РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 19 октомври 2011 година
относно схемите за държавна помощ, приведени в действие от Гърция в департаментите Кастория, Евбея, Флорина, Килкис, Родопи, Еврос, Ксанти и Додеканезите и на островите Лесбос, Самос и Хиос (преструктуриране на дълг)
(№ C 23/04 (ex NN 153/03), C 20/05 (ex NN 70/04) и C 50/05 (ex NN 20/05)
(нотифицирано под номер C(2011) 7252)
(само текстът на гръцки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/307/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, алинея първа от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с член 108, параграф 2, алинея първа от Договора (1) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
След като получи информация, че през 1993 г. и следващите години, в контекста на операция по предоговаряне на дълга, е отпусната помощ на предприятия в департаментите Кастория и Евбея, с писмо от 27 май 2003 г. Комисията поиска от гръцките органи да представят в рамките на четири седмици текста на правното основание за тази операция заедно с всякаква друга информация, необходима за проучването, предвидено в членове 87 и 88 от Договора за ЕО (3).
(2)
С писмо от 10 юли 2003 г. с входящ номер от 17 юли 2003 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз препрати на Комисията писмо от гръцките органи с искане за едномесечно удължаване на срока, посочен в съображение 1.
(3)
С писмо от 4 август 2003 г. с входящ номер от 6 август 2003 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз препрати на Комисията информацията, поискана с писмото от 27 май 2003 г.
(4)
След проучване на информацията бе установено, че помощта е отпусната без одобрение от страна на Комисията. Следователно Комисията взе решение да образува преписка за помощ, за която не е постъпило уведомление, под номер NN 153/03.
(5)
С писмо от 21 юни 2004 г. (4) Комисията уведоми Гърция, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО (С 23/2004) (наричана по-долу „откриване на първата процедура“).
(6)
Решението на Комисията да открие процедурата бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (5). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно въпросната помощ.
(7)
Комисията не получи мнения от заинтересовани трети страни.
(8)
С писмо от 13 юли 2004 г. с входящ номер от 19 юли 2004 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз поиска едномесечно удължаване на срока, даден на гръцките органи за предоставяне на отговора им във връзка с откриването на първата процедура.
(9)
С факс от 6 август 2004 г. Комисията предостави поисканото удължаване.
(10)
С писмо от 9 август 2004 г. с входящ номер от 10 август 2004 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз препрати на Комисията отговора на гръцките органи по отношение на откриването на първата процедура.
(11)
По време на проучването на информацията, предоставена от гръцките органи в писмото им от 4 август 2003 г. бе установено, че освен департаментите Кастория и Евбея въпросната помощ засяга и департаментите Флорина и Килкис. Следователно с факс от 22 април 2004 г. Комисията поиска от гръцките органи допълнителна информация по посочените схеми за помощ.
(12)
С писмо от 26 май 2004 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз поиска едномесечно удължаване на срока, отпуснат на гръцките органи за предоставяне на посочената по-горе допълнителна информация.
(13)
С факс от 7 юни 2004 г. Комисията предостави поисканото удължаване.
(14)
С писмо от 1 юли 2004 г. с входящ номер от същия ден Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз препрати на Комисията информацията, поискана с факс от 22 април 2004 г.
(15)
След проучване на информацията бе установено, че помощта е отпусната без одобрение от страна на Комисията. Следователно Комисията взе решение да образува преписка за помощ, за която не е постъпило уведомление, под номер NN 70/04.
(16)
С писмо от 9 юни 2005 г. (7) Комисията уведоми Гърция, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО по отношение на мерките за помощ, предоставени в департаментите Флорина и Килкис (С 20/2005) (наричано по-долу „откриване на втората процедура“).
(17)
Решението на Комисията да открие процедурата бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (8). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно въпросната помощ.
(18)
Комисията не получи мнения от заинтересовани трети страни.
(19)
С писмо от 24 юни 2005 г. с входящ номер от 28 юни 2005 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз поиска двумесечно удължаване на срока, даден на гръцките органи за предоставяне на отговора им във връзка с откриването на втората процедура.
(20)
С факс от 13 юли 2005 г. Комисията предостави поисканото удължаване.
(21)
С писмо от 18 август 2005 г. с входящ номер от 24 август 2005 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз препрати на Комисията отговора на гръцките органи по отношение на откриването на втората процедура.
(22)
По време на проучването на информацията, представена от гръцките органи с писмо от 1 юли 2004 г., бе установено, че помощта е отпусната и в департаменти, различни от засегнатите от откриването на първите две процедури. Следователно с факс от 12 ноември 2004 г. Комисията поиска от гръцките органи допълнителна информация по тези мерки за помощ.
