РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 20 декември 2011 година
относно прилагането на член 106, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз за държавната помощ под формата на компенсация за обществена услуга, предоставена на определени предприятия, натоварени с извършването на услуги от общ икономически интерес
(нотифицирано под номер C(2011) 9380)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/21/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 106, параграф 3 от него,
като има предвид, че:
(1)
Член 14 от Договора изисква, без да се засягат членове 93, 106 и 107 от Договора, Съюзът да използва своите правомощия по такъв начин, че да осигури извършването на услуги от общ икономически интерес на основата на принципи и условия, които да им позволяват да изпълняват своите задачи.
(2)
За да могат определени услуги от общ икономически интерес да се извършват въз основа на принципи и при условия, които да им позволяват да изпълняват своите задачи, може да се окаже необходима финансова подкрепа от държавата, предназначена да покрие някои или всички специфични разходи, възникващи от задълженията за предоставяне на обществена услуга. В съответствие с член 345 от Договора, както е тълкуван от Съда на Европейския съюз, няма значение дали такива услуги от общ икономически интерес се извършват от публични или от частни предприятия.
(3)
Член 106, параграф 2 от Договора постановява в това отношение, че предприятията, натоварени с извършването на услуги от общ икономически интерес или които имат характер на фискален монопол, се подчиняват на разпоредбите, съдържащи се в Договора, и в частност на правилата за конкуренцията, доколкото прилагането на тези правила не препятства юридически или фактически изпълнението на възложените задачи. Това обаче не следва да засяга развитието на търговията до степен, която би била в противоречие с интересите на Съюза.
(4)
В своето решение по делото Altmark (1) Съдът на Европейския съюз постанови, че компенсацията за обществена услуга не представлява държавна помощ по смисъла на член 107 от Договора, при условие че са изпълнени четири кумулативни критерия. Първо, за получаващото предприятие трябва в действителност да съществуват задължения за изпълнение на обществена услуга и задълженията трябва да са ясно определени. Второ, параметрите, въз основа на които се изчислява компенсацията, трябва да бъдат установени предварително по обективен и прозрачен начин. Трето, компенсацията не трябва да надвишава това, което е необходимо за покриване изцяло или частично на разходите, възникнали при изпълнението на задълженията, свързани с предоставянето на обществената услуга, като се отчитат съответните приходи и приемлива печалба. И накрая, когато предприятието, което трябва да изпълнява задължения за обществена услуга, в конкретен случай не е избрано вследствие на процедура за възлагане на обществена поръчка, която би позволила да бъде избран оферентът, който е в състояние да предостави тези услуги на най-ниската цена за общността, равнището на нужната компенсация трябва да се определи въз основа на анализ на разходите, които би направило едно типично предприятие, добре управлявано и снабдено с достатъчно оборудване.
(5)
Когато тези критерии не са спазени, но общите условия за приложимост на член 107, параграф 1 от Договора са спазени, компенсацията за обществена услуга представлява държавна помощ и се подчинява на членове 93, 106, 107 и 108 от Договора.
(6)
В допълнение към посоченото решение, три инструмента са от значение за прилагането на правилата за държавна помощ към компенсации, дадени за предоставянето на услуги от общ икономически интерес:
а)
ново съобщение относно прилагането на правилата на Европейския съюз за държавна помощ към компенсация, дадена за предоставяне на услуги от общ икономически интерес (2), което пояснява прилагането на член 107 от Договора и критериите, установени в решението по делото Altmark за такава компенсация;
б)
нов регламент, който Комисията възнамерява да приеме, относно прилагането на членове 107 и 108 от Договора към минималната помощ за предоставяне на УОИИ, с който се определят някои условия, включително размера на компенсацията, при които се счита, че компенсациите за обществена услуга не отговарят на всички критерии на член 107, параграф 1;
в)
преразгледана рамка за държавна помощ под формата на компенсация за обществени услуги (3), която посочва как Комисията ще анализира случаите, които не са обхванати от настоящото решение и поради това за тях трябва да се подаде уведомление до Комисията.
(7)
Решение 2005/842/ЕО на Комисията от 28 ноември 2005 г. относно прилагането на член 86, параграф 2 от Договора за ЕО за държавната помощ във вид на компенсация за обществена услуга, предоставена на определени предприятия, натоварени с извършването на услуги от общ икономически интерес (4) определя смисъла и степента на изключението по член 106, параграф 2 от Договора, както и определя правилата, които имат за цел да направят възможен ефективен мониторинг на изпълнението на критериите, посочени в тази разпоредба. Настоящото решение заменя Решение 2005/842/ЕО и определя условията, при които държавната помощ във вид на компенсация за услуга от общ икономически интерес не подлежи на изискването за предварително уведомяване от член 108, параграф 3 от Договора, тъй като тя може да се счита за съвместима с член 106, параграф 2 от Договора.
(8)
Такава помощ може да се счита за съвместима само ако се предоставя с цел да се гарантира предоставянето на услуги от общ икономически интерес, както е посочено в член 106, параграф 2 от Договора. От съдебната практика е ясно, че при липса на секторни правила на Съюза, уреждащи този въпрос, държавите-членки разполагат с голяма свобода при дефинирането на услугите, които могат да бъдат класифицирани като услуги от общ икономически интерес. Ето защо задачата на Комисията е да гарантира, че няма видима грешка при определянето на услугите от общ икономически интерес.
(9)
При условие че са спазени известен брой условия, компенсация в ограничен размер, предоставена на предприятия, натоварени с предоставянето на услуги от общ икономически интерес, не засяга развитието на търговията и конкуренцията до такава степен, че да противоречи на интересите на Съюза. Ето защо следва да не се изисква да се изпраща уведомление за индивидуална държавна помощ за компенсация, по-ниска от определен годишен размер на компенсация, при условие че са спазени изискванията на настоящото решение.
(10)
Предвид развитието на търговията в Съюза по отношение на предоставянето на услуги от общ икономически интерес, изразено например чрез интензивно развитие на мултинационални доставчици в редица сектори, които са от голямо значение за развитието на вътрешния пазар, е уместно да се определи по-нисък лимит за размера на компенсация, която може да бъде изключена от изискването за уведомление в съответствие с настоящото решение, отколкото лимита, установен в Решение 2005/842/ЕО, като в същото време се даде възможност размерът да се изчислява като средногодишен за периода на възлагането.
(11)
Болниците и предприятията за социални услуги, на които са възложени задачи от общ икономически интерес, имат специфични характеристики, които трябва да бъдат отчитани. По-специално следва да се вземе предвид фактът, че при сегашните икономически условия и на сегашния етап на развитие на вътрешния пазар за социалните услуги може да е необходим размер на помощ над прага, посочен в настоящото решение, за да се компенсират разходите за обществена услуга. По-голям размер на компенсация за социални услуги така не води непременно до по-голям риск от нарушаване на конкуренцията. Съответно предприятията, отговарящи за социални услуги, включително предоставянето на социално настаняване на граждани или групи от граждани в неравностойно социално положение, които поради ограничена платежоспособност нямат възможност да намерят жилище по пазарни условия, следва също да се ползват с освобождаване от изискването за уведомяване, предоставено с настоящото решение, дори и ако размерът на компенсацията, която получават, надвишава общия праг за компенсация, предвиден в настоящото решение. Същото следва да се прилага и за болници, предоставящи медицинско обслужване, включително, където е възможно, спешно обслужване и допълнителни услуги, пряко свързани с основните им дейности, в частност в областта на научните изследвания. За да извлекат полза от освобождаването от изискването за уведомяване, социалните услуги следва да бъдат ясно определени услуги, които посрещат социални нужди, свързани със здравеопазването и дългосрочните грижи, грижите за децата, достъпа до пазара на труда и реинтегрирането в него, социалното жилищно настаняване и грижите и социалното приобщаване на уязвимите групи.
(12)
Степента, до която определени мерки за компенсация засягат търговията и конкуренцията, зависи не само от средния годишен размер на компенсацията, получена за година и за съответния сектор, но и от общата продължителност на възлагането. Следователно, освен ако по-дълъг срок не е обоснован от необходимостта от значителни инвестиции, например в областта на социалното настаняване, прилагането на настоящото решение следва да бъде ограничено за срокове на възлагане, които не надхвърлят 10 години.
(13)
За да се прилага член 106, параграф 2 от Договора, на въпросното предприятие трябва да бъде специално възложено от държавата-членка да извършва определена услуга от общ икономически интерес.
(14)
За да се осигури изпълнението на критериите, посочени в член 106, параграф 2 от Договора, е необходимо да се установят по-точни условия, които трябва да бъдат изпълнени във връзка с възлагането на извършването на услуги от общ икономически интерес. Размерът на компенсацията може да бъде точно изчислен и проверен само ако задълженията за предоставяне на обществени услуги, възложени на предприятията, и всички задължения, възложени на държавата, са ясно определени в един или повече актове на компетентните публични органи в съответната държава-членка. Формата на инструмента може да варира в различните държави-членки, но в него следва да се уточняват поне съответните предприятия, точното съдържание и продължителност на наложените задължения за обществена услуга, както и съответната територия, където е приложимо, предоставянето на всякакви изключителни или специални права, и да са описани компенсационният механизъм и параметрите за определяне на компенсацията и за избягване и възстановяване на всяка възможна свръхкомпенсация. За да се гарантира прозрачност във връзка с прилагането на настоящото решение, в акта на възлагането следва да се прави и позоваване на него.
(15)
С цел да бъдат избегнати неоправдани нарушения на конкуренцията, компенсацията не следва да надвишава необходимото за покриване на нетните разходи, направени от предприятието за извършването на услугата, като към тях се добавя разумна печалба.
