenti tal-Istati Parteċipanti u l-ħlas tal-kontribuzzonijiet finanzjarji tagħhom.
(21)
Il-ħlas tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni għall-fażi strateġika għandu jkun soġġett għall-konklużjoni ta’ ftehim dwar il-fondi bejn il-Kummissjoni, f’isem l-Unjoni, u BONUS EEIG li għandu jkun irregolat mir-Regolament (KE) Nru 1906/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-18 ta’ Diċembru 2006 li jistabbilixxi r-regoli għall-parteċipazzjoni ta’ impriżi, ċentri tar-riċerka u universitajiet f’azzjonijiet taħt is-Seba’ Programm Kwadru u għad-disseminazzjoni tar-riżultati tar-riċerka (2007-2013) (7) sabiex tiġi faċilitata u simplifikata l-ġestjoni tiegħu.
(22)
Il-ħlas tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni għall-fażi tal-implimentazzjoni għandha tkun soġġetta għall-konklużjoni ta’ ftehim dwar l-implimentazzjoni bejn il-Kummissjoni, f’isem l-Unjoni u BONUS EEIG, li jkun fih l-arranġamenti dettaljati għall-użu tal-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni. Din il-parti tal-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni għandha tiġi ġestita taħt ġestjoni ċentralizzata indiretta konformement mal-Artikoli 54(2)(c) u 56 tar-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 tal-25 ta’ Ġunju 2002 rigward ir-Regolament Finanzjarju applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej (8) (“Regolament Finanzjarju”), u l-Artikoli 35, 38(2) u 41 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE, Euratom) Nru 2342/2002 tat-23 ta’ Diċembru 2002 li jippreskrivi regoli ddettaljati għall-implimentazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 fuq ir-Regolament Finanzjaru li jgħodd għall-baġit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej (9).
(23)
Kwalunkwe imgħax li jirriżulta mill-kontribuzzjonijiet imħallsa lil BONUS EEIG għandu jkun ikkunsidrat bħala d-dħul tiegħu u jiġi assenjat għall-implimentazzjoni ta’ BONUS.
(24)
Biex tipproteġi l-interessi finanzjarji tagħha, l-Unjoni għandu jkollha d-dritt li tnaqqas, tirtira jew ittemm il-kontribuzzjoni finanzjarja tagħha fil-każ li BONUS jiġi implimentat ħażin, parzjalment jew tard, jew l-Istati Parteċipanti ma jikkontribwixxux, jew jikkontribwixxu parzjalment jew tard, għall-finanzjament ta’ BONUS, bit-termini stabbiliti fil-ftehimiet li għandhom jiġu konklużi bejn l-Unjoni u BONUS EEIG.
(25)
Biex BONUS jiġi implimentat b’mod effiċjenti, matul il-fażi ta’ implimentazzjoni, għandu jingħata appoġġ finanzjarju lill-parteċipanti fil-proġetti ta’ BONUS magħżula fil-livell ċentrali taħt ir-responsabbiltà ta’ BONUS EEIG wara li jsiru sejħiet għal proposti. L-għoti u l-ħlas ta’ tali appoġġ finanzjarju lill-parteċipanti f’BONUS għandu jkun trasparenti, ħieles mill-burokrazija u jirrispetta r-regoli komuni konformement mas-Seba’ Programm Kwadru.
(26)
Waqt li ċ-Ċentru Konġunt tar-Riċerka huwa dipartiment tal-Kummissjonijiet, l-istituti tiegħu xorta għandhom il-kapaċitajiet ta’ riċerka li huma rilevanti għall-BONUS u jistgħu jikkontribwixxu għall-implimentazzjoni tiegħu. Għalhekk huwa xieraq li jiġi definit ir-rwol taċ-Ċentru Konġunt tar-Riċerka fit-termini tal-eliġibbiltà tiegħu għal finanzjament.
(27)
Biex jiġi żgurat trattament ugwali, l-evalwazzjoni ta’ proposti għandha ssegwi l-istess prinċipji li japplikaw għall-proposti ppreżentati taħt is-Seba’ Programm Kwadru. Għalhekk l-evalwazzjoni tal-proposti għandha titwettaq ċentralment taħt ir-responsabbiltà ta’ BONUS EEIG minn esperti indipendenti b’għarfien tajjeb tal-kondizzjonijiet lokali fuq il-bażi ta’ kriterji trasparenti u komuni, u l-finanzjament għandu jiġi allokat konformement ma’ lista ta’ klassifikazzjoni approvata ċentralment. Il-klassifikazzjoni u l-ordni ta’ prijorità għandha tiġi approvata minn BONUS EEIG u ssegwi strettament ir-riżultat tal-evalwazzjoni indipendenti, li għandu jkun vinkolanti.
