РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 492/2010 НА СЪВЕТА
от 3 юни 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на натриев цикламат с произход от Китайската народна република и Индонезия след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, внесено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. ДЕЙСТВАЩИ МЕРКИ
(1)
С Регламент (ЕО) № 435/2004 (2) от 8 март 2004 г. Съветът наложи след антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) окончателно антидъмпингово мито върху вноса на натриев цикламат с произход от Китайската народна република („Китай“) и Индонезия (заедно „разглежданите държави“).
2. НАСТОЯЩО РАЗСЛЕДВАНЕ
2.1. ИСКАНЕ ЗА ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ
(2)
Искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките е подадено на 11 декември 2008 г. от Productos Aditivos S.A., единственият производител на натриев цикламат от Съюза.
(3)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
2.2. ЗАПОЧВАНЕ НА ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ
(4)
След като установи след консултации с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките, на 10 март 2009 г. Комисията започна разследване съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент с публикуването на известие в Официален вестник на Европейския съюз (3) („известието за започване“).
2.3. РАЗСЛЕДВАН ПЕРИОД
(5)
Разследването на вероятността да се повторят дъмпингът и вредата обхвана периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2008 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността да продължи или да се повтори вредата, обхвана периода от 1 януари 2005 г. до края на РПП („разглежданият период“).
3. СТРАНИ, ЗАСЕГНАТИ ОТ НАСТОЯЩОТО РАЗСЛЕДВАНЕ
(6)
Комисията официално уведоми представилия искането производител от Съюза, известните вносители, доставчици и ползватели, известните производители износители в Китай и Индонезия и властите на разглежданите държави за започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките.
(7)
На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат изслушване в рамките на сроковете, определени в известието за започване, но никоя от тях не отправи такова искане до Комисията.
(8)
Комисията изпрати въпросници до всички известни производители износители в Китай и Индонезия. Две дружества от Китай - и двете принадлежащи към базираната в Хонконг група Rainbow Rich Industrial Ltd., и две дружества от Индонезия изразиха готовност да окажат съдействие и отговориха на въпросника, отнасящ се до дъмпинга.
(9)
Двама други китайски производители - Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited и Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited - заявиха своя интерес. Първоначалното разследване установи, че тези дружества не са извършвали дъмпинг на пазара на Съюза. В резултат на това Fang Da Food Additive (Shenzhen) и Fang Da Food Additive (Yan Quan) не са предмет на настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките.
4. ПРОВЕРКА НА ПОЛУЧЕНАТА ИНФОРМАЦИЯ
(10)
Комисията издири и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на определянето на риска от продължаване или повторение на дъмпинга и вредата от него, както и за анализа на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните дружества:
4.1.
ПРОИЗВОДИТЕЛИ ИЗНОСИТЕЛИ В КИТАЙСКАТА НАРОДНА РЕПУБЛИКА:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen,
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing,
-
и свързаното дружество Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hong Kong).
4.2.
ПРОИЗВОДИТЕЛИ ИЗНОСИТЕЛИ В ИНДОНЕЗИЯ:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung,
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo.
4.3.
ПРОИЗВОДИТЕЛ ОТ ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА:
-
Productos Aditivos S.A., Испания.
4.4.
НЕСВЪРЗАН ВНОСИТЕЛ/ТЪРГОВЕЦ:
-
Beneo Palatinit GmbH, Германия.
4.5.
ПОЛЗВАТЕЛ:
-
Schweppes International Ltd., Нидерландия.
5. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(11)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, въз основа на които е предвидено да се препоръча налагането на антидъмпингови мита върху вноса на натриев цикламат с произход от Китай и Индонезия.
(12)
В съответствие с разпоредбите на основния регламент на страните беше даден срок, в който да направят своите коментари след това разгласяване.
(13)
Представените от страните устни и писмени коментари бяха разгледани и, когато това бе счетено за подходящо, окончателните констатации бяха съответно изменени.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(14)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като този при първоначалното разследване, т.е. натриев цикламат („НЦ“) с произход от Китай и Индонезия („разглежданият продукт“), понастоящем попадащ под код по КН ex 2929 90 00.
(15)
Както е установено при първоначалното разследване и потвърдено от настоящото преразглеждане, натриевият цикламат е използван като хранителна добавка основен продукт, разрешен в Европейския съюз и в много други страни като подсладител за нискокалорични и диетични храни и напитки. Той се използва широко като добавка от хранително-вкусовата промишленост, както и от производителите на нискокалорични и диетични трапезни подсладители. Малки количества се използват и от фармацевтичната промишленост.
2. СХОДЕН ПРОДУКТ
(16)
Както и при първоначалното разследване, беше установено, че разглежданият продукт, произведен в Китай и Индонезия и продаден на Съюза, е идентичен по отношение на физическите и химическите характеристики и употребата с продукта, произвеждан и продаван от заявителя на пазара на Съюза, или с произвеждания и продаван на вътрешния пазар в Индонезия продукт, която също така служи като държава аналог с цел установяване на нормалната стойност по отношение на Китай.
(17)
Следователно всички тези продукти се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
1. ПРЕДВАРИТЕЛНИ БЕЛЕЖКИ
(18)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проучено дали в момента има дъмпинг и, ако това е така, дали има вероятност изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване или повторение на дъмпинга. Следва да се припомни, че, в контекста на разследванията по посочения член третирането като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТУПИ“), не е предмет на преразглеждане.
(19)
В съответствие с член 11, параграф 9 от основния регламент в случаите, когато обстоятелствата остават непроменени, се използва същата обща методология както при първоначалното разследване. За да се установи вероятността от продължаване или повторение на дъмпинга, в съответствие със стандартната практика бе направена представителна извадка от сделките, като бяха взети данни за четири месеца, всеки от които беше последният месец от тримесечие, в рамките на РПП. Резултатът беше проверен посредством анализиране и на някои други сделки. Нито един стопански субект не възрази срещу този подход.
(20)
Данните на Евростат показаха, че по време на РПП между 3 000 и 5 000 тона от разглеждания продукт са били внесени в Съюза. Сред тях повече от 90 % идват от Китай, а останалата част - от Индонезия. На практика няма регистриран внос от други държави.
2. ДЪМПИНГОВ ВНОС ПО ВРЕМЕ НА РАЗСЛЕДВАНИЯ ПЕРИОД
2.1. КИТАЙСКА НАРОДНА РЕПУБЛИКА
2.1.1. Държава аналог
(21)
С изключение на онези дружества, на които при първоначалното разследване бе предоставено ТУПИ, нормалната стойност за Китай бе определена в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(22)
При предишното разследване Индонезия бе използвана като подходяща държава с пазарна икономика с цел определяне на нормалната стойност по отношение на Китай.
(23)
Този избор бе предложен от Комисията в известието за започване и нито една от заинтересованите страни не е възразила срещу него в определения за тази цел срок.
(24)
Цените в Индонезия са били счетени за разумен заместител на цените в Китай, тъй като Индонезия разполага с конкурентоспособен вътрешен пазар, отчитащ ръст на вноса от Китай и на който работят най-малко шестима производители. Освен това се оказва, че продуктът, предмет на разследването, се произвежда само в Съюза, Китай и Индонезия. В хода на настоящото разследване не са представени доказателства за противното.
(25)
На горното основание Индонезия е използвана като държава аналог с пазарна икономика за целите на настоящото преразглеждане.
2.1.2. Съдействащи производители износители от Китай
2.1.2.1. Предварителни бележки
(26)
Както е посочено в съображение 8, двама производители, принадлежащи към една и съща базирана в Хонконг група, а именно „Rainbow Rich Industries“, оказаха съдействие при настоящото преразглеждане. Те представляват повече от половината от износа за Съюза по време на РПП. Без да се държи сметка за производството и обема на продажбите на дружествата, които не са предмет на процедурата, съдействащите производители представляват повече от три четвърти от общото китайско производство и почти половината от неговия капацитет. Представителността по отношение на износа за Съюза е повече от 80 %. Предвид равнището на оказаното съдействие, подробната информация, получена от съдействащите износители, беше използвана като източник за оценка на вероятността от продължаване или възобновяване на вредоносния дъмпинг от Китай.
(27)
Едно от съдействащите дружества, Golden Time Enterprises (Shenzhen), е изнесло значителни количества за Съюза по време на РПП, докато родственото му дружество, Jintian Enterprises (Nanjing), не е изнасяло за ЕС след налагането на мерките. Данните, събрани по време на проверката на място на дружеството, което не е извършвало износ - Jintian Enterprises (Nanjing), обаче позволиха по-обстоен поглед към китайския вътрешен пазар, където дружеството държи значителна част от пазарния дял и от инсталираните производствени мощности.
(28)
По време на разследването едно китайско дружество изрази твърдението, че редовно са били провеждани работни срещи на основните местни производители за определяне на референтна цена за вътрешния китайски пазар. Като се има предвид господстващото положение на тези производители, въпросните договорености изглежда успешно поддържат китайските цени на вътрешния пазар на относително високо ниво.
2.1.2.2. Нормална стойност
(29)
Нормалната стойност по отношение на Golden Time Enterprises (Shenzhen) бе изчислена като среднопретеглената цена от всички вътрешни продажби, извършени по време на РПП, платена или подлежаща на плащане от независими клиенти, на продукт от въпросния вид.
2.1.2.3. Експортна цена
(30)
Експортната цена за Съюза на Golden Time Enterprises (Shenzhen) бе съответно коригираната цена, действително платена или подлежаща на плащане при продажба на продукта за износ в ЕС.
2.1.2.4. Сравнение на цените
(31)
Среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена за всеки вид от разглеждания продукт на базата на цена франко завод и при същото равнище на търговия. В съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент и с цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите във факторите, за които се твърдеше и се доказа, че влияят върху цените и тяхната сравнимост. Направени бяха корекции по отношение на разходите за презокеански и вътрешни превози на товари, застраховане, кредити, обработване и опаковане.
2.1.2.5. Дъмпингов марж
(32)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж бе определен по вид на продукта въз основа на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглените експортни цени при същото равнище на търговия. Това сравнение показа наличието на дъмпинг по време на РПП на значително по-високо ниво, отколкото при първоначалното разследване. Среднопретегленият дъмпингов марж за Golden Time Enterprises, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, е бил над 30 %.
2.1.3. Други китайски производители износители
2.1.3.1. Предварителни бележки
(33)
Остатъчният внос от Китай възлиза на по-малко от 5 % от потреблението в Съюза.
(34)
Комисията направи своите заключения относно останалите китайски производители износители въз основа на данните, събрани в хода на разследването, както и въз основа на официалните статистически данни на Евростат.
2.1.3.2. Нормална стойност
(35)
Нормалната стойност по отношение на несъдействащите китайски износители беше определена като среднопретеглената цена от продажбите на вътрешния пазар на съдействащите индонезийски производители, извършени на независими клиенти.
2.1.3.3. Експортна цена
(36)
Експортната цена по отношение на несъдействащите китайски износители бе определена въз основа на наличните данни в съответствие с член 18 от основния регламент. При липсата на друга по-надеждна информация това бе направено въз основа на средната CIF цена на границата на Съюза, получена от статистическите данни на Евростат за вноса по време на РПП.
2.1.3.4. Сравнение на цените
(37)
Установената среднопретеглена експортна цена по отношение на останалите китайски износители бе сравнена със среднопретеглената нормална стойност на проверените индонезийски производители на базата на цена франко завод и при същото равнище на търговия.
(38)
С цел да се осигури обективно сравнение на нормалната стойност и експортната цена, бяха надлежно взети под внимание под формата на корекции разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. За целта бяха направени корекции, отчитащи разходите за презокеански и вътрешни товарни превози, застраховки, обработка и опаковане. При липсата на по-надеждна информация корекциите се основаваха на проверените разходи на съдействащия китайски износител.
2.1.3.5. Дъмпингов марж
(39)
Дъмпинговият марж бе изчислен като разликата, с която нормалната стойност, както е изчислена в съображение 35, надвишава експортната цена, както е установена в съображение 36. Така получените резултати сочат несъмнено продължаване на дъмпинговите практики през периода на валидност на мерките с дъмпингов марж от над 5 %.
2.1.4. Заключения за дъмпинг от страна на Китай
(40)
С оглед на горепосоченото се налага изводът, че дъмпингът от страна на Китай е продължил и по време на периода на прилагане на мерките.
2.2. ИНДОНЕЗИЯ
2.2.1. Предварителни бележки
(41)
Както е посочено в съображение 8, двама производители оказаха съдействие при настоящото преразглеждане, а именно PT Golden Sari и PT Tunggak Waru Semi. Представителността им по отношение на износа за Съюза е била между 40 и 60 % през РПП (4).
(42)
Данните, събрани от Комисията, разкриха, че има поне още четирима производители на разглеждания продукт в Индонезия. Според тези данни съдействащите производители съставляват около една трета от общото производство и капацитета на Индонезия. Поради това съдействието от страна на Индонезия в рамките на настоящото преразглеждане е било на ниско ниво.
(43)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 18 от основния регламент информацията за цените на вътрешния пазар, експортните цени за други държави, производството и капацитета на Индонезия по отношение на неоказващите съдействие индонезийски производители износители се основава на най-добрите налични данни, включително жалбата и публично достъпната информация. Съответните индонезийски власти са били уведомени за прилагането на член 18, както и за причините за това. Индонезийските власти не представиха никакви коментари в това отношение.
(44)
Само единият от двамата съдействащи износители - PT Golden Sari - е изнасял за Съюза по време на РПП. Макар по отношение на PT Tunggak Waru Semi да не можа да бъде установен дъмпингов марж, понеже това дружество не е изнасяло за Съюза по време на РПП, неговите данни все пак бяха използвани за получаване на информация, inter alia, за производството, капацитета и износа за трети пазари, позволяваща по-обстоен поглед върху индонезийския вътрешен пазар и експортен пазар.
2.2.2. Съдействащи индонезийски производители износители
2.2.2.1. Нормална стойност
(45)
Нормалната стойност по отношение на PT Golden Sari бе изчислена като среднопретеглената цена от всички продажби на вътрешния пазар, извършени по време на РПП, платена или подлежаща на плащане от независими клиенти, на продукт от въпросния вид.
2.2.2.2. Експортна цена
(46)
Експортната цена за PT Golden Sari бе установена въз основа на действително платените или подлежащи на плащане експортни цени по време на РПП от независими клиенти в Съюза.
2.2.2.3. Сравнение на цените
(47)
Среднопретеглената нормална стойност бе съпоставена със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт в Съюза на базата на цена франко завод и при същото равнище на търговия.
(48)
С цел да се осигури обективно сравнение на нормалната стойност и експортната цена, бяха надлежно взети под внимание под формата на корекции разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. В тази връзка бяха направени корекции по отношение на разходите за международен превоз на товари, застраховка, вътрешен превоз на товари, опаковане и кредити.
2.2.2.4. Дъмпингов марж
(49)
Сравнението на нормалната стойност и експортната цена показа, че по време на РПП не е имало дъмпинг от страна на дружеството PT Golden Sari.
2.2.3. Други индонезийски производители износители
2.2.3.1. Предварителни бележки
(50)
Както бе споменато в съображение 43, поради ниското ниво на съдействие от страна на Индонезия дъмпинговият марж на неоказващите съдействие износители беше определен в съответствие с член 18 от основния регламент, т.е. въз основа на наличните данни.
2.2.3.2. Нормална стойност
(51)
Нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглената нормална стойност, която е била изчислена за двамата съдействащи производители.
2.2.3.3. Експортна цена
(52)
При липсата на друга по-надеждна информация експортната цена за несъдействащите индонезийски износители бе определена въз основа на средната цена CIF на границата на Съюза, получена от статистическите данни на Евростат за вноса по време на РПП.
2.2.3.4. Сравнение на цените
(53)
Така получената по отношение на Индонезия среднопретеглена експортна цена за Съюза бе съпоставена на ниво франко завод със среднопретеглената нормална стойност, установена по отношение на съдействащите индонезийски производители.
(54)
С цел да се осигури обективно сравнение на нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха взети под внимание под формата на корекции разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. В тази връзка бяха направени корекции по отношение на разходите за международен превоз на товари, застраховане, вътрешен превоз на товари, обработване, опаковане и кредити.
2.2.3.5. Дъмпингов марж
(55)
Сравнението на нормалната стойност и експортната цена, както е установена по-горе, показа наличието на дъмпинг. Установеният дъмпингов марж, като процент от цената CIF на границата на Съюза, доближаваше 30 %.
2.2.4. Заключения за дъмпинг от страна на Индонезия
(56)
С оглед на гореизложеното се налага изводът, че дъмпингът от страна на значителна част от индонезийските производители е продължил и по време на периода на прилагане на мерките.
3. РАЗВИТИЕ НА ВНОСА, В СЛУЧАЙ ЧЕ МЕРКИТЕ БЪДАТ ОТМЕНЕНИ
(57)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе разгледан въпросът, дали има вероятност дъмпингът да се повтори след евентуално изтичане на срока на действие на мерките, които в момента са в сила срещу Китай и Индонезия.