(16)
Компенсацията, извън това, което е необходимо, за да се покрият нетните разходи, направени от съответното предприятие за извършването на услугата, не е необходима за извършване на услугата от общ икономически интерес и следователно представлява несъвместима държавна помощ и следва да бъде върната на държавата. Компенсация, предоставена за извършване на услуга от общ икономически интерес, но в действителност използвана от съответното предприятие, за да извършва дейност на друг пазар за цели, различни от посочените в акта на възлагане, не е необходима за извършване на услугата от общ икономически интерес и следователно може също да представлява несъвместима държавна помощ, която следва да бъде върната на държавата.
(17)
Нетният разход, който трябва да бъде взет предвид, следва да бъде изчислен като разликата между разхода, направен за извършването на услугата от общ икономически интерес и прихода, получен от услугата от общ икономически интерес или, алтернативно, като разликата между нетния разход при функциониране със задължение за обществена услуга и нетния разход или печалба при функциониране без задължение за обществена услуга. По-специално, ако задължението за обществена услуга води до намаляване на прихода, например поради регулирани тарифи, но не засяга разходите, следва да бъде възможно да се определи нетният разход, направени при изпълнението на задължението за обществена услуга въз основа на пропуснатия приход. За да се избегнат неоправдани нарушения на конкуренцията, всички приходи, получени от услугата от общ икономически интерес, тоест всички приходи, които доставчикът не би получил, ако не му бе възложено задължението, следва да се вземат предвид за целите на изчисляването на размера на компенсацията. Ако въпросното предприятие притежава специални или изключителни права, свързани с дейности, различни от услуга от общ икономически интерес, за която помощта е предоставена, които генерират печалба, надвишаваща разумната печалба, или се ползва от други предимства, предоставени от държавата, те следва да бъдат включени в неговия приход, независимо от класифицирането им за целите на член 107 от Договора.
(18)
Разумната печалба следва да бъде определена като възвръщаемостта на капитала, изразена в проценти, в която е взета предвид степента на поетия риск или липсата на риск. Процентът на възвръщаемост на капитала следва да се определи като вътрешен процент на възвръщаемост, който предприятието получава от инвестирания капитал за периода на възлагане.
(19)
Печалба, която не превишава съответния суапов процент плюс 100 базисни пункта, следва да не бъде смятана за неразумна. В този контекст за съответния суапов процент се смята процентът на възвръщаемост за безрискова инвестиция. Премията от 100 базисни пункта служи наред с другото за компенсиране на ликвидния риск, свързан с предоставянето на капитал, който е използван за функционирането на услугата през периода на възлагане.
(20)
В случаите, в които предприятието, на което е възложена услугата от общ икономически интерес, не поема значителен търговски риск, например защото разходите, които прави при извършването на услугата са напълно компенсирани, печалбите, надхвърлящи показателя от съответния суапов процент плюс 100 базисни пункта, следва да не бъдат смятани за разумни.
(21)
Ако поради специфични обстоятелства не е уместно да се използва процентът на възвръщаемост на капитала, държавите-членки трябва да могат да разчитат на други показатели за равнището на печалбата, за да определят каква следва да бъде разумната печалба, като средната възвръщаемост на собствения капитал, възвръщаемостта на вложения капитал, възвръщаемостта на активите или възвръщаемостта на продажбите.
(22)
Когато се определя какво означава разумна печалба, държавите-членки следва да могат да въведат стимулиращи критерии, свързани по-специално с качеството на предоставената услуга и ползите от производствената ефективност. Увеличената ефективност не следва да бъде за сметка на качеството на предоставената услуга. Например държавите-членки следва да могат да зададат в акта на възлагане цели за производствена ефективност, при което равнището на компенсация се обвързва със степента, до която са постигнати целите. В акта на възлагане може да се предвиди, че ако предприятието не постигне целите, компенсацията се намалява, като се прилага метод за изчисляване, уточнен в акта на възлагане, а ако обаче предприятието надхвърли целите, компенсацията може да се увеличи съгласно метод, уточнен в акта на възлагане. Възнаграждението за постигната увеличена производствена ефективност следва да се определи на такова равнище, че да се позволи балансираното ѝ споделяне между предприятието и държавата-членка и/или потребителите.
(23)
Член 93 от Договора представлява lex specialis по отношение на член 106, параграф 2 от Договора. В него се установяват правилата, приложими за компенсацията за обществена услуга в сектора на наземния транспорт. Член 93 се тълкува в Регламент (ЕО) № 1370/2007 на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2007 г. относно обществените услуги за пътнически превоз с железопътен и автомобилен транспорт и за отмяна на регламенти (ЕИО) № 1191/69 и (ЕИО) № 1107/70 на Съвета (5), в който се посочват правилата, приложими за компенсация за задължения за обществена услуга в пътническия превоз. Държавите-членки го прилагат по собствено усмотрение към вътрешноводния пътнически превоз. В Регламент (ЕО) № 1370/2007 се освобождава от задължение за уведомяване съгласно член 108, параграф 3 от Договора всяка компенсация в сектора на наземния транспорт, която изпълнява условията по посочения регламент. В съответствие с решението по делото Altmark компенсацията в сектора на наземния транспорт, при която не са спазени разпоредбите на член 93 от Договора, не може да бъде обявена за съвместима с Договора въз основа на член 106, параграф 2 от Договора или въз основа на която и да е друга разпоредба от Договора. Следователно настоящото решение не се прилага към сектора на наземния транспорт.
(24)
За разлика от наземния транспорт секторите на морския и въздушния транспорт са предмет на член 106, параграф 2 от Договора. Някои правила, приложими за компенсацията за обществена услуга в секторите на морския и въздушния транспорт, са посочени в Регламент (ЕО) № 1008/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 24 септември 2008 г. относно общите правила за извършване на въздухоплавателни услуги в Общността (6) и в Регламент (ЕИО) № 3577/92 на Съвета от 7 декември 1992 г. относно прилагането на принципа за свободно предоставяне на услуги в областта на морския превоз в рамките на държавите-членки (морски каботаж) (7). Обаче за разлика от Регламент (ЕО) № 1370/2007 тези регламенти не се позовават на съвместимостта на възможните елементи на държавна помощ, нито съдържат изключение от задължението за уведомяване съгласно член 108, параграф 3 от Договора. Следователно настоящото решение следва да се прилага при компенсация за обществена услуга в секторите на въздушния и морския транспорт, при условие че в допълнение към изпълнението на условията, посочени в настоящото решение, тази компенсация съответства също така на секторните правила, съдържащи се в регламенти (ЕО) № 1008/2008 и (ЕИО) № 3577/92, когато е приложимо.
(25)
В специфичните случаи на компенсация за обществена услуга за въздушни или морски връзки към острови и за летища и пристанища, които представляват услуги от общ икономически интерес, както е посочено в член 106, параграф 2 от Договора, е целесъобразно да се предвидят прагове въз основа на средния брой пътници на година, тъй като това по-точно отразява икономическата реалност на тези дейности и тяхното естество на услуги от общ икономически интерес.
(26)
Изключението от изискването за предварително уведомление за определени услуги от общ икономически интерес не изключва възможността държавите-членки да уведомяват за специфичен проект за помощ. Ако е подадено такова уведомление или ако Комисията оценява съвместимостта на специфична мярка за помощ вследствие на жалба или ex officio, Комисията ще прецени дали са изпълнени условията от настоящото решение. Ако това не е така, мярката ще се оценява в съответствие с принципите на Съобщението на Комисията относно рамката за държавна помощ под формата на компенсация за обществена услуга.
(27)
Настоящото решение следва да се прилага, без да се засягат разпоредбите на Директива 2006/111/ЕО на Комисията от 16 ноември 2006 г. относно прозрачността на финансовите отношения между държавите-членки и публичните предприятия, както и за финансовата прозрачност в определени предприятия (8).
(28)
Настоящото решение следва да се прилага, без да се засягат разпоредбите на Съюза в областта на конкуренцията, и по-специално членове 101 и 102 от Договора.
(29)
Настоящото решение следва да се прилага, без да се засягат разпоредбите на Съюза в областта на обществените поръчки.
(30)
Настоящото решение следва да се прилага, без да се засягат по-строгите разпоредби, свързани със задълженията за обществена услуга, съдържащи се в секторното законодателство на Съюза.
(31)
Следва да бъдат установени преходни разпоредби за индивидуална помощ, предоставена преди влизането в сила на настоящото решение. Схемите за помощ, въведени в съответствие с Решение 2005/842/ЕО преди влизането в сила на настоящото решение, следва да продължат да бъдат съвместими с вътрешния пазар и да бъдат освободени от изискването за уведомяване за допълнителен срок от две години. Помощ, предоставена преди влизането в сила на настоящото решение, която не е била предоставена в съответствие с Решение 2005/842/ЕО, но отговаря на посочените в настоящото решение условия, следва да е съвместима с вътрешния пазар и да се освободи от изискването за уведомяване.
(32)
Комисията възнамерява да преразгледа настоящото решение пет години след влизането му в сила,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Предмет
С настоящото решение се определят условията, при които държавната помощ във вид на компенсация за обществена услуга, предоставена на определени предприятия, натоварени с извършването на услуги от общ икономически интерес, е съвместима с вътрешния пазар и изключена от изискването за уведомяване, посочено в член 108, параграф 3 от Договора.