(23)
С писмо от 13 декември 2004 г. с входящ номер от 15 декември 2004 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз поиска от Европейската комисия едномесечно удължаване на срока, даден на гръцките органи за предоставяне на посочената по-горе допълнителна информация.
(24)
С факс от 6 януари 2005 г. Комисията предостави поисканото удължаване.
(25)
С писмо от 27 януари 2005 г. с входящ номер от 1 февруари 2005 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз препрати на Комисията информацията, поискана с писмото от 12 ноември 2004 г.
(26)
След проучване на информацията бе установено, че помощта е отпусната без одобрение от страна на Комисията. Следователно Комисията взе решение да образува преписка за помощ, за която не е постъпило уведомление, под номер NN 20/05.
(27)
С писмо от 22 декември 2005 г. (10) Комисията уведоми Гърция, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО по отношение на помощта, отпусната в департаментите Родопи, Евбея, Ксанти и Додеканезите и островите Лесбос, Самос и Хиос (С 50/05) (наричано по-долу „откриване на третата процедура“).
(28)
Решението на Комисията да открие процедурата бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз. (11) Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си по отношение на въпросната помощ.
(29)
Комисията не получи мнения от заинтересовани трети страни.
(30)
С писмо от 23 януари 2006 г. с входящ номер от 25 януари 2006 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз поиска тримесечно удължаване на срока, даден на гръцките органи за предоставяне на отговора им по отношение на откриването на третата процедура.
(31)
С факс от 3 февруари 2006 г. Комисията предостави поисканото удължаване.
(32)
С писмо от 10 май 2006 г. с входящ номер от 11 май 2006 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз препрати на Комисията отговора на гръцките органи по отношение на откриването на третата процедура.
(33)
След повторно проучване на всички представени правни основания, с факс от 12 януари 2011 г. Комисията поиска от гръцките органи да представят в срок от един месец допълнителни разяснения относно въпросната помощ.
(34)
С електронни съобщения от 7 февруари 2011 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз поиска от Комисията да удължи посочения по-горе краен срок с още 40 работни дни.
(35)
С факс от 17 февруари 2011 г. Комисията предостави удължаване с 20 работни дни.
(36)
С електронни съобщения от 15 март 2011 г. и 29 март 2011 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз препрати посочените по-горе разяснения на Комисията.
II. ОПИСАНИЕ
(37)
Министерско решение № 69836/В1461 от 30 септември 1993 г. предвижда преобразуването на общия дълг, бил той изискуем или не, към 30 юни 1993 г., възникнал в резултат на заеми от всякакъв вид (за оборотен капитал и дълготрайни активи) в драхми или чуждестранна валута, отпуснати на промишлени и занаятчийски предприятия, установени и извършващи дейност, независимо от местонахождението на седалището им по регистрация, в департаментите Кастория и Евбея, както и в резултат на банкови гаранции в драхми или чуждестранна валута, издадени от името на въпросните предприятия, в нов заем със срок на погасяване десет години, платим на равни шестмесечни вноски (главница плюс лихви) или на равни шестмесечни вноски за главницата (проста амортизация) с лихва, изчислявана на шестмесечие при лихвения процент, приложим за преструктурирането към момента (лихвеният процент, приложим по отношение на новия заем, е процентът, приложим за 12-месечните съкровищни бонове от последната емисия, издадена преди началото на всеки период за изчисляване на лихвата по заема, увеличен с два процентни пункта, с лихвена субсидия в размер на десет процентни пункта по време на първите пет години, която се покрива от сметката, създадена съгласно Закон № 128/75. (12)
(38)
Като друга възможност споменатите по-горе предприятия могат да получават в продължение на пет години лихвена субсидия в размер на десет процентни пункта по неизплатените си към 30 юни 1993 г. дългове в драхми или чуждестранна валута, свързани с инвестиции в оборотен капитал или дълготрайни активи.
(39)
Предприятията трябва да бъдат жизнеспособни след преструктурирането (което означава, че в известна степен са били в затруднено положение); този критерий подлежи на проверка от страна на банките.
(40)
Министерски решения № 2035824/5887 от 1 юни 1994 г., 2045909/7431/0025 от 26 август 1994 г., 2071670/11297 от 9 ноември 1994 г. и 72742/B1723 от 8 декември 1994 г. изменят гратисните периоди и лихвените субсидии, свързани с новите заеми, и обезпечават последните посредством държавна гаранция.
(41)
Министерско решение № 66336/B1398 от 14 септември 1993 г. предвижда същите мерки за помощ и условия като описаните в съображение 37. Предвижда и предоставянето на държавна гаранция за главницата и лихвата на преструктурирания дълг на промишлени и занаятчийски предприятия в департаментите Флорина и Килкис, както и покриване от страна на държавата на лихвите за забавяне, платими към 31 декември 1992 г. по заеми, отпуснати за оборотен или инвестиционен капитал на тези фирми, в рамките на бюджетните ограничения съгласно Закон № 128/75.
