РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 360/2012 НА КОМИСИЯТА
от 25 април 2012 година
относно прилагането на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз към минималната помощ (de minimis) за предприятия, предоставящи услуги от общ икономически интерес
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 994/98 на Съвета от 7 май 1998 г. по прилагането на членове 92 и 93 от Договора за създаване на Европейската общност към някои категории хоризонтална държавна помощ (1), и по-специално член 2, параграф 1 от него,
като публикува проект на настоящия регламент (2),
след консултации с Консултативния комитет по държавните помощи,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕО) № 994/98 упълномощава Комисията да определи чрез регламент прага, под който се счита, че мерките за помощ не отговарят на всички критерии по член 107, параграф 1 от Договора и следователно не са обект на процедурата за уведомяване, предвидена в член 108, параграф 3 от Договора.
(2)
По-конкретно, въз основа на горепосочения регламент Комисията прие Регламент (ЕО) № 1998/2006 от 15 декември 2006 г. за прилагане на членове 87 и 88 от договора към минималната помощ (3), с който се установява общ таван за минималната помощ в размер на 200 000 EUR за получател за период от три данъчни години.
(3)
Опитът на Комисията в прилагането на правилата за държавната помощ, отпускана на предприятия, предоставящи услуги от общ икономически интерес, по смисъла на член 106, параграф 2 от Договора, показа, че таванът, под който може да се сметне, че предоставените на тези предприятия предимства не засягат търговията между държавите членки и/или не нарушават или не заплашват да нарушат конкуренцията, може да се различава в някои случаи от общия таван за минималната помощ, установен в Регламент (ЕО) № 1998/2006. Вероятно е поне някои от тези предимства да представляват компенсация за допълнителните разходи, свързани с предоставянето на услуги от общ икономически интерес. Освен това много дейности, които могат да бъдат определени като предоставяне на услуги от общ икономически интерес, имат ограничен териториален обхват. Затова е целесъобразно успоредно със съществуващия Регламент (ЕС) № 1998/2006 да се въведе регламент, съдържащ конкретни правила за минималната помощ за предприятията, предоставящи услуги от общ икономически интерес. Следва да се определи таван за размера на минималната помощ, която всяко едно предприятие може да получи за определен период от време.
(4)
С оглед на опита на Комисията следва да се приеме, че помощта, отпусната на предприятия, предоставящи услуга от общ икономически интерес, не засяга търговията между държавите членки и/или не нарушава или не заплашва да наруши конкуренцията, при условие че общият размер на помощта, отпусната за извършване на услуги от общ икономически интерес от предприятието получател, не надвишава 500 000 EUR за период от три данъчни години. С оглед на развитието на сектора на пътническия сухопътен транспорт и на предимно местния характер на услугите от общ икономически интерес в тази област не е уместно прилагането на по-нисък таван за този сектор и следва да се прилага таванът от 500 000 EUR.
(5)
Годините, които трябва да бъде взети предвид за определяне дали е спазен този таван, следва да са данъчните години, използвани за данъчни цели от предприятието в съответната държава членка. Приложимият тригодишен период следва да бъде с текущо отчитане, така че при всяко ново предоставяне на минимална помощ да се изчислява общият размер на минималната помощ, предоставена през съответната данъчна година и през двете предшестващи данъчни години. Предоставените от държавата членка помощи следва да бъдат вземани предвид за тази цел дори ако са финансирани изцяло или частично с ресурси, произхождащи от Съюза. Следва да не съществува възможност мерки за помощ, които надвишават тавана за минималната помощ, да бъдат раздробявани на няколко по-малки части, за да могат тези части да попаднат в приложното поле на настоящия регламент.
(6)
Настоящият регламент следва да се прилага единствено по отношение на помощи, отпуснати за предоставянето на услуга от общ икономически интерес. За тази цел на предприятието получател следва писмено да му бъде възложена услугата от общ икономически интерес, по отношение на която се предоставя помощта. Актът за възлагане трябва да информира предприятието относно услугата от общ икономически интерес, за която се предоставя помощта, но не е необходимо да съдържа цялата подробна информация, посочена в Решение 2012/21/ЕС на Комисията от 20 декември 2011 г. относно прилагането на член 106, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз за държавната помощ под формата на компенсация за обществена услуга, предоставена на определени предприятия, натоварени с извършването на услуги от общ икономически интерес (4).
(7)
Предвид на специалните правила, които се прилагат в сектора на първичното производство на селскостопански продукти, в секторите рибарство и аквакултури и в сектора на товарния сухопътен транспорт, и предвид на факта, че в тези сектори рядко се възлагат услуги от общ икономически интерес, както и на съществуващия риск помощи в размер, по-малък от предвидения в настоящия регламент таван, да изпълнят критериите по член 107, параграф 1 от Договора в горните сектори, настоящият регламент следва да не се прилага към тези сектори. Въпреки това, ако предприятията извършват дейност в сектора на първичното производство на селскостопански продукти, в секторите рибарство и аквакултури и в сектора на товарния сухопътен транспорт, както и в други сектори или дейности, настоящият регламент следва да се прилага за тези други сектори или дейности (като например събирането на отпадъци в моретата), при условие че държавите членки гарантират, че дейностите в изключените сектори не се възползват от минималната помощ съгласно настоящия регламент, посредством подходящи средства като например отделянето на дейности и разграничаването на разходи. Държавите членки могат да изпълнят това задължение като по-специално ограничат размера на минималната помощ до компенсацията на разходите за предоставянето на услугата, като се включи разумна печалба. Настоящият регламент не следва да се прилага за въгледобивния сектор с оглед на специфичните му особености и факта, че в този сектор в редки случаи се възлагат услуги от общ икономически интерес.
(8)
Предвид на сходствата между преработката и търговията със селскостопански продукти, от една страна, и на неселскостопански продукти, от друга страна, настоящият регламент следва да се прилага за преработката и търговията със селскостопански продукти, но при спазване на определени условия. В този смисъл за преработка и търговия следва да не се считат нито дейностите, осъществявани на място в земеделското стопанство по приготвяне на продукта за неговата първа продажба, например жътвата, прибирането и вършитбата на зърнени храни или опаковането на яйца и др., нито първата продажба на прекупвачи и преработватели.
(9)
Съдът на Европейския съюз е установил в своята практика (5), че след като веднъж Съюзът е приел законодателство за създаване на обща организация на пазара в даден селскостопански сектор, държавите членки са длъжни да се въздържат от всякакви мерки, които могат да я нарушат или да създадат изключение от нея. По тази причина настоящият регламент следва да не се прилага за помощи, чийто размер се определя въз основа на цените или количествата на изкупуваните продукти или на продуктите, предлагани на пазара. Регламентът следва да не се прилага и за минималното подпомагане, което е свързано със задължение за споделяне на помощта с първични производители.
(10)
Настоящият регламент следва да не се прилага за минималната помощ за износ или за минималната помощ, при която се дава предпочитание на местни спрямо вносни продукти.
(11)
Настоящият регламент следва да не се прилага за предприятията в затруднение по смисъла на Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (6), тъй като не е уместно оперативна помощ да бъде предоставена на предприятия в затруднение извън рамките на план за преструктуриране и предвид на трудностите, свързани с определянето на брутния еквивалент безвъзмездни средства на помощ, предоставена за този тип предприятия.
(12)
В съответствие с принципите, които регламентират помощта, попадаща в приложното поле на член 107, параграф 1 от Договора, минималната помощ следва да се счита за предоставена в момента, когато на предприятието, в съответствие с националния правен режим, бъде предоставено юридическото право за получаване на помощта.
(13)
За да не се заобикалят максималните интензитети на помощта, определени с различни инструменти на Съюза, минималната помощ следва да не се натрупва с държавна помощ за същите допустими разходи, ако в резултат на това натрупване интензитетът на помощта би превишил интензитета, определен за конкретните обстоятелства на всеки отделен случай с регламент или решение за групово освобождаване, приети от Комисията.