(58)
За да се установи дали има вероятност дъмпингът да се повтори, в случай че мерките бъдат отменени, Комисията разгледа наличната информация относно ситуацията, в която се намират износителите и пазарните условия. Анализът се основаваше предимно на информацията, предоставена в отговорите на въпросника от съдействащите производители и проверена по време на посещенията за проверка на място. Използвани бяха и други източници на информация, като например статистическите данни на Евростат за вноса и официалните статистически данни на разглежданите държави за износа и пазара.
3.1. КИТАЙ
3.1.1. Предварителни бележки
(59)
Както е посочено в съображение 26, съдействащите производители съставляваха повече от три четвърти от китайското производство по време на РПП. Тъй като нивото на съдействие е високо, бе решено, че надеждна информация относно износа на разглеждания продукт за Съюза по време на РПП може да бъде събирана директно от производителя износител. Като цяло данните за вътрешния китайски пазар бяха събрани и от двамата проверени производители.
(60)
Следва да се припомни, че разследването показа, че дъмпингът от страна на китайските дружества, засегнати от настоящото преразглеждане, продължи на ниво, което е значително по-високо от установеното при първоначалното разследване.
3.1.2. Неизползван капацитет и складови наличности
(61)
Според данните, събрани от Комисията по време на разследването, свободно наличните производствени мощности, с които разполагат дружествата, предмет на настоящото преразглеждане в Китай, многократно превишават размера на пазара на Съюза. Разследването показа, че вътрешното потребление в Китай не би било в състояние да поеме в съществена степен този допълнителен капацитет.
(62)
Един китайски производител изтъкна, че има намерение да намали значително производствените си мощности след РПП. Въпреки това не бяха представени конкретни доказателства в това отношение. Дори ако това би могло теоретично да доведе до намаляване на китайския капацитет, то все пак би създало стимул за останалата част от китайските производители да увеличат използването на свободно достъпния си капацитет, за да попълнят дефицита, който би се появил в износа на Китай.
(63)
Освен това способността на други пазари на трети държави да поемат значителни допълнителни обеми на вноса от Китай е ограничена. Да започнем с това, че няколко големи държави не внасят разглеждания продукт поради регулаторни причини (inter alia САЩ, Индия, Япония, Мексико, Южна Корея, целия Близък изток). Освен това, според информацията, събрана по време на разследването, няма вероятност останалите крупни пазари на натриев цикламат (Южна Америка, Южна Африка и Азия) да отбележат значителен ръст през следващите години. Поради това пазарът на Съюза ще остане ключов излаз за продукта, привлекателен не само заради размерите си, но и поради наличието на добре известни и добре установени канали за дистрибуция за внос на продукта.
(64)
Накрая бе разгледан въпросът, дали неизползваният капацитет може да бъде мобилизиран за производството на други продукти в рамките на разглежданите дружества. Няма вероятност обаче това да се случи, тъй като проверените производители не произвеждат нито един друг продукт в значителни количества, а и няма доказателства, че други китайски производители на натриев цикламат лесно могат да преминат към производството на други продукти.
(65)
Гореизложеното сочи, че има вероятност големите обеми на износ от Китай за Съюза да продължат, в случай че мерките бъдат отменени.
3.1.3. Връзка между цените в Съюза и цените на вътрешния китайски пазар
(66)
Комисията констатира, че големите обеми на вноса от Китай са реализирани в рамките на Съюза при цени, които са по-ниски от цените на вътрешния китайски пазар. Продажните цени на този внос, предвид тяхното ниво и пазарния дял на китайския дъмпингов внос, трябва да се разглеждат като референтна цена в Съюза: други китайски износители, желаещи да навлязат на пазара със значителни количества, по всяка вероятност ще се присъединят към тези ниски цени, като по този начин ще участват в дъмпинга.
3.1.4. Връзка между експортните цени за трети държави и цените на китайския вътрешен пазар
(67)
Комисията сравни проверените китайски експортни цени за трети държави с проверената цена на китайския вътрешен пазар, с оглед на по-нататъшен анализ на ценовото поведение на китайските износители, в случай че действието на мерките бъде прекратено.
(68)
Беше установено, че експортните цени за трети държави са били неизменно по-ниски от цените на вътрешния пазар и в съответствие с експортните цени за ЕС, което очертава един модел на дъмпингово поведение, което изглежда е от структурно естество в този сектор в Китай.
3.1.5. Връзка между експортните цени за трети държави и равнището на цените в Съюза
(69)
Комисията сравни китайските експортни цени за трети държави с цените, преобладаващи в Съюза, така че да се установи дали би могъл да съществува стимул за пренасочване на износа за Съюза в случай на прекратяване на мерките.
(70)
Китайските експортни цени за трети държави като цяло бяха в съответствие с равнището на цените в Съюза. Това потвърждава, че няма вероятност китайските износители да пренасочат износа от ЕС към други пазари.
3.1.6. Заключения относно Китай
(71)
Оценката на гореспоменатите фактори показва, че износителите, засегнати от преразглеждането, са продължили да изнасят в Съюза твърде големи количества от разглеждания продукт на дъмпингови цени. Китайският износ за други трети държави също се осъществява на дъмпингови цени, което очертава един структурен модел на дъмпингово поведение. Китайските цени на вътрешния пазар са високи и няма индикации, че ще намалеят в обозримо бъдеще. Следователно, поради големия свободно достъпен капацитет на китайските износители, липсата на други значими възможности за реализация на този капацитет и привлекателността на пазара на ЕС, има стимул за китайските производители износители да насочат дори по-големи обеми на дъмпингови цени към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
(72)
След разглеждане на данните и информацията по-горе се стигна до заключението, че има вероятност дъмпингът от Китай да продължи или да се повтори, ако се допусне мерките да отпаднат.
3.2. ИНДОНЕЗИЯ
3.2.1. Предварителни бележки
(73)
Както бе разяснено в съображение 42, съдействащите производители представляваха само малка част от индонезийското производство и капацитет и поради това бе приложен член 18.
(74)
Следва също така да се припомни, че разследването стигна до заключението, че дъмпингът от страна на Индонезия продължи през РПП в лицето на несъдействащите производители.
3.2.2. Неизползван капацитет и складови наличности
(75)
По време на преразглеждането бе установено, че общият свободно наличен капацитет в Индонезия е повече от три четвърти от размера на пазара на Съюза. Дори ако трябваше да бъде изключен съдействащият износител, останалият свободен капацитет щеше да продължи да отговаря на почти половината от пазара на Съюза. Официалната индонезийска статистика сочи, че изглежда индонезийските производители губят пазарни дялове на фона на агресивната ценова политика на китайските конкуренти както на вътрешния, така и на международния пазар. Ето защо има вероятност свободно наличният капацитет на Индонезия да нарасне още повече в близко бъдеще.
(76)
Беше разгледан въпросът, дали общият свободно наличен капацитет в Индонезия може да бъде усвоен от продажби за трети държави, но според заключението, направено в съображение 63, не се предвижда пазарите на трети държави да поемат значителна част от наличния неизползван капацитет. Също така беше разгледан въпросът, дали неизползваният капацитет може да бъде усвоен от продажби на вътрешния пазар. Както бе посочено по-горе обаче, според индонезийските официални данни пазарният дял на индонезийските производители на вътрешния пазар в момента се свива под натиска на китайския внос. На последно място бе разгледана възможността за пренасочване на производството към други подобни продукти; по същата причина като изложената в съображение 64 няма вероятност неизползваният капацитет да може да бъде използван по този начин.
(77)
В заключение, големият (и растящ) наличен капацитет в Индонезия вероятно ще бъде насочен в значителна степен към Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
3.2.3. Връзка между цените в Съюза и цените на индонезийския вътрешен пазар
(78)
Цените на индонезийския вътрешен пазар са по-високи от цените на пазара на Съюза, независимо от нарастващия натиск, упражняван от китайския износ на индонезийския пазар. Предвид ниските равнища на цените на китайския внос в Съюза за такъв по-скоро хомогенен продукт, тези цени евентуално ще бъдат референтната цена, с която индонезийските износители по всяка вероятност ще се съобразят, като по този начин ще вземат участие в дъмпинга, в случай че мерките отпаднат. Това съображение е приложимо както спрямо съдействащите, така и спрямо несъдействащите износители.
(79)
Ако мерките бъдат прекратени само по отношение на Индонезия, но не и по отношение на Китай, това би направило пазара на Съюза дори по-привлекателен за индонезийските производители от гледна точка на цените. Всъщност без антидъмпингови мита те ще бъдат в състояние да увеличат цените им, за да се възползват от антидъмпинговите мита, които китайските износители все още са длъжни да плащат. Следва да се добави, че при подобен сценарий по отношение на равнищата на цените и ценовите разлики между китайските и индонезийските износители, на които бяхме свидетели по време на първоначалното разследване, последните изнесоха значителни обеми към ЕС.
(80)
Накрая следва също да се отбележи, че индонезийският износ за ЕС показва трайна тенденция на спад след налагането на мерките, което би затвърдило извода, че индонезийските износители не са в състояние или не желаят да продават значителни количества на пазара на ЕС на недъмпингови цени.
3.2.4. Връзка между експортните цени за трети държави и цените на индонезийския вътрешен пазар
(81)
По отношение на съдействалите производители износители беше установено, че техните проверени експортни цени за трети държави са по-високи от цените на индонезийския вътрешен пазар.
(82)
По отношение на несъдействащите износители бе невъзможно да бъдат получени индивидуални данни в хода на разследването. Наличните официални индонезийски статистически данни относно средните експортни цени на целия индонезийски износ изглеждат неточни в абсолютно изражение, чувствително превишавайки експортните цени. Въпреки това от същата тази статистика може да се заключи и че експортните цени за трети държави изглежда са по-ниски от експортните цени към Съюза. Това би означавало, че - поне по отношение на една значителна част от индонезийския износ за трети държави - те също са били дъмпингови. При всички обстоятелства индонезийските статистически данни за износа свидетелстват за рязко намаление на изнесените обеми, откроявайки факта, че при сегашните равнища на цените индонезийските износители страдат от китайската конкуренция.
3.2.5. Връзка между експортните цени за трети държави и цените в Съюза
(83)
При съдействащия производител експортните цени за трети държави в общия случай се оказаха по-високи от равнищата на цените в Съюза. Въпреки това, по отношение на останалата част от индонезийските производители, наличните официални индонезийски статистически данни сочат точно противоположната картина. Това показва, че при съществена част от индонезийските износители съществуват дъмпингови практики и при износа за трети държави.
(84)
Тази ценова разлика между експортните цени за Съюза и експортните цени за останалата част от света подчертава обстоятелството, че индонезийските износители имат стимул да отклоняват износа към Съюза. Това заключение ще се затвърди още повече, ако бъде разрешено да отпаднат мерките, наложени върху вноса с произход от Китай.
3.2.6. Заключения относно Индонезия
(85)
Оценката на горните фактори показва, че индонезийският износ е бил извършван в значителна степен на дъмпингови цени на пазара в Съюза и на пазарите на трети държави, което очертава един структурен модел на дъмпингово поведение. Поради големия свободно достъпен капацитет на индонезийските износители, липсата на други значими възможности за реализация на този капацитет и привлекателността на пазара на ЕС, следователно има стимул за индонезийските производители износители да насочат големи обеми на дъмпингови цени към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
(86)
След разглеждане на данните и информацията по-горе се стигна до заключението, че има вероятност дъмпингът от Индонезия да продължи или да се повтори, ако се допусне мерките да отпаднат.
4. КОМЕНТАРИ СЛЕД РАЗГЛАСЯВАНЕТО
(87)
Индонезийските власти не реагираха по никакъв начин в указания срок на уведомлението, че член 18 може да бъде приложен спрямо неоказалите съдействие производители. След разгласяването обаче индонезийските власти, а също и един от съдействалите индонезийски производители заявиха, че двамата индонезийски производители, оказали съдействие, представляват значителен сегмент от индонезийската промишленост. Страните заявиха, че в резултат на това степента на съдействие от страна на Индонезия следва да се разглежда като значителна и член 18 не следва да се приложи. Освен това споменатите по-горе страни заявиха, че тъй като няколко индонезийски производители не са осъществили износ за Съюза по време на РПП, те не са били в състояние да окажат съдействие. И накрая бе заявено, че, тъй като един от съдействащите производители представлява изключително голяма част от индонезийския износ, тези съдействащи производители следва да се разглеждат като представителни за него и че обстоятелството, че не е установено участието на това дружество в дъмпингови практики, следва да доведе до прекратяване действието на мерките спрямо Индонезия.
(88)
Следва да се поясни, че член 18 не е бил приложен спрямо съдействащите производители, чиито данни са били изцяло взети предвид по време на разследването. Що се отнася до прилагането на член 18 спрямо останалите индонезийски производители, следва, че при липсата на информация от тези страни службите на Комисията нямат друг избор, освен да се доверят на най-добрите налични факти. Следва да се припомни, че с цел да се оцени вероятността от продължаване и/или повторение на дъмпинга при преразглеждането с оглед изтичането на срока на действие на мерките, службите на Комисията също оценяват определени елементи, отнасящи се до състоянието на цялата промишленост на държавата износител, като например националния капацитет, производство и цени, износ за трети държави.
(89)
Тъй като индонезийските производствени дружества, които не са оказали съдействие, представляват съществен дял от индонезийската промишленост от гледна точка на износа за Съюза, а също и от гледна точка на производството и износа за трети държави, Комисията потвърждава прилагането на член 18 по отношение на неоказалите съдействие индонезийски производители, както е посочено в съображение 43.
(90)
Що се отнася до искането за отмяна на мерките, наложени върху индонезийския износ, следва да се отбележи, че индонезийските власти не представиха данни, които евентуално да променят заключението на Комисията относно представителността на съдействащия износител, който съответства на 40-60 % от общия индонезийски износ по време на РПП, както се посочва в съображение 41. Поради тази причина съдействащият износител, за който бе установено, че не е участвал в дъмпингови практики, не можа да бъде разглеждан като представителен за целия индонезийски износ. Останалата част от индонезийския износ е била осъществявана на дъмпингови цени, както се посочва в съображение 55. Поради това се потвърждава изводът, че дъмпингът от страна на тази част от индонезийския износ е продължил. Освен това непродължаването на дъмпинга само по себе си не е достатъчна причина за прекратяване на антидъмпинговите мерки, в случай че бъде установена вероятност от повторението му, какъвто е случаят с настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките. В заключение, искането за прекратяване на мерките, основаващо се на липсата на дъмпинг от страна на съдействащия индонезийски износител, не би могло да се приеме.
(91)
Индонезийските власти и един съдействащ индонезийски производител също поискаха напълно да бъдат разгласени цифровите данни за общия индонезийски износ за Съюза. Следва обаче да се припомни, че индексирането на въпросните данни (вж. бележката към съображение 41) беше необходимо, за да се защити индонезийският производител износител от разгласяване на чувствителни данни за неговата стопанска дейност. Малките размери на пазара и ограниченият брой заинтересовани страни оправдават индексирането на тези цифрови данни. В резюме, налице е основателна причина за запазване на поверителността и поради това искането за разгласяване на цифровите данни за общия индонезийски износ за Съюза може да не се приеме.
5. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВЕРОЯТНОСТТА ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ И/ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
(92)
Въз основа на гореизложеното се стигна до заключението, че има вероятност дъмпинговият внос от двете разглеждани в настоящото преразглеждане държави да продължи, ако мерките бъдат отменени.
Г. СИТУАЦИЯ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(93)
Натриев цикламат се произвежда в Съюза само от производителя заявител, Productos Aditivos SA. Поради това бе счетено, че това дружество съставлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
2. ПОТРЕБЛЕНИЕ НА СЪЮЗА
(94)
Данните за потреблението на Съюза се основават на кумулирания обем на вноса на разглеждания продукт в Съюза съгласно статистическите данни на Евростат и на общия обем проверени продажби на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Като се има предвид, че тези данни са получени от два източника и че продажбите на заявителя следва да се съхранят в тайна, развитието на потреблението е отчетено по-долу под формата на индекси.
(95)
През разглеждания период потреблението на НЦ в Съюза е варирало между 5 000 и 7 000 тона. То е нараснало с 6 % в периода 2005-2006 г. и с 15 % в периода 2006-2007 г. То е белязало спад от 18 % между 2007 г. и РПП.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
106
122
103
3. ВНОС ОТ РАЗГЛЕЖДАНИТЕ ДЪРЖАВИ
3.1. КУМУЛИРАНЕ
(96)
Комисията разгледа дали въздействието от дъмпинговия внос от разглежданите държави следва да се разглежда кумулативно въз основа на критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент. В посочения член е предвидено, че въздействието на вноса от две или повече държави, които едновременно са предмет на антидъмпингови разследвания, следва да се оценява кумулативно, само ако се установи, че a) определеният дъмпингов марж спрямо вноса от всяка от държавите е над прага de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, и обемът на вноса от всяка държава не е незначителен, и б) кумулативната оценка на въздействието от вноса е допустима с оглед на условията за конкуренция между внасяните продукти и условията за конкуренция между внасяните продукти и сходния продукт на Съюза.