(28)
Kwalunkwe Stat Membru u kwalunkwe pajjiż assoċjat mas-Seba’ Programm Kwadru għandu jkun intitolat li jipparteċipa f’BONUS.
(29)
Konformement mal-għanijiet tas-Seba’ Programm Kwadru, il-parteċipazzjoni minn kwalunkwe pajjiż ieħor f’BONUS, b’mod partikolari dawk il-pajjiżi konfinanti mal-Baħar Baltiku jew li jipprovdu l-baċin idrografiku tiegħu, għandha tkun possibbli jekk din il-parteċipazzjoni tkun provduta mill-ftehim internazzjonali rilevanti u jekk kemm il-Kummissjoni kif ukoll l-Istati Parteċipanti jaqblu magħha. Konformement mas-Seba’ Programm Kwadru, il-Komunità għandu jkollha d-dritt li tagħti l-approvazzjoni tagħha dwar il-kondizzjonijiet relatati mal-kontribuzzjoni finanzjarji tagħha lil BONUS fir-rigward tal-parteċipazzjoni ta’ pajjiżi oħra konformement mar-regoli u l-kondizzjonijiet stabbiliti f’din id-Deċiżjoni.
(30)
Għandhom jittieħdu l-miżuri adatti għall-prevenzjoni ta’ irregolaritajiet u frodi u għandhom jittieħdu l-passi meħtieġa għall-irkupru ta’ fondi mitlufa, imħallsa ħażin jew użati b’mod mhux korrett konformement mar-Regolamenti tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 2988/95 tat-18 ta’ Diċembru 1995 dwar il-protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Komunità Ewropea (10) u (KE, Euratom) Nru 2185/96 tal-11 ta’ Novembru 1996 dwar il-verifiki u l-ispezzjonijiet fuq il-post imwettqa mill-Kummissjoni sabiex tipproteġi l-interessi finanzjarji tal-Komunità Ewropea kontra l-frodi u irregolarijiet oħra (11) u r-Regolament (KE) Nru 1073/1999 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta’ Mejju 1999 dwar investigazzjonijiet immexxija mill-Uffiċċju Ewropew ta’ Kontra l-Frodi (OLAF) (12).
(31)
L-attivitajiet ta’ riċerka mwettqa taħt BONUS għandhom jirrispettaw il-prinċipji tal-etika konformement mal-prinċipji ġenerali tas-Seba’ Programm Kwadru, u jsegwu l-prinċipji tal-integrazzjoni ta’ kwistjonijiet ta’ ġeneru u tal-ugwaljanza bejn is-sessi, u tal-iżvilupp sostenibbli.
(32)
Fid-dawl ta’ evalwazzjoni proviżorja imwettqa mill-Kummissjoni, megħjuna minn esperti indipendenti b’għarfien tajjeb tal-kondizzjonijiet lokali, il-Kummissjoni għandha tivvaluta l-kwalità u l-effiċjenza tal-implimentazzjoni ta’ BONUS u tavvanza lejn l-objettivi ffissati, u għandha twettaq evalwazzjoni finali.
(33)
Il-parteċipanti f’BONUS għandhom jikkomunikaw u jxandru r-riżultati tagħhom kemm jistgħu, b’mod partikolari lil proġetti reġjonali oħra simili ta’ riċerka dwar il-baħar, u jagħmlu din l-informazzjoni disponibbli għall-pubbliku.
(34)
L-implimentazzjoni b’suċċess tal-proġetti li diġà twettqu taħt BONUS ERA-NET u l-BONU ERA-NET PLUS kixfu l-kondizzjoni diżastruża tal-Baħar Baltiku. L-istat ambjentali tal-Baħar Baltiku għandu għalhekk ikompli jkun is-suġġett ta’ aktar attivitajiet ta’ riċerka,
ADDOTTAW DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni
1. Il-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni għall-Programm Konġunt ta’ Riċerka u Żvilupp dwar il-Baħar Baltiku BONUS (“BONUS”) li huma impenjati fih b’mod konġunt id-Danimarka, il-Ġermanja, l-Estonja, il-Latvja, il-Litwanja, il-Polonja, il-Finlandja u l-Isvezja (“l-Istati Parteċipanti”), għandha tiġi pprovduta taħt il-kondizzjonijiet stabbiliti f’din id-Deċiżjoni.