(14)
Настоящият регламент следва да не ограничава прилагането на Регламент (ЕО) № 1998/2006 до предприятията, които предоставят услуги от общ икономически интерес. Държавите членки следва да продължат да бъдат свободни да използват настоящия регламент или Регламент (ЕО) № 1998/2006 по отношение на помощи, отпуснати за предоставянето на услуги от общ икономически интерес.
(15)
В своето решение по делото Altmark (7) Съдът на Европейския съюз установи няколко условия, които трябва да бъдат изпълнени, за да не представлява държавна помощ компенсацията за предоставяне на услуга от общ икономически интерес. Тези условия гарантират, че компенсация, чийто размер е ограничен до нетните разходи, които извършва ефективно работещо предприятие за предоставянето на услуга от общ икономически интерес, не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Компенсация, надхвърляща тези нетни разходи, представлява държавна помощ, която може да бъде определена като съвместима с вътрешния пазар въз основа на приложимите правила на Съюза. За да се избегне прилагането на настоящия регламент с цел заобикаляне на условията, установени в решението Altmark, както и за да се избегне нарушаване на търговията вследствие на минимална помощ, отпусната в съответствие с настоящия регламент, поради натрупването ѝ с друга компенсация за същата услуга от общ икономически интерес, минималната помощ, отпусната съгласно настоящия регламент следва да не се натрупва с друга компенсация за същата услуга, без значение дали тя представлява държавна помощ по смисъла на решението Altmark или съвместима помощ съгласно Решение 2012/21/ЕС или Съобщението на Комисията „Рамка на Европейския съюз за държавна помощ под формата на компенсации за обществени услуги (2011 г.)“ (8). С оглед на това настоящият регламент следва да не се прилага за компенсация, получена за предоставянето на услуга от общ икономически интерес, за която се предоставят и други видове компенсация, освен в случаите, в които другата компенсация представлява минимална помощ, отпусната съгласно други регламенти за минимална помощ, и се спазват правилата за натрупване, посочени в настоящия регламент.
(16)
За целите на прозрачността, равнопоставеността и правилното прилагане на тавана за минималната помощ всички държави членки следва да прилагат един и същ изчислителен метод. За улесняване на изчислението и в съответствие със сегашната практика по прилагането на правилото за минималната помощ сумите на тези помощи, които не са под формата на парична безвъзмездна помощ, следва да бъдат преобразувани в съответния им брутен еквивалент безвъзмездни средства. За да се изчисли еквивалентът безвъзмездни средства на видовете прозрачна помощ, различна от безвъзмездна помощ, и помощ, изплащана на няколко части, е необходимо да се използват пазарните лихвени проценти, преобладаващи към момента на предоставянето на тази помощ. За да се осигури еднакво, прозрачно и опростено прилагане на правилата за държавните помощи, за пазарни лихвени проценти за целите на настоящия регламент следва да се приемат референтните лихвени проценти, както са определени понастоящем в Съобщението на Комисията относно преразглеждане на метода за определяне на референтните и сконтови лихвени проценти (9).
(17)
За целите на прозрачността, равнопоставеността и ефективното наблюдение настоящият регламент следва да се прилага само към тези минимални помощи, които са прозрачни. Под „прозрачна помощ“ се разбира помощ, за която е възможно да се изчисли точно и предварително брутният еквивалент безвъзмездни средства, без да се налага извършване на оценка на риска. Това точно изчисление може да бъде направено, например, за безвъзмездни помощи, лихвени субсидии и ограничени до определен размер данъчни облекчения. Помощта под формата на капиталови инжекции следва да не се разглежда като прозрачна минимална помощ, с изключение на случаите, когато общият размер на публичната инжекция е под тавана за минималната помощ. Помощта под формата на мерки за рисков капитал, както е посочено в Насоките на Общността за държавната помощ за насърчаване на инвестициите в рисков капитал в малките и средните предприятия (10), следва да не се счита за прозрачна минимална помощ, освен ако в рамките на въпросната схема за рисков капитал се предоставя капитал само в размер, който не надвишава тавана за минималната помощ, на всяко целево предприятие. Помощите под формата на заеми следва да се считат за прозрачни минимални помощи, когато брутният еквивалент безвъзмездни средства е изчислен въз основа на преобладаващите в момента на предоставяне на помощта пазарни лихвени проценти.
(18)
Необходимо е да се предостави правна сигурност за гаранционните схеми, които нямат потенциал да повлияят на търговията и да нарушат конкуренцията и при които има достатъчно данни за надеждно оценяване на възможните последствия. Предвид на това в настоящия регламент следва да се транспонира таванът за минималната помощ от 500 000 EUR в специален за гаранциите таван въз основа на гарантираната сума на индивидуалния заем, за който се издава съответната гаранция. Този специален таван следва да бъде изчислен по методология за определяне размера на държавната помощ в гаранционни схеми във връзка със заеми, предоставяни в ползва на жизнеспособни предприятия. Методологията и данните, използвани за изчисляване на специалния таван за гаранции, следва да изключват предприятията в затруднено положение съгласно насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение. С оглед на това този специален таван следва да не се прилага към индивидуалните помощи, предоставяни извън обхвата на гаранционна схема, към помощите за предприятия в затруднение и към гаранциите за операции, различни от заеми, например гаранциите за капиталови трансакции. Специалният таван следва да бъде определен въз основа на факта, че при максимален лихвен процент (нетна наказателна лихва при просрочване) от 13 %, което представлява най-лошият сценарий за гаранционните схеми в Съюза, брутният еквивалент безвъзмездни средства на гаранция, възлизаща на 3 750 000 EUR, може да се приеме за равен на тавана за минималната помощ от 500 000 EUR. Само гаранциите, които покриват до 80 % от пораждащия ги заем, следва да бъдат обхванати от тези специални тавани. За да установят брутния еквивалент на помощта в безвъзмездни средства на гаранция, държавите членки могат да използват също и методология, одобрена от Комисията след нотифициране съгласно регламент на Комисията в областта на държавните помощи, ако одобрената методология се отнася изрично до съответния вид гаранции и вид пораждащи ги трансакции в контекста на прилагането на настоящия регламент.
(19)
След нотифициране от държава членка Комисията може да разгледа въпроса дали мярка за помощ, която не представлява безвъзмездна помощ, заем, гаранция, капиталова инжекция, мярка за рисков капитал или ограничено до определен размер данъчно облекчение, води до брутен еквивалент безвъзмездни средства, който не надвишава тавана за минималната помощ и следователно попада в приложното поле на разпоредбите на настоящия регламент.
(20)
Задължение на Комисията е да осигури спазването на правилата за държавните помощи, и по-специално спазването на условията за отпускане за помощи, предоставени по правилата за минималната помощ. В съответствие с принципа за сътрудничество, посочен в член 4, параграф 3 от Договора за Европейския съюз, държавите членки следва да способстват за изпълнението на тази задача, като създадат необходимите механизми, за да не се допуска общият размер на минималната помощ, отпусната на едно и също предприятие за предоставяне на услуги от общ икономически интерес, да надхвърли общия допустим праг. За тази цел и за да се осигури съответствие с разпоредбите относно натрупването с минималната помощ по силата на други регламенти за минимална помощ, когато предоставят минимална помощ съгласно настоящия регламент държавите членки следва да информират въпросното предприятие относно размера на помощта и нейния характер на минимална помощ, като се позоват на настоящия регламент. Освен това, преди да предостави такава помощ, съответната държава членка следва да получи от предприятието декларация относно получаването на друга минимална помощ, обхваната от настоящия регламент или от други регламенти за минимална помощ и получена през съответната данъчна година и през двете предходни данъчни години. Като алтернативен вариант държавата членка следва да има възможността да осигури спазването на тавана посредством централен регистър.
(21)
Настоящият регламент следва да се прилага, без да се засягат изискванията на правото на Европейския съюз в областта на обществените поръчки или допълнителните изисквания, произтичащи от Договора или от секторното законодателство на Съюза.
(22)
Настоящият регламент следва да се прилага за помощите, предоставени преди влизането му в сила в полза на предприятия, предоставящи услуги от общ икономически интерес.