(97)
В това отношение първо беше установено, че дъмпинговият марж, определен за всяка от разглежданите държави, е по-висок от прага de minimis. Освен това обемът на дъмпинговия внос от всяка от тези държави не е незначителен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент. Действително обемът на вноса представляваше за Китай и Индонезия около 50 % от потреблението на Съюза по време на РПП. При изчисляването на обема на вноса беше изключен недъмпинговият внос.
(98)
Разследването показа освен това, че условията на конкуренция както между дъмпинговия внос, така и между дъмпинговия внос и сходния продукт на Съюза бяха аналогични. Беше счетено, че независимо от неговия произход, натриевият цикламат, произведен/продаван от разглежданите държави, и този, който е произведен/продаван от промишлеността на Съюза, се конкурират взаимно, тъй като си приличат по отношение на техните основни характеристики, от гледна точка на потребителя са взаимно заменяеми и се разпространяват по едни и същи дистрибуторски канали. Цените, свързани с вноса от Китай, предмет на мерките, и с дъмпинговия внос от Индонезия, също бяха в един и същ диапазон. Освен това, когато бяха сравнени цените на същото ниво на търговия, беше констатирано, че тези цени подбиват цените на промишлеността на Съюза.
(99)
С оглед на горното се стигна до извода, че всички критерии, установени в член 3, параграф 4 от основния регламент, са изпълнени по отношение на вноса от Китай, предмет на мерките, и дъмпинговия внос от Индонезия и че въздействието на този внос следва да бъде оценено кумулативно.
3.2. ОБЕМ И ПАЗАРЕН ДЯЛ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС
(100)
Развитието на дъмпинговия внос от Китай и Индонезия и техните пазарни дялове през разглеждания период са, както следва:
Таблица 2
Общ обем на дъмпинговия внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
109
198
195
Таблица 3
Пазарен дял на дъмпинговия внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
103
161
189
(101)
Обемът на дъмпинговия внос, както и пазарният дял на дъмпинговия внос са почти удвоени през разглеждания период.
3.3. ДВИЖЕНИЕ И ДИНАМИКА НА ЦЕНИТЕ НА ВНОСА НА РАЗГЛЕЖДАНИЯ ПРОДУКТ
3.3.1. Движение на цените
(102)
През разглеждания период средната цена на дъмпинговия внос от разглежданите държави се движеше, както следва:
Таблица 4
Средни цени на дъмпинговия внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
103
104
99
(103)
Данните в таблица 4 произтичат от наличните статистически данни, включително от Евростат. Общата тенденция при цените на вноса в Съюза бележи увеличение до 2007 г., следвано от спад през РПП под нивото за 2005 г.
3.3.2. Подбиване на цените
(104)
За да определи подбиването на цените, Комисията използва като основа за своя анализ информацията, предоставена в хода на разследването от съдействащия производител износител в Китай. По отношение на други дружества от Китай и Индонезия, които не оказаха съдействие по случая, подбиването на цените бе установено на основата на данни от Евростат.
(105)
Подходът при изчисляването на подбиването на цените следва подхода, използван при първоначалното разследване. Цените на вноса, включително антидъмпинговите мита, на производителя износител бяха съпоставени с цените на промишлеността на Съюза въз основа на среднопретеглените стойности за продукт със същото качество през РПП. Цените на промишлеността на Съюза бяха коригирани към нивото франко завод и съпоставени с CIF цените на границата на Съюза, като бяха добавени и антидъмпинговите мита и митническите задължения. Това сравнение на цените беше направено на същото ниво на търговия, надлежно коригирано, където е необходимо, и след приспадане на намаления и отстъпки.
Таблица 5
Подбиване на цените
2008 г. (РПП)
Китай:
-
Golden Time
21,6 %
-
Други дружества
3,2 %
Индонезия:
-
Други дружества
18,7 %
4. ВНОС ОТ ДРУГИ ДЪРЖАВИ
Вносът от други трети държави по време на разглеждания период беше незначителен (по-малко от 50 тона годишно) и поради това не можеше да има влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза.
5. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(106)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията провери всички относими икономически фактори и параметри, оказали въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза от 2005 г. до РПП.
(107)
За да се запази поверителността на търговските данни, се наложи информацията за състоянието на промишлеността на Съюза да бъде представена под формата на индекси.
5.1. ПРОИЗВОДСТВО, ПРОИЗВОДСТВЕН КАПАЦИТЕТ И ИЗПОЛЗВАНЕ НА КАПАЦИТЕТА
(108)
Производството на промишлеността на Съюза е намаляло с 13 % от 2005 г. до РПП. При запазен през същия период непроменен производствен капацитет използването на този капацитет бележи спад от 10 %, следвайки по този начин развитието на производството.
Таблица 6
В индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Производствен капацитет
100
100
100
100
Обем на производството
100
106
88
87
Използване на капацитета
100
106
88
87
5.2. ПРОДАЖБИ В СЪЮЗА
(109)
Данните в таблица 7 сочат недвусмислен спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза. Тази ситуация се задълбочава от факта, че общото потребление, както е посочено в таблица 1, е нараснало с 3 % през същия период. Пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял значително между 2005 г. и РПП. Това контрастира с непрекъснатото увеличаване на пазарните дялове (вж. съображение 100) на кумулативния дъмпингов внос от Китай и Индонезия през разглеждания период. Промишлеността на Съюза действително е увеличила продажните си цени за единица продукция на фона на понижаване на обемите. В крайна сметка, въпреки увеличението на цените за единица продукция, промишлеността на Съюза e продължила да генерира загуби от продажбите си на натриев цикламат по време на РПП.
Таблица 7
В индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Обем на продажбите
100
93
81
72
Пазарен дял
100
88
66
70
Продажни цени за единица продукция
100
100
108
123
5.3. СКЛАДОВИ НАЛИЧНОСТИ
(110)
Равнището на складовите наличности на производителя от Съюза се е колебало значително между 2005 г. и РПП, спадайки почти наполовина през разглеждания период.
Таблица 8
Индекс
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Складова наличност (в тонове)
100
113
29
53
5.4. РЕНТАБИЛНОСТ
(111)
Въпреки отбелязаното като цяло леко подобрение, рентабилността на промишлеността на Съюза трайно се е задържала с отрицателен знак през целия разглеждан период.
5.5. ЗАЕТОСТ, ПРОИЗВОДИТЕЛНОСТ И ЗАПЛАТИ
(112)
Заетостта в промишлеността на Съюза е намаляла с 19 % през разглеждания период. Производителността на един работник (определена въз основа на броя на произведените тонове, разделен на броя на работниците) се е увеличила. Средните разходи за заетост на един работник са нараснали с 5 % през разглеждания период.
Таблица 9
Индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Заетост
100
88
91
81
Разходи за заетост на един работник
100
99
81
105
Производителност на труда (на един работник)
100
121
97
107
5.6. ИНВЕСТИЦИИ, ВЪЗВРЪЩАЕМОСТ НА ИНВЕСТИЦИИТЕ
(113)
По време на разглеждания период инвестициите са намалели почти наполовина като огледално отражение на негативното общо състояние на производителя от Съюза. Нивото на възвръщаемост на инвестициите, изразено като съотношението между нетната печалба на единствения производител от Съюза и брутната отчетна стойност на неговите дълготрайни активи, отразява тенденцията при рентабилността. То бележи рязък спад с почти 80 % през разглеждания период.
Таблица 10
В индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Инвестиции
100
44
7
53
Възвръщаемост на инвестициите
100
54
20
21
5.7. ПАРИЧНИ ПОТОЦИ И СПОСОБНОСТ ЗА ПРИВЛИЧАНЕ НА КАПИТАЛИ
(114)
Паричният поток на промишлеността на Съюза можеше да бъде оценен само във връзка с цялостната дейност на промишлеността на Съюза. Той е останал леко положителен през 2005 г., но се е влошил през следващия период и се е оказал отрицателен през останалата част от разглеждания период. Освен това за промишлеността на Съюза е станало по-трудно привличането на капитали поради загубите, понесени през разглеждания период.
5.8. РАЗМЕР НА ДЪМПИНГА
(115)
Дъмпингът, упражняван от двете разглеждани държави, е продължил и по време на РПП, с изключение на съдействащия индонезийски производител износител. Като се имат предвид общият обем на износа и цените на дъмпинговия внос от разглежданите държави, това влияние не може да се смята за незначително.
5.9. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ СЛЕД ПРЕДИШНИТЕ ДЪМПИНГОВИ ПРАКТИКИ
(116)
Антидъмпинговите мерки срещу вноса на натриев цикламат с произход от Китай и Индонезия бяха наложени през март 2004 г. През този период беше установено само частично възстановяване на състоянието на производителите от Съюза, както подробно е описано по-горе.
5.10. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВРЕДАТА
(117)
Присъствието на евтин внос от Китай и Индонезия е нараснало значително на пазара на Съюза. Някои показатели за вреда за промишлеността на Съюза сочат признаци на възстановяване, докато други сочат развитие в негативна посока.
(118)
Като се имат предвид влошаващото се като цяло положение на единствения производител от Съюза, както и размерът на внесените дъмпингови обеми от Китай и Индонезия и констатираното значително подбиване на цените, се счита, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
6. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС ОТ РАЗГЛЕЖДАНИТЕ ДЪРЖАВИ И ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
6.1. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС ОТ РАЗГЛЕЖДАНИТЕ ДЪРЖАВИ
(119)
Както е посочено в съображение 100, кумулираните стойности на обема и пазарният дял на дъмпинговия внос от разглежданите държави почти са се удвоили през разглеждания период. И при двете разглеждани държави бе констатирано съществено подбиване на цените. Като се има предвид очевидното съвпадение по време между влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза и значителното нарастване на кумулирания дъмпингов внос от Китай и Индонезия, този внос е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза. Всъщност дъмпинговият внос от Китай и Индонезия е увеличил тяхното проникване на пазара на ЕС и е иззел значителен пазарен дял, държан преди това от производителя от Съюза.
6.2. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
(120)
Комисията анализира въпроса, дали други известни фактори, освен дъмпинговия внос, биха могли да имат отношение към продължаването на понесената от производителя от Съюза вреда, за да се увери, че евентуалната вреда, причинена от такива фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
6.2.1. Въздействие на недъмпинговия внос от Китай и Индонезия
(121)
Обемът на недъмпинговия внос от Китай и Индонезия непрекъснато е намалявал през разглеждания период. Съответно цените на този внос неизменно са били по-високи от тези на дъмпинговия внос. Поради тази причина недъмпинговият внос от Китай и Индонезия не е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
6.2.2. Резултати на експортните пазари
(122)
Експортните продажби на производителя от Съюза извън ЕС са представлявали по-малко от 25 % от общите му продажби. Противно на продажбите в Съюза, рентабилността на експортните продажби се е подобрила през разглеждания период и поради това не е могла да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
6.2.3. Колебания на цените на суровините
(123)
Ценовите колебания на суровините на НЦ са могли да окажат известно отрицателно въздействие върху резултатите на промишлеността на Съюза. Този фактор обаче не е достатъчен, за да прекъсне причинно-следствената връзка между понесената вреда и дъмпинговия внос. Последният би следвало да се повлияе от промените при цените на суровините в същото съотношение, както разходите на производителя от Съюза, тъй като те са тясно свързани с цените на петрола и карбамида.
6.2.4. Промени в моделите на потребление
(124)
Промените в моделите на потребление с появата на нови продукти на пазара не оказаха забележимо въздействие върху потреблението на НЦ. Всъщност изглежда не съществува пряка продуктова заменяемост между НЦ и тези нови продукти.
6.3. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(125)
Въз основа на тези съображения бе направен изводът, че дъмпинговият внос от Китай и Индонезия е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза и че тази причинно-следствена връзка не е нарушена от нито един друг фактор.
Д. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ПРЕДВИЖДАНАТА ДИНАМИКА НА ОБЕМА И ЦЕНИТЕ ВЪРХУ СЪСТОЯНИЕТО НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА В СЛУЧАЙ НА ОТМЯНА НА МЕРКИТЕ
(126)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше оценен вносът от държавите, предмет на настоящото преразглеждане, с цел да се установи дали съществува вероятност от продължаване на вредата.
(127)
По отношение на вероятното въздействие върху промишлеността на Съюза на изтичането на срока на действащите мерки бяха разгледани следните фактори в светлината на елементите, обобщени по-горе, за да се определи вероятността от продължаване на дъмпинга.
1.1. КИТАЙ
(128)
Съгласно заключението в съображение 40 износът от Китай, осъществяван от износителите, засегнати от настоящото преразглеждане, продължава да се прави на дъмпингови цени. Китайският износ за други трети държави изглежда също е дъмпингов, което свидетелства за структурен модел на дъмпингово поведение.
(129)
Един анализ на наличния капацитет в Китай показа, че свободно достъпният производствен капацитет на дружествата, засегнати от преразглеждането, в Китай многократно превишава размера на пазара на Съюза (вж. съображение 61). Способността на пазарите на други трети държави да поемат значителни допълнителни обеми от китайския внос също е ограничена (вж. съображение 63). Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, китайските производители износители биха могли да бъдат подтикнати да насочат значителни обеми за износ на дъмпингови цени за пазара на Съюза (вж. съображение 65).
(130)
Наблюдаваните значителни нива на дъмпинг и подбиване на цените сочат, че посоченият по-горе обем на износа за Съюза би бил осъществен на дъмпингови цени, които биха били значително по-ниски от цените и разходите на производителя от Съюза.
(131)
Комбинираното въздействие на тези обеми и цени като такова би могло да доведе до влошаване на и без това вече нестабилното положение на промишлеността на Съюза. Подобен сценарий по всяка вероятност би могъл да доведе до по-нататъшен спад на цените и/или по-ниски нива на производство и продажби за промишлеността на Съюза. Финансовото състояние на промишлеността на Съюза би се влошило допълнително, което би причинило още по-голяма вреда. Подобно развитие има вероятност да осъди на изчезване единствения производител от Съюза.
1.2. ИНДОНЕЗИЯ
(132)
Разследването показа, че дъмпингът от Индонезия е продължил през РПП. Разследването показа също така, че целият свободно достъпен капацитет в Индонезия се равнява на повече от три четвърти от размера на пазара на Съюза и вероятно ще продължи да расте още повече в близко бъдеще (вж. съображение 75). Тъй като няма данни за това, че други трети пазари или националният пазар биха могли да поемат този остатъчен капацитет, това би могло да породи увеличение на износа на по-ниска цена за Съюза, в случай че бъде разрешено действието на мерките да бъде прекратено.
(133)
Както и в случая с Китай, установеното значително ниво на дъмпинг и подбиване на цените сочи, че обемът на износа от Индонезия за Съюза би бил осъществен на дъмпингови цени, които биха били значително по-ниски от цените и разходите на производителя от Съюза. Аналогично, комбинираното въздействие на подобни обеми и цени като такова би било в състояние да доведе до по-нататъшно влошаване на и без това вече нестабилното положение на производителите от Съюза и вероятно би довело до изчезване на единствения производител от Съюза. Също както в случая с Китай, индонезийският износ за други трети държави също изглежда, че е дъмпингов, доколкото той се осъществява на цени, по-ниски от цените на износа за Европейския съюз, което също свидетелства за структурен модел на дъмпингово поведение.
2. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВЕРОЯТНОСТТА ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
(134)
Промишлеността на Съюза от няколко години насам изпитва неблагоприятното въздействие на дъмпинговия внос и сега все още се намира в крехка икономическа ситуация.
(135)
Както бе установено по-горе, разследването показа, че вредоносното въздействие върху промишлеността на Съюза е продължило през РПП. Продължаването на вредата, съгласно разпоредбата на член 11, параграф 2 от основния регламент, само по себе си е мощен индикатор за това, че вредата вероятно ще продължи в бъдеще, което по-скоро подсказва, че мерките следва да бъдат запазени.
(136)
Констатациите, свързани с вноса, сочат, че вносът на значителни обеми на дъмпингови цени вероятно ще продължи и че ценовият натиск вероятно ще засили конкуренцията между дъмпинговия внос и произвеждания от Съюза НЦ. Разследването не установи други фактори, които биха могли да прекъснат здравата връзка между дъмпинговия внос и вредата, която евентуално ще понесе промишлеността на Съюза.
(137)
В случай на прекратяване на действието на мерките състоянието на промишлеността на Съюза би се влошило и би било застрашено самото съществуване на единствения производител от Съюза.
(138)
Поради тази причина е направен изводът, че поради дъмпинговия внос от Китай и Индонезия е налице голяма вероятност вредата за промишлеността на Съюза да продължи.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. ВЪВЕДЕНИЕ
(139)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше разгледан въпросът, дали запазването на действащите антидъмпингови мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен на основата на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на производителя от Съюза, отправил искането, на вносителите, на доставчиците и на ползвателите.