2. L-Unjoni għandha tagħmel kontribuzzjoni finanzjarja li ma teċċedix l-EUR 50 miljun għat-tul kollu ta’ BONUS konformement mar-Regolament (KE) Nru 1906/2006 matul il-fażi strateġika u konformement mal-Artikolu 54(2)(c) tar-Regolament Finanzjarju matul il-fażi tal-implimentazzjoni. Fi ħdan dak il-limitu, il-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni għandha tkun ugwali għall-kontribuzzjoni tal-Istati Parteċipanti.
3. Il-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni għandha titħallas b’mod konġunt mill-approprjazzjonijiet tal-baġit allokati lit-temi kollha rilevanti tal-Programm Speċifiku Kooperazzjoni.
Artikolu 2
Implimentazzjoni ta’ BONUS
1. BONUS għandu jiġi implimentat min-Netwerk ta’ Organizzazzjonijiet Baltiċi għall-Finanzjament tax-Xjenza (“BONUS EEIG”).
2. BONUS għandu jiġi implimentat f’żewġ fażijiet, jiġifieri, fażi strateġika segwita minn fażi ta’ implimentazzjoni konformement mal-Anness I.
3. Il-fażi strateġika ta’ BONUS għandha ddum sa 18-il xahar. Din għandha tipprepara l-fażi tal-implimentazzjoni. Matul il-fażi strateġika, BONUS EEIG għandu jwettaq il-kompiti li ġejjin:
(a)
it-tħejjija tal-Aġenda tar-Riċerka Strateġika li tiddefinixxi l-parti dwar il-kontenut xjentifiku ta’ BONUS li tiffoka fuq is-sejħiet għal proposti, konformement mal-għanijiet stabbiliti fis-Seba’ Programm Kwadru;
(b)
l-istabbiliment tal-Pjattaformi ta’ Konsultazzjoni mal-Partijiet Interessati bl-għan li jissaħħaħ u jiġi istituzzjonalizzat l-involviment tal-partijiet interessati mis-setturi kollha rilevanti;
(c)
it-tħejjija tal-modalitajiet tal-implimentazzjoni li jinkludu r-regoli u l-proċeduri legali u finanzjarji, id-dispożizzjonijiet li jirregolaw id-drittijiet tal-proprjetà intellettwali li jirriżultaw mill-attivitajiet ta’ BONUS, ir-riżorsi umani u l-aspetti tal-komunikazzjoni.
4. Il-fażi tal-implimentazzjoni għandha ddum għal perijodu ta’ mill-inqas ħames snin. Matul il-fażi tal-implimentazzjoni s-sejħiet għal proposti għandhom jiġu ppubblikati bl-għan li jiġu ffinanzjati proġetti li jindirizzaw l-objettivi ta’ BONUS. Dawk is-sejħiet għal proposti għandhom ikunu mmirati għal proġetti transnazzjonali u b’diversi msieħba, jinkoraġġixxu parteċipazzjoni adegwata ta’ intrapriżi żgħar u ta’ daqs medju, u jinkludu attivitajiet ta’ riċerka, żvilupp teknoloġiku, taħriġ u disseminazzjoni. Il-proġetti għandhom jingħażlu konformement mal-prinċipji ta’ trattament ugwali, trasparenza, evalwazzjoni indipendenti, kofinanzjament, ebda skop ta’ profitt, non-retroattività u finanzjament mhux akkumulat ma’ sorsi oħra tal-Unjoni. L-għoti u l-ħlas ta’ finanzjament lil parteċipanti f’BONUS għandu jirrispetta r-regoli komuni konformement mas-Seba’ Programm Kwadru.
Artikolu 3
Kondizzjonijiet għall-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni
1. Il-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni għall-fażi strateġika m’għandhiex teċċedi l-EUR 1,25 miljun u tkun ugwali, fi ħdan dak il-limitu, għall-kontribuzzjoni tal-Istati Parteċipanti. L-impenn tal-Unjoni biex tikkontribwixxi għall-fażi strateġika għandu jkun bil-kondizzjoni ta’ impenn ekwivalenti mill-Istati Parteċipanti.