(23)
Комисията възнамерява да преразгледа настоящия регламент пет години след неговото влизане в сила,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Приложно поле и определения
1. Настоящият регламент се прилага за помощите, отпуснати в полза на предприятия, които предоставят услуги от общ икономически интерес по смисъла на член 106, параграф 2 от Договора.
2. Настоящият регламент не се прилага за:
а)
помощите, предоставени на предприятия, които извършват дейност в секторите рибарство и аквакултури, както са определени съгласно Регламент (ЕО) № 104/2000 на Съвета (11);
б)
помощите, предоставени на предприятия, които извършват дейност в областта на първичното производство на селскостопански продукти;
в)
помощи, предоставени на предприятия, които извършват дейности, свързани с преработката и търговията на селскостопански продукти, в следните случаи:
i)
когато размерът на помощта е определен въз основа на цените или количествата на продуктите, които биват изкупувани от първичните производители или предлагани на пазара от съответните предприятия,
ii)
когато помощта е свързана със задължението да бъде прехвърлена изцяло или частично на първичните производители;
г)
помощите за дейности, свързани с износ за трети държави или държави членки, по-конкретно помощите, свързани пряко с изнасяните количества, със създаването и функционирането на дистрибуторска мрежа или с други текущи разходи, свързани с експортната дейност;
д)
помощите, обвързани с условие за преференциално използване на национални пред вносни продукти;
е)
помощите, предоставени на предприятия, които извършват дейност в сектора на въгледобива, както е дефиниран в Решение 2010/787/ЕС на Съвета (12);
ж)
помощите, предоставени на предприятия, които извършват сухопътен транспорт на товари за чужда сметка или срещу възнаграждение;
з)
помощите, предоставени на предприятия в затруднение.
Ако предприятията извършват дейност в секторите, посочени в първа алинея, букви а), б), в) или г), и в секторите, които не са изключени от приложното поле на настоящия регламент, настоящият регламент се прилага само за помощите, предоставени във връзка с тези други сектори или дейности, при условие че държавите членки гарантират, че от минималната помощ съгласно настоящия регламент не произтичат ползи за дейностите в изключените сектори, посредством подходящи средства като например отделянето на дейности и разграничаването на разходи.
3. За целите на настоящия регламент:
а)
„селскостопански продукти“ означава продуктите, посочени в приложение I към Договора, с изключение на рибните продукти;
б)
„преработка на селскостопански продукти“ означава всяка една операция върху селскостопански продукт, от която се получава също селскостопански продукт, с изключение на дейностите, осъществявани на място в земеделското стопанство, необходими за приготвянето на животински или растителен продукт за първата му продажба;
в)
„търговия със селскостопански продукти“ означава държане или излагане с цел продажба, предлагане за продажба, доставяне или какъвто и да е друг начин за пласиране на пазара, с изключение на първата продажба, от първичния производител на прекупвач или преработвател, както и всяка една дейност по приготвяне на продукта за тази първа продажба; продажба от първичен производител на краен потребител се счита за търговия, ако се осъществява в самостоятелни помещения, предвидени за тази цел.
Член 2
Минимална помощ (de minimis)
1. Приема се, че помощта, отпусната на предприятия за предоставянето на услуга от общ икономически интерес, не отговаря на всички критерии по член 107, параграф 1 от Договора и следователно се освобождава от изискването за нотифициране съгласно член 108, параграф 3 от Договора, ако тя отговаря на условията, посочени в параграфи 2-8 от настоящия член.
2. Общият размер на минималната помощ, предоставена на всяко едно предприятие, предоставящо услуги от общ икономически интерес, не може да надхвърля 500 000 EUR за период от три данъчни години.
Този таван се прилага независимо от формата на минималната помощ и независимо от това дали предоставената от държавата членка помощ се финансира изцяло или частично с ресурси, произхождащи от Съюза. Периодът се определя на база данъчните години, използвани от предприятието в съответната държава членка.
3. Таванът по параграф 2 се изразява като парична безвъзмездна помощ. Всички използвани стойности са в брутно изражение, т.е. преди приспадане на данъци или други отчисления. В случаите, в които помощта се дава под форма, различна от безвъзмездни средства, размерът на помощта е брутният еквивалент безвъзмездни средства на помощта.
Помощ, изплащана на няколко части, се сконтира към стойността ѝ към момента на нейното предоставяне. Лихвеният процент, който се използва за сконтиране, е сконтовият процент, приложим към момента на отпускане на помощта.
4. Настоящият регламент се прилага само за помощите, при които брутният еквивалент безвъзмездни средства на помощта може да бъде изчислен точно и това може да стане предварително, без да е необходима оценка на риска („прозрачна помощ“). По-специално:
а)
помощите под формата на заеми се считат за прозрачни минимални помощи, когато брутният еквивалент безвъзмездни средства е изчислен въз основа на актуалните в момента на предоставяне на помощта референтни лихвени проценти;
б)
помощите под формата на капиталови инжекции не се считат за прозрачни минимални помощи, освен когато общият размер на публичната инжекция не надхвърля тавана за минималната помощ;
в)
помощите под формата на мерки за рисков капитал не се считат за прозрачни минимални помощи, освен когато съответната схема за рисков капитал осигурява капитал само до тавана за минималната помощ за всяко едно от предприятията, към които е насочена схемата;
г)
индивидуалните помощи, предоставени по гаранционни схеми в полза на предприятия, които не са предприятия в затруднение, се разглеждат като прозрачни минимални помощи, ако гарантираната част на пораждащия гаранцията заем, предоставен по такава схема, не надвишава сумата от 3 750 000 EUR на предприятие. Ако гарантираната част на пораждащия гаранцията заем възлиза само на определен процент от този таван, се приема, че брутният еквивалент безвъзмездни средства на тази гаранция съответства на същия процент от тавана, посочен в параграф 2. Гаранцията не може да превишава 80 % от заема, който я поражда. Гаранционните схеми се считат също за прозрачни, ако:
i)
преди изпълнението на схемата методологията за изчисляване на брутния еквивалент безвъзмездни средства на гаранциите е била одобрена, след като е била нотифицирана до Комисията в съответствие с регламент, приет от Комисията в областта на държавните помощи, както и
ii)
одобрената методология се отнася изрично до съответния вид гаранции и вид пораждащи ги операции в контекста на прилагането на настоящия регламент.
5. Когато общият размер на минималната помощ по смисъла на настоящия регламент, отпусната на предприятие за предоставянето на услуги от общ икономически интерес, превиши тавана, определен в параграф 2, тази помощ не може да се възползва от настоящия регламент, дори за частта, която не превишава този таван. В такива случаи мярката за помощ не може да се възползва от предимствата на настоящия регламент.
6. Минималната помощ по смисъла на настоящия регламент не се натрупва с държавна помощ за същите приемливи разходи, ако в резултат на това натрупване интензитетът на помощта би превишил интензитета, определен за конкретните обстоятелства на отделния случай с регламент или решение за групово освобождаване, приети от Комисията.
7. Минималната помощ съгласно настоящия регламент може да се натрупва с минимална помощ в съответствие с други регламенти за минимална помощ до тавана, определен в параграф 2.
8. Минималната помощ съгласно настоящия регламент не може да се натрупва с компенсация за същата услуга от общ икономически интерес, независимо от това дали представлява държавна помощ или не.
Член 3
Мониторинг
1. Когато държава членка възнамерява да предостави минимална помощ на предприятие съгласно настоящия регламент, тя уведомява писмено предприятието относно вероятния размер на помощта, изразен в брутен еквивалент безвъзмездни средства, относно услугата от общ икономически интерес, за която тя се отпуска, както и относно нейния минимален характер, като изрично се позовава на настоящия регламент и посочва неговото заглавие и данните за публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз. Когато минимална помощ съгласно настоящия регламент се предоставя на различни предприятия въз основа на схема за помощ и по тази схема на предприятията се предоставят индивидуални помощи в различни размери, съответната държава членка може по свой избор да изпълни това задължение, като съобщи на предприятията фиксирана сума, съответстваща на максималния размер на помощта, която ще бъде отпусната по схемата. В този случай фиксираната сума се използва за определяне на това дали е достигнат таванът, определен в член 2, параграф 2. Освен това, преди да предостави такава помощ, съответната държава членка трябва да получи от предприятието, предоставящо услугата от общ икономически интерес, писмено или в електронна форма, декларация относно евентуалната минимална помощ, получена съгласно настоящия регламент или съгласно друг регламент за минимална помощ през двете предходни данъчни години и през текущата данъчна година.