2. ИНТЕРЕС НА ПРОИЗВОДИТЕЛЯ ОТ СЪЮЗА, ОТПРАВИЛ ИСКАНЕТО
(140)
Доколкото това засяга единствения производител от Съюза, следва да се отбележи, че неговата губеща ситуация произтичаше от трудностите, които той срещаше в стремежа си да бъде конкурентоспособен спрямо вноса на ниски дъмпингови цени, който държеше значителен пазарен дял още в началото на разглеждания период и който значително увеличи пазарния си дял през този период.
(141)
Счита се, че продължаването на мерките би било от полза за производителя от Съюза, който в този случай би следвало поне да бъде в състояние да увеличи обема и, може би, своите продажни цени, като по този начин генерира необходимото ниво на възвръщаемост, което би му позволило да продължи да инвестира в своите производствени съоръжения. Противно на това, прекратяването на действието на мерките би спряло възстановяването и би довело до продължаване и дори задълбочаване на вредата, понасяна от производителя на Съюза. Това сериозно би застрашило жизнеспособността на производителя на Съюза и, в резултат на това, би могло дори да прекрати съществуването му, като по този начин ще намали предлагането и конкуренцията на пазара.
3. ИНТЕРЕС НА ВНОСИТЕЛИТЕ
(142)
При започването на разследването на двадесет несвързани вносители беше изпратен въпросник. Трима отговориха, че вече не участват на пазара на разглеждания продукт. Други двама вносители отговориха на въпросника. Оказалите съдействие несвързани вносители представляваха 7 % от общия обем на разглеждания внос.
(143)
От разследването стана ясно, че наличието на многообразие от доставчици на натриев цикламат е от съществено значение. Вносителите е необходимо да разчитат както на азиатски, така и на европейски източници на доставки по причини, свързани с качеството и със сигурността на прехраната.
4. ИНТЕРЕС НА ПОЛЗВАТЕЛИТЕ
(144)
При започването на разследването на тринадесет потенциални ползватели беше изпратен въпросник, но само двама от тях отговориха на Комисията.
(145)
Основните ползватели на разглеждания продукт в Съюза са хранително-вкусовата, питейната и фармацевтичната промишленост. Поради това търсенето на разглеждания продукт зависи от състоянието на тези различни видове промишленост.
(146)
Ползвателите, които заявиха своя интерес, съобщиха високи маржове на печалбата по отношение на производните продукти от използването на НЦ. Всъщност въздействието на антидъмпинговите мита върху тяхната обща себестойност беше толкова пренебрежимо малко (по-малко от 1 %), че те не бяха несъразмерно засегнати от съществуващите мерки.
5. ИНТЕРЕС НА ДОСТАВЧИЦИТЕ
(147)
На осем потенциални доставчици беше изпратен въпросник, но никой от тях не отговори на Комисията. От наличната информация става видно, че тяхното портфолио, засягащо дейността, свързана с НЦ, е по-скоро незначително. При всички обстоятелства по-нататъшното влошаване на състоянието на единствения производител от Съюза може да има определено отрицателно, макар и ограничено, верижно въздействие върху доставчиците на суровини за единствения производител. На горното основание не е неразумно да се предположи, че мерките биха били също от полза и за промишлеността на доставчиците, тъй като те биха помогнали на един от техните клиенти да запази позициите си.
6. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ИНТЕРЕСА НА СЪЮЗА
(148)
Като се отчитат всички горепосочени фактори, бе направен изводът, че не съществуват необорими доводи срещу налагането на антидъмпингови мерки.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(149)
С оглед на изложените по-горе изводи действащите мерки, приложими спрямо вноса на разглеждания продукт с произход от Китай и Индонезия, следва да бъдат запазени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на натриев цикламат, понастоящем класифициран под код по КН ex 2929 90 00 (код по ТАРИК 2929900010), с произход от Китайската народна република и Индонезия.
2. Окончателното антидъмпингово мито, приложимо спрямо продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Мито
(EUR на килограм)
Допълнителен код по TARIC
Китайска народна република
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Китайска народна република
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Китайска народна република
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Китайска народна република
0,11
A473
Всички други дружества
0,26
A999
Индонезия
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin № 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Индонезия
0,24
A502
Всички други дружества
0,27
A999
3. В случаите, когато стоките са били повредени преди допускането им за свободно обращение и в резултат на това цената, която действително е изплатена или подлежи на плащане, е пропорционално разпределена с цел определяне на митническата стойност съгласно член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета за създаване на Митнически кодекс на Общността (5), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен въз основа на параграф 2 от настоящия член, се намалява с процент, който съответства на пропорционалното разпределение на цената, която действително е изплатена или подлежи на плащане.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 3 юни 2010 година.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 492/2010
tat-3 ta’ Ġunju 2010
li jimponi dazju antidumping definittiv fuq importazzjonijiet taċ-ċiklamat tas-sodju li joriġina fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u fl-Indoneżja wara reviżjoni ta’ skadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1), (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikoli 9 u 11(2) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta ppreżentata mill-Kummissjoni Ewropea wara li kkonsultat mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. MIŻURI FIS-SEĦĦ
(1)
Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 435/2004 (2), il-Kunsill impona, wara investigazzoni ta’ antidumping (“l-investigazzjoni oriġinali”), dazju definittiv kontra d-dumping fuq importazzjonijiet taċ-ċiklamat tas-sodju li joriġina fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“iċ-Ċina”) u fl-Indoneżja (flimkien “il-pajjiżi kkonċernati”).
2. L-INVESTIGAZZJONI PREŻENTI
2.1. TALBA GĦAL REVIŻJONI
(2)
Saret talba għal reviżjoni tal-iskadenza fil-11 ta’ Diċembru 2008 minn Productos Aditivos S.A., il-produttur uniku fl-Unjoni taċ-ċiklamat tas-sodju.
(3)
It-talba ssejset fuq ir-raġuni li l-iskadenza tal-miżuri x’aktarx li tirriżulta fi tkomplija jew rikorrenza ta’ dumping u dannu lill-industrija tal-Unjoni.
2.2. TNEDIJA
(4)
Wara li stabbiliet, wara konsultazzjoni mal-Kumitat tal-Pariri, li kien hemm biżżejjed evidenza għal bidu ta’ analiżi ta’ skadenza, il-Kummissjoni bdiet investigazzjoni skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku b’avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3) fl-10 ta’ Marzu 2009 (“l-avviż ta’ tnedija”).
2.3. IL-PERJODU TA’ INVESTIGAZZJONI
(5)
L-investigazzjoni tal-probabbiltà jew rikorrenza tad-dumping u dannu kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2008 sal-31 ta’ Diċembru 2008 (“perjodu ta’ investigazzjoni tar-reviżjoni” jew “RIP”). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni ta’ probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ dannu kopra l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2005 sa tmiem l-RIP (“il-perjodu kkunsidrat”).
3. IL-PARTIJIET IKKONĊERNATI MINN DIN L-INVESTIGAZZJONI
(6)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-produttur applikant tal-Unjoni, importaturi magħrufa, fornituri u utenti, il-produtturi esportaturi magħrufa taċ-Ċina u l-Indoneżja u l-awtoritajiet tal-pajjiżi kkonċernati bil-bidu tar-reviżjoni tal-iskadenza.
(7)
Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jwasslu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu seduta fil-limitu taż-żmien stabbilit fl-avviż ta’ tnedija, iżda ħadd ma ppreżenta talba bħal din lill-Kummissjoni.
(8)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-produtturi esportaturi kollha magħrufin fiċ-Ċina u fl-Indoneżja. Żewġ kumpaniji miċ-Ċina, it-tnejn jappartjenu lill-grupp ibbażat f’Ħong Kong, Rainbow Rich Industrial Ltd., u żewġ kumpaniji mill-Indoneżja, indikaw ir-rieda tagħhom li jikkooperaw u wieġbu l-kwestjonarju dwar id-dumping.
(9)
Żewġ produtturi Ċiniżi oħra, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited, u Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited, ippreżentaw irwieħhom. L-investigazzjoni oriġinali sabet li dawk il-kumpaniji ma kinux qed jagħmlu dumping fis-suq tal-Unjoni. Bħala konsegwenza, Fang Da Food Additive (Shenzhen) u Fang Da Food Additive (Yan Quan) mhumiex soġġetti għar-reviżjoni ta’ skadenza preżenti.
4. IL-VERIFIKA TAL-INFORMAZZJONI LI WASLET
(10)
Il-Kummissjoni ġabret u vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset bħala meħtieġa għall-għan li tiddetermina l-probabbiltà tal-kontinwazzjoni jew rikorrenza tad-dumping u d-dannu u tal-interess tal-Unjoni. Iż-żjarat ta’ verifika twettqu fl-istabbilimenti tal-kumpaniji li ġejjin:
4.1.
PRODUTTURI ESPORTATURI FIR-REPUBBLIKA POPOLARI TAĊ-ĊINA:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing
-
u l-kumpanija relatata Rainbow Rich Industrial Ltd. (Ħong Kong)
4.2.
PRODUTTURI ESPORTATURI FL-INDONEŻJA:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo
4.3.
PRODUTTUR TAL-INDUSTRIJA FL-UNJONI
-
Productos Aditivos S.A., Spanja
4.4.
NEGOZJANT/IMPORTATUR MHUX RELATAT
-
Beneo Palatinit GmbH, il-Ġermanja
4.5.
UTENT
-
Schweppes International Ltd, il-Pajjiżi Baxxi
5. L-IŻVELAR
(11)
Il-partijiet kollha kienu informati bil-fatti u bil-konsiderazzjonijiet essenzjali abbażi ta’ liema hu maħsub li tkun rakkomandata l-impożizzjoni ta’ dazji antidumping fuq l-importazzjonijiet taċ-ċiklamat tas-sodju li joriġina miċ-Ċina u mill-Indoneżja.
(12)
Skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku, il-partijiet ingħataw perjodu li matulu setgħu jressqu rappreżentazzjoni wara dan l-iżvelar.
(13)
Il-kummenti bil-fomm u bil-miktub imressqa mill-partijiet tqiesu u, fejn xieraq, is-sejbiet definittivi ġew modifikati skont dan.
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
1. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT
(14)
Il-prodott ikkonċernat minn din ir-reviżjoni hu l-istess wieħed li kien fl-investigazzjoni oriġinali i.e. iċ-ċiklamat tas-sodju (“SC”) li joriġina miċ-Ċina u mill-Indoneżja (“il-prodott ikkonċernat”), bħalissa jaqa’ taħt il-kodiċi NM ex 2929 90 00.
(15)
Kif stabbilit fl-investigazzjoni oriġinali u konfermat fir-reviżjoni kurrenti, iċ-ċiklamat tas-sodju huwa prodott ta’ komodità użat bħala addittiv tal-ikel, permess fl-Unjoni Ewropea u f’ħafna pajjiżi oħra bħala sweetener għal ikel u xarbiet bi ftit kaloriji u tad-dieta. Huwa użat ħafna bħala addittiv mill-industrija tal-ikel kif ukoll mill-produtturi tal-ikel u xarbiet bi ftit kaloriji u tad-dieta tal-mejda. Jintużaw ukoll volumi żgħar mill-industrija farmaċewtika.
2. IL-PRODOTT SIMILI
(16)
Bħalma ġara fl-investigazzjoni oriġinali, intwera li l-prodott ikkonċernat prodott fiċ-Ċina u fl-Indoneżja u mibjugħ fl-Unjoni huwa identiku f’termini ta’ karatteristiċi fiżiċi u kimiċi u l-użi għall-prodott magħmul u mibjugħ mill-applikant fis-suq tal-Unjoni, jew jixbaħ lil dak prodott u mibjugħ fis-suq domestiku fl-Indoneżja li serva wkoll bħala pajjiżi analogu għall-iskop biex ikun stabbilit il-valur normali fir-rispett taċ-Ċina.
(17)
Għalhekk, dawk il-prodotti jitqiesu li huma prodotti simili fit-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. PROBABBILTÀ TA’ KONTINWAZZJONI JEW RIKORRENZA TAD-DUMPING
1. RIMARKI PRELIMINARI
(18)
Skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk id-dumping kienx qiegħed preżentament iseħħ u, jekk iva, jekk l-iskadenza tal-miżuri kinitx se twassal għal kontinwazzjoni jew rikorrenza tad-dumping. Tajjeb li jitfakkar li f’dan il-kuntest tal-investigazzonijiet skont dak l-artikolu, it-trattament tal-ekonomija tas-suq (“MET”) ma jiġix ikkunsidrat mill-ġdid.
(19)
Skont l-Artikolu 11(9) tar-Regolament bażiku, intużat l-istess metodoloġija ġenerali fl-investigazzjoni oriġinali, dment li ma nbidlux iċ-ċirkostanzi. Sabiex tkun stabbilita l-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ dumping, ittieħed kampjun ta’ tranżazzjonijiet billi nġabret id-dejta ta’ erba’ xhur, l-aħħar xahar ta’ kull kwart tal-RIP, skont il-prattika standard. Ir-riżultat kien verifikat ukoll bl-analiżi ta’ numru ta’ tranżazzjonijiet oħra. L-ebda operatur ma kkontesta dan l-approċċ.
(20)
Dejta tal-Eurostat uriet li matul l-RIP, bejn 3 000 u 5 000 tunnelati tal-prodott ikkonċernat kienu importati fl-Unjoni. Fosthom, aktar minn 90 % ġew miċ-Ċina u l-bqija mill-Indoneżja. Prattikament l-ebda importazzjonijiet ma ġew reġistrati minn pajjiżi oħra.
2. DUMPING TA’ IMPORTAZZJONIJIET MATUL IL-PERJODU TA’ INVESTIGAZZJONI
2.1. IR-REPUBBLIKA POPOLARI TAĊ-ĊINA
2.1.1. Pajjiż analogu
(21)
Bl-eċċezzjoni għal kumpaniji li ngħataw il-MET fl-investigazzjoni oriġinali, il-valur normali għaċ-Ċina kien stabbilit skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku.
(22)
Fl-investigazzjoni ta’ qabel intużat l-Indoneżja bħala pajjiż xieraq b’ekonomija ta’ suq bil-għan li jiġi stabbilit valur normali fir-rigward taċ-Ċina.
(23)
Din l-għażla kienet proposta mill-Kummissjoni fl-avviż tat-tnedija u l-ebda parti interessata ma opponiet din l-għażla fil-limiti taż-żmien.
(24)
Il-prezzijiet fl-Indoneżja kienu kkunsidrati surrogat raġonevoli għall-prezzijiet fiċ-Ċina għaliex l-Indoneżja għandha suq domestiku kompetittiv, b’importazzjonijiet li qed jiżdiedu miċ-Ċina u fejn ta’ mill-inqas joperaw sitt produtturi. Barra minn hekk, jidher li l-prodott li qed ikun investigat hu prodott biss fl-Unjoni, fiċ-Ċina u l-Indoneżja. Ma kienet ippreżentat l-ebda evidenza bil-maqlub fl-investigazzjoni kurrenti.
(25)
Għalhekk, l-Indoneżja intużat bħala pajjiż b’ekonomija tas-suq analogu għall-iskop ta’ din ir-reviżjoni.
2.1.2. Produtturi esportaturi Ċiniżi li kkooperaw
2.1.2.1. Rimarki preliminari
(26)
Kif stabbilit fil-premessa (8), iż-żewġ produtturi li jappartjenu lill-grupp ibbażat f’Ħong Kong, “Rainbow Rich Industries”, ikkooperaw f’din ir-reviżjoni. Jirrappreżentaw aktar min-nofs l-esportazzjonijiet tal-Unjoni matul l-RIP. Meta ma jitqisux il-volumi ta’ prdouzzjoni u bejgħ tal-kumpaniji mhux suġġetti għall-proċedimenti, il-produtturi li kkooperaw jirrappreżentaw aktar minn tliet kwarti tal-produzzjoni Ċiniża totali u kważi n-nofs tal-kapaċità tagħha. Din ir-rappreżentazzjoni f’termini ta’ esportazzjonijiet lejn l-Unjoni hija aktar minn 80 %. Ikkunsidrat dan il-livell ta’ kooperazzjoni, l-informazzjoni dettaljata miksuba mill-esportaturi li kkooperaw intużat bħala sors għall-valutazzjoni tal-probabbiltà tal-kontinwazzjoni jew rikorrenza tad-dumping inġurjuż miċ-Ċina.
(27)
Waħda minn dawk li kkooperaw, Golden Time Enterprises (Shenzhen), esportat kwantitajiet sinifikattivi lejn l-Unjoni fl-RIP, filwaqt li l-kumpanija oħtha, Jintian Enterprises (Nanjing), ma esportatx lejn l-UE sa mill-impożizzjoni tal-miżuri. Id-dejta miġbura waqt il-mawra tal-verifika fuq il-post tal-kumpanija li ma esportatx, Jintian Enterprises (Nanjing), madankollu din ippermettiet tassew għal ħarsa aktar dettaljata fis-suq domestiku Ċiniż, fejn il-kumpanija żżomm parti sinifikattiva tas-sehem tas-suq tal-kapaċità installata.