Член 2
Приложно поле
1. Настоящото решение се прилага за държавната помощ във вид на компенсация за обществена услуга, предоставена на предприятия, натоварени с извършването на услуги от общ икономически интерес, както е посочено в член 106, параграф 2 от Договора, която попада в една от следните категории:
а)
компенсация, която не надвишава размер от 15 млн. EUR на година за предоставянето на услуги от общ икономически интерес в области, различни от транспорт и транспортна инфраструктура;
когато размерът на компенсацията варира по време на периода на възлагане, годишният размер се изчислява като средноаритметичната стойност на годишните размери на компенсацията, която се очаква да бъде получена през периода на възлагане;
б)
компенсация за предоставяне на услуги от общ икономически интерес от болници, предоставящи медицинско обслужване, включително, според случая, спешно обслужване; извършването на допълнителни дейности, пряко свързани с основните дейности, особено в областта на научните изследвания, не предотвратява обаче прилагането на настоящия параграф;
в)
компенсация за предоставяне на услуги от общ икономически интерес за посрещане на социални нужди във връзка със здравеопазването и дългосрочните грижи, грижите за децата, достъпа до пазара на труда и реинтегрирането в него, социалното жилищно настаняване и грижите и социалното включване на уязвимите групи;
г)
компенсация за предоставяне на услуги от общ икономически интерес във връзка с въздушни или морски връзки към острови, за които средният годишен трафик през двете финансови години, предшестващи годината на възлагане на услугата от общ икономически интерес, не надвишава 300 000 пътници;
д)
компенсация за предоставяне на услуги от общ икономически интерес във връзка с летища и пристанища, за които средният годишен трафик през двете финансови години, предшестващи годината на възлагане на услугата от общ икономически интерес, не надвишава 200 000 пътници за летищата и 300 000 пътници за пристанищата.
2. Настоящото решение се прилага само когато срокът, за който на дадено предприятие се възлага извършването на услугата от общ икономически интерес, не надвишава 10 години. Когато срокът на възлагане надвишава 10 години, настоящото решение се прилага само в степента, в която от доставчика на услуги се изискват значителни инвестиции, които трябва да бъдат амортизирани през по-дълъг период от време в съответствие с общоприетите счетоводни принципи.
3. Ако по време на периода на възлагане престанат да бъдат спазвани условията за прилагането на настоящото решение, за помощта се изпраща уведомление в съответствие с член 108, параграф 3 от Договора.
4. В областта на въздушния и морския транспорт настоящото решение се прилага само за държавна помощ във вид на компенсация за обществени услуги, предоставена на предприятия, натоварени с извършването на услуги от общ икономически интерес, както е посочено в член 106, параграф 2 от Договора, която е в съответствие с Регламент (ЕО) № 1008/2008 и съответно Регламент (ЕИО) № 3577/92, когато е приложимо.
5. Настоящото решение не се прилага за държавна помощ във вид на компенсация за обществени услуги, предоставена на предприятия в областта на наземния транспорт.
Член 3
Съвместимост и освобождаване от изискването за уведомяване
Държавната помощ във вид на компенсация за извършване на обществена услуга, която изпълнява условията, посочени в настоящото решение, е съвместима с вътрешния пазар и се освобождава от задължението за предварително уведомяване, предвидено в член 108, параграф 3 от Договора, при условие че тя също съответства на изискванията, произтичащи от Договора или от секторното законодателство на Съюза.
Член 4
Възлагане
Извършването на услугата от общ икономически интерес се възлага на съответното предприятие чрез един или повече актове, чиято форма може да се определя от всяка държава-членка. В акта или актовете се включва, по-специално:
а)
съдържанието и продължителността на задълженията за обществена услуга;
б)
предприятието и където е приложимо - съответната територия;
в)
същността на всички изключителни или специални права, предоставени на предприятието от предоставящия орган;
г)
описание на компенсационния механизъм и параметрите за изчисляване, контролиране и преглед на компенсацията;
д)
мерките за избягване и възстановяване на свръхкомпенсации; и
е)
позоваване на настоящото решение.
Член 5
Компенсация
1. Размерът на компенсацията не надвишава това, което е необходимо за покриване на нетния разход, направен при изпълнение на задълженията за обществена услуга, включително разумна печалба.
2. Нетният разход може да се изчисли като разликата между разходите, определени в параграф 3, и приходите, определени в параграф 4. Като алтернатива, той може да се изчисли като разликата между нетния разход, понесени от предприятието при изпълнение на задължението за обществена услуга, и нетния разход или печалба на същото предприятие, когато функционира без задължение за обществена услуга.
3. Разходите, които трябва да се отчитат, съдържат всички разходи, направени при извършването на услугата от общ икономически интерес. Те се изчисляват въз основа на общоприети счетоводни принципи, както следва:
а)
когато дейностите на въпросното предприятие се ограничават до услугата от общ икономически интерес, могат да се отчетат всички разходи на това предприятие;
б)
когато предприятието извършва също така дейности, попадащи извън обхвата на услугата от общ икономически интерес, се отчитат само разходите, свързани с услугата от общ икономически интерес;
в)
разходите, определени за услугата от общ икономически интерес, могат да включват всички преки разходи, направени при извършването на услугата от общ икономически интерес, и подходящ дял от разходите, които са общи както за услугата от общ икономически интерес, така и за другите дейности;
г)
разходите, свързани с инвестиции, особено във връзка с инфраструктурата, могат да бъдат отчетени, когато е необходимо, за извършването на услугата от общ икономически интерес.
4. Приходът, който трябва да се вземе предвид, включва най-малко всички приходи, получени от услугата от общ икономически интерес, независимо дали приходите са определени като държавна помощ по смисъла на член 107 от Договора. Ако въпросното предприятие притежава специални или изключителни права, свързани с дейности, различни от услуга от общ икономически интерес, за която е предоставена помощта, които генерират печалба, надвишаваща разумната печалба, или се ползва от други предимства, предоставени от държавата, те следва да бъдат включени в неговия приход, независимо от класифицирането им за целите на член 107 от Договора. Съответната държава-членка може да реши, че печалбите, натрупани от други дейности извън обхвата на въпросната услуга от общ икономически интерес, трябва да бъдат прехвърлени изцяло или частично за финансирането на услугата от общ икономически интерес.
5. За целите на настоящото решение „разумна печалба“ означава процентът на възвръщаемост на капитала, който би бил изискван от типично предприятие, което обмисля дали да предоставя или не услуга от общ икономически интерес за целия срок на възлагането, като се взема предвид равнището на риска. „Процентът на възвръщаемост на капитала“ означава вътрешният процент на възвръщаемост, който предприятието получава от инвестирания капитал за периода на възлагане. Равнището на риска зависи от съответния сектор, вида на услугата и характеристиките на компенсацията.
6. Когато се определя какво означава разумна печалба, държавите-членки могат да въведат стимулиращи критерии, свързани по-специално с качеството на предоставената услуга и ползите от производствената ефективност. Увеличената ефективност не е за сметка на качеството на предоставената услуга. Възнаграждението за постигната увеличена производствена ефективност се определя на такова равнище, че да се позволи балансираното ѝ споделяне между предприятието и държавата-членка и/или потребителите.
7. За целите на настоящото решение процент на възвръщаемост на капитала, който не надхвърля съответния суапов процент плюс 100 базисни пункта, се смята за разумен при всички положения. Съответният суапов процент е суаповият процент, чиито падеж и валута съответстват на продължителността и валутата на акта за възлагане. Когато предоставянето на услуга от общ икономически интерес не е свързано със значителен търговски или договорен риск, по-специално когато нетният разход, направен при предоставянето на услуга от общ икономически интерес, е като цяло напълно компенсиран ex post, разумната печалба не може да надхвърля съответния суапов процент плюс 100 базисни пункта.
8. Когато поради специфични обстоятелства не е уместно да се използва процентът на възвръщаемост на капитала, държавите-членки могат да разчитат на други показатели за равнището на печалбата, освен процента на възвръщаемост на капитала, за да определят каква следва да бъде разумната печалба, като средната възвръщаемост на собствения капитал, възвръщаемостта на вложения капитал, възвръщаемостта на активите или възвръщаемостта на продажбите. „Възвръщаемостта“ означава приходите преди лихви и данъци за годината. Средната възвръщаемост се получава, като се използва сконтовият коефициент за продължителността на договора, както е уточнено в съобщението на Комисията относно преразглеждане на метода за определяне на референтните и сконтови лихвени проценти (9). Какъвто и показател да се избере, държавата-членка трябва да е в състояние да предостави на Комисията при поискване доказателства, че печалбата не надхвърля това, което се изисква от типично предприятие, което обмисля дали да предоставя или не услуга от общ икономически интерес, например като предостави информация за постигнатата възвръщаемост при подобен тип договори, възложени при конкурентни условия.
9. Когато предприятието извършва дейности, които попадат както в обхвата на услугата от общ икономически интерес, така и извън него, вътрешните му сметки трябва да показват разходите и приходите, свързани с услугата от общ икономически интерес, отделно от тези за останалите услуги, както и параметрите за разпределяне на тези разходи и приходи. Разходите, свързани с други дейности извън обхвата на услугата от общ икономически интерес, покриват всички преки разходи, съответна част от общите разходи и адекватна възвръщаемост на капитала. Във връзка с тези разходи не се предоставя никаква компенсация.
10. Държавите-членки изискват съответното предприятие да върне обратно всички получени свръхкомпенсации.
Член 6
Контрол на свръхкомпенсацията
1. Държавите-членки гарантират, че компенсацията, предоставена за извършване на услуга от общ икономически интерес, отговаря на изискванията, посочени в настоящото решение, и по-специално че предприятието не получава компенсация над сумата, определена в съответствие с член 5. При поискване от страна на Комисията те представят доказателства за това. Те извършват редовни проверки или осигуряват тяхното извършване най-малко на всеки три години през периода на възлагане и в края на този период.
2. Когато предприятие е получило компенсация над сумата, определена в съответствие с член 5, държавата-членка изисква съответното предприятие да върне обратно всички получени свръхкомпенсации. Параметрите за изчисляване на компенсациите се актуализират в бъдеще. Когато сумата на свръхкомпенсацията не надвишава 10 % от сумата на средната годишна компенсация, тази свръхкомпенсация може да се пренесе към следващия период и да се приспадне от сумата на компенсацията, платима във връзка с този период.