Държавата членка предоставя новата минимална помощ съгласно настоящия регламент само след като е проверила, че с нея общият размер на минималната помощ, предоставена на съответното предприятие, няма да се повиши до равнище, надхвърлящо тавана, определен в член 2, параграф 2, и че се спазват правилата за натрупване, посочени в член 2, параграфи 6, 7 и 8.
2. Ако държавата членка е създала централен регистър на минималните помощи, съдържащ пълна информация за всички минимални помощи, отпуснати на предприятия, които предоставят услуги от общ икономически интерес, от всеки един орган в тази държава членка, първата алинея от параграф 1 спира да се прилага от момента, в който регистърът обхване период от три години.
3. Държавите членки документират и събират цялата информация относно прилагането на настоящия регламент. Така съставените документи съдържат цялата информация, необходима за установяване дали са спазени условията на настоящия регламент. Документацията относно индивидуалните минимални помощи се съхранява в продължение на 10 бюджетни години, считано от датата на тяхното предоставяне. Документацията относно схемите за минимална помощ се пази за период от 10 години от датата, на която е предоставена последната индивидуална помощ по такава схема. По писмено искане съответната държава членка предоставя на Комисията в срок до 20 работни дни или в по-дълъг срок, ако такъв бъде определен с искането, цялата информация, която Комисията счита за необходима, за да прецени дали са спазени условията по настоящия регламент, по-специално относно общия размер на минималната помощ съгласно настоящия регламент и други регламенти за минимална помощ, получена от всяко едно предприятие.
Член 4
Преходни разпоредби
Настоящият регламент се прилага за минималната помощ, отпусната за предоставяне на услуги от общ икономически интерес преди влизането му в сила, ако тя отговаря на условията, предвидени в членове 1 и 2. Всяка помощ за предоставяне на услуги от общ икономически интерес, която не отговаря на тези условия, се оценява в съответствие със съответните решения, рамки, насоки, съобщения и известия.
След изтичане на срока на действие на настоящия регламент всяка минимална помощ, която изпълнява условията на регламента, може да бъде изпълнена законосъобразно за допълнителен период от шест месеца.
Член 5
Влизане в сила и срок на действие
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага до 31 декември 2018 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 25 април 2012 година.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 360/2012
tal-25 ta' April 2012
dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 107 u 108 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea għal għajnuna de minimis mogħtija lil impriżi li jipprovdu servizzi ta' interess ekonomiku ġenerali
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 994/98 tas-7 ta' Mejju 1998 dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 92 u 93 tat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea għal ċerti kategoriji ta' għajnuna mill-Istat orizzontali (1), u b'mod partikolari l-Artikolu 2(1) tiegħu,
Wara li ppubblikat abbozz ta' dan ir-Regolament (2),
Wara li kkonsultat il-Kumitat Konsultattiv dwar l-Għajnuna mill-Istat,
Billi:
(1)
Ir-Regolament (KE) Nru 994/98 jagħti lill-Kummissjoni s-setgħa li tistabbilixxi, permezz ta' Regolament, livell limitu li taħtu l-miżuri ta’ għajnuna jitqiesu li ma jkunux jilħqu l-kriterji kollha stipulati fl-Artikolu 107(1) tat-Trattat u għalhekk ma jaqgħux taħt il-proċedura ta’ notifika stipulata fl-Artikolu 108(3) tat-Trattat.
(2)
Fuq il-bażi ta' dak ir-Regolament, il-Kummissjoni adottat, b’mod partikolari, ir-Regolament (KE) Nru 1998/2006 tal-15 ta' Diċembru 2006 dwar it-tħaddim tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat dwar għajnuna de minimis (3), li tistabbilixxi livell massimu ġenerali de minimis ta' EUR 200 000 għal kull benefiċjarju matul perjodu ta' tliet snin fiskali.
(3)
L-esperjenza tal-Kummissjoni fl-applikazzjoni tar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat lil impriżi li jipprovdu servizzi ta' interess ekonomiku ġenerali skont it-tifsira tal-Artikolu 106(2) tat-Trattat uriet li l-limitu li taħtu l-vantaġġi konċessi lil tali impriżi jistgħu jitqiesu li ma għandhomx impatt fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri u/jew ma joħolqux distorsjoni jew theddida ta' distorsjoni tal-kompetizzjoni jista', f'ċerti każi, ivarja mil-limitu massimu ġenerali de minimis stabbilit skont ir-Regolament (KE) Nru 1998/2006. Mill-inqas uħud minn dawk il-vantaġġi x'aktarx jikkostitwixxu kumpens għal spejjeż addizzjonali marbutin mal-forniment ta' servizzi ta' interess ekonomiku ġenerali. Barra minn hekk, ħafna attivitajiet li jikkwalifikaw bħala l-forniment ta' servizzi ta' interess ekonomiku ġenerali għandhom kamp ta’ applikazzjoni territorjali limitat. Għaldaqstant huwa xieraq li jiġi introdott, flimkien mar-Regolament (KE) Nru 1998/2006, Regolament li jkun jikkonsisti f'regoli de minimis speċifiċi għal impriżi li jipprovdu servizzi ta' interess ekonomiku ġenerali. Għandu jiġi stabbilit limitu għall-ammont ta' għajnuna de minimis li kull impriża tista' tirċievi matul perjodu speċifiku ta' żmien.
(4)
Fid-dawl tal-esperjenza tal-Kummissjoni, għajnuna mogħtija lil impriżi li jipprovdu servizz ta' interess ekonomiku ġenerali għandha titqies li ma taffettwax il-kummerċ bejn l-Istati Membri u/jew ma toħloqx distorsjoni jew theddida ta' distorsjoni tal-kompetizzjoni sakemm l-ammont totali ta’ għajnuna mogħtija għall-forniment ta’ servizzi ta' interess ekonomiku ġenerali li tirċievi l-impriża benefiċjarja ma jeċċedix il-EUR 500 000 matul kwalunkwe perjodu ta’ tliet snin fiskali. Fid-dawl tal-iżvilupp tas-settur tat-trasport bit-triq tal-passiġġieri u l-aktar ta’ natura lokali tas-servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali f’dan il-qasam, mhuwiex xieraq li japplika limitu massimu aktar baxx għal dan is-settur u għandu japplika limitu massimu ta’ EUR 500 000.
(5)
Is-snin li jiġu kkunsidrati għall-iskop tad-determinazzjoni jekk dak il-limitu ntlaħaqx għandhom ikunu s-snin fiskali kif użati għal skopijiet fiskali mill-intrapriżi fl-Istat Membru kkonċernat. Il-perjodu rilevanti ta’ tliet snin għandu jkun evalwat fuq bażi rotanti sabiex, għal kull għotja ġdida ta’ għajnuna de minimis, ikun jista’ jiġi determinat l-ammont totali ta’ għajnuna de minimis mogħti fis-sena fiskali kkonċernata, kif ukoll matul is-sentejn fiskali ta’ qabel. Għajnuna mogħtija minn Stat Membru għandha tittieħed f’kunsiderazzjoni għal dan l-iskop anki meta tkun iffinanzjata għal kollox jew parzjalment minn riżorsi li jkunu joriġinaw mill-Unjoni. Ma għandux ikun possibbli li miżuri ta' għajnuna mill-Istat li jaqbżu l-limitu de minimis jinqasmu f'għadd ta’ partijiet iżgħar biex dawn il-partijiet jaqgħu fil-kamp ta' applikazzjoni ta' dan ir-Regolament.