2. Il-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni għall-fażi tal-implimentazzjoni m’għandhiex teċċedi l-EUR 48,75 miljun u tkun ugwali, fi ħdan dak il-limitu, għall-kontribuzzjoni tal-Istati Parteċipanti. Dak il-limitu jista’ jiżdied bi kwalunkwe ammont li jibqa’ wara l-implimentazzjoni tal-fażi strateġika. Matul il-fażi tal-implimentazzjoni, sa 25 % tal-kontribuzzjoni mill-Istati Parteċipanti tista’ tikkonsisti mill-provvista ta’ kontribuzzjoni infrastrutturali in natura.
3. Il-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni għall-fażi tal-implimentazzjoni għandha tkun kondizzjonali għal:
(a)
l-istabbiliment mill-Istati Parteċipanti tal-Aġenda tar-Riċerka Strateġika, il-Pjattaformi ta’ Konsultazzjoni mal-Partijiet Interessati u l-modalitajiet tal-implimentazzjoni msemmija fl-Artikolu 2(3) kif ukoll il-progress li twettaq fil-kisba tal-objettivi u r-riżultati msemmija fl-Anness I, it-taqsima 2. Il-Kummissjoni tista’, jekk ikun meħtieġ, tagħti rakkomandazzjonijiet għat-titjib tal-Aġenda tar-Riċerka Strateġika;
(b)
il-prova minn BONUS EEIG tal-kapaċità tiegħu li jimplimenta BONUS inkluż li jirċievi, jalloka u jissorvelja l-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni taħt ġestjoni ċentralizzata indiretta konformement mal-Artikoli 54(2)(c) u 56 tar-Regolament Finanzjarju u l-Artikoli 35, 38(2) u 41 tar-Regolament (KE, Euratom) Nru 2342/2002 u konformement mal-prinċipju ta’ ġestjoni finanzjarja soda;
(c)
iż-żamma u l-applikazzjoni ta’ mudell ta’ governanza adatt u effiċjenti għall-BONUS konformement mal-Anness II;
(d)
it-twettiq effiċjenti tal-attivitajiet relatati mal-fażi tal-implimentazzjoni ta’ BONUS stabbiliti fl-Anness I mill-BONUS EEIG, li jimplika sejħiet għal proposti għall-għoti ta’ fondi;
(e)
impenn minn kull Stat parteċipant biex jikkontribwixxi s-sehem tiegħu għall-finanzjament ta’ BONUS u l-ħlas effettiv tal-kontribuzzjoni finanzjarja tiegħu, b’mod partikolari l-finanzjament tal-parteċipanti fil-proġetti ta’ BONUS magħżula b’segwitu għas-sejħiet għal proposti;
(f)
konformità mar-regoli tal-għajnuna mill-Istat tal-Unjoni, u b’mod partikolari mal-Qafas Komunitarju għall-Għajnuna mill-Istat għar-Riċerka, l-Iżvilupp u l-Innovazzjoni (13);
(g)
l-iżgurar ta’ livell għoli ta’ eċċellenza xjentifika, l-osservanza tal-prinċipji tal-etika konformement mal-prinċipji ġenerali tas-Seba’ Programm Kwadru, u r-rispett tal-prinċipji tal-integrazzjoni ta’ kwistjonijiet ta’ ġeneru u l-ugwaljanza bejn is-sessi, u tal-prinċipju tal-iżvilupp sostenibbli.
Artikolu 4
Parteċipazzjoni taċ-Ċentru Konġunt tar-Riċerka
1. Iċ-Ċentru Konġunt tar-Riċerka għandu jkun eliġibbli għall-finanzjament minn BONUS taħt l-istess kondizzjonijiet bħal dawk għall-entitajiet eliġibbli tal-Istati Parteċipanti.
2. Ir-riżorsi proprji taċ-Ċentru Konġunt tar-Riċerka, li mhumiex koperti mill-fondi ta’ BONUS, m’għandhomx jitqiesu bħala parti mill-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni fit-tifsira tal-Artikolu 1.
Artikolu 5
Ftehimiet bejn l-Unjoni u BONUS EEIG
1. L-arranġamenti dettaljati għall-ġestjoni u l-kontroll tal-fondi u l-protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni matul il-fażi strateġika għandhom ikunu stabbiliti fi ftehim dwar il-fondi li jrid jiġi konkluż bejn il-Kummissjoni, f’isem l-Unjoni, u BONUS EEIG konformement mar-regoli stabbiliti f’din id-Deċiżjoni u fir-Regolament (KE) Nru 1906/2006.