(28)
Matul l-investigazzjoni, kumpanija Ċiniża allegat li nżammu laqgħat regolari bejn il-produtturi domestiċi ewlenin biex jiffissaw prezz ta’ referenza għas-suq domestiku Ċiniż. Ikkunsidrata l-pożizzjoni dominanti ta’ dawk il-produtturi, dan l-arranġament jidher li jżomm b’suċċess il-prezzijiet domestiċi Ċiniżi f’livell relattivament għoli.
2.1.2.2. Valur normali
(29)
Il-valur normali għall-Golden Time Enterprises (Shenzhen) kien ikkalkulat bħala prezz medju peżat tal-bejgħ kollu domestiku matul l-RIP, imħallas jew li jista’ jitħallas mill-konsumaturi indipendenti, tat-tip in kwistjoni.
2.1.2.3. Prezz tal-esportazzjoni
(30)
Il-prezz tal-esportazzjoni lill-Union of Golden Time Enterprises (Shenzhen) kien il-prezz debitament aġġustat attwalment imħallas jew li jista’ jitħallas għall-prodott meta mibjugħ għall-esportazzjoni lejn l-UE.
2.1.2.4. Paragun bejn il-prezzijiet
(31)
Il-valur normali medju peżat tqabbel mal-prezz medju peżat tal-esportazzjoni għal kull tip ta’ prodott ikkonċernat, fuq bażi tal-prezz tal-fabbrika u fuq l-istess livell tal-kummerċ. Skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku, u għall-iskop li jiġi żgurat tqabbil ġust, id-differenzi f’fatturi li ġew allegati u murija li jolqtu l-prezz u t-tqabbil tal-prezzijiet ġew ikkunsidrati. Saru aġġustamenti għall-ispejjeż tal-merkanzija oċeana u domestika, l-assigurazzjoni, il-kreditu, it-tqandil u l-imballaġġ.
2.1.2.5. Marġini tad-dumping
(32)
Skont l-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, il-marġini tad-dumping ġie stabbilit għal kull tip ta’ prodott fuq il-bażi ta’ paragun tal-valur normali medju peżat mal-prezzijiet medji differenzjati tal-esportazzjoni fl-istess livell ta’ kummerċ. Dan il-paragun wera l-eżistenza ta’ dumping matul l-RIP, f’livell sinifikattivament ogħla minn dak stabbilit fl-investigazzjoni oriġinali. Il-marġni tad-dumping medju peżat espress bħala perċentwali tal-valur CIF fil-fruntiera tal-Unjoni kien ta’ 30 % għall-Golden Time Enterprises.
2.1.3. Produtturi esportaturi Ċiniżi oħrajn
2.1.3.1. Rimarki preliminari
(33)
L-importazzjonijiet li kien fadal miċ-Ċina jgħodd għal anqas minn 5 % tal-konsum fl-Unjoni.
(34)
Il-Kummissjoni bbażat il-konklużjonijiet tagħha dwar il-produtturi esportaturi Ċiniżi li kien baqa’ fuq id-dejta miġbura mill-investigazzjoni u fuq l-istatistika uffiċjali tal-Eurostat.
2.1.3.2. Valur normali
(35)
Il-valur normali għall-esportaturi Ċiniżi li ma kkooperawx kien stabbilit bħala l-prezzijiet tal-bejgħ domestiku medju peżat tal-produtturi Indoneżjani li kkooperaw lill-konsumaturi indipendenti.
2.1.3.3. Prezz tal-esportazzjoni
(36)
Il-prezz tal-esportazzjoni għall-esportaturi Ċiniżi li ma kkooperawx ġie stabbilit fuq il-bażi ta’ fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku. Fin-nuqqas ta’ informazzjoni oħra aktar b’saħħitha, dan sar b’referenza għall-prezz tal-importazzjoni fuq il-fruntiera tal-Unjoni taċ-CIF medju miksub mill-istatistika tal-importazzjoni tal-Eurostat matul l-RIP.
2.1.3.4. Paragun bejn il-prezzijiet
(37)
Il-valur normali medju peżat li nstab għall-bqija tal-esportaturi Ċiniżi tqabbel mal-prezz medju peżat tal-valur normali tal-produtturi Indoneżjani verifikati, abbażi tal-prezz tal-fabbrika u fuq l-istess livell tal-kummerċ.
(38)
Sabiex jiġi żgurat paragun ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. F’dan ir-rigward, ġew magħmula aġġustamenti fl-ispejjeż tal-merkanzija fuq il-baħar u domestika, l-assigurazzjoni, it-tqandil u l-imballaġ. Fin-nuqqas ta’ informazzjoni aktar b’saħħitha, l-aġġustamenti huma bbażati fuq spejjeż verifikati tal-esportatur Ċiniż li kkoopera.
2.1.3.5. Marġini tad-dumping
(39)
Il-marġini tad-dumping kien ikkalkulat bħala l-ammont li bih il-valur normali, kif ikkalkulat fil-premessa (35) jaqbeż il-prezz tal-esportazzjoni, kif stabbilit fil-premessa (36). Ir-riżultati miksuba hekk juru kontinwazzjoni ċara tal-prattiċi tad-dumping fuq perjodu tal-validità tal-miżuri, b’marġini ta’ dumping ta’ aktar minn 5 %.
2.1.4. Il-konklużjonijiet dwar id-dumping miċ-Ċina
(40)
Fid-dawl ta’ dan hawn fuq, ġie konkluż li d-dumping kompla miċ-Ċina matul il-perjodu tal-applikazzjoni tal-miżuri.
2.2. L-INDONEŻJA
2.2.1. Rimarki preliminari
(41)
Kif stabbilit fil-premessa (8), żewġ produtturi kkooperaw f’din ir-reviżjoni, PT Golden Sari u PT Tunggak Waru Semi. Ir-rappreżentanza f’termini ta’ esportazzjonijiet lejn l-Unjoni kienet ta’ bejn 40 % u 60 % matul l-RIP (4).
(42)
Id-dejta miġbura mill-Kummissjoni żvelat li hemm mill-inqas erba’ produtturi oħra tal-prodott ikkonċernat fl-Indoneżja. Skont dik id-dejta, il-produtturi li kkooperaw kienu jgħoddu għal madwar terz tal-produzzjoni u l-kapaċità totali Indoneżjana. Għalhekk, il-kooperazzjoni mill-Indoneżja f’din ir-reviżjoni kienet baxxa.
(43)
Fid-dawl ta’ dan hawn fuq, u skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku, l-informazzjoni dwar il-prezzijiet domestiċi, il-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn pajjiżi oħra, il-produzzjoni u l-kapaċità fl-Indoneżja għall-produtturi esportaturi Indoneżjani li ma kkooperawx kienet ibbażata fuq l-aqwa fatti disponibbli, inklużi l-ilment u l-informazzjoni disponibbli pubblikament. L-awtoritajiet Indoneżjani rilevanti kienu notifikati bl-applikazzjoni tal-Artikolu 18 u r-raġunijiet tiegħu. L-ebda kummenti ma kienu ppreżentati mill-awtoritajiet Indoneżjani f’dan ir-rispett.
(44)
Fost it-tnejn li kkooperaw, waħda biss, PT Golden Sari, esportat lejn l-Unjoni matul l-RIP. Filwaqt li ma setgħetx tkun stabbilita marġini ta’ dumping għal PT Tunggak Waru Semi, peress li din il-kumpanija ma esportatx lejn l-Unjoni matul l-RIP, madankollu d-dejta tagħha kienet użata biex tinkiseb informazzjoni, inter alia, dwar il-produzzjoni, il-kapaċitajiet u l-esportazzjonijiet lejn swieq terzi biex ippermettiet ħarsa aktar dettaljata fis-swieq Indoneżjani domestiċi u ta’ esportazzjoni.
2.2.2. Produtturi esportaturi Indoneżjani li kkooperaw
2.2.2.1. Valur normali
(45)
Il-valur normali għall-PT Golden Sari kien ikkalkulat bħala prezz medju peżat tal-bejgħ kollu domestiku matul l-RIP, imħallas jew li jista’ jitħallas mill-konsumaturi indipendenti, tat-tip in kwistjoni.
2.2.2.2. Prezz tal-esportazzjoni
(46)
Il-prezz tal-esportazzjoni għall-PT Golden Sari kien stabbilit abbażi tal-prezzijiet tal-esportazzjoni attwalment imħallsa jew li setgħu tħallsu matul l-RIP lill-konsumaturi indipendenti fl-Unjoni.
2.2.2.3. Paragun bejn il-prezzijiet
(47)
Il-valur normali medju peżat tqabbel mal-prezz medju peżat tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni tal-prodott ikkonċernat, fuq bażi tal-prezz tal-fabbrika u fuq l-istess livell tal-kummerċ.
(48)
Sabiex jiġi żgurat paragun ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. F’dan ir-rigward, saru aġġustamenti għall-ispejjeż tal-merkanzija internazzjonali, l-assigurazzjoni, il-merkanzija domestika, l-imballaġġ u l-kreditu.
2.2.2.4. Marġini tad-dumping
(49)
Ir-riżultat ta’ dan it-tqabbil tal-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni wera li ma sar l-ebda dumping matul l-RIP mill-kumpanija PT Golden Sari.
2.2.3. Produtturi esportaturi Indoneżjani oħrajn
2.2.3.1. Rimarki preliminari
(50)
Kif issemma fil-premessa (43), minħabba livell baxx ta’ kooperazzjoni għall-Indoneżja, il-marġini ta’ dumping ta’ esportaturi li ma kkooperawx kienet determinata skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku, i.e. abbażi tal-fatti disponibbli.
2.2.3.2. Valur normali
(51)
Il-valur normali kien ikkalkulat bħala valur normali medju peżat li kien ikkalkulat għal żewġ produtturi li kkooperaw.
2.2.3.3. Prezz tal-esportazzjoni
(52)
Fin-nuqqas ta’ informazzjoni oħra aktar b’saħħitha, il-prezz tal-esportazzjoni għall-esportaturi Indoneżjani li ma kkooperawx kien determinat abbażi tal-prezz tal-importazzjoni fuq il-fruntiera tal-Unjoni taċ-CIF medju miksub mill-istatistika tal-importazzjoni tal-Eurostat matul l-RIP.
2.2.3.4. Paragun bejn il-prezzijiet
(53)
Il-prezz tal-esportazzjoni medju peżat lejn l-Unjoni għall-Indoneżja miksub b’dan il-mod, tqabbel fuq il-livell tal-fabbrika mal-valur normali medju peżat stabbilit għall-produtturi Indoneżjani li kkooperaw.
(54)
Sabiex jiġi żgurat paragun ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. F’dan ir-rigward, saru aġġustamenti għall-ispejjeż tal-merkanzija internazzjonali, l-assigurazzjoni, il-merkanzija domestika, it-tqandil, l-imballaġġ u l-kreditu.
2.2.3.5. Marġini tad-dumping
(55)
Il-paragun tal-valur normali u l-prezzijiet tal-esportazzjoni kif stabbilit hawn fuq, urew l-eżistenza ta’ dumping. Il-marġini tad-dumping li nstab, bħala persentaġġ tal-prezz tal-importazzjoni fuq il-fruntieri tal-Unjoni taċ-CIF, kien qrib it-30 %.
2.2.4. Il-konklużjonijiet dwar id-dumping mill-Indoneżja
(56)
Fid-dawl ta’ dan hawn fuq, ġie konkluż li d-dumping kompla għal parti sinifikattiva tal-produtturi Indoneżjani matul il-perjodu tal-applikazzjoni tal-miżuri.
3. ŻVILUPP TAL-IMPORTAZZJONIJIET JEKK JITĦASSRU L-MIŻURI
(57)
Skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, ġie investigat jekk id-dumping aktarx li jissokta jew iseħħ mill-ġdid meta ssir l-iskadenza possibbli tal-miżuri fis-seħħ kontra ċ-Ċina u l-Indoneżja.
(58)
Sabiex ikun stabbilit jekk id-dumping aktarx li jissokta jew iseħħ mill-ġdid, jekk jitħassru l-miżuri, il-Kummissjoni eżaminat l-informazzjoni disponibbli dwar iċ-ċirkostanzi tal-esportaturi u l-kundizzjonijiet tas-suq. L-analiżi kienet prinċipalment ibbażata fuq informazzjoni mogħtija fit-tweġibiet ta’ kwestjonarju tal-produtturi li kkooperaw u vverifikati waqt mawriet ta’ verifika fuq il-post. Intużaw sorsi oħra ta’ informazzjoni, bħalma huma l-istatistika tal-importazzjonijiet tal-Eurostat u l-istatistika uffiċjali dwar l-esportazzjonijiet u s-suq tal-pajjiżi konċernati.
3.1. IĊ-ĊINA
3.1.1. Rimarki preliminari
(59)
Kif stabbilit fil-premessa (26), il-produtturi li kkooperaw jirrappreżentaw aktar mit-tliet kwarti tal-produzzjoni Ċiniża matul l-RIP. Minħabba li l-livell ta’ kooperazzjoni huwa għoli, kien determinat li informazzjoni b’saħħitha dwar l-esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat fl-Unjoni matul l-RIP setgħet tinġabar direttament mill-produttur esportatur. B’mod aktar ġenerali, dejta li tikkonċerna s-suq domestiku Ċiniż inġabret mill-produtturi miż-żewġ produtturi verifikati.
(60)
ta’ min ifakkar li l-investigazzjoni wriet li d-dumping mill-kumpaniji Ċiniżi kkonċernati minn din ir-reviżjoni kompla fuq livell li kien konsiderevolment ogħla minn dak stabbilit fl-investigazzjoni oriġinali.
3.1.2. Kapaċità mhux użata u ħażniet
(61)
Skont id-dejta miġbura mill-Kummissjoni matul l-investigazzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni liberament disponibbli tal-kumpaniji kkonċernati minn din ir-reviżjoni fiċ-Ċina hija ħafna drabi akbar id-daqs tas-suq tal-Unjoni. L-investigazzjoni wriet li l-konsum domestiku fiċ-Ċina mhix probabbli li jassorbi sa xi punt sinifikattiv għal din il-kapaċità żejda.
(62)
Produttur Ċiniż argumenta li kellu l-intenzjoni li jnaqqas b’mod konsiderevoli l-kapaċità tal-produzzjoni tiegħu wara l-RIP. Madankollu, ma ngħatat l-ebda evidenza tanġibbli f’dan ir-rigward. Anke jekk din teoretikament twassal għal tnaqqis fil-kapaċità Ċiniża, madankollu toħloq inċentiv għall-bqija tal-produtturi Ċiniżi li jżidu l-użu tal-kapaċità liberament disponibbli sabiex jimtela l-vojt li jinqala’ fl-esportazzjonijiet taċ-Ċina.
(63)
Barra minn hekk, l-abbiltà tas-swieq ta’ pajjiż terz li jassorbi volumi addizzjonali sinifikattivi tal-importazzjonijiet hija limitata. Biex nibdew, diversi pajjiżi kbar ma jimportawx il-prodott konċernat għal raġunijiet regolatorji (inter alia l-Istati Uniti, l-Indja, il-Ġappun, il-Messiku, il-Korea t’Isfel u l-Lvant Nofsani kollu). Barra minn hekk, skont l-informazzjoni miġbura matul l-investigazzjoni, il-bqija tas-swieq imdaqqsa għaċ-ċiklamat tas-sodju (l-Amerika t’Isfel, l-Afrika t’Isfel u l-Ażja) mhumiex probabbli li jikbru b’mod sinifikattiv fis-snin li ġejjin. Għalhekk, is-suq tal-Unjoni se jibqa’ opportunità ewlenija għall-prodott, attraenti mhux biss minħabba d-daqs tiegħu, iżda wkoll minħabba l-eżistenza ta’ kanali ta’ distribuzzjoni magħrufin sew u stabbiliti sew, għall-importazzoni tal-prodott.
(64)
Fl-aħħar kien ikkunsidrat jekk il-kapaċità żejda setgħetx tkun kanalata fil-manifattura ta’ prodotti oħrajn fil-kumpaniji involuti. Madankollu, dan ma jkunx probabbli peress li l-produtturi vverifikati ma jimmanifatturawx xi prodott ieħor fi kwantitajiet sinifikattivi u m’hemmx evidenza li produtturi oħrajn Ċiniżi taċ-ċiklamat tas-sodju jistgħu jaqilbu b’mod faċli għal prodotti oħra.
(65)
Il-futur jindika kontinwazzjoni probabbli ta’ volumi kbar għall-esportazzjoni miċ-Ċina lejn l-Unjoni jekk il-miżuri jitħassru.