(6)
Dan ir-Regolament għandu japplika biss għal għajnuna mogħtija għall-provvista ta' servizz ta' interess ekonomiku ġenerali. L-impriża benefiċjarja għandha għalhekk tkun fdata bil-miktub bis-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali li għalih tkun qed tingħata l-għajnuna. Filwaqt li l-Att ta’ fiduċja għandu jinforma lill-intrapriża tas-servizz ta' interess ekonomiku ġenerali li għalih ikun qed jingħata, ma għandux neċessarjament jinkludi l-informazzjoni dettaljata kollha kif stipulat fid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2012/21/UE tal-20 ta' Diċembru 2011 dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 106(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea dwar għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ kumpens għas-servizz pubbliku mogħti lil ċerti imrpiżi fdati bl-operat ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali (4).
(7)
Fid-dawl tar-regoli speċjali li japplikaw fis-setturi tal-produzzjoni primarja ta' prodotti agrikoli, tas-sajd, tal-akwakultura u tat-trasport tal-merkanzija bit-triq, il-fatt li l-impriżi f'dawk is-setturi huma rarament fdati b’servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali, u tar-riskju li l-ammonti ta' għajnuna taħt il-limitu stabbilit f’dan ir-Regolament jistgħu jilħqu l-kriterji tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat f’dawk is-setturi, dan ir-Regolament ma għandux japplika f’dawk is-setturi. Madankollu, jekk huma impriżi attivi fis-setturi tal-produzzjoni primarja tal-prodotti agrikoli, is-sajd, l-akwakultura jew it-trasport tal-merkanzija bit-triq kif ukoll f'setturi jew attivitajiet oħra, dan ir-Regolament għandu japplika għal setturi jew attivitajiet oħra (bħal pereżempju l-ġabra ta' skart fil-baħar) l-Istati Membri jiżguraw li l-attivitajiet fis-setturi esklużi (i) ma jibbenefikawx minn għajnuna de minimis taħt dan ir-Regolament, b'mezzi xierqa bħal separazzjoni ta' attivitajiet jew distinzjoni ta' spejjeż. L-Istati Membri jistgħu jwettqu din l-obbligazzjoni, b'mod partikolari, billi jillimitaw l-ammont ta' għajnuna de minimis għall-kumpens tal-ispejjeż tal-għoti tas-servizz, li jinkludi profitt raġonevoli. Dan ir-Regolament ma ghandux japplika għas-settur tal-faħam, minħabba l-karatteristiċi speċjali tiegħu u l-fatt li l-impriżi f'dawk is-setturi huma rarament fdati b’servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali.
(8)
Meta jitqies ix-xebh bejn l-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti agrikoli, fuq naħa, u dawk ta’ prodotti mhux agrikoli, fuq in-naħa l-oħra, dan ir-Regolament għandu japplika għall-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti agrikoli, sakemm jiġu ssodisfati ċerti kundizzjonijiet. La attivitajiet fl-irziezet meħtieġa għat-tħejjija ta' prodott għall-ewwel bejgħ, bħall-ħsad, il-qtugħ u d-dris taċ-ċereali, jew l-ippakkjar tal-bajd, u lanqas l-ewwel bejgħ lill-pitkali jew lill-proċessuri ma għandhom hawnhekk jitqiesu bħala pproċessar jew kummerċjalizzazzjoni.
(9)
Il-Qorti tal-Ġustizzja stabbilixxiet (5) li, ladarba l-Unjoni lleġiżlat favur it-twaqqif ta’ organizzazzjoni komuni tas-suq f’settur partikolari tal-agrikoltura, l-Istati Membri huma obbligati li ma jieħdu ebda miżura li tista’ ddgħajjifha jew toħloq eċċezzjonijiet għaliha. Għal din ir-raġuni, dan ir-Regolament ma għandux japplika għal għajnuna li l-ammont tagħha huwa stabbilit fuq il-bażi tal-prezz jew tal-kwantità tal-prodotti mixtrija jew imqiegħda fis-suq. Lanqas ma għandu japplika għal sostenn de minimis marbut ma' obbligu li l-għajnuna tinqasam mal-produtturi primarji.
(10)
Dan ir-Regolament ma għandux japplika għal għajnuna de minimis għall-esportazzjoni jew għajnuna de minimis li tiffavorixxi prodotti domestiċi fuq dawk importati.
(11)
Dan ir-Regolament ma għandux japplika għall-intrapriżi f’diffikultà fis-sens tal-linji gwida tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà (6) għaliex mhuwiex xieraq biex jagħtu għajnuna għall-operat lil kumpaniji f’diffikultà u barra mir-ristrutturar il-kunċett hemm tad-diffikultajiet marbuta mad-determinazzjoni tal-ammont tas-sussidju gross ekwivalenti għall-għajnuna konċessa lil impriżi ta' dan it-tip.
(12)
Skont il-prinċipji li jirregolaw l-għajnuna li taqa’ taħt l-Artikolu 107(1) tat-Trattat, għandha titqies li tkun ingħatat għajnuna de minimis fil-mument li d-dritt legali biex din l-għajnuna tiġi rċevuta jkun dikjarat lill-impriża taħt ir-reġim nazzjonali legali li jkun applikabbli.
(13)
Sabiex tiġi evitata l-evażjoni tal-intensitajiet tal-għajnuna massima stabbiliti fi strumenti differenti tal-Unjoni, għajnuna de minimis ma tistax tiġi akkumulata mal-għajnuna mill-Istat fir-rigward tal-istess spejjeż eleġibbli jekk tali akkumulazzjoni tirriżulta f'intensità ta' għajnuna li taqbeż dik stipulata fiċ-ċirkostanzi speċifiċi ta' kull każ f'Regolament għal eżenzjoni ġenerali jew Deċiżjoni adottata mill-Kummissjoni.
(14)
Dan ir-Regolament ma għandux jirrestrinġi l-applikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 1998/2006 għal impriżi li jipprovdu servizzi ta' interess ekonomiku ġenerali. L-Istati Membri għandhom jibqgħu liberi li joqogħdu jew fuq dan ir-Regolament jew fuq ir-Regolament (KE) Nru 1998/2006 rigward għajnuna mogħtija għall-forniment ta’ servizzi ta' interess ekonomiku ġenerali.
(15)
Fis-sentenza tagħha fil-kawża Altmark (7), il-Qorti tal-Ġustizzja identifikat numru ta' kundizzjonijiet li għandhom jiġu mwettqa sabiex il-kumpens għall-forniment ta' servizz ta' interess ekonomiku ġenerali jammontaw għal għajnuna mill-Istat. Dawk il-kundizzjonijiet jiżguraw li l-kumpens limitat għall-ispejjeż netti mġarrba minn impriżi effiċjenti għall-provvista ta' servizz ta' interess ekonomiku ġenerali ma jikkostitwixxix għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Kumpens f'eċċess ta' dawk l-ispejjeż netti tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat li tista’ tiġi ddikjarata kompatibbli fuq il-bażi ta' regoli tal-Unjoni applikabbli. Sabiex jiġi evitat li dan ir-Regolament jiġi applikat biex jinħarbu il-kundizzjonijiet identifikati fis-sentenza Altmark, u sabiex tiġi evitata li għajnuna de minimis mogħtija taħt dan ir-Regolament taffettwa l-kummerċ minħabba l-akkumulazzjoni b'kumpens ieħor għall-istess servizz ta' interess ekonomiku ġenerali, għajnuna de minimis taħt dan ir-Regolament ma għandhomx jiġu kumulati ma' kull kumpens ieħor fir-rigward tal-istess servizz, irrispettivament minn kemm jekk din tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat taħt is-sentenza Altmark jew kompatibbli ma' għajnuna mill-Istat taħt id-Deċiżjoni 2012/21/UE jew taħt il-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni - Qafas tal-Unjoni Ewropea għal għajnuna mill-Istat fil-forma ta' kumpens tas-servizz pubbliku (2011) (8). Għalhekk, dan ir-Regolament ma għandux japplika għal kumpens riċevut għall-provvista ta’ servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali li għalih qed jingħataw ukoll tipi oħra ta’ kumpens, ħlief meta dak il-kumpens l-ieħor jikkostitwixxi għajnuna de minimis skont regolamenti de minimis oħra u r-regoli tal-kumulazzjoni stabbiliti f’dan ir-Regolament ikunu rrispettati.