Член 7
Прозрачност
За компенсациите, надхвърлящи 15 млн. EUR, предоставени на предприятие, което извършва и дейности извън обхвата на услугата от общ икономически интерес, съответната държава-членка публикува следната информация в интернет или по друг подходящ начин:
а)
актът на възлагане или обобщение, в което се съдържат елементите, изброени в член 4;
б)
размерът на помощта, предоставена на предприятието, на годишна основа.
Член 8
Наличност на информация
Държавите-членки съхраняват за срока на възлагането и най-малко за срок от десет години, считано от края на срока на възлагане, цялата информация, необходима за определяне на съвместимостта на предоставената компенсация с настоящото решение.
При писмено искане на Комисията държавите-членки ѝ предоставят цялата информация, която Комисията счита за необходима, за да реши дали мерките за компенсация, които са в сила, са съвместими с настоящото решение.
Член 9
Доклади
На всеки две години всяка държава-членка представя на Комисията доклад за изпълнението на настоящото решение. В доклада се представя подробен преглед на прилагането на настоящото решение за различните категории услуги, посочени в член 2, параграф 1, включително:
а)
описание на прилагането на настоящото решение към услугите, попадащи в приложното му поле, включително дейностите, извършвани от самото предприятие;
б)
общия размер на помощта, предоставена в съответствие с настоящото решение, с разбивка по икономически сектори на получателите;
в)
посочване на това, дали прилагането на настоящото решение е довело за определен вид услуга до трудности или оплаквания от трети страни;
и
г)
всяка друга информация относно прилагането на настоящото решение, изисквана от Комисията, която ще бъде своевременно уточнена, преди да бъде представен докладът.
Първият доклад се представя до 30 юни 2014 г.
Член 10
Преходни разпоредби
Настоящото решение се прилага за индивидуална помощ и схеми за помощ, както следва:
а)
всяка схема за помощ, въведена преди влизането в сила на настоящото решение, която е била в съответствие с вътрешния пазар и е била освободена от изискването за уведомяване в съответствие с Решение 2005/842/ЕО, продължава да бъде съвместима с вътрешния пазар и да бъде освободена от изискването за уведомяване за допълнителен срок от две години;
б)
всяка помощ, предоставена преди влизането в сила на настоящото решение, която не е била съвместима с вътрешния пазар, нито освободена от изискването за уведомяване в съответствие с Решение 2005/842/ЕО, но отговаря на посочените в настоящото решение условия, е съвместима с вътрешния пазар и се освобождава от изискването за предварително уведомяване.
Член 11
Отмяна
Решение 2005/842/ЕО се отменя.
Член 12
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на 31 януари 2012 г.
Член 13
Адресати
Адресати на настоящото решение са държавите-членки.
Съставено в Брюксел на 20 декември 2011 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-20 ta’ Diċembru 2011
dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 106(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea għall-għajnuna mill-Istat taħt il-forma ta’ kumpens għas-servizzi pubbliċi mogħti lil ċerti impriżi inkarigati bil-ġestjoni ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 9380)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/21/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea u, b’mod partikolari, l-Artikolu 106(3) tiegħu,
Billi:
(1)
L-Artikolu 14 tat-Trattat jobbliga lill-Unjoni, bla ħsara għall-Artikoli 93, 106 u 107 tat-Trattat, li tuża l-poteri tagħha b’tali mod li jiġi żgurat li ċerti servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali joperaw abbażi ta’ prinċipji u kundizzjonijiet li jippermettulhom li jaqdu l-missjonijiet tagħhom.
(2)
Biex ċerti servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali jkunu jistgħu joperaw abbażi ta’ prinċipji u kundizzjonijiet li jippermettulhom jaqdu l-missjonijiet tagħhom, jista’ jkun hemm il-ħtieġa li jingħata sostenn finanzjarju mill-Istat biex ikopri xi spejjeż speċifiċi, jew l-ispejjeż kollha, li joħorġu mill-obbligi ta’ servizz pubbliku. Skont l-Artikolu 345 tat-Trattat, kif interpretat mill-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea, huwa irrilevanti jekk tali servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali jkunux operati minn impriżi pubbliċi jew privati.
(3)
L-Artikolu 106(2) tat-Trattat jistipula f’dan ir-rigward li impriżi responsabbli sabiex joperaw servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali, jew li jkollhom il-karattru ta’ monopolju fiskali, huma suġġetti għar-regoli tat-Trattat, b’mod partikolari dawk li jirreferu għall-kompetizzjoni, safejn l-applikazzjoni ta’ dawn ir-regoli ma tostakolax, de jure jew de facto, it-twettiq tal-funzjonijiet li għalihom huma responsabbli. Dan madankollu m’għandux jaffettwa l-iżvilupp tal-kummerċ sal-punt li jkun kuntrarju għall-interessi tal-Unjoni.
(4)
Fis-sentenza tagħha Altmark (1), il-Qorti tal-Ġustizzja qatgħetha li kumpens għal servizzi pubbliċi ma jikkostitwixxix għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107 tat-Trattat sakemm jiġu sodisfatti erba’ kriterji kumulattivi. L-ewwel nett, l-impriża benefiċjarja jrid ikollha tassew obbligi ta’ servizz pubbliku xi twettaq, u l-obbligi jridu jkunu ddefiniti b’mod ċar. It-tieni nett, il-parametri li abbażi tagħhom jiġi kkalkulat il-kumpens iridu jiġu stabbiliti minn qabel b’mod oġġettiv u trasparenti. It-tielet nett, il-kumpens ma jridx ikun aktar minn dak li hu meħtieġ sabiex ikopri l-ispejjeż kollha, jew parti minnhom, li jkunu saru fit-twettiq tal-obbligi ta’ servizz pubbliku, waqt li jiġi kkunsidrat id-dħul rilevanti u profitt raġonevoli. Fl-aħħar nett, meta l-għażla tal-impriża inkarigata bl-eżekuzzjoni ta’ obbligi ta’ servizz pubbliku, f’xi każ speċifiku, ma ssirx fil-qafas ta’ proċedura ta’ akkwist pubbliku li tippermetti li jintgħażel il-kandidat li jkun kapaċi jipprovdi dawk is-servizzi bl-inqas prezz għall-komunità, il-livell tal-kumpens neċessarju jrid ikun iddeterminat fuq bażi ta’ analiżi tal-ispejjeż li jkollha impriża medja, immexxija sewwa u mgħammra adegwatament bil-mezzi rilevanti.
(5)
Fejn dawk il-kundizzjonijiet ma jiġux sodisfatti u l-kundizzjonijiet ġenerali għall-applikazzjoni tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat jintlaħqu, il-kumpens għal servizzi pubbliċi jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat u huwa suġġett għall-Artikoli 93, 106, 107 u 108 tat-Trattat.
(6)
Flimkien ma’ din id-Deċiżjoni, hemm tliet strumenti li huma rilevanti għall-applikazzjoni tar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat għal kumpens mogħti għall-forniment ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali:
(a)
Komunikazzjoni ġdida dwar l-applikazzjoni tar-regoli tal-Unjoni Ewropea dwar l-għajnuna mill-Istat għal kumpens mogħti għall-forniment ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali (2) tiċċara l-applikazzjoni tal-Artikolu 107 tat-Trattat u l-kriterji stabbiliti mis-sentenza Altmark għal tali kumpens;
(b)
Regolament ġdid, li l-Kummissjoni biħsiebha tadotta, dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 107 u 108 tat-Trattat għall-għajnuna de minimis għal forniment tas-SIEĠ jistabbilixxi ċerti kundizzjonijiet - inkluż l-ammont tal-kumpens- li taħthom il-kumpens għal servizzi pubbliċi għandu jitqies li ma jissodisfax il-kriterji kollha tal-Artikolu 107(1);
(c)
qafas rivedut għall-għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ kumpens għal servizzi pubbliċi (3) jispeċifika kif il-Kummissjoni ser tanaliżża l-każijiet li mhumiex koperti minn din id-Deċiżjoni u għalhekk għandhom jiġu notifikati lill-Kummissjoni.
(7)
Id-Deċiżjoni tal-Kummisjoni 2005/842/KE tat-28 ta’ Novembru 2005 dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 86(2) tat-Trattat KE għall-għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ kumpens għal servizzi pubbliċi mogħti lil ċerti impriżi inkarigati bil-ġestjoni ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali (4) tispeċifika t-tifsira u l-estensjoni tal-eċċezzjoni skont l-Artikolu 106(2) tat-Trattat u tfassal regoli maħsuba biex ikun hemm monitoraġġ effettiv tat-twettiq tal-kriterji kif stabbiliti f’dik id-dispożizzjoni. Din id-Deċiżjoni tissostitwixxi d-Deċiżjoni 2005/842/KE u tistabbilixxi l-kundizzjonijiet li taħthom l-għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ kumpens għal servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali mhijiex soġġetta għall-obbligu tan-notifika minn qabel skont l-Artikolu 108(3) tat-Trattat ladarba tista’ titqies kompatibbli mal-Artikolu 106(2) tat-Trattat.
(8)
Għajnuna bħal din tista’ titqies kompatibbli biss jekk tingħata sabiex jiġi żgurat il-forniment ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali kif imfisser fl-Artikolu 106(2) tat-Trattat. Mill-ġurisprudenza jidher ċar li, fin-nuqqas ta’ regoli settorjali tal-Unjoni li jirregolaw il-kwistjoni, l-Istati Membri għandhom marġini wiesa’ ta’ diskrezzjoni fid-definizzjoni ta’ servizzi li jistgħu jiġu kklassifikati bħala servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali. Għaldaqstant, il-kompitu tal-Kummissjoni huwa li tiżgura li ma jkun hemm l-ebda żball evidenti rigward id-definizzjoni tas-servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali.