3.1.3. Relazzjoni bejn il-prezzijiet fl-Unjoni u l-prezzijiet fis-suq domestiku Ċiniż
(66)
Il-Kummissjoni sabet li l-volumi kbar ta’ importazzjonijiet miċ-Ċina saru bi prezzijiet fl-Unjoni li kienu aktar baxxi mill-prezzijiet fis-suq domestiku Ċiniż. Il-prezzijiet tal-bejgħ ta’ dawk l-importazzjonijiet, meqjus il-livell u s-sehem tagħhom fis-suq tal-importazzjonijiet iddampjati Ċiniżi, għandhom jitqiesu bħala prezz ta’ referenza fl-Unjoni: esportaturi Ċiniżi oħra li jixtiequ jidħlu fis-suq bi kwantitajiet sinifikattivi fil-probabbiltà sħiħa jallinjaw irwieħhom ma’ dawn il-prezzijiet baxxi, u għalhekk jidħlu fid-dumping.
3.1.4. Relazzjoni bejn il-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi u l-prezzijiet fis-suq domestiku Ċiniż
(67)
Il-Kummissjoni qabblet il-prezzijiet tal-esportazzjoni Ċiniżi vverifikati lejn pajjiżi terzi mal-prezzijiet fis-suq domestiku Ċiniż, biex teżamina aktar l-imġiba tal-prezzijiet tal-esportaturi Ċiniżi fil-każ li l-miżuri kellhom jitneħħew.
(68)
Instab li l-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi kienu konsistentement aktar baxxi mill-prezzijiet domestiċi u jaqblu mal-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-UE li tenfasizza xejra ta’ aġir ta’ dumping li jidher li hu strutturali f’dan is-settur fiċ-Ċina.
3.1.5. Relazzjoni bejn il-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi u l-livell tal-prezzijiet fl-Unjoni
(69)
Il-Kummissjoni qabblet il-prezzijiet tal-esportazzjoni Ċiniżi lejn pajjiżi terzi mal-prezzijiet ewlenin fl-Unjoni, sabiex tistabbilixxi jekk hemmx inċentiv beix jinqalbu l-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni f’każ li l-miżuri kellhom jitneħħew.
(70)
Il-prezzijiet tal-esportazzjoni Ċiniżi lejn pajjiżi terzi kienu ġeneralment jaqblu mal-livell tal-prezzijiet fl-Unjoni. Dan jikkonferma li l-esportaturi Ċiniżi mhumiex probabbli li jaqilbu l-esportazzjonijiet mill-UE għal swieq oħrajn.
3.1.6. Il-konklużjonijiet dwar iċ-Ċina
(71)
Il-valutazzjoni tal-fatturi msemmija hawn fuq juru li l-esportaturi konċernati mir-reviżjoni komplew jesportaw volumi sinifikattivi ħafna tal-prodott konċernat lejn l-Unjoni bi prezzijiet iddampjati. Esportazzjonijiet Ċiniżi lejn pajjiżi terzi oħra jsiru wkoll bi prezzijiet iddampjati li juru xejra strutturali tal-aġir ta’ dumping. Il-prezzijiet domestiċi Ċiniżi huma għoljin u m’hemmx indikazzjonijiet li se jonqsu fil-futur prevedibbli. Ġaladarba hemm kapaċità kbira liberament disponibbli tal-esportaturi Ċiniżi, in-nuqqas ta’ opportunitajiet oħra mdaqqsa għal tali kapaċità u l-attrazzjoni tas-suq tal-UE, għalhekk hemm inċentiv għall-produtturi esportaturi Ċiniżi li jidderieġu l-volumi l-kbar bi prezzijiet iddampjati lejn is-suq tal-Unjoni jekk il-miżuri jineħħew.
(72)
Ġaladarba kienu kkunsidrati d-dejta u l-informazzjoni hawn fuq, ġie konkluż li d-dumping miċ-Ċina hu probabbli li jkompli jew jerġa’ jseħħ jekk il-miżuri jitħallew jiskadu.
3.2. L-INDONEŻJA
3.2.1. Rimarki preliminari
(73)
Kif spjegat fil-premessa (42), il-produtturi li kkooperaw jirrappreżentaw minoranza tal-produzzjoni u l-kapaċità Indoneżjana u, għalhekk, l-Artikolu 18 kien applikat.
(74)
ta’ min ifakkar li l-investigazzjoni kkonkludiet li d-dumping mill-Indoneżja kompla fl-RIP għall-produtturi li ma kkooperawx.
3.2.2. Kapaċità mhux użata u ħażniet
(75)
Matul ir-reviżjoni, kien stabbilit li l-kapaċità liberament disponibbli fl-Indoneżja hija akbar mit-tliet kwarti tad-daqs tas-suq tal-Unjoni. Anke jekk l-esportatur li kkoopera kien se jkun eskluż, il-bqija tal-kapaċità libera tibqa’ tgħodd għal nofs is-suq tal-Unjoni. Statistika uffiċjali Indoneżjana turi li l-produtturi Indoneżjani jidhru li qed jitilfu l-ishma fis-suq minħabba politika aggressiva ta’ pprezzar tal-kompetituri Ċiniżi kemm fis-suq domestiku kif ukoll f’dak internazzjonali. Għalhekk huwa probabbli li l-kapaċità liberament disponibbli tal-Indoneżja se tikber aktar fil-futur qrib.
(76)
Kien eżaminat jekk il-kapaċità totali liberament disponibbli fl-Indoenżja tista’ tkun assorbita minn bejgħ lil pajjiżi terzi iżda kif ġie konkluż fil-premessa (63), is-swieq tal-pajjiżi terzi mhumiex previsti li se jassorbu b’mod sinifikattiv il-kapaċità żejda li hemm. Kien ezaminat ukoll jekk il-kapaċità żejda kinitx se tkun assorbita minn bejgħ fis-suq domestiku. Madankollu, kif intqal hawn fuq, skont id-dejta uffiċjali Indoenżjana, is-sehem tas-suq tal-produtturi Indoneżjani fis-suq domestiku qed jiċkien taħt pressjoni tal-importazzjonijiet Ċiniżi. Fl-aħħar nett, il-possibbiltà ta’ qlib tal-produzzjoni għal prodotti oħra simili tqies; għall-istess raġuni stabbilita fil-premessa (64), mhux probabbli li l-kapaċità żejda se tkun tista’ tintuża b’dan il-mod.
(77)
Bħala konklużjoni, il-kapaċità disponibbli kbira u dejjem tikber fl-Indoneżja tkun, għal limitu sinifikattiv, diretta lejn l-Unjoni jekk il-miżuri jitneħħew.
3.2.3. Ir-relazzjoni bejn il-prezzijiet fl-Unjoni u l-prezzijiet fis-suq domestiku Indoneżjan
(78)
Il-prezzijiet fis-suq domestiku Indoneżjan huma ogħla mill-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni minkejja l-pressjoni li qiegħda tikber magħmula mill-esportazzjonijiet Ċiniżi fis-suq Indoneżjan. Ġaladarba l-livelli tal-prezzijiet tal-importazzjonijiet Ċiniżi fl-Unjoni għal prodott daqshekk omoġenu huma baxxi, huma jkunu l-prezz ta’ referenza li miegħu l-esportaturi Indoneżjani probabbilment se jaqblu miegħu u għalhekk jużaw id-dumping jekk il-miżuri jiskadu. Din il-konsiderazzjoni hija applikabbli kemm għall-esportaturi li kkooperaw kif ukoll għall-esportaturi li ma kkooperawx.
(79)
Jekk il-miżuri jiskadu biss għall-Indoneżja u mhux għaċ-Ċina, dan jirrendi s-suq tal-Unjoni aktar attraenti għall-produtturi Indoenżjani minn perspettiva tal-prezzijiet. Tabilħaqq, mingħajr dazji antidumping, huma jkunu kapaċi jgħollu l-prezzijiet biex jieħdu vantaġġ tad-dazju antidumping li jibqa’ jitħallas mill-esportaturi Ċiniżi. Għandu jingħad ukoll li taħt xenarju simili fir-rigward tal-livelli u d-differenzjali fil-prezzijiet tal-esportaturi Ċiniżi u Indoneżjani kien evidenti fl-investigazzjoni oriġinali, dawn tal-aħħar esportaw volumi sinifikattivi lejn l-UE.
(80)
Fl-aħħar nett, għandu jkun innutat ukoll li l-esportazzjonijiet Indoneżjani lejn l-UE naqsu konsistentement wara l-impożizzjoni tal-miżuri li ssaħħaħ il-konklużjoni li l-esportaturi Indoneżjani mhumiex kapaċi jew lesti li jbiegħu kwantitajiet sinifikattivi fis-suq tal-UE bi prezzijiet mhux iddampjati.
3.2.4. Ir-relazzjoni bejn il-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi u l-prezzijiet fis-suq domestiku Indoneżjan
(81)
Fir-rigward tal-produtturi esportaturi li kkooperaw, il-prezzijiet tal-esportazzjoni vverifikati tagħhom lejn pajjiżi terzi nstabu li huma ogħla mill-prezzijiet domestiċi Indoneżjani.
(82)
Dwar l-esportaturi li ma kkooperawx, ma kienx possibbli li tinkiseb dejta individwali matul l-investigazzjoni. Statistika Indoneżjana uffiċjali disponibbli dwar il-prezzijiet medji tal-esportazzjoni tal-esportazzjonijiet Indoneżjani kollha tidher li mhijiex preċiżi f’termini assoluti, prezzijiet tal-esportazzjoni mneffħa b’ammonti sinfikattivi ħafna. Madankollu, mill-istess statistika jista jiġi inferit li l-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi jidhru li huma aktar baxxi mill-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni. Dan jindika li, għall-inqas għal parti sinifikattiva tal-esportazzjonijiet Indoneżjani lejn pajjiżi terzi, se jkunu ddampjati wkoll. Fi kwalunkwe eventwalità, l-istatistika dwar l-esportazzjoni Indoneżjana turi tnaqqis qawwi ta’ volumi tal-esportazzjoni li tindika li, bil-livelli ta’ prezzijiet kurrenti, l-esportaturi Indoneżjani qed ibatu mill-kompetizzjoni Ċiniża.
3.2.5. Ir-relazzjoni bejn il-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi u l-prezzijiet fl-Unjoni
(83)
Għall-produttur li jikkoopera, il-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn il-pajjiżi terzi nstabu li huma ġeneralment ogħla mil-livelli tal-prezzijiet fl-Unjoni. Madankollu, fir-rigward tal-bqija tal-produtturi Indoneżjani, l-istatistika uffiċjali Indoneżjana disponibbli tissuġġerixxi stampa opposta. Dan jindika li għal parti sinifikattiva tal-esportaturi Indoneżjani d-dumping se jeżisti wkoll meta jesportaw lejn pajjiżi terzi.
(84)
Din id-differenza fil-prezzijiet bejn il-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni u l-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn il-bqija tad-dinja tissottolinea l-inċentiv tal-esportaturi Indoneżjani li jiddiversifikaw l-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni. Din il-konklużjoni tissaħħaħ jekk il-miżuri fuq l-importazzjonijiet li joriġinaw fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina jitħallew jiskadu.
3.2.6. Konklużjonijiet dwar l-Indoneżja
(85)
Il-valutazzjoni tal-fatturi msemmija hawn fuq urew li l-esportazzjonijiet Indoenżjani għal firxa sinifikattiva saru bi prezzijiet iddampjati fl-Unjoni u fi swieq ta’ pajjiżi terzi li tissottolinea xejra strutturali tal-aġir ta’ dumping. Ġaladarba l-kapaċità liberament disponibbli tal-esportaturi Indoenżjani hija kbira u hemm in-nuqqas ta’ opportunitajiet oħra mdaqqsa għal tali kapaċità, u l-attrazzjoni tas-suq tal-UE, għalhekk hemm inċentiv għall-produtturi esportaturi Indoneżjani li jidderieġu volumi kbar bi prezzijiet iddampjati lejn is-suq tal-Unjoni jekk il-miżuri jitneħħew.
(86)
Wara li ġiet ikkunsidrata d-dejta u l-informazzjoni t’hawn fuq, ġie konkluż li dak id-dumping mill-Indoneżja huwa probabbli li se jkompli jew jerġa’ jseħħ jekk il-miżuri jitħallew jiskadu.
4. KUMMENT WARA L-KXIF
(87)
L-awtoritajiet Indoneżjani ma pprovdew l-ebda reazzjoni fiż-żmien limitat speċifikat għan-notifika li l-Artikolu 18 jista’ jkun applikat lill-produtturi li ma kkooperawx. Madankollu, wara l-kxif, l-awtoritajiet Indoneżjani kif ukoll wieħed mill-produtturi Indoneżjani li kkooperaw qalu li ż-żewġ produtturi Indoneżjani li kkooperaw jirrappreżentaw sezzjoni konsiderevoli tal-industrija Indoneżjana. Il-partijiet qalu li b’riżultat ta’ dan, il-grad ta’ kooperazzjoni tal-Indoneżja għandu jitqies bħala sinfikattiv u l-Artikolu 18 m’għandux japplika. Barra minn hekk, il-partijiet imsemmija hawn fuq qalu li peress diversi produtturi Indoneżjani ma esportawx lejn l-Unjoni matul l-RIP, ma kinux f’pożizzjoni li jikkooperaw. Fl-aħħar nett, intqal li, peress li wieħed mill-produtturi li kkooperaw jirrappreżenta parti estremament kbira tal-esportazzjonijiet Indoneżjani, dawk il-produtturi li kkooperaw għandhom jitqiesu bħala rappreżentanti tiegħu u l-fatt li d-dumping ma nstabx għal din il-kumpanija għandu jwassal għat-tneħħija tal-miżuri għall-Indoneżja.
(88)
Għandu jkun iċċarat li l-Artikolu 18 ma kienx applikat lill-produtturi li kkooperaw li d-dejta tagħhom ittieħdet kompletament in kunsiderazzjoni matul l-investigazzjoni. Dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 18 fuq il-bqija tal-produtturi Indoneżjani, isegwi li, fl-assenza ta’ informazzjoni minn dawn il-partijiet, is-servizzi tal-Kummissjoni ma kellhomx għażla oħra ħlief li jistrieħu fuq l-aħjar fatti disponibbli. ta’ min ifakkar li sabiex tkun valutata l-probabbiltà tal-kontinwazzjoni u/jew rikorrenza tad-dumping fir-reviżjonijiet ta’ skadenza, is-servizzi tal-Kummissjoni għandhom jivvalutaw l-elementi li jikkonċernaw l-istat tat-totalità tal-industrija tal-pajjiż esportatur, bħalma huma l-kapaċità domestika, il-produzzjoni u l-prezzijiet u l-esportazzjonijiet lil pajjiżi terzi.
(89)
Peress li l-kumpaniji produtturi Indoneżjani li ma kkooperawx jirrappreżentaw parti kbira tal-industrija Indoneżjana f’termini ta’ esportazzjonijiet lejn Unjoni kif ukoll f’termini ta’ produzzjoni u esportazzjonijiet lejn il-pajjiżi terzi, il-Kummissjoni tikkonferma l-applikazzjoni tal-Artikolu 18 b’referenza għall-produtturi Indoneżjani li ma kkooperawx kif stabbilit fil-premessa (43).
(90)
Dwar it-talba biex jitneħħew il-miżuri fuq l-esportazzjonijiet Indoneżjani, għandu jun innutat li l-awtoritajiet Indoenżjani ma pprovdewx dejta li tsita’ tbiddel il-konklużjoni tal-Kummissjoni dwar ir-rappreżentanza tal-esportatur li kkoopera li tikkorrispondi għal bejn l-40 % u s-60 % tat-total ta’ esportazzjonijiet Indoneżjani matul l-RIP kif stabbilit fil-premessa (41). Għalhekk, l-esportatur li kkoopera li nstab li ma kienx iddampja ma jistax jitqies bħala rappreżentant tal-esportazzjonijiet kollha Indoneżjani. Il-bqija tal-esportazzjonijiet Indoneżjani saru bi prezzijiet iddampjati kif stabbilit fil-premessa (55). Għalhekk, il-konklużjoni li d-dumping kompla minn dik il-parti tal-esportazzjonijiet Indoneżjani hija kkonfermata. Barra minn hekk, in-nuqqas ta’ dumping mhux, per se, raġuni suffiċjenti biex ma jkomplux il-miżuri anti-dumping, jekk il-probabbiltà ta’ rikorrenza hija stabbilita, kif inhu l-każ fir-reviżjoni preżenti ta’ skadenza. Bħala konklużjoni, it-talba biex ma jitkomplewx il-miżuri abbażi ta’ nuqqas ta’ dumping mill-esportatur Indoneżjan li kkoopera ma setgħetx tkun aċċettata.
(91)
L-awtoritajiet Indoneżjani u produttur Indoneżjan li kkoopera talbu wkoll li l-figuri tal-esportazzjonijiet Indoenżjani totali lejn l-Unjoni jinkixfu totalment. Madankollu, wieħed irid ifakkar li l-indiċjar ta’ dik id-dejta (ara nota għall-premessa (41)) kienet neċessarja biex tipproteġi l-produttur esportatur Indoneżjan mill-kxif ta’ dejta sensittiva dwar in-negozju. Id-daqs żgħir ta-suq u n-numru limitat tal-partijiet interessati jiġġustifika l-indiċjar ta’ dawk il-figuri. Kollox ma’ kollox, hemm kawża ġusta biex tinżamm il-kunfidenzjalità u t-talba biex jinkixfu ċ-ċifri tal-esportazzjonijiet totali Indoneżjani lejn l-Unjoni għalhekk tista’ tkun aċċettata.