(16)
L-Istati Membri kollha għandhom japplikaw l-istess metodu ta’ kalkolu, sabiex ikun hemm it-trasparenza, it-trattament indaqs u l-applikazzjoni korretta tal-limitu de minimis. Biex dan il-kalkolu jitħaffef, u skont il-prattika preżenti ta’ applikazzjoni tar-regola de minimis, l-ammonti tal-għajnuna li ma jkunux f'forma ta’ għotja ta’ flus għandhom jinqalbu fl-ekwivalenti tagħhom ta' għotja gross. Il-kalkolu tal-ekwivalenza tal-għotja għal tipi trasparenti ta’ għajnuna barra minn għotjiet jew għajnuna li jkunu pagabbli bin-nifs jeħtieġ l-użu ta’ rati ta’ imgħax tas-suq li jkunu qed jintużaw fil-mument li tkun ingħatat tali għajnuna. Bil-ħsieb li applikazzjoni uniformi, trasparenti u sempliċi tar-regoli għall-għajnuna tal-Istat, ir-rati tas-suq għall-iskopijiet ta’ dan ir-Regolament għandhom jitqiesu li jkunu r-rati ta’ referenza, kif attwalment stipulat fil-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni dwar ir-reviżjoni tal-metodu għall-istabbiliment tar-rati ta' referenza u ta’ skont (9).
(17)
Bil-għan li jkun hemm trasparenza, trattament ugwali u monitoraġġ effettiv, dan ir-Regolament għandu japplika biss għall-għajnuna de minimis li hija trasparenti. Għajnuna trasparenti hija għajnuna li għaliha jkun possibbli li tiġi kkalkulata bi preċiżjoni l-għotja grossa ekwivalenti ex ante mingħajr il-ħtieġa li ssir analiżi tar-riskju. Dan il-kalkolu preċiż jista’, pereżempju, jintuża għal sussidji, għal titjib fir-rati tal-interessi jew għal eżenzjonijiet fiskali fissi. L-għajnuna inkluża f’injezzjonijiet ta’ kapital ma għandhiex tiġi kkunsidrata għajnuna de minimis trasparenti, sakemm l-ammont totali tal-injezzjoni mill-fondi pubbliċi ma jkunx inqas mil-limitu de minimis. L-għajnuna fil-forma ta' miżuri tal-kapital ta’ riskju msemmija fil-linji gwida tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat għall-promozzjoni tal-investimenti f'kapital ta' riskju f'impriżi żgħar u ta’ daqs medju (10), ma għandhiex titqies bħala għajnuna de minimis trasparenti sakemm l-iskema ta’ kapital ta' riskju kkonċernata tipprovdi kapital biss sal-limitu de minimis għal kull impriża fil-mira. L-għajnuna fil-forma ta' self għandha titqies bħala għajnuna de minimis trasparenti meta l-ekwivalenti tal-għotja gross ikun ġie kkalkulat fuq il-bażi ta' rati ta' imgħax tas-suq li jkunu prevalenti fil-mument tal-għotja.
(18)
Teħtieġ li tingħata ċertezza legali lis-sistemi ta’ garanzija li mhumiex sensittivi li jaffettwaw l-iskambji u li jħassru l-kompetizzjoni u li għalihom hija disponibbli dejta suffiċjenti li tippermetti li teżamina l-effetti potenzjali b’mod kredibbli. Dan ir-Regolament għalhekk għandu jittrasponi l-limitu ġenerali de minimis ta’ EUR 500 000 f’limitu speċifiku garantit ibbażat fuq l-ammont totali grantit tas-self individwali li fuqhom hija bbażata garanzija bħal din. Għandu jiġi kkalkulat dan il-limitu speċifiku billi tintuża metodoloġija li tanalizza l-ammont ta’ għajnuna Statali inkluż fl-iskemi ta’ garanzija li jkopru s-self favur impriżi vijabbli. Il-metodoloġija u d-dejta użati għal kalkolu ta' dan il-limitu speċifiku ta’ garanzija għandhom jeskludu impriżi f’diffikultà kif imsemmi fil-linji gwida tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta' impriżi f'diffikultà. Dan il-limitu speċifiku ma għandux għalhekk japplika għall-għajnuna individwali garantita barra l-iskop tal-iskema ta’ garanzija, għall-għajnuna garantita lill-intrapriżi f’diffikultà, jew għal garanziji dwar it-transazzjonijiet bażi li ma jikkostitwixxux self, bħal pereżempju garanziji fuq transazzjonijiet ta' ekwità. Il-limitu speċifiku għandu jkun stabbilit fuq il-bażi tal-fatt li meta wieħed jieħu kunsiderazzjoni ta' rata massima (rata netta ta' telf) ta' 13 %, li tirrappreżenta l-agħar xenarju possibbli għal skemi ta' garanzija fl-Unjoni, garanzija ekwivalenti għal EUR 3 750 000 tista' titqies li għandha ekwivalenza tal-għotja grossa identika għal-limitu ġenerali de minimis ta' EUR 500 000. Ikunu biss garanziji li jkopru sa 80 % tas-self sottostanti li għandhom ikunu koperti b'dawn il-limiti speċifiċi. Metodoloġija aċċettata mill-Kummissjoni wara n-notifika ta’ tali metodoloġija fuq il-bażi tar-Regolament tal-Kummissjoni fil-qasam tal-għajnuna mill-Istat tista' wkoll tintuża mill-Istati Membri biex jiġu vvalutati ekwivalenti għas-sussidju gross, inkluż f'garanzija fejn il-metodoloġija approvata tindirizza espliċitament it-tip ta' garanziji u t-tip ta’ transazzjonijiet sottostanti fir-riskju fil-kuntest tal-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament.
(19)
Wara li ssir notifika minn Stat Membru, il-Kummissjoni tista’ teżamina jekk miżura ta’ għajnuna li ma tikkonsistix f’għotja, self, garanzija, injezzjoni ta’ kapital, mizura ta’ riskju ta’ kapital jew eżenzjoni fuq taxxa b'limitu twassalx ghall-għotja grossa ekwivalenti li ma taqbiżx il-limitu de minimis u tista’ għalhekk tkun koperta mid-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament.
(20)
Il-Kummissjoni għandha d-dmir li tiżgura li r-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat ikunu mħarsa, u b’mod partikolari li l-għajnuna li tingħata skont ir-regoli de minimis tkun skont il-kundizzjonijiet tagħhom. Skont il-prinċipju ta’ kooperazzjoni li jinsab fl-Artikolu 4(3) tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, l-Istati Membri għandhom jiffaċilitaw it-twettiq ta’ dan il-kompitu billi jistabbilixxu l-għodod meħtieġa sabiex jiżguraw li l-ammont totali tal-għajnuna de minimis mogħtija lill-istess impriża għall-forniment tas-servizzi ta' interess ekonomiku ġenerali ma jkunx jaqbeż il-limitu kumplessiv permissibbli. Għal dak il-għan u sabiex jiżguraw konformità mad-dispożizzjonijiet dwar l-akkumulazzjoni b'għajnuna de minimis taħt ir-regolamenti de minimis oħra, meta jagħtu għajnuna de minimis taħt dan ir-Regolament, l-Istati Membri għandhom jinfurmaw lill-intrapriża kkonċernata bl-ammont tal-għajnuna u l-karattru de minimis tagħha, billi jirreferu għal dan ir-Regolament. Barra minn hekk, qabel l-għoti ta’ għajnuna bħal din, l-Istat Membru kkonċernat għandu jirċievi mingħand l-impriża dikjarazzjoni dwar għajnuna oħra de minimis koperta minn dan ir-Regolament jew minn regolamenti de minimis oħra riċevuta matul is-sena fiskali kkonċernata jew is-sentejn fiskali ta’ qabel. Alternattivament, l-Istat Membru għandu jkollu l-possibbilità li jiżgura li l-limitu jkun osservat permezz ta' reġistru ċentrali.