(9)
Sakemm jiġu sodisfatti għadd ta’ kundizzjonijiet, ammonti limitati ta’ kumpens mogħtija lil impriżi inkarigati bil-forniment ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali ma jaffettwawx l-iżvilupp tal-kummerċ u l-kompetizzjoni sal-punt li jkunu kuntrarji għall-interessi tal-Unjoni. Għaldaqstant, notifika individwali dwar għajnuna mill-Istat m’għandhiex tkun meħtieġa għal kumpens li jkun inqas mill-ammont annwali ta’ kumpens sakemm ikunu sodisfatti r-rekwiżiti ta’ din id-Deċiżjoni.
(10)
Fid-dawl tal-iżvilupp tal-kummerċ fi ħdan l-Unjoni fil-forniment ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali, muri pereżempju bl-iżvilupp qawwi ta’ fornituri multinazzjonali f’numru ta’ setturi li huma ta’ importanza kbira għall-iżvilupp tas-suq intern, huwa xieraq li jiġi stabbilit limitu iżjed baxx għall-ammont ta’ kumpens li jista’ jiġi eżentat mill-obbligu tan-notifika skont din id-Deċiżjoni minn dak stabbilit mid-Deċiżjoni 2005/842/KE, filwaqt li dak l-ammont ikun jista’ jiġi kkalkulat bħala medja annwali fuq il-perjodu ta’ inkarigu.
(11)
L-isptarijiet u l-impriżi inkarigati b’servizzi soċjali, fdati b’kompiti ta’ interess ekonomiku ġenerali, għandhom karatteristiċi speċifiċi li jridu jiġu kkunsidrati. B’mod partikolari, irid jiġi kkunsidrat il-fatt li, fil-kundizzjonijiet ekonomiċi attwali u fl-istadju attwali tal-żvilupp tas-suq intern, is-servizzi soċjali jaf ikunu jeħtieġu ammont ta’ għajnuna ogħla mil-limitu stipulat minn din id-Deċiżjoni sabiex jikkumpensaw għall-ispejjeż tas-servizzi pubbliċi. Ammont akbar ta’ kumpens għal servizzi soċjali għalhekk mhux neċessarjament jipproduċi riskju ogħla ta’ distorsjonijiet tal-kompetizzjoni. Għaldaqstant, l-impriżi inkarigati b’servizzi soċjali, inkluż il-forniment ta’ akkomodazzjoni soċjali għal ċittadini żvantaġġjati jew gruppi li jbatu minn żvantaġġ soċjali, li minħabba restrizzjonijiet ta’ solvenza ma jkunux jistgħu jakkwistaw akkomodazzjoni bil-kundizzjonijiet tas-suq, għandhom jibbenefikaw wkoll mill-eżenzjoni min-notifika prevista f’din id-Deċiżjoni, anke jekk l-ammont tal-kumpens li jirċievu jkun ogħla mil-limitu ġenerali ta’ kumpens stabbilit f’din id-Deċiżjoni. L-istess għandu japplika għall-isptarijiet li jipprovdu kura medika, inkluż, fejn applikabbli, servizzi ta’ emerġenza u servizzi anċillari direttament relatati mal-attivitajiet ewlenin tagħhom, b’mod partikolari fil-qasam tar-riċerka. Sabiex jibbenefikaw mill-eżenzjoni min-notifika, is-servizzi soċjali jridu jkunu servizzi identifikati b’mod ċar li jissodisfaw bżonnijiet soċjali fir-rigward tal-kura tas-saħħa u fit-tul, l-indukrar tat-tfal, l-aċċess għas-suq tax-xogħol u r-reintegrazzjoni fih, l-akkomodazzjoni soċjali u l-kura u l-inklużjoni soċjali ta’ gruppi vulnerabbli.
(12)
Il-punt sa fejn miżura partikolari ta’ kumpens ikollha impatt fuq il-kummerċ u l-kompetizzjoni jiddependi mhux biss fuq l-ammont medju ta’ kumpens irċevut kull sena u s-settur ikkonċernat, iżda wkoll fuq it-tul tal-perjodu kollu ta’ inkarigu. Sakemm ma jkunx ġustifikat perjodu ta’ inkarigu itwal minħabba l-ħtieġa ta’ investiment qawwi, pereżempju fil-qasam tal-akkomodazzjoni soċjali, l-applikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni għandha għaldaqstant tkun limitata għal perjodi ta’ inkarigu li ma jeċċedux l-għaxar snin.
(13)
Sabiex ikun jista’ jiġi applikat l-Artikolu 106(2) tat-Trattat, l-impriża kkonċernata għandha tkun ġiet inkarigata mill-Istat Membru bl-operazzjoni ta’ servizzi partikolari ta’ interess ekonomiku ġenerali.
(14)
Sabiex jiġi żgurat li l-kriterji stipulati fl-Artikolu 106(2) tat-Trattat ikunu sodisfatti, huwa meħtieġ li jiġu stabbiliti kundizzjonijiet aktar preċiżi li għandhom ikunu mwettqa fejn jidħol l-inkarigu tal-operazzjoni ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali. L-ammont ta’ kumpens jista’ jiġi kkalkolat u vverifikat biss jekk l-obbligi ta’ servizz pubbliku li jkunu qed iġorru l-impriżi, u kull obbligu li jkun qed iġorr l-Istat, ikunu stipulati b’mod ċar f’att wieħed jew aktar tal-awtoritajiet pubbliċi kompetenti fl-Istat Membru kkonċernat. Il-forma tal-istrument tista’ tvarja minn Stat Membru għal ieħor iżda għandha tispeċifika, mill-inqas, l-impriżi kkonċernati, preċiżament il-kontenut u l-perjodu u fejn xieraq, it-territorju kkonċernat mill-obbligi ta’ servizz pubbliku imposti, l-għotja ta’ kwalunkwe drittijiet esklużivi jew speċjali, u għandha tiddeskrivi l-mekkaniżmu ta’ kumpens u l-parametri biex jiġi kkalkulat il-kumpens u biex jiġi evitat u rkuprat kwalunkwe kumpens żejjed possibbli. Sabiex tkun żgurata t-trasparenza rigward l-applikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni, l-att ta’ inkarigu għandu jinkludi wkoll referenza għaliha.
(15)
Sabiex jiġu evitati distorsjonijiet mhux ġustifikati tal-kompetizzjoni, il-kumpens m’għandux jeċċedi dak li hu neċessajru biex jiġu koperti l-ispejjeż netti li teħel impriża biex topera s-servizz, inkluż profitt xieraq.
(16)
Kumpens li jkun aktar minn dak li hu neċessarju biex jiġu koperti l-ispejjeż netti li teħel l-impriża kkonċernata fl-operazzjoni tas-servizz mhuwiex neċessarju għall-operazzjoni tas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, u għaldaqstant jikkostitwixxi għajnuna inkompatibbli mill-Istat li għandha titħallas lura lill-Istat. Il-kumpens mogħti għall-operazzjoni ta’ servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali iżda li fil-konkret jiġi użat mill-impriża kkonċernata biex topera f’suq ieħor għal skopijiet lil hinn minn dawk stabbiliti fl-att ta’ inkarigu mhuwiex neċessarju għall-operazzjoni tas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, u għaldaqstant jista’ jikkostitwixxi wkoll għajnuna mill-Istat li hija inkompatibbli u li għandha titħallas lura.
(17)
L-ispiża netta li għandha tittieħed inkunsiderazzjoni għandha tiġi kkalkulata bħala d-differenza bejn l-ispiża involuta fl-operazzjoni tas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali u d-dħul li jsir mis-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali jew, alternattivament, bħala d-differenza bejn l-ispiża netta tal-operazzjoni bl-obbligu ta’ servizz pubbliku u l-ispiża netta jew il-profitt tal-operazzjoni mingħajr l-obbligu ta’ servizz pubbliku. B’mod partikolari, jekk l-obbligu ta’ servizz pubbliku jwassal għal tnaqqis fid-dħul, pereżempju minħabba tariffi regolati, iżda li ma jaffettwax l-ispejjeż, għandu jkun possibbli li l-ispiża netta involuta fit-twettiq tal-obbligu ta’ servizz pubbliku tiġi determinata fuq il-bażi tad-dħul mitluf. Sabiex jiġu evitati distorsjonijiet mhux ġustifikati tal-kompetizzjoni, id-dħul kollu mis-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, jiġifieri kwalunkwe dħul li l-fornitur ma kienx jaqla’ li kieku ma ġiex inkarigat bl-obbligu għandu jiġi kkunsidrat għall-għanijiet tal-kalkolu tal-ammont tal-kumpens. Jekk l-impriża inkwistjoni jkollha drittijiet speċjali jew esklużivi marbutin ma’ attivitajiet, minbarra s-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali li għalih tingħata l-għajnuna, li jiġġeneraw profitti ogħla mill-profitt raġonevoli, jew benefiċċji minn vantaġġi oħra mogħtija mill-Istat, dawn għandhom jiġu inklużi fid-dħul tagħha, irrispettivament mill-klassifikazzjoni tagħhom għall-finijiet tal-Artikolu 107 tat-Trattat.
(18)
Profitt raġonevoli għandu jiġi ddeterminat bħala rata ta’ redditu fuq il-kapital li tikkunsidra l-grad tar-riskju, jew tan-nuqqas ta’ riskju, involut. Ir-rata ta’ redditu fuq il-kapital għandha tkun definita bħala r-rata interna ta’ redditu li l-impriża tikseb fuq il-kapital tagħha investit matul it-tul tal-perjodu ta’ inkarigu.