5. KONKLUŻJONI DWAR IL-PROBABBILTÀ TA’ KONTINWAZZJONI U/JEW TA’ RIKORRENZA TA’ DUMPING
(92)
Abbażi ta’ dan t’hawn fuq, ġie konkluż li d-dumping miż-żewġ pajjiżi kkonċernati minn din ir-reviżjoni huwa probabbli li se jkompli jekk il-miżuri jitneħħew.
D. SITWAZZJONI FIS-SUQ TAL-UNJONI
1. ID-DEFINIZZJONI TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
(93)
Iċ-ċiklamat tas-sodju huwa manifatturat fl-Unjoni minn produttur applikant, Productos Aditivos S.A. Għalhekk din il-kumpanija tqieset li tikkostitwixxi l-industrija tal-Unjoni fit-tifsira tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament bażiku.
2. IL-KONSUM FL-UNJONI
(94)
Dejta dwar il-konsum fl-Unjoni kien ibbażat fuq volumi akkumulati ta’ importazzjonijet tal-prodott ikkonċernat fl-Unjoni bbażat fuq l-istatistika tal-Eurostat u fuq il-bejgħ totali vverifikat tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni. Peress li din id-dejta hija derivata minn żewġ sorsi u li l-bejgħ mill-applikant għandu jibqa’ kunfidenzjali, l-iżvilupp tal-konsum huwa rrappurtat hawn taħt f’indiċi.
(95)
Il-konsum fl-Unjoni tal-SC hija bejn 5 000 u 7 000 tunnellata matul il-perjodu kkunsidrat. Żdied b’6 % l-2005 u l-2006 u bi 15 % bejn l-2005 u l-2006. Dan naqas bi 18 % bejn l-2007 u l-RIP.
Tabella 1
Il-konsum fl-Unjoni
2005
2006
2007
2008 (RIP)
Indiċi
100
106
122
103
3. L-IMPORTAZZJONIJIET MILL-PAJJIŻI KKONĊERNATI
3.1. AKKUMULAZZJONI
(96)
Il-Kummissjoni qieset jekk l-effetti tal-importazzjonijiet li kienu soġġetti għal dumping mill-pajjiżi kkonċernati għandhomx jiġu vvalutati b’mod kumulattiv, abbażi tal-kriterji li ġew stabbiliti fl-Artikolu 3(4) tar-Regolament bażiku. Dak l-Artikolu jipprovdi li l-effetti tal-importazzjonijiet minn żewġ pajjiżi jew aktar li fl-istess ħin ikunu soġġetti għal investigazzjonijiet ta’ antidumping għandhom ikunu vvalutati b’mod kumulattiv biss jekk jiġi ddeterminat li (a) il-marġini tad-dumping stabbilit f’relazzjoni mal-importazzjonijiet minn kull pajjiż huwa aktar minn de minimis kif ġie ddefinit fl-Artikolu 9(3) tar-Regolament bażiku u li l-volum tal-importazzjonijiet ta’ kull pajjiż mhux negliġibbli, u (b) valutazzjoni kumulattiva tal-effetti tal-importazzjonijiet hija adattata fid-dawl tal-kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni bejn il-prodotti importati u l-kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni bejn il-prodotti importati u l-prodott simili tal-Unjoni.
(97)
F’dan ir-rispett, l-ewwel instab li l-marġini tad-dumping stabbiliti għal kull wieħed mill-pajjiżi kkonċernati kienu aktar minn de minimis. Barra minn hekk, il-volum tal-importazzjonijiet li kienu soġġetti għal dumping minn kull wieħed minn dawk il-pajjiżi ma kienx negliġibbli fis-sens tal-Artikolu 5(7) tar-Regolament bażiku. Tabilħaqq, il-volum ta’ importazzjoni għaċ-Ċina u l-Indoneżja jirrappreżenta madwar il-50 % tal-konsum tal-Unjoni matul l-RIP. Fil-kakolazzjoni tal-volum tal-importazzjonijiet, l-importazzjonijiet mhux iddampjati kienu esklużi.
(98)
L-investigazzoni wriet ukoll li l-kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni kemm bejn l-importazzjonijiet li kienu soġġetti għal dumping u kemm bejn l-importazzjonijiet li kienu soġġetti għal dumping u l-prodott simili tal-Unjoni kienu simili. Instab li, irrispettivament mill-oriġini tagħhom, iċ-ċiklamat tas-sodju prodotti/mibjugħa mill-pajjiżi kkonċernati u dawk prodotti/mibjugħa mill-industrija Komunitarja jikkompetu kontra xulxin ladarba huma simili f’termini tal-karatteristiċi bażiċi tagħhom, mill-perspettiva tal-utent jistgħu jiġu skambjati wieħed mal-ieħor u jiġu distribwiti permezz tal-istess kanali ta’ distribuzzjoni. Il-prezzijiet relatati mal-importazzjonijiet miċ-Ċina soġġetti għal miżuri u importazzjonijiet iddampjati mill-Indoneżja kienu wkoll fl-istess firxa ta’ kobor. Barra minn hekk, meta jitqabblu l-prezzijiet fuq l-istess livell ta’ kummerċ, dawn il-prezzijiet instabu li jqaċċtu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni.
(99)
Fid-dawl ta’ dan hawn fuq, tqies li l-kriterji kollha stabbiliti fl-Artikolu 3(4) tar-Regolament bażiku kienu sodisfatti fir-rigward tal-importazzjonijiet miċ-Ċina soġġetti għal miżuri u importazzjonijiet iddampjati mill-Indoneżja u l-effett ta’ dawn l-importazzjonijiet għandhom ikunu valutati b’mod kumulattiv.
3.2. VOLUM U SEHEM FIS-SUQ TAL-IMPORTAZZJONIJIET IDDAMPJATI
(100)
L-evoluzzjoni tal-importazzjonijiet iddampjati miċ-Ċina u mill-Indoneżja u l-ishma tagħhom fis-suq matul il-perjodu kkunsidrat kien kif ġej:
Tabella 2
Total tal-importazzjonijiet iddampjati
2005
2006
2007
2008 (RIP)
Indiċi
100
109
198
195
Tabella 3
Sehem tas-suq ta’ importazzjonijiet iddampjati
2005
2006
2007
2008 (RIP)
Indiċi
100
103
161
189
(101)
Il-volumi ta’ importazzjonijiet iddampjati kif ukoll is-sehem fis-suq tal-importazzjonijiet iddampjati kważi rduppjaw matul il-perjodu kkunsidrat.
3.3. L-EVOLUZZJONI TAL-PREZZIJIET U L-IMĠIBA TAL-PREZZIJIET TAL-IMPORTAZZJONIJIET TAL-PRODOTT IKKONĊERNAT
3.3.1. L-evoluzzjoni tal-prezzijiet
(102)
Il-prezz medju tal-importazzjonijiet iddampjati mill-pajjiżi kkonċernati żviluppa kif ġej matul il-perjodu meqjus:
Tabella 4
Prezzijiet medji tal-importazzjonijiet iddampjati
2005
2006
2007
2008 (RIP)
Indiċi
100
103
104
99
(103)
Is-sors ta’ Tabella 4 ġej mid-dejta statistika disponibbli, inkluż l-Eurostat. Ix-xejra ġenerali tal-prezzijiet ta’ importazzjoni fl-Unjoni turi żieda sal-2007 u wara tnaqqis matul l-RIP 'l isfel mil-livell tal-2005.
3.3.2. It-tqaċċit tal-prezzijiet
(104)
Għad-determinazzjoni tat-tqaċċit tal-prezzijiet, il-Kummissjoni bbażat l-analiżi tagħha fuq l-informazzjoni ppreżentata fl-andament tal-investigazzjoni mill-produtturi esportaturi miċ-Ċina li kkooperaw. Għal kumpaniji oħra miċ-Ċina u l-Indoneżja li ma kkooperawx fil-każ, it-tqaċċit fil-prezzijiet kien stabbilit b’referenza għad-dejta tal-Eurostat.
(105)
L-approċċ biex ikun ikkalkulat it-tqaċċit tal-prezzijiet isegwi dak tal-investigazzjoni oriġinali Il-prezzijiet tal-importazzjoni, inklużi d-dazji antidumping, tal-produttur esportatur tqabbel mal-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni, abbażi ta’ medji peżati għall-istess kwalitajiet tal-prodott matul l-RIP. Il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni ġew aġġustati għal livell tal-fabbrika u mqabbla mal-prezzijiet tal-importazzjoni fil-fruntiera taċ-CIF tal-Unjoni li kienu jinkludu d-dazji antidumping u doganali. Dan it-tqabbil fil-prezzijiet sar fl-istess livell tal-kummerċ, aġġustati kif dovut meta meħtieġ, u wara tnaqqis ta’ ribassi u skonti.
Tabella 5
Tqaċċit fil-prezzijiet
2008 (RIP)
Iċ-Ċina:
-
Golden Time
21,6 %
-
Il-kumpaniji l-oħra
3,2 %
L-Indoneżja
-
Il-kumpaniji l-oħra
18,7 %
4. IMPORTAZZJONIJIET MINN PAJJIŻI OĦRA
L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra kienu negliġibbli (anqas minn 50 tunnellata fis-sena) matul il-perjodu kkunsidrat u għalhekk ma setax ikollu xi impatt fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
5. SITWAZZJONI EKONOMIKA TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
(106)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat il-fatturi ekonomiċi u l-indiċi rilevanti kollha li jaffettwaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni mill-2005 sal-RIP.
(107)
Sabiex tkun rispettata l-informazzjoni dwar il-kummerċ kunfidenzjali, kien neċessarju li tkun ippreżentata l-informazzjoni li tikkonċerna l-industrija tal-Unjoni f’forma indiċata.
5.1. PRODUZZJONI, KAPAĊITÀ TA’ PRODUZZJONI U UŻU TAL-KAPAĊITÀ
(108)
Il-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqset bi 13 % mill-2005 sal-RIP. Hekk kif il-kapaċità tal-produzzjoni matul l-istess perjodu baqgħet l-istess, l-użu tal-kapaċità naqset b’10 % bi qbil mal-iżvilupp fil-produzzjoni.
Tabella 6
F’Indiċi
2005
2006
2007
2008 (RIP)
Kapaċità ta’ produzzjoni
100
100
100
100
Volum ta’ produzzjoni
100
106
88
87
Użu tal-kapaċità
100
106
88
87
5.2. BEJGĦ FL-UNJONI
(109)
Id-dejta fit-Tabella 7 tindika tnaqqis ċar fil-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni. Din il-qagħda hija furzata bil-fatt li l-konsum globali, kif jidher fit-Tabella 1, żdied bi 3 % matul l-istess perjodu. Is-sehem fis-suq tal-industrija tal-Unjoni waqa’ b’mod sinifikattiv bejn l-2005 u l-RIP. Dan hu f’kuntrast mal-ishma fis-suq dejjem jiżdiedu (ara l-premessa (100)) tal-importazzjonijiet iddampjati akkumulati miċ-Ċina u l-Indoneżja matul il-perjodu kollu kkunsidrat. L-industrija tal-Unjoni żdiedet il-prezzijiet tal-bejgħ tal-unità fi sfond ta’ volumi li jonqsu. F’bilanċ, minkejja ż-żieda fil-prezzijiet tal-unità l-industrija tal-Unjoni baqgħet tiġġenera telf fuq iċ-ċiklamat tas-sodju fl-RIP.
Tabella 7
F’Indiċi
2005
2006
2007
2008 (RIP)
Volum tal-bejgħ
100
93
81
72
Sehem fis-suq
100
88
66
70
Il-prezz tal-bejgħ għal kull unità
100
100
108
123
5.3. ĦAŻNIET
(110)
Il-livell ta’ ħażna tal-produttur tal-Unjoni nbidlet b’mod sinifikattiv bejn l-2005 u l-RIP u waqgħet kważi bin-nofs matul il-perjodu kkunsidrat.
Tabella 8
Indiċi
2005
2006
2007
2008 (RIP)
Ħażna (tunnellati)
100
113
29
53
5.4. KAPAĊITÀ TA’ PROFITT
(111)
Minkejja titjib żgħir ġenerali, il-profitabbiltà tal-industrija tal-Unjoni baqgħet konsistentement negattiva matul il-perjodu kkunsidrat.
5.5. IMPJIEG, PRODUTTIVITÀ U PAGI
(112)
L-impjiegi fl-industrija tal-Unjoni naqsu b’19 % matul il-perjodu eżaminat. Il-produttività ta’ kull impjegat (stabbilit abbażi ta’ numru ta’ tunnellati prodotti diviż bin-numru tal-impjegati) żdiedet. L-ispejjeż tax-xogħol medji għal kull impjegat żdiedu b’5 % matul il-perjodu eżaminat.
Tabella 9
F’indiċi
2005
2006
2007
2008 (RIP)
Impjiegi
100
88
91
81
L-ispiża tax-xogħol għal kull impjegat
100
99
81
105
Produttività (kull impjegat)
100
121
97
107
5.6. L-INVESTIMENTI, ID-DĦUL MILL-INVESTIMENT
(113)
Matul il-perjodu eżaminat, l-investimenti naqsu b’aktar min-nofs li tirrifletti stat ġenerali negattiv tal-produttur tal-Unjoni. Il-livell ta’ dħul mill-investiment espress bħala r-relazzjoni bejn il-profitt nett tal-produttur uniku tal-Unjoni u l-valur gross fuq il-karta tal-assi fissi tiegħu jirrifletti x-xejra ta’ profitabbiltà. Naqset b’mod drastiku bi kważi 80 % matul il-perjodu eżaminat.
Tabella 10
F’indiċi
2005
2006
2007
2008 (RIP)
L-Investiment
100
44
7
53
Dħul mill-Investimenti
100
54
20
21
5.7. LIKWIDITÀ U KAPAĊITÀ TA’ ĠBIR TA’ KAPITAL
(114)
Il-likwidità tal-industrija tal-Unjoni tista’ biss tkun eżaminata f’relazzjoni mal-attività kollha tal-industrija tal-Unjoni. Baqgħet kemxejn pożittiva fl-2005 iżda marret lura fil-perjodu ta’ wara u saret negattiva fil-bqija tal-perjodu eżaminat. Sar aktar diffiċli wkoll għall-industrija tal-Unjoni li tkabbar il-kapital minħabba t-telf li sofriet matul il-perjodu eżaminat.
5.8. KOBOR TAD-DUMPING
(115)
Id-dumping miż-żewġ pajjiżi kkonċernati kompla matul l-RIP bl-eċċezzjoni tal-produttur esportatur Indoneżjan li kkoopera. Minħabba l-volum totali esportat u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet iddampjati mill-pajjiżi kkonċernati, dan l-impatt ma jistax jitqies negliġibbli.
5.9. IRKUPRU MINN DUMPING FL-IMGĦODDI
(116)
Miżuri anti-dumping ta’ importazzjonijiet taċ-ċiklamat tas-sodju li joriġina fiċ-Ċina u l-Indoneżja kienu imposti f’Marzu 2004. F’dan il-perjodu biss irkupru parzjali tas-sitwazzjoni tal-produtturi tal-Unjoni kienet osservata kif dettaljata hawn fuq.
5.10. IL-KONKLUŻJONI DWAR ID-DANNU
(117)
Il-preżenza ta’ importazzjonijiet bi prezzijiet baxxi miċ-Ċina u mill-Indoneżja kibret b’mod sinifikattiv fis-suq tal-Unjoni. Xi indikaturi tad-dannu għall-industrija fl-Unjoni juru sinjali ta’ rkupru filwaqt li oħrajn jindikaw żvilupp negattiv.
(118)
Meta wieħed iqis is-sitwazzjoni ġenerali li qiegħda teħżien tal-uniku produttur tal-Unjoni kif ukoll il-kobor tal-volumi importati ddampjati miċ-Ċina u l-Indoneżja u t-tqaċċit sinifikattiv li nstab fil-prezzijiet, huwa kkunsidrat li l-Industrija tal-Unjoni sofriet dannu materjali.
6. IMPATT TAL-IMPORTAZZJONIJIET IDDAMPJATI MILL-PAJJIŻI KKONĊERNATI U L-IMPATT TA’ FATTURI OĦRA
6.1. IMPATT TAL-IMPORTAZZJONI DDAMPJATI MILL-PAJJIŻI KKONĊERNATI
(119)
Kif stabbilit fil-premessa (100), il-volum akkumulat u s-sehem fis-suq tal-importazzjonijiet ddampjati mill-pajjiżi kkonċernati kważi rduppjaw fil-perjodu eżaminat. Tqaċċit fil-prezzijiet sinifikanti nstab ukoll fiż-żewġ pajjiżi kkonċernati. Meta wieħed iqis il-koinċidenza ċara fi żmien bejn id-deterjorament tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni u ż-żieda sinifikattiva tal-importazzjonijiet akkumulati ddampjati miċ-Ċina u l-Indoneżja, dawn l-importazzjonijiet ikkawżaw dannu lill-industrija fl-Unjoni. Tabilħaqq, l-importazzjonijiet iddampjati miċ-Ċina u l-Indoneżja kabbru l-penetrazzjoni tagħhom fis-suq tal-UE u ddominaw ishma tas-suq sinifikattivi li qabel kienu f’idejn il-produttur tal-Unjoni.