(42)
Решение № 66336/B1398 от 14 септември 1993 г. бе изменено от Решение № 30755/B1199 от 21 юли 1994 г., Решение № 60029/B1541 от 23 септември 1994 г., Решение № 72742/B1723 от 8 декември 1994 г., Решение № 236/B22 от 4 януари 1995 г., Решение № 8014/B285 от 28 февруари 1995 г., Решение № 44678/B1145 от 3 юли 1995 г., Решение № 44446/B1613 от 24 декември 1996 г., Решение № 40410/B1678 от 9 декември 1997 г., Решение № 10995/B546 от 24 март 1999 г., Решение № 12169/B736 от 22 март 2000 г. и Решение № 35913/B2043 от 24 октомври 2000 г. Тези различни решения изменят срока на заемите, гратисните периоди и лихвените субсидии, свързани с новите заеми, като също удължават срока, след който неизплатените вноски стават платими.
(43)
Предприятията трябва да бъдат жизнеспособни след преструктурирането (което означава, че в известна степен са били в затруднено положение); този критерий подлежи на проверка от страна на банките.
(44)
Министерско решение № 1648/В.22/13.1.1994 г. предвижда, както следва:
а)
за нови заеми за оборотен капитал, отпуснати след 1 април 1993 г. на промишлени, занаятчийски и миннодобивни предприятия, промишлени животновъдни предприятия, хотели и корабни дружества, установени независимо от местонахождението на техните седалища по регистрация в департаментите Ксанти, Родопи и Еврос, лихвена субсидия в размер на 10 (десет) процентни пункта, която се покрива от сметката, създадена съгласно Закон № 128/75, и възлиза на не повече от 20 % от оборота на предприятието за предходната година или не повече от 50 % от поръчките за текущата година по отношение на лихвата, начислена от 1 април 1993 г. до 31 март 1996 г., с държавна гаранция до обща сума в размер на 100 000 000 GRD (293 470 EUR);
б)
общите задължения, било то изискуеми или не, към 31 декември 1993 г., възникнали в резултат на заеми за оборотен капитал и дългосрочни активи, отпуснати на промишлени, занаятчийски и миннодобивни предприятия, промишлени животновъдни предприятия, хотели и корабни дружества в Тракийския регион, ще бъдат преобразувани в нов заем със срок на погасяване десет години, платим на равни шестмесечни вноски (главница плюс лихва) от сметката, създадена съгласно Закон № 128/75, с държавна гаранция;
в)
включване в преструктурирания дълг на лихви за забавяне, изискуеми към 31 декември 1992 г. по заемите за дългосрочни активи или оборотен капитал.
(45)
Предприятията трябва да бъдат жизнеспособни след преструктурирането (което означава, че в известна степен са били в затруднено положение); този критерий подлежи на проверка от страна на банките.
(46)
В Министерско решение № 1648/B.22/13.1.1994 г. бяха внесени редица изменения посредством следните министерски решения: № 14237/B.664/6.4.1994, 235/B.21/4.1.1995, 44678/B.1145/3.7.1995, 14946/B.566/30.4.1996, 44446/B.1613/24.12.1996, 32576/B.1282/9.10.1997 (13), 11362/B.472/7.4.1997, 40412/B.1677/9.12.1997 (14), 42998/B.2026/15.12.1998, 19954/B.957/7.6.1999, 10123/B.507/17.3.1999, 6244/B.270/18.2.2000 и 35913/B.2043/24.10.2000 (15). Всички тези текстове изменят технически параметри, като например лихвени субсидии, гратисни периоди, срок на заемите и продължителност на периодите, след които неизплатените вноски стават дължими.
(47)
С Решение № 2003341/683/0025/17.2.94 се предоставя държавна гаранция за заеми за оборотен капитал, отпуснати след 1 април 1993 г. на промишлени, занаятчийски и миннодобивни предприятия, промишлени животновъдни предприятия, хотели и корабни дружества, установени, независимо от местонахождението на техните седалища по регистрация, в департаментите Ксанти, Родопи и Еврос, до обща сума в размер на 100 000 000 GRD (293 470 EUR) на предприятие, както и за дългове (капитал и лихви), възникнали от преструктурирането на неизплатени към 31 декември 1993 г. дългове в резултат на стари заеми, отпуснати съгласно разпоредбите на Съвместно решение № 1648/G.G.54/B.22/13.1.94.