(19)
Profitt li ma jaqbiżx ir-rata rilevanti ta’ tpartit u 100 punt bażi magħdudin magħha m’għandux jiġi kkunsidrat bħala mhux raġonevoli. F’dan il-kuntest, ir-rata rilevanti ta’ tpartit hija kkunsidrata bħala rata ta’ redditu xierqa għal investiment ħieles mir-riskju. Il-primjum ta’ 100 punt bażi jservi, inter alia, biex jikkumpensa għar-riskju ta’ likwidità relatat mal-forniment ta’ kapital li hu impenjat għall-operazzjoni tas-servizz matul il-perjodu ta’ inkarigu.
(20)
F’każijiet fejn l-impriża inkarigata b’servizz ma ġġorrx ammont sostanzjali ta’ riskju kummerċjali, pereżempju minħabba li tieħu kumpens sħiħ tal-ispejjeż biex topera s-servizz, il-profitti li jaqbżu l-limitu tar-rata ta’ tpartit rilevanti u 100 punt bażi magħdudin magħha m’għandhomx ikunu kkunsidrati raġonevoli.
(21)
Fejn, minħabba ċirkustanzi speċifiċi, ma jkunx xieraq li tintuża r-rata ta’ redditu fuq il-kapital, l-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jserrħu fuq indikaturi oħrajn tal-livell tal-profitt, biex jiddeterminaw liema għandu jkun il-profitt raġonevoli, bħar-redditu medju fuq l-ishma, ir-redditu fuq il-kapital imħaddem, ir-redditu fuq l-assi jew ir-redditu fuq il-bejgħ.
(22)
Biex jiddeterminaw x’jikkostitwixxi profitt raġonevoli, l-Istati Membri għandhom ikunu kapaċi jintroduċu kriterji ta’ inċentiv relatati, b’mod partikolari, mal-kwalità tas-servizz ipprovdut u mal-kisbiet fl-effiċjenza fil-produzzjoni. Il-kisbiet fl-effiċjenza ma għandhomx inaqqsu l-kwalità tas-servizz ipprovdut. Pereżempju, l-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu, fl-att ta’ inkarigu, jiddefinixxu miri għall-effiċjenza fil-produzzjoni li bihom il-livell tal-kumpens jagħmluh dipendenti fuq sa liema punt ikunu ġew sodisfatti l-miri. L-att ta’ inkarigu jista’ jipprevedi li jekk l-impriża ma tilħaqx l-objettivi, il-kumpens jitnaqqas billi jiġi applikat metodu ta’ kalkolu li jkun speċifikat fl-att ta’ inkarigu, filwaqt li jekk l-impriża tmur lil hinn mill-objettivi, il-kumpens ikun jista’ jiżdied billi jiġi applikat metodu speċifikat fl-att ta’ inkarigu. Kwalunkwe ppremjar marbut mal-kisbiet fl-effiċjenza fil-produzzjoni għandu jkun iffissat f’livell li jkun tali li jippermetti li dawk il-kisbiet jinqasmu b’mod ibbilanċjat bejn l-impriża u l-Istat Membru u/jew l-utenti.
(23)
L-Artikolu 93 tat-Trattat jikkostitwixxi lex specialis fir-rigward tal-Artikolu 106(2) tat-Trattat. Huwa jistipula r-regoli applikabbli għall-kumpens għal servizzi pubbliċi fis-settur tat-trasport fuq l-art. L-Artikolu 93 ġie interpretat mir-Regolament (KE) Nru 1370/2007 tal-Parlament Ewropew u l-Kunsill tat-23 ta’ Ottubru 2007 dwar servizzi pubbliċi tat-trasport tal-passiġġieri bil-ferrovija u bit-triq u li jħassar ir-Regolamenti tal-Kunsill (KEE) Nri 1191/69 u 1107/70 (5), li jistabbilixxi r-regoli applikabbli għall-kumpens ta’ obbligi ta’ servizz pubbliku fit-traffiku pubbliku tal-passiġġieri. L-applikazzjoni tiegħu għat-traffiku tal-passiġġieri fuq l-ilmijiet interni huwa fid-diskrezzjoni tal-Istati Membri. Ir-Regolament (KEE) Nru 1370/2007 jeżenta min-notifika skont l-Artikolu 108(3) tat-Trattat kull kumpens fis-settur tat-trasport fuq l-art li jkun jissodisfa l-kundizzjonijiet ta’ dak ir-Regolament. Skont is-sentenza f’Altmark, il-kumpens fis-settur tat-trasport fuq l-art li ma jkunx jissodisfa d-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 93 tat-Trattat ma jistax jiġi ddikjarat kompatibbli mat-Trattat buq il-bażi tal-Artikolu 106(2) tat-Trattat, jew fuq il-bażi ta’ xi dispożizzjoni oħra tat-Trattat. Għaldaqstant, din id-Deċiżjoni ma tapplikax għas-settur tat-trasport fuq l-art.
(24)
Għall-kuntrarju tat-trasport fuq l-art, is-setturi tat-trasport bil-baħar u bl-ajru huma soġġetti għall-Artikolu 106(2) tat-Trattat. Ċerti regoli applikabbli għal kumpens għal servizzi pubbliċi fis-setturi tat-trasport bl-ajru u bil-baħar jinsabu fir-Regolament (KE) Nru 1008/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-24 ta’ Settembru 2008 dwar regoli komuni għall-operat ta’ servizzi tal-ajru fil-Komunità (6) u fir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 3577/92 tas-7 ta’ Diċembru 1992 li japplika l-prinċipju ta’ libertà li jiġu pprovduti servizzi għat-trasport marittimu fi ħdan l-Istati Membri (kabotaġġ marittimu) (7). Madankollu, b’differenza mir-Regolament (KE) Nru 1370/2007, dawk ir-Regolamenti ma jagħmlux referenza għall-kompatibbiltà ta’ elementi possibbli ta’ għajnuna mill-Istat, u lanqas ma jipprovdu eżenzjoni mill-obbligu ta’ notifika skont l-Artikolu 108(3) tat-Trattat. Għaldaqstant, din id-Deċiżjoni għandha tapplika għall-kumpens għal servizzi pubbliċi fis-setturi tat-trasport bl-ajru u bil-baħar sakemm, barra li jkun jissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti minn din id-Deċiżjoni, tali kumpens ikun konformi wkoll mar-regoli settorjali li hemm fir-Regolament (KE) Nru 1008/2008 u (KEE) Nru 3577/92, fejn ikun applikabbli.
(25)
Fil-każijiet speċifiċi ta’ kumpens għal servizzi pubbliċi għal konnessjonijiet bl-ajru jew bil-baħar lejn gżejjer u għal ajruporti u portijiet li jikkostitwixxu servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali kif imsemmi fl-Artikolu 106(2) tat-Trattat, huwa xieraq li jiġu stabbiliti wkoll limiti alternattivi bbażati fuq l-għadd medju annwali ta’ passiġġieri peress li dan ikun jirrifletti b’mod iktar preċiż ir-realtà ekonomika ta’ dawn l-attivitajiet u l-karattru tagħhom bħala servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali.
(26)
L-eżenzjoni mir-rekwiżit ta’ notifika minn qabel għal ċerti servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali ma teskludix il-possibbiltà għall-Istati Membri li jinnotifikaw xi proġett speċifiku ta’ għajnuna. Fil-każ ta’ tali notifika, jew jekk il-Kummissjoni tevalwa l-kompatibilità ta’ miżura ta’ għajnuna speċifika wara li jkun sar ilment jew ex officio, il-Kummissjoni ser tevalwa jekk il-kundizzjonijiet ta’ din id-Deċiżjoni jkunux sodisfatti. Jekk dak ma jkunx il-każ, il-miżura ser tiġi evalwata skont il-prinċipji stipulati fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar qafas ta’ għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ kumpens għal servizzi pubbliċi.
(27)
Din id-Deċiżjoni għandha tapplika bla ħsara għad-dispożizzjonijiet tad-Direttiva tal-Kummissjoni 2006/111/KE tas-16 ta’ Novembru 2006 dwar it-trasparenza tar-relazzjonijiet finanzjarji bejn l-Istati Membri u l-impriżi pubbliċi kif ukoll dwar it-trasparenza finanzjarja fi ħdan ċerti impriżi (8).
(28)
Din id-Deċiżjoni għandha tapplika bla ħsara għad-dispożizzjonijiet tal-Unjoni fil-qasam tal-kompetizzjoni, b’mod partikolari l-Artikoli 101 u 102 tat-Trattat.
(29)
Din id-Deċiżjoni għandha tapplika bla ħsara għad-dispożizzjonijiet tal-Unjoni fil-qasam tal-akkwist pubbliku.
(30)
Din id-Deċiżjoni għandha tapplika bla ħsara għal dispożizzjonijiet aktar stretti marbuta ma’ obbligi ta’ servizz pubbliku li jinsabu fil-leġiżlazzjoni settorjali tal-Unjoni.
(31)
Dispożizzjonijiet tranżitorji għandhom jiġu stipulati għal għajnuna individwali li kienet ingħatat qabel id-dħul fis-seħħ ta’ din id-Deċiżjoni. Skemi ta’ għajnuna li jkunu ngħataw effett skont id-Deċiżjoni 2005/842/KE qabel id-dħul fis-seħħ ta’ din id-Deċiżjoni għandhom jibqgħu jkunu kompatibbli mas-suq intern kif ukoll eżentati mir-rekwiżit ta’ notifika għal perjodu ulterjuri ta’ sentejn. Għajnuna li tkun ingħatat effett qabel id-dħul fis-seħħ ta’ din id-Deċiżjoni u li ma kinitx ingħatat skont id-Deċiżjoni 2005/842/KE iżda li tissodisfa l-kundizzjonijiet stipulati f’din id-Deċiżjoni għandha tkun kompatibbli mas-suq intern kif ukoll eżentata mir-rekwiżit ta’ notifika.