2. L-arranġamenti dettaljati għall-ġestjoni u l-kontroll tal-fondi u l-protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni matul il-fażi tal-implimentazzjoni għandhom ikunu stabbiliti fi ftehim ta’ implimentazzjoni u ftehimiet finanzjarji annwali li jridu jiġu konklużi bejn il-Kummissjoni, f’isem l-Unjoni, u BONUS EEIG.
Il-ftehim ta’ implimentazzjoni għandu b’mod partikolari jinkludi dan li ġej:
(a)
definizzjoni tal-kompiti delegati;
(b)
dispożizzjoni għall-protezzjoni tal-fondi tal-Unjoni;
(c)
il-kondizzjonijiet u l-arranġamenti dettaljati għat-twettiq tal-kompiti, inklużi r-regoli tal-finanzjament u l-limiti massimi tal-finanzjament applikabbli għall-proġetti ta’ BONUS, dispożizzjonijiet adatti għad-demarkazzjoni tar-responsabbiltajiet u l-implimentazzjoni tal-kontrolli;
(d)
regoli dwar ir-rappurtar lill-Kummissjoni dwar kif jitwettqu l-kompiti;
(e)
il-kondizzjonijiet li bihom jieqaf it-twettiq tal-kompiti;
(f)
arranġamenti dettaljati għall-iskrutinju mill-Kummissjoni;
(g)
kondizzjonijiet li jirregolaw l-użu ta’ kont bankarju separat u t-trattament tal-imgħax li jirriżulta;
(h)
dispożizzjonijiet li jiżguraw il-viżibilità tal-azzjoni tal-Unjoni rigward l-attivitajiet l-oħra ta’ BONUS EEIG;
(i)
impenn li ma jsir l-ebda att li jista’ jwassal għal konflitt ta’ interessi fit-tifsira tal-Artikolu 52(2) tar-Regolament Finanzjarju;
(j)
dispożizzjonijiet li jirregolaw id-drittijiet tal-proprjetà intellettwali li jirriżultaw mill-implimentazzjoni ta’ BONUS kif imsemmi fl-Artikolu 2;
(k)
il-kriterji li jridu jintużaw fl-evalwazzjonijiet proviżorji u finali, inklużi dawk imsemmija fl-Artikolu 13.
3. Il-Kummissjoni għandha tagħmel valutazzjoni ex-ante ta’ BONUS EEIG sabiex tikseb evidenza tal-eżistenza u l-operat korrett tal-proċeduri u s-sistemi msemmija fl-Artikolu 56 tar-Regolament Finanzjarju.
Artikolu 6
Imgħax iġġenerat mill-kontibuzzjonijiet
L-imgħax dovut fuq il-kontribuzzjonijiet finanzjarji allokati lil BONUS għandu jitqies bħala dħul ta’ BONUS EEIG u għandu jkun assenjat lil BONUS.
Artikolu 7
Tnaqqis, żamma jew tmiem tal-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni
Meta BONUS ma jiġix implimentat jew jiġi implimentat ħażin, parzjalment jew tard, l-Unjoni tista’ tnaqqas, iżżomm jew ittemm il-kontribuzzjoni finanzjarja tagħha b’kont meħud tal-progress fl-implimentazzjoni ta’ BONUS.
Meta l-Istati Parteċipanti ma jikkontribwixxux jew jikkontribwixxu biss parzjalment jew tard għall-finanzjament ta’ BONUS, l-Unjoni tista’ tnaqqas il-kontribuzzjoni finanzjarja tagħha b’kont meħud tal-ammont ta’ finanzjament pubbliku allokat mill-Istati Parteċipanti taħt it-termini tal-ftehim dwar il-fondi msemmi fl-Artikolu 5(1).
Artikolu 8
Protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni mill-Istati Parteċipanti
Fl-implimentazzjoni ta’ BONUS, l-Istati Parteċipanti għandhom jieħdu l-miżuri leġislattivi, regolatorji, amministrattivi jew oħrajn neċessarji għall-protezzjoni tal-interess finanzjarju tal-Unjoni. B’mod partikolari, l-Istati Parteċipanti għandhom jieħdu l-miżuri neċessarji biex jiżguraw l-irkupru sħiħ ta’ kwalunkwe ammont dovut lill-Unjoni konformement mar-Regolament Finanzjarju u r-Regolament (KE, Euratom) Nru 2342/2002.