(21)
Dan ir-Regolament għandu japplika bla ħsara għar-rekwiżiti tal-liġi tal-Unjoni fil-qasam tal-akkwist pubbliku jew għal rekwiżiti addizzjonali li joħorġu mit-Trattat jew mil-leġiżlazzjoni settorjali tal-Unjoni.
(22)
Dan ir-Regolament għandu japplika għal għajnuna mogħtija qabel id-dħul fis-seħħ tiegħu lil impriżi li jipprovdu servizzi ta' interess ekonomiku ġenerali.
(23)
Il-Kummissjoni beħsiebha twettaq reviżjoni ta’ dan ir-Regolament ħames snin wara d-dħul fis-seħħ tiegħu.
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Kamp ta' Applikazzjoni u Definizzjonijiet
1. Dan ir-Regolament japplika għal għajnuna mogħtija lil impriżi li jipprovdu servizzi ta' interess ekonomiku ġenerali skont it-tifsira tal-Artikolu 106(2) tat-Trattat.
2. Dan ir-Regolament ma japplikax għal:
(a)
għajnuna mogħtija lil impriżi għal attivitajiet fis-setturi tas-sajd u tal-akwakultura, kif koperti mir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 104/2000 (11);
(b)
għajnuna mogħtija lil impriżi attivi fil-produzzjoni primarja ta' prodotti agrikoli;
(c)
għajnuna mogħtija lil impriżi attivi fl-ipproċessar u t-tqegħid fis-suq ta’ prodotti agrikoli, fil-każi segwenti:
(i)
meta l-ammont tal-għajnuna jkun ffissat fuq il-bażi tal-prezz jew kwantità ta' prodotti bħal dawn mixtrija minn produtturi primarji jew imqiegħda fis-suq mill-impriżi kkonċernati,
(ii)
meta l-għajnuna tkun bil-kundizzjoni li parti minnha jew kollha kemm hi tingħata lill-produtturi primarji;
(d)
għajnuna għal attivitajiet relatati mal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi jew Stati Membri, jiġifieri għajnuna marbuta direttament ma' kwantitajiet esportati, it-twaqqif u t-tħaddim ta' netwerk ta' distribuzzjoni jew nefqa oħra kurrenti marbuta mal-attività tal-esportazzjoni;
(e)
għajnuna li tiddependi mill-użu ta’ prodotti domestiċi fuq dawk importati;
(f)
għajnuna mogħtija lil impriżi attivi fis-settur tal-faħam, kif stipulat fid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2010/787/UE (12);
(g)
għajnuna mogħtija lill-intrapriżi li jeżegwixxu trasport tal-merkanzija bit-triq għal kiri u ħlas;
(h)
għajnuna mogħtija lil impriżi f’diffikultà.
Jekk huma impriżi attivi fis-setturi msemmija fil-punti (a), (b), (c) jew (g) tal-ewwel subparagrafu, kif ukoll f’setturi mhux esklużi mill-iskop ta' applikazzjoni ta' dan ir-Regolament, dan ir-Regolament japplika biss għal għajnuna mogħtija fir-rigward ta' dawk is-setturi jew attivitajiet oħra, bil-kundizzjoni li Stati Membri jiżguraw li l-attività fis-setturi esklużi ma tibbenefikax minn għajnuna de minimis taħt dan ir-Regolament, b'mezzi xierqa bħal ma huma s-separazzjoni tal-attivita' jew distinzjoni fl-ispejjeż.
3. Għall-għanijiet ta’ dan ir-Regolament:
(a)
“prodotti agrikoli” tfisser prodotti elenkati fl-Anness I tat-Trattat, ħlief għall-prodotti tas-sajd;
(b)
“ipproċessar ta’ prodotti agrikoli” tfisser kwalunkwe operazzjoni fuq prodott agrikolu li tirrizulta fi prodott li huwa wkoll prodott agrikolu, ħlief fuq attivitajiet li jsiru f'razzett li huma neċessarji għall-preparazzjoni ta’ prodott minn annimal jew pjanta għall-ewwel bejgħ;
(c)
“it-tqegħid fis-suq ta’ prodotti agrikoli” tfisser li żżomm jew turi bil-għan li tbiegħ, li toffri għall-bejgħ, li tikkonsenja jew kwalunkwe mod ieħor ta’ tqegħid fuq is-suq, minbarra għall-ewwel bejgħ minn produttur primarju lil min jerġa’ jbiegħ jew lil proċessuri u kwalunkwe attività li tipprepara prodott għal dak l-ewwel bejgħ; bejgħ mill-produttur primarju lill-konsumaturi finali għandu jitqies bħala kummerċjalizzazzjoni jekk dan iseħħ f'post separat riżervat għal dak il-għan.
Artikolu 2
Għajnuna de minimis
1. Għajnuna mogħtija lil impriżi għall-forniment ta’ servizz ta' interess ekonomiku ġenerali għandha titqies li ma tissodisfax il-kriterji kollha tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat u għaldaqstant għandha tiġi eżentata mill-ħtieġa ta' notifika skont l-Artikolu 108(3) tat-Trattat jekk tissodisfa l-kundizzjonijiet stipulati fil-paragrafi 2 u 8 ta' dan l-Artikolu.
2. L-ammont totali ta’ għajnuna de minimis mogħtija lil xi impriża waħda li jipprovdu servizzi ta' interess ekonomiku ġenerali ma għandhiex taqbeż il-EUR 500 000 matul kwalunkwe perjodu ta' tliet snin fiskali.
Dan il-limitu għandu japplika irrispettivament mill-forma tal-għajnuna de minimis jew tal-għan mixtieq u japplika wkoll sew jekk l-għajnuna mogħtija mill-Istati Membri tkun iffinanzjata totalment u sew jekk parzjalment mir-riżorsi li jkunu joriġinaw mill-Unjoni. Il-perjodu li għandu jitqies huwa ddeterminat permezz ta' referenza għall-eżerċizzji fiskali użati mill-intrapriża fl-Istat Membru kkonċernat.
3. Il-limitu stipulat fil-paragrafu 2 għandu jkun espress bħala għotja ta’ flus kontanti. Iċ-ċifri kollha użati huma f’ammonti grossi, jiġifieri qabel it-tnaqqis tat-taxxi jew imposti oħra. Fejn l-għajnuna tingħata f'forma oħra għajr għotja, l-ammont tal-għajnuna għandu jkun l-ekwivalenti tal-għajnuna bħala għotja gross.
Għajnuna li titħallas f'diversi pagamenti bin-nifs għandha tiġi skontata għall-valur tagħha fil-mument tal-għotja. Ir-rata tal-interessi li tintuża għal skopijiet ta’ skont għandha tkun ir-rata ta’ referenza applikabbli fil-mument tal-għotja.
4. Dan ir-Regolament għandu japplika biss għall-għajnuna li għaliha jista' jiġi kkalkulat ex ante b'mod preċiż l-ekwivalenti tal-għotja gross mingħajr il-ħtieġa ta' evalwazzjoni tar-riskju (“għajnuna trasparenti”). B’mod partikolari:
(a)
l-għajnuna inkluża f’self għandha titqies bħala għajnuna de minimis trasparenti meta l-għotja grossa ekwivalenti tkun ġiet ikkalkulata fuq il-bażi tar-rata ta' referenza applikabbli fil-ħin tal-għotja;
(b)
għajnuna fil-forma ta' injezzjonijiet ta’ kapital ma għandhiex tkun ikkunsidrata għajnuna de minimis trasparenti, sakemm l-ammont totali ta' injezzjoni mill-pubbliku ma jaqbiżx il-limitu de minimis;
(c)
għajnuna fil-forma ta' miżuri ta' kapital ta’ riskju ma għandhiex titqies bħala għajnuna de minimis trasparenti, sakemm l-iskema ta’ kapital ta’ riskju kkonċernata tipprovdi kapital biss sal-limitu de minimis għal kull impriża fil-mira;
(d)
Għajnuna individwali mogħtija taħt skema ta’ garanzija lill-intrapriżi li mhumiex intrapriżi f’diffikultà għandha titqies għajnuna de minimis trasparenti meta parti mis-self tal-garanzija pprovdut fi skema bħal din ma taqbiżx EUR 3 750 000 għal kull intrapriża. Jekk il-parti "garanzija" tas-self sottostanti ma tirrappreżentax ħlief frazzjoni ta’ dan il-limitu, l-ammont ekwivalenti għas-sussidju gross tal-garanzija huwa preżunt li jikkorispondi mal-istess frazzjoni tal-limitu msemmi fil-paragrafu 2. Il-garanzija ma għandhiex tkun aktar minn 80 % tas-self sottostanti. Skemt ta' garanzija għandhom ukoll jitqiesu trasparenti jekk:
(i)
qabel l-implimentazzjoni tal-iskema, il-metodoloġija għall-kalkolu tal-għotja gross ekwivalenti tal-garanziji ġiet aċċettata wara notifika ta’ din il-metodoloġija lill-Kummissjoni taħt regolament adottat mill Kummissjoni fil-qasam tal-għajnuna mill-Istat; u
(ii)
il-metodoloġija approvata tiffoka b’mod espliċitu fuq it-tip ta’ garanziji u t-tip ta’ transazzjonijiet sottostanti kkonċernati fil-kuntest tal-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament.