(32)
Il-Kummissjoni biħsiebha twettaq reviżjoni ta’ din id-Deċiżjoni ħames snin wara d-dħul fis-seħħ tagħha,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Suġġett
Din id-Deċiżjoni tistabbilixxi l-kundizzjonijiet li taħthom għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ kumpens għal servizzi pubbliċi mogħtija lil ċerti impriżi inkarigati bl-operazzjoni ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali hija kompatibbli mas-suq intern u eżenti mir-rekwiżit ta’ notifika stabbillit fl-Artikolu 108(3) tat-Trattat.
Artikolu 2
Kamp ta’ applikazzjoni
1. Din id-Deċiżjoni tapplika għall-għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ kumpens għal servizzi pubbliċi mogħtija lil impriżi inkarigati bl-operazzjoni ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali kif imsemmi fl-Artikolu 106(2) tat-Trattat, li taqa’ f’waħda mill-kategoriji li ġejjin:
(a)
kumpens li ma jaqbiżx l-ammont annwali ta’ EUR 15-il miljun għall-forniment ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali f’oqsma oħra apparti dak tat-trasport u tal-infrastruttura tat-trasport;
fejn l-ammont tal-kumpens ivarja fuq it-tul tal-perjodu ta’ inkarigu, l-ammont annwali għandu jiġi kkalkulat bħala l-medja tal-ammonti annwali ta’ kumpens mistenni li jsir matul il-perjodu ta’ inkarigu;
(b)
kumpens għall-forniment ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali minn sptarijiet li jipprovdu kura medika, inkluż, fejn applikabbli, servizzi ta’ emerġenza; it-twettiq ta’ servizzi anċillari direttament relatati mal-attivitajiet ewlenin, b’mod partikolari fil-qasam tar-riċerka, madankollu, ma jxekkilx l-applikazzjoni ta’ dan il-paragrafu;
(c)
kumpens għall-forniment ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali li jissodisfaw ħtiġijiet soċjali essenzjali fir-rigward tal-kura tas-saħħa u fit-tul, l-indukrar tat-tfal, l-aċċess għas-suq tax-xogħol u r-reintegrazzjoni fih, l-akkomodazzjoni soċjali u l-kura u l-inklużjoni soċjali ta’ gruppi vulnerabbli;
(d)
kumpens għall-forniment ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali rigward konnessjonijiet bl-ajru jew bil-baħar lejn gżejjer fejn it-traffiku medju annwali matul is-sentejn finanzjarji ta’ qabel dik is-sena li fiha jkun ingħata s-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali ma jkunx jaqbeż it-300 000 passiġġier;
(e)
kumpens għall-forniment ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali rigward ajruporti u portijiet fejn it-traffiku medju annwali matul is-sentejn finanzjarji ta’ qabel dik is-sena li fiha jkun ingħata s-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali ma jkunx jaqbeż il-200 000 passiġġier, fil-każ tal-ajruporti, u t-300 000 passiġġier, fil-każ tal-portijiet.
2. Din id-Deċiżjoni tapplika biss fejn il-perjodu li għalih ġiet inkarigata l-impriża bl-operazzjonoi tas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali ma jaqbiżx l-għaxar snin. Fejn il-perjodu ta’ inkarigu jaqbeż l-għaxar snin, din id-Deċiżjoni tapplika biss safejn ikun meħtieġ investiment sinifikanti min-naħa tal-fornitur tas-servizz li jkun irid jiġi amortizzat fuq perjodu itwal ta’ inkarigu skont prinċipji ta’ kontabbiltà ġeneralment aċċettati.
3. Jekk matul il-perjodu ta’ inakrigu l-kundizzjonijiet għall-applikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni ma jibqgħux jiġi ssodisfati, l-għajnuna għandha tiġi nnotifikata skont l-Artikolu 108(3) tat-Trattat.
4. Fil-qasam tat-trasport bl-ajru u dak bil-baħar, din id-Deċiżjoni tapplika biss għal għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ kumpens għal servizzi pubbliċi mogħtija lil impriżi inkarigati bl-operazzjoni ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali kif imsemmi fl-Artikolu 106(2) tat-Trattat, li hija kompatibbli mar-Regolament (KE) Nru 1008/2008 u, rispettivament, mar-Regolament (KE) Nru 3577/92 fejn applikabbli.
5. Din id-Deċiżjoni ma tapplikax għal għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ kumpens għal servizzi pubbliċi mogħtija lil impriżi fil-qasam tat-trasport fuq l-art.
Artikolu 3
Eżenzjoni mill-kompatibbiltà u n-notifika
L-għajnujna mill-istat fil-forma ta’ kumpens għal servizzi pubbliċi li tkun tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti f’din id-Deċiżjoni għandha tkun kompatibbli mas-suq intern u għandha tkun eżenti mill-obbligu ta’ notifika minn qabel previst fl-Artikolu 108(3) tat-Trattat, sakemm tkun konformi wkoll mar-rekwiżiti li joħorġu mit-Trattat jew minn leġiżlazzjoni settorjali tal-Unjoni.
Artikolu 4
Inkarigu
L-operzzjoni tas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali għandha tkun fdata lill-impriża kkonċernata permezz ta’ att wieħed jew aktar, fil-forma li tista’ tkun stabbilita minn kull Stat Membru. L-att jew atti għandhom jinkludu, b’mod partikolari:
(a)
il-kontenut u t-terminu ta’ żmien tal-obbligi ta’ servizz pubbliku;
(b)
l-impriża u, fejn applikabbli, it-territorju kkonċernat;
(c)
in-natura ta’ kwalunkwe drittijiet esklużivi jew speċjali mogħtija lill-impriża mill-awtorità emittenti;
(d)
deskrizzjoni tal-mekkaniżmu ta’ kumpens u l-parametri għall-kalkolu, il-kontroll u r-reviżjoni tal-kumpens;
(e)
l-arranġamenti biex jiġi evitat u rkuprat kwalunkwe kumpens żejjed; u
(f)
referenza għal din id-Deċiżjoni.
Artikolu 5
Kumpens
1. L-ammont ta’ kumpens ma għandux jaqbeż dak li huwa meħtieġ biex tkopri l-ispiża netta kkawżata mill-eżekuzzjoni tal-obbligi ta’ servizz pubbliku, inkluż profitt raġonevoli.
2. L-ispiża netta tista’ tiġi kkalkulata bħala d-differenza bejn l-ispejjeż hekk kif definiti fil-paragrafu 3 u d-dħul hekk kif definit fil-paragrafu 4. Alternattivament, tista’ tiġi kkalkulata bħala d-differenza bejn l-ispiża netta għall-impriża li topera bl-obbligu ta’ servizz pubbliku u l-ispiża netta jew profitt tal-istess impriża li topera mingħajr l-obbligu ta’ servizz pubbliku.
3. L-ispejjeż li għandhom jiġu kkunsidrati għandhom jinkludu l-ispejjeż kollha involuti sabiex jiġi operat is-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali. Dawn għandhom ikunu kkalkolati fuq il-bażi ta’ prinċipji tal-kontabbiltà ġeneralment aċċettati, kif ġej:
(a)
meta l-attivitajiet tal-impriża inkwistjoni jkunu limitati għas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, ikunu jistgħu jiġu kkunsidrati l-ispejjeż kollha;
(b)
meta l-impriża tkun twettaq ukoll attivitajiet li jkunu jaqgħu barra mill-ambitu tas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, huma biss l-ispejjeż marbuta mas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali li għandhom jiġu kkunsidrati;
(c)
l-ispejjeż allokati għas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali jistgħu jkopru l-ispejjeż diretti kollha involuti sabiex jiġi operat is-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali u kontribut xieraq għal spejjeż fissi komuni kemm għas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali kif ukoll għal attivitajiet oħra;
(d)
l-ispejjeż marbuta mal-investimenti, b’mod speċjali fejn tidħol l-infrastruttura, jistgħu jiġu kkunsidrati meta jkun meħtieġ għall-operazzjoni tas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali.
4. Id-dħul li jrid jiġi kkunsidrat għandu jinkludi mill-inqas id-dħul kollu mis-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, irrispettivament minn jekk id-dħul ikunx ikklassifikat bħala għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107 tat-Trattat. Jekk l-impriża inkwistjoni jkollha drittijiet speċjali jew esklużivi marbutin ma’ attivitajiet, minbarra s-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali li għalih tingħata l-għajnuna, li jiġġeneraw profitti ogħla mill-profitt raġonevoli, jew benefiċċji minn vantaġġi oħra mogħtija mill-Istat, dawn għandhom jiġu inklużi fid-dħul tagħha, irrispettivament mill-klassifikazzjoni tagħhom għall-finijiet tal-Artikolu 107 tat-Trattat. L-Istat Membru kkonċernat jista’ jiddeċiedi li l-profitti li jiġu minn attivitajiet oħra barra l-ambitu tas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali inkwistjoni għandhom jiġu assenjati, kollha jew parti minnhom, għall-iffinanzjar tas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali.
5. Għall-għanijiet ta’ din id-Deċiżjoni, “profitt raġonevoli” tfisser ir-rata ta’ redditu fuq il-kapital meħtieġ minn impriża medja li tkun qed tikkunsidra jekk tfornix is-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali għall-perjodu kollu ta’ inkarigu jew le, filwaqt li jiġi kkunsidrat il-livell tar-riskju. Ir-“rata ta’ redditu fuq il-kapital” tfisser ir-rata interna ta’ redditu li l-impriża tagħmel fuq il-kapital investit tagħha matul it-tul tal-perjodu ta’ inkarigu. Il-livell tar-riskju jiddependi fuq is-settur ikkonċernat, it-tip ta’ servizz u l-karatteristiċi tal-kumpens.