6.2. L-IMPATT TA’ FATTURI OĦRA
(120)
Il-Kummissjoni analizzat jekk xi fatturi magħrufin oħrajn barra mill-importazzjonijiet iddampjati setgħu kellhom piż fuq id-dannu kontinwu mill-produttur tal-Unjoni sabiex ikun żgurat li d-dannu possibbli kkawżat minn kwalunkwe tali fatturi ma kienx attribwit lill-importazzjonijiet iddampjati.
6.2.1. L-impatt tal-importazzjonijiet mhux iddampjati miċ-Ċina u l-Indoneżja
(121)
Il-volum tal-importazzjonijiet mhux iddampjati miċ-Ċina u l-Indoneżja kontinwament naqqsu fil-perjodu eżaminat. Il-prezzijiet korrispondenti ta’ dawn l-importazzjonijiet kienu konsistentement ogħla minn dawk tal-importazzjonijiet iddampjati. Għal dawn ir-raġunijiet, l-importazzjonijiet mhux iddampjati miċ-Ċina u l-Indoneżja ma kkontribwewx għad-dannu li soffriet l-industrija fl-Unjoni.
6.2.2. Il-prestazzjoni fis-swieq tal-esportazzjoni
(122)
Il-bejgħ tal-esportazzjoni tal-produttur tal-Unjoni barra l-UE jirrappreżenta anqas mill-25 % tal-bejgħ totali tiegħu. Għall-kuntrarju ta’ bejgħ fl-Unjoni, il-profitabilità tal-bejgħ tal-esportazzjoni matul il-perjodu investigat tjiebet u għalhekk ma setgħetx tikkontribwixxi għad-dannu soffert mill-industrija tal-Unjoni.
6.2.3. Varjazzjoni fil-prezzijiet tal-materja prima
(123)
Il-varjazzjonijiet fil-prezzijiet tal-materja prima tal-SC setgħu kellhom xi effett negattiv fuq il-prestazzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Madankollu dan il-fattur mhux suffiċjenti biex ikisser il-konnessjoni każwali bejn id-dannu soffert u l-importazzjonijiet iddampjati. Dan tal-aħħar kellu jkun affettwat mit-tibdiliet fil-prezzijiet tal-materja prima fi porporzjon simili bħall-ispejjeż tal-produttur tal-Unjoni peress li huma konnessi mill-qrib mal-prezzijiet taż-żejt u l-urea.
6.2.4. Tibdiliet fix-xejriet tal-konsum
(124)
Tibdiliet fix-xejriet tal-konsum bil-miġja ta’ prodotti ġodda fis-suq ma kellhomx impatt notevoli fuq il-konsum tal-SC. Tabilħaqq, jidher li m’hemm l-ebda sostituzzjoni diretta tal-prodott bejn l-SC u dawn il-prodotti l-ġodda.
6.3. KONKLUŻJONI
(125)
Għal dawn ir-raġunijiet, kien konkluż li l-importazzjonijiet iddampjati miċ-Ċina u l-Indoneżja kkawżaw dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni u l-ebda fattur ieħor ma kiser din il-konnessjoni każwali.
E. IL-PROBABBILTÀ TAL-KONTINWAZZJONI TAD-DANNU
1. L-IMPATT TAL-VOLUM PROĠETTAT U L-EFFETT TAL-PREZZIJIET FUQ L-ISTAT TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI f’kAŻ TAT-TNEĦĦIJA TAL-MIŻURI
(126)
Skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, l-importazzjonijiet mill-pajjiżi li bħalissa qed jiġu riveduti, ġew ivvalutati sabiex tiġi stabbilita l-probabbiltà ta’ tkomplija tad-dannu.
(127)
Għal dak li għandu x’jaqsam mal-effett probabbli fuq l-industrija tal-Unjoni tal-iskadenza tal-miżuri li qegħdin fis-seħħ, il-fatturi li ġejjin tqiesu li kienu skont l-elementi deskritti fil-qosor tal-probabbiltà ta’ tkomplija ta’ dumping.
1.1. IĊ-ĊINA
(128)
Kif ġie konkluż fil-premessa (40), l-esportazzjonijiet miċ-Ċina li saru mill-esportaturi kkonċernati minn din ir-reviżjoni qed ikomplu jsiru bi prezzijiet iddampjati. L-esportazzjonijiet Ċiniżi lejn pajjiżi terzi oħra jidhru ukoll li huma ddampjati u li jindikaw xejra strutturali tal-aġir ta’ dumping.
(129)
Analiżi tal-kapaċitajiet disponibbli fiċ-Ċina wriet li l-kapaċità tal-produzzjoni liberament disponibbli tal-kumpaniji kkonċernati mir-reviżjoni fiċ-Ċina huma ħafna drabi akbar mid-daqs tas-suq tal-Unjoni (ara premessa (61)). L-abbiltà tas-swieq ta’ pajjiż terz li jassorbi volumi addizzjonali sinifikattivi tal-importazzjonijiet Ċiniżi hija limitata wkoll (ara l-premessa (63)). Għalhekk hemm inċentiv għall-produtturi esportaturi Ċiniżi li jidderieġu volumi kbar ta’ esportazzjoni bi prezzijiet ddampjati lejn is-suq tal-Unjoni jekk il-miżuri jitneħħew (ara l-premessa (65)).
(130)
Il-livelli sinifikattivi ta’ dumping u tqaċċit fil-prezzijiet osservati jindikaw li l-volumi tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni msemmija hawn fuq se jsiru bi prezzijiet iddampjati li jkunu b’mod sinifikattiv aktar baxxi mill-prezzijiet u l-ispejjeż tal-produttur tal-Unjoni.
(131)
L-effett ikkombinat ta’ tali volumi u prezzijiet ikun tali li kapaċi jwassal għal deterjorament tas-sitwazzjoni diġà prekarja tal-industrija tal-Unjoni. Tali xenarju jwassal fil-probabbiltà kollha għal aktar prezzijiet imnaqqsa u/jew produzzjoni u bejgħ iżgħar mill-industrija tal-Unjoni. Il-pożizzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni tkompli tiddeterjora u twassal għal dannu akbar. Tali żviluppi jistgħu jtemmu l-eżistenza tal-uniku produttur tal-Unjoni.
1.2. L-INDONEŻJA
(132)
L-investigazzjoni wriet li d-dumping mill-Indoneżja kompla matul l-RIP. L-investigazzjoni wriet ukoll li l-kapaċità liberament disponibbli fl-Indoneżja hija aktar mit-tliet kwarti tad-daqs tas-suq tal-Unjoni u probabbli se tikber aktar fil-futur qrib (ara l-premessa (75)). Peress li m’hemmx indikazzjoni li swieq oħra terzi jew is-suq domestiku jista’ jassorbi din il-kapaċità żejda, din tista’ tikkawża żieda fl-esportazzjonijiet bi prezz baxx lejn l-Unjoni jekk il-miżuri jitħallew jiskadu.
(133)
Bħal fil-każ taċ-Ċina, il-livelli sinifikattivi ta’ dumping u tqaċċit fil-prezzijiet osservati jindikaw li l-volumi tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni se jsiru bi prezzijiet iddampjati li jkunu b’mod sinifikattiv aktar baxxi mill-prezzijiet u l-ispejjeż tal-produttur tal-Unjoni. Bl-istess mod, l-effett ikkumbinat ta’ dawn il-volumi u l-prezzijiet ikunu kapaċi jwasslu għal aktar deterjorament tas-sitwazzjoni diġà prekarja tal-produtturi tal-Unjoni u probabbli jtemmu l-eżistenza tal-uniku produttur tal-Unjoni. Bħal fil-każ taċ-Ċina, l-esportazzjonijiet Indoneżjani lejn pajjiżi terzi oħra jidhru wkoll li se jkunu indikativament iddampjati għal dak li għandu x’jaqsam ma’ prezzijiet relatati mal-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni li juru wkoll xejra strutturali ta’ aġir ta’ dumping.
2. KONKLUŻJONI DWAR IL-PROBABBILTÀ TAL-KONTINWAZZJONI TAD-DANNU
(134)
L-industrija tal-Unjoni ġarrbet l-effetti tal-importazzjonijiet iddampjati għal diversi snin u bħalissa tinsab f’qagħda ekonomika prekarja.
(135)
Kif stabbilit hawn fuq, l-investigazzjoni wriet li s-sitwazzjoni dannuża tal-industrija tal-Unjoni kompliet fl-RIP. Il-kontinwazzjoni tad-dannu hija, skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, fiha nnifisha indikatur b’saħħtu li d-dannu probabbilment se jkompli fil-futur li jissuġġerixxi li l-miżuri għandhom jinżammu.
(136)
Is-sejbiet li għandhom x’jaqsmu mal-importazzjonijiet juru li l-importazzjonijiet ta’ volumi kbar bi prezzijiet iddampjati se jkomplu u l-pressjoni fuq il-prezz probabbilment se tintensifika l-kompetizzjoni bejn l-importazzjonijiet iddampjati u l-SC prodott mill-Unjoni. L-investigazzjoni ma identifikat l-ebda fattur li jista’ jkisser il-konnessjoni b’saħħitha bejn l-importazzjonijiet iddampjati u d-dannu li ssofri l-industrija tal-Unjoni.
(137)
Jekk il-miżuri jitneħħew, is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni se tmur lura u l-eżistenza nnifisha tal-uniku produttur tal-Unjoni tkun imxekkla.
(138)
Għaldaqstant ġie konkluż li hemm, minħabba importazzjonijiet iddampjati miċ-Ċina u l-Indoneżja, probabbiltà ċara ta’ kontinwazzjoni tad-dannu tal-industrija tal-Unjoni.
F. L-INTERESS TAL-UNJONI
1. INTRODUZZJONI
(139)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, ġie analizzat jekk iż-żamma tal-miżuri antidumping eżistenti imorrux kontra l-interess tal-Unjoni fl-intier tagħha. L-interess tal-Unjoni ġie stabbilit abbażi ta’ stima tad-diversi interessi involuti kollha, jiġifieri dawk tal-produttur applikant tal-Unjoni, tal-importaturi, tal-fornituri u tal-utenti.
2. INTERESS TAL-PRODUTTUR APPLIKANT TAL-UNJONI
(140)
Għal dak li għandu x’jaqsam mal-produttur tal-Unjoni, għandu jkun innutat li s-sitwazzjoni li qed iġġib it-telf, irriżultat mid-diffikultajiet tiegħu li jikkompeti b’importazzjonijiet iddampjati bi prezz baxx li li diġà okkupaw sehem sinifikattiv tas-suq fil-bidu tal-perjodu eżaminat u li kabbru s-sehem tas-suq tagħhom b’mod konsiderevoli matul dak il-perjodu.
(141)
Hu meqjus li l-kontinwazzjoni tal-miżuri se jkunu ta’ benefiċċju għall-produttur tal-Unjoni li mbagħad tal-inqas għandu jkun kapaċi li jkabbar il-volumi u, forsi, il-prezzijiet tal-bejgħ u b’hekk jiġġenera l-livell ta’ dħul meħtieġ li jippermetti li jkompli jinvesti fil-faċilitajiet tal-produzzjoni tiegħu. B’kuntrast, id-diskontinwità tal-miżuri twaqqaf l-irkupru u twassal għall-kontinwazzjoni u anke forza fuq id-dannu mġarrab mill-produttur tal-Unjoni. Hija serjament thedded il-vijabilità tal-produttur tal-Unjoni u bħala konsegwenza, għandu mnejn anke jieqaf jeżisti u b’hekk inaqqas il-forniment u l-kompetizzjoni fis-suq.
3. INTERESS TAL-IMPORTATURI
(142)
Fit-tnedija, tqassam kwestjonarju lil 20 importatur mhux relatat. Tlieta minnhom irrispondew li m’għadhomx attivi fis-suq tal-prodott ikkonċernat. Żewġ importaturi oħra rrispondew il-kwestjonarju. L-importaturi mhux relatati li kkooperaw irrappreżentaw 7 % tal-importazzjonijiet totali kkonċernati.
(143)
L-investigazzjoni sabet li l-eżistenza ta’ diversità ta’ fornituri taċ-ċiklamat tas-sodju hija essenzjali. L-importaturi għandhom jistrieħu fuq is-sorsi Ażjatiċi u Ewropej għall-forniment minħabba l-kwalità u r-raġunijiet ta’ sigurtà fl-ikel.
4. INTERESS TAL-UTENTI
(144)
Fit-tnedija, tqassam kwestjonarju lil 13-il utent potenzjali iżda tnejn biss wieġbu lill-Kummissjoni.
(145)
L-utenti ewlenin tal-prodott ikkonċernat fl-Unjoni huma fl-industriji tal-ikel, tax-xorb u farmaċewtiċi. Id-domanda għall-prodott ikkonċernat għalhekk tiddependi fuq il-qagħda ta’ din l-industrija.
(146)
L-utenti li wieġbu wrew marġini ta’ profitt robust fuq prodotti sekondarji li jużaw l-SC. Tabilħaqq, l-effett tad-dazji antidumping fuq l-ispejjeż totali tagħhom kienet tant minima (anqas minn 1 %) li ma kinux affettwati b’mod sproporzjonat mill-miżuri eżistenti.
5. L-INTERESS TAL-FORNITURI
(147)
Tqassam kwestjonarju lil tmien fornituri potenzjali iżda ħadd minnhom ma wieġeb lill-Kummissjoni. Mill-informazzjoni disponibbli, jidher li l-portfolio ralatat man-negozju tal-SC huwa kemxejn negliġibbli. Fi kwalunkwe eventwalità, aktar deterjorament tal-produttur uniku tal-Unjoni jista’ jkollu effetti negattivi ta’ saħħa, anke jekk limitati, fuq il-fornituri tal-produttur tal-materja prima. Għal dawn ir-raġunijiet hu raġjonevoli li tassumi li l-miżuri se jkunu ta’ benefiċċju anke lill-industrija li tforni għaliex se jkunu jżommu f’postu wieħed mill-klijenti tagħhom.
6. KONKLUŻJONI DWAR L-INTERESS TAL-UNJONI
(148)
B’kunsiderazzjoni għal dak li ntqal hawn fuq, il-konklużjoni hi li m’hemmx raġunijiet konvinċenti kontra l-impożizzjoni tal-miżuri anti-dumping.
G. IL-MIŻURI DEFINITTIVI ANTIDUMPING
(149)
In vista tal-konklużjonijiet milħuqa hawn fuq, il-miżuri fis-seħħ applikabbli fuq importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina fiċ-Ċina u l-Indoneżja għandhom jinżammu,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju definittiv anti-dumping huwa hawnhekk impost fuq importazzjoni taċ-ċiklamat tas-sodju, li bħalissa jista’ jiġi kklassifikat fil-kodiċi NM ex 2929 90 00 (il-kodiċi TARIC 2929900010), u li joriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u mill-Indoneżja.
2. Ir-rata tad-dazju antidumping definittiv applikabbli għall-prodotti deskritti fil-paragrafu 1 manifatturati mill-kumpaniji hawn taħt għandha tkun kif ġej:
Il-pajjiż
Kumpanija
Rata tad-dazju
(EUR għal kull kg)
Kodiċi addizzjonali TARIC
Ir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, ir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic u Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, ir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, ir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
0,11
A473
Il-kumpaniji l-oħra kollha
0,26
A999
L-Indoneżja
PT Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, l-Indoneżja.
0,24
A502
Il-kumpaniji l-oħra kollha
0,27
A999
3. F’każijiet fejn il-merkanzija soffriet danni qabel ma daħlet fiċ-ċirkolazzjoni ħielsa u, għalhekk, il-prezz li attwalment tħallas jew li għandu jitħallas huwa mqassam għad-determinazzjoni tal-valur doganali skont l-Artikolu 145 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 2454/93 tat-2 ta’ Lulju 1993 li jiffissa d-dispożizzjonijiet għall-implementazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2913/92 li jistabbilixxi il-Kodiċi Doganali Komunitarju (5) l-ammont ta’ dazju anti-dumping, ikkalkolat fuq il-bażi tal-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu, għandu jkun imnaqqas b’persentaġġ li jikkorrispondi mat-tqassim tal-prezz li attwalment tħallas jew li għandu jitħallas.
4. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ li jikkonċernaw id-dazji tad-dwana.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u jkun direttament applikabbli fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fil-Lussemburgu, it-3 ta’ Ġunju 2010.