5. Fejn l-ammont totali ta' għajnuna de minimis taħt dan ir-Regolament mogħtija lil impriża għall-forniment ta' servizzi ta' interess ekonomiku ġenerali jaqbeż il-limitu stabbilit fil-paragrafu 2, dak l-ammont ma jistax jibbenefika minn dan ir-Regolament, anki għal frazzjoni li ma taqbiżx dak il-limitu.F’każ bħal dan, il-benefiċċju ta’ dan ir-Regolament ma jistax jintalab għal din il-miżura ta' għajnuna.
6. L-għajnuna de minimis skont dan ir-Regolament ma għandhiex tiġi akkumulata ma' għajnuna mill-Istat fir-rigward tal-istess spejjeż eliġibbli jekk tali kumulu jirriżulta f'intensità ta' għajnuna li taqbeż dik stipulata fiċ-ċirkostanzi speċifiċi ta' kull każ minn Regolament għal Eżenzjoni Ġenerali jew minn Deċiżjoni adottata mill-Kummissjoni.
7. Għajnuna de minimis taħt dan ir-Regolament tista’ tiġi akkumulata ma' għajnuna de minimis taħt ir-regolamenti de minimis oħra sa limitu stabbilit fil-paragrafu 2.
8. Madankollu, għajnuna de minimis taħt dan ir-Regolament ma għandhiex tiġi akkumulata ma’ ebda kumpens fir-rigward tal-istess servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, irrispettivament dwar jekk jammontax għal għajnuna mill-Istat jew le.
Artikolu 3
Monitoraġġ
1. Meta Stat Membru jkollu l-intenzjoni li jagħti għajnuna de minimis lil impriża taħt dan ir-Regolament, huwa għandu jinforma lil dik l-impriża bil-miktub dwar l-ammont potenzjali tal-għajnuna, espress bħala ekwivalenti ta’ għotja gross, tas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali li fir-rigward tiegħu hija mogħtija u dwar in-natura de minimis tal-għajnuna, filwaqt li jagħmel referenza speċifika għal dan ir-Regolament, u jiċċita t-titolu tiegħu u r-referenza ta' pubblikazzjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea. Fejn l-għajnuna de minimis taħt dan ir-Regolament tingħata lil impriżi differenti fuq il-bażi ta' skema u ammonti differenti ta' għajnuna individwali jingħataw lil dawk l-impriżi taħt dik l-iskema, l-Istat Membru kkonċernat jista’ jagħżel li jissodisfa dak l-obbligu billi jinforma lill-impriżi dwar is-somma fissa li tikkorrispondi mal-ammont massimu ta’ għajnuna li tkun se tingħata taħt dik l-iskema. F’każ bħal dan, is-somma fissa għandha tintuża biex jiġi determinat jekk il-limitu stipulat fl-Artikolu 2(2) intlaħaqx. Qabel l-allokazzjoni tal-għajnuna, l-Istat Membru għandu wkoll jikseb dikjarazzjoni mill-impriża li tipprovdi s-servizz ta' interess ekonomiku ġenerali, bil-miktub jew f’forma elettronika dwar xi għajnuna oħra de minimis riċevuta taħt dan ir-Regolament jew taħt ir-regolamenti de minimis oħra matul is-sentejn fiskali preċedenti u s-sena fiskali kurrenti.
L-Istat Membru għandu jagħti l-għajnuna de minimis ġdida taħt dan ir-Regolament biss wara li jkun ivverifika li dan ma jżidx l-ammont totali tal-għajnuna de minimis mogħtija lil impriża li tipprovdi servizzi ta' interess ekonomiku ġenerali taħt dan ir-Regolament għal livell ogħla mil-limitu stipulat fl-Artikolu 2(2) u li r-regoli ta’ kumulazzjoni fl-Artikolu 2(6), (7) u (8) qed jiġu rispettati.
2. Meta Stat Membru jkun ħejja reġistru ċentrali ta’ għajnuna de minimis li jkun fih informazzjoni sħiħa dwar l-għajnuna kollha de minimis mogħtija lil impriżi li jipprovdu servizzi ta' interess ekonomiku ġenerali minn kwalunkwe awtorità fi ħdan dak l-Istat Membru, l-ewwel sotto-paragrafu tal-paragrafu 1 ma japplikax aktar mill-mument li r-reġistru jkun ikopri perjodu ta’ tliet snin.
3. L-Istati Membri għandhom iżommu rekord u jiġbru l-informazzjoni kollha dwar l-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament. Dawn ir-rekords għandhom jinkludu l-informazzjoni kollha meħtieġa biex jintwera li l-kundizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament ikunu ġew osservati. Ir-rekords li jkollhom x’jaqsmu ma’ għajnuna de minimis individwali għandhom jinżammu għal perjodu ta’ 10 snin fiskali mid-data li fiha tkun ingħatat l-għajnuna. Ir-rekords li jkollhom x'jaqsmu ma' skema ta' għajnuna de minimis għandhom jinżammu għal perjodu ta' 10 snin mid-data li fiha tkun ingħatat l-aħħar għajnuna individwali bit-tali iskema. B'talba bil-miktub, l-Istat Membru kkonċernat għandu jipprovdi lill-Kummissjoni, f'perjodu ta' 20 jum ta’ xogħol, jew tali perjodu itwal hekk kif jista' jiġi ffissat fit-talba, l-informazzjoni kollha li l-Kummissjoni tqis meħtieġa biex tanalizza jekk il-kundizzjonijiet ta' dan ir-Regolament ikunux ġew imħarsa, u b’mod partikolari l-ammont totali tal-għajnuna de minimis taħt dan ir-Regolament jew taħt regolamenti de minimis oħra li tkun irċeviet xi impriża.
Artikolu 4
Dispożizzjonijiet tranżizzjonali
Dan ir-Regolament għandu japplika għal għajnuna de minimis mogħtija għall-provvista ta' servizzi ta' interess ekonomiku ġenerali qabel id-dħul fis-seħħ tiegħu, sakemm din l-għajnuna tissodisfa l-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikoli 1 u 2. Kwalunkwe għajnuna għall-forniment ta' servizzi ta' interess ekonomiku ġenerali li ma tikkonformax ma' dawn il-kundizzjonijiet għandha tiġi analizzata skont id-deċiżjonijiet, l-oqfsa, il-linji gwida, il-komunikazzjonijiet u l-avviżi rilevanti.
Fl-aħħar tal-perjodu ta’ validità ta’ dan ir-Regolament, kwalunkwe għajnuna de minimis li tissodisfa l-kundizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament tista’ tkun implimentata b’mod validu għal perjodu ulterjuri ta’ sitt xhur.
Artikolu 5
Dħul fis-seħħ u perjodu ta’ validità
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fit-tieliet jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Għandu jibqa’ japplika sal-31 ta’ Diċembru 2018.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-25 ta’ April 2012.