Artikolu 9
Kontroll mill-Kummissjoni u l-Qorti tal-Awdituri
Il-Kummissjoni u l-Qorti tal-Awdituri tal-Unjoni Ewropea għandha tkun intitolata twettaq il-verifiki u l-ispezzjonijiet kollha neċessarji biex jiżguraw il-ġestjoni korretta tal-fondi tal-Unjoni u biex jipproteġu l-interess finanzjarju tal-Unjoni kontra kwalunkwe frodi jew irregolarità. Għal dan l-għan, l-Istati Parteċipanti u BONUS EEIG għandhom jagħmlu disponibbli lill-Kummissjoni u l-Qorti tal-Awdituri d-dokumenti kollha rilevanti.
Artikolu 10
Informazzjoni reċiproka
Il-Kummissjoni għandha tikkomunika l-informazzjoni kollha rilevanti lill-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Qorti tal-Awdituri. L-Istati Parteċipanti għandhom jiġu mistiedna jippreżentaw lill-Kummissjoni, permezz ta’ BONUS EEIG, kwalunkwe informazzjoni addizzjonali mitluba mill-Parlament Ewropew, il-Kunsill jew il-Qorti tal-Awdituri dwar il-ġestjoni finanzjarja ta’ BONUS EEIG li tkun konsistenti mar-rekwiżiti ġenerali ta’ rappurtar stabbiliti fl-Artikolu 13.
Artikolu 11
Parteċipazzjoni ta’ Stati Membri oħrau pajjiżi assoċjati
Kwalunkwe Stat Membru u kwalunkwe pajjiż assoċjat mas-Seba’ Programm Kwadru jista’ jingħaqad mal-BONUS konformement mal-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 3(1) u l-punti (e) u (f) tal-Artikolu 3(3). L-Istati Membri u l-pajjiżi assoċjati li ngħaqdu mal-BONUS għandhom jitqiesu bħala Stati Parteċipanti għall-iskopijiet ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 12
Parteċipazzjoni ta’ pajjiżi oħra
L-Istati Parteċipanti u l-Kummissjoni jistgħu jaqblu dwar il-parteċipazzjoni ta’ kwalunkwe pajjiż ieħor soġġett għall-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 3(1) u l-punti (e) u (f) tal-Artikolu 3(3), bil-kondizzjoni li din il-parteċipazzjoni tkun ipprovduta mill-ftehim internazzjonali rilevanti.
L-Istati Parteċipanti u l-Kummissjoni għandhom jiddefinixxu l-kondizzjonijiet li bihom l-entitajiet ġuridiċi stabbiliti jew residenti f’dak il-pajjiż għandhom ikunu eliġibbli għal finanzjament ta’ BONUS.
Artikolu 13
Rappurtar annwali u evalwazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tinkludi rapport dwar l-attivitajiet ta’ BONUS fir-rapport annwali tas-Seba’ Programm Kwadru ppreżentat lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill skont l-Artikolu 190 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Il-Kummissjoni għandha twettaq evalwazzjoni proviżorja ta’ BONUS, mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2014. Dik l-evalwazzjoni għandha tkopri l-progress lejn l-objettivi stabbiliti fl-Artikolu 2 u l-Anness I, kif ukoll rakkomandazzjonijiet ta’ BONUS dwar il-modi l-aktar adatti għat-titjib ulterjuri tal-integrazzjoni u l-kwalità u l-effiċjenza tal-implimentazzjoni, inkluża l-integrazzjoni xjentifika, tal-ġestjoni u finanzjarja u jekk il-livell tal-kontribuzzjonijiet finanzjarji tal-Istati Parteċipanti huwiex adatt, meta wieħed jikkunsidra d-domanda potenzjali mill-komunitajiet tar-riċerka nazzjonali tagħhom. Il-Kummissjoni għandha tikkomunika l-konklużjonijiet tal-evalwazzjoni interim tagħha, flimkien mal-osservazzjonijiet tagħha, lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill.
Fi tmiem il-parteċipazzjoni tal-Unjoni f’BONUS iżda mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2017, il-Kummissjoni għandha twettaq evalwazzjoni finali ta’ BONUS. Il-Kummissjoni għandha tippreżenta r-riżultati ta’ dik l-evalwazzjoni lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill.
Artikolu 14
Dħul fis-seħħ
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fit-tielet jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 15
Destinatarji
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Brussell, it-22 ta’ Settembru 2010.