6. Meta jiġi stabbilit x’jikkostitwixxi profitt raġonevoli, l-Istati Membri jistgħu jintroduċu kriterji ta’ inċentiv relatati, b’mod partikolari, mal-kwalità tas-servizz ipprovdut u l-kisbiet fl-effiċjenza produttiva. Il-kisbiet fl-effiċjenza m’għandhomx inaqqsu l-kwalità tas-servizz ipprovdut. Kwalunkwe ppremjar marbut mal-kisbiet fl-effiċjenza fil-produzzjoni għandu jkun iffissat f’livell li jkun tali li jippermetti li dawk il-kisbiet jinqasmu b’mod ibbilanċjat bejn l-impriża u l-Istat Membru u/jew l-utenti.
7. Għall-għanijiet ta’ din id-Deċiżjoni, rata ta’ redditu fuq il-kapital li ma taqbiżx ir-rata rilevanti ta’ tpartit flimkien ma’ primjum ta’ 100 punt bażi għandha tkun ikkunsidrata bħala raġonevoli fi kwalunkwe każ. Ir-rata rilevanti ta’ tpartit għandha tkun ir-rata ta’ tpartit li l-maturità u l-munita tagħha jikkorrispondu għall-perjodu u l-munita tal-att ta’ inkarigu. Fejn il-forniment tas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali ma jkunx marbut ma’ riskju kummerċjali jew kuntrattwali sostanzjali, b’mod partikolari meta l-ispiża netta involuta sabiex jiġi provdut is-servizz ta’ interess ġenerali ekonomiku hija essenzjalment ikkumpensata ex post bi sħiħ, il-profitt raġonevoli ma jistax jaqbeż ir-rata rilevanti ta’ tpartit flimkien ma’ primjum ta’ 100 punt bażi.
8. Fejn, minħabba ċirkustanzi speċifiċi, ma jkunx xieraq li tintuża r-rata tar-redditu fuq il-kapital, l-Istati Membri jistgħu jserrħu fuq indikaturi tal-livell tal-profitt apparti dik tar-rata tar-redditu fuq il-kapital sabiex jiddeterminaw liema għandu jkun il-profitt raġonevoli, bħar-redditu medju fuq l-ishma r-redditu fuq il-kapital imħaddem, ir-redditu fuq l-assi jew ir-redditu fuq il-bejgħ. Ir-“redditu” tfisser il-gwadann qabel l-interessi u t-taxxi f’dik is-sena. Ir-redditu medju huwa kkalkulat permezz tal-fattur ta’ skont matul il-ħajja tal-kuntratt kif speċifikat mill-Komunikazzjoni tal-Kummisjoni dwar ir-reviżjoni tal-metodu li jistabbilixxi r-rati ta’ referenza u ta’ skont (9). Ikun xi jkun l-indikatur magħżul, l-Istat Membru għandu jkun kapaċi jipprovdi lill-Kummissjoni, meta din titolbu, bi provi li l-profitt ma jkunx jaqbiżx dak li tkun teħtieġ impriża medja li tkun qed tikkunsidra jekk tipprovdix is-servizz jew le, pereżempju billi jipprovdi referenzi għal redditi miksubin minn fuq tipi simili ta’ kuntratti mogħtijin b’kundizzjonijiet kompetittivi.
9. Fejn impriża twettaq attivitajiet li jaqgħu kemm fi ħdan kif ukoll barra l-ambitu tas-servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali, il-kontijiet interni għandhom juru b’mod separat l-ispejjeż u d-dħul marbuta mas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali u dawk ta’ servizzi oħra, kif ukoll il-parametri li bihom jiġu allokati l-ispejjeż u d-dħul. L-ispejjeż marbuta ma’ xi attivitajiet li jkunu barra mill-ambitu tas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali għandhom ikopru l-ispejjeż diretti kollha, kontribut xieraq lejn l-ispejjeż komuni kif ukoll redditu adegwat fuq l-kapital. M’għandu jingħata l-ebda kumpens fejn jidħlu dawk l-ispejjeż.
10. L-Istati Membri għandhom jirrikjedu li l-impriża kkonċernata tirrifondi kwalunkwe kumpens żejed li tkun irċeviet.
Artikolu 6
Kontroll tal-kumpens żejjed
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-kumpens mogħti għall-operazzjoni tas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali jissodisfa r-rekwiżiti stabbiliti f’din id-Deċiżjoni u b’mod partikolari li l-impriża ma tirċevix kumpens li jeċċedi l-ammont determinat skont l-Artikolu 5. Għandhom jipprovdu evidenza fuq talba tal-Kummissjoni. Għandhom iwettqu kontrolli regolari, jew jiżguraw li tali kontrolli jsiru, tal-inqas kull tliet snin matul il-perjodu ta’ inkarigu u fl-aħħar ta’ dak il-perjodu.
2. Fejn impriża tkun irċeviet kumpens li jeċċedi l-ammont determinat skont l-Artikolu 5, l-Istati Membri għandhom jitolbu lill-impriża kkonċernata tħallas lura kwalunkwe kumpens żejjed li tkun irċeviet. Il-parametri għall-kalkolu tal-kumpens għandhom ikunu aġġornati għall-futur. Fejn l-ammont tal-kumpens żejjed ma jkunx jaqbeż l-10 % tal-ammont tal-kumpens annwali medju, tali kumpens żejjed jista’ jiġi ttrasferit għall-perjodu li jkun imiss u jitnaqqas mill-ammont ta’ kumpens pagabbli fir-rigward ta’ dak il-perjodu.
Artikolu 7
Trasparenza
Għal kumpens ta’ aktar minn EUR 15-il miljun mogħti lil impriża li għandha wkoll attivitajiet barra mill-ambitu tas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, l-Istat Membru kkonċernat għandu jippubblika l-informazzjoni li ġejja fuq l-Internet jew b’mezz xieraq ieħor:
(a)
l-att ta’ inkarigu jew sommarju li jinkludi l-elementi elenkati fl-Artikolu 4.
(b)
l-ammonti ta’ għajnuna mogħtija lill-impriża fuq bażi annwali.
Artikolu 8
Disponibilità tal-informazzjoni
L-Istati Membri għandhom iżommu disponibbli matul il-perjodu ta’ inkarigu u għal mill-anqas għaxar snin mit-tmiem tal-perjodu ta’ inkarigu, l-informazzjoni kollha neċessarja biex jiġi determinat jekk il-kumpens mogħti huwiex kompatibbli ma’ din id-Deċiżjoni.
Fuq talba bil-miktub mill-Kummissjoni, l-Istati Membri għandhom jipprovdu lill-Kummissjoni bl-informazzjoni kollha li din tal-aħħar tkun tqis meħtieġa biex tkun tista’ tistabbilixxi jekk il-miżuri ta’ kumpens fis-seħħ humiex kompatibbli ma’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 9
Rapporti
Kull Stat Membru għandu kull sentejn jippreżenta lill-Kummissjoni rapport dwar l-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni. Ir-rapporti għandhom jipprovdu deskrizzjoni dettaljata tal-applikazzjoni tad-Deċiżjoni għad-diversi kategoriji ta’ servizzi msemmija fl-Artikolu 2(1), inklużi:
(a)
deskrizzjoni tal-applikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni għas-servizzi li jaqgħu fil-kamp ta’ applikazzjoni tagħha, inklużi attivitajiet interni;
(b)
l-ammont totali ta’ għajnuna mogħtija b’konformità ma’ din id-Deċiżjoni bi tqassim skont is-settur ekonomiku tal-benefiċjarji;
(c)
indikazzjoni ta’ jekk, għal tip partikolari ta’ servizz, l-applikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni tatx lok għal diffikultajiet jew ilmenti minn partijiet terzi;
kif ukoll
(d)
kwalunkwe informazzjoni oħra mitluba mill-Kummissjoni rigward l-applikazzjoni tad-Deċiżjoni u li trid tiġi speċifikata fil-ħin qabel jiġi ppreżentat ir-rapport.
L-ewwel rapport għandu jiġi ppreżentat sat-30 ta’ Ġunju 2014.
Artikolu 10
Dispożizzjonijiet tranżitorjii
Din id-Deċiżjoni għandha tapplika għal għajnuna individwali u skemi ta’ għajnuna skont id-dispożizzjonijiet li ġejjin:
(a)
kwalunkwe għajnuna li ngħatat effet qabel id-dħul fis-seħħ ta’ din id-Deċiżjoni li kienet kompatibbli mas-suq intern u eżenti mir-rekwiżit ta’ notifika skont id-Deċiżjoni 2005/842/KE għandha tibqa’ kompatibbli mas-suq intern u eżenti mir-rekwiżit ta’ notifika għal perjodu ulterjuri ta’ sentejn.
(b)
kwalunkwe għajnuna li ngħatat effet qabel id-dħul fis-seħħ ta’ din id-Deċiżjoni li Ma kinitx kompatibbli mas-suq intern u lanqas ma kienet eżenti mir-rekwiżit ta’ notifika skont id-Deċiżjoni 2005/842/KE għandha tibqa’ kompatibbli mas-suq intern u eżenti mir-rekwiżit ta’ notifika minn qabel.
Artikolu 11
Tħassir
Id-Deċiżjoni 2005/842/KE hija b’dan imħassra.
Artikolu 12
Dħul fis-seħħ
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-31 ta’ Jannar 2012.
Artikolu 13
Destinatarji
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Brussell, l-20 ta’ Diċembru 2011.