(48)
В Решение № 2003341/683/0025/17.2.94 бяха внесени редица изменения посредством следните решения: № 2022973/3968/0025/18.5.94, 2043231/6673/0025/11.7.95, 2030175/4446/0025/10.6.1996, 2087184/49/0025/11.7.97, 2016123/2133/0025/6.3.1998, 2090373/11216/0025/1.6.98 (16), 2/21857/0025/7.10.1999, 2/14774/0025/31.5.2000, 2/82257/0025/18.12.2000, 2/7555/0025/25.5.2001, 2/61352/0025/31.1.2002 и 2/64046/0025/2003/28.1.2004. Всички тези текстове предоставят държавна гаранция в случай на прилагане на мерките, предвидени от различните решения, изменящи Министерско решение № 1648/B.22/13.1.1994 (вж. съображение 46).
(49)
От решенията в горепосочения списък, Министерско решение № 2/82257/0025/18.12.2000 предвижда, че за да бъдат приложими неговите разпоредби, предприятията трябва да бъдат жизнеспособни сами по себе си (а не след преструктуриране, какъвто е случаят по отношение на другите министерски решения, посочени в настоящото решение), което предполага липса на затруднено положение.
(50)
Министерско решение № 2041901/16.5.1989 предвижда лихвена субсидия в размер на три процентни пункта, която се покрива от общата сметка, създадена съгласно Закон № 128/75, върху неизплатените суми, дължими по заемите за оборотен капитал, отпуснати на или след 1 април 1989 г. на търговски и занаятчийски предприятия, чиито седалища по регистрация се намират в департаментите Еврос, Лесбос, Самос, Хиос и Додеканезите.
(51)
Министерско решение № 2078809/10.10.89 предвижда лихвена субсидия в размер на три процентни пункта, която се покрива от общата сметка, създадена съгласно Закон № 128/75, върху неизплатените суми, дължими по заемите за оборотен капитал, отпуснати на или след 1 април 1989 г. на търговски и занаятчийски предприятия, чиито седалища по регистрация се намират в департаментите Родопи, Ксанти и Самос.
(52)
Министерски решения № 9034/B.289/10.2.2003 и 37497/B.1232/2.6.2003 допълват разпоредбите на решенията, посочени в съображения 50 и 51, като уточняват обхвата и някои технически параметри, свързани с предвидените лихвени субсидии.
III. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(53)
По отношение на въпросните схеми за помощ Комисията изразява съмнения не само относно липсата на държавна помощ, а и относно съвместимостта с вътрешния пазар на помощта, която според Комисията действително е налице.
а) Обосновка на откриването на първата процедура
(54)
Първата процедура бе открита поради следните причини:
а)
при искане да предоставят обяснение във връзка с въпросната помощ гръцките органи заявиха, че не е представено уведомление за министерските решения, които представляват правно основание за мерките за помощ, тъй като са счели, че помощта, която привеждат в действие, не представлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО; те също заявиха, че макар и да не са запознати с точния брой на получателите, сумите на въпросните мерки за помощ вероятно попадат в обхвата на правилото „de minimis“;
б)
тъй като правилото „de minimis“ не се е прилагало в селскостопанския сектор към момента на прилагане на мерките за помощ и решенията, които представляват правно основание на въпросните мерки за помощ, са били насочени към предприятията, изправени пред проблеми с ликвидността, Комисията счете, че помощта следва да бъде анализирана с оглед на различните правила, приложими по отношение на оздравяването и преструктурирането на предприятия в затруднение от влизането в сила на първото от гореспоменатите решения; наличната информация обаче не позволи да се установи до каква степен са спазени тези правила;
в)
отново по отношение на селскостопанския сектор наличната информация не позволи да се определи дали държавната гаранция е предоставена в съответствие с различните правила, приложими по отношение на държавната помощ под формата на гаранции от влизането в сила на първото от горепосочените решения;
г)
в промишления и занаятчийския сектор правилото „de minimis“ безспорно е било приложимо, но тъй като гръцките органи не бяха запознати с броя на получателите в рамките на мерките, въведени чрез тези министерски решения, и тъй като праговете на помощта „de minimis“ се изчисляват за тригодишен период, а не за еднократна мярка, бе невъзможно да се прецени дали предвидената във въпросните решения помощ може действително да попада в обхвата на правилото „de minimis“; в този контекст мерките за помощ трябваше да бъдат анализирани също и въз основа на правилата за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, приложими от влизането в сила на първото от упоменатите решения; наличната информация обаче не позволи да се установи до каква степен са спазени тези правила;
д)
и по отношение на тези сектори наличната информация не позволи да се определи дали държавната гаранция е предоставена в съответствие с различните правила, приложими по отношение на държавната помощ под формата на гаранции от влизането в сила на първото от горепосочените решения;
б) Обосновка на откриването на втората процедура
(55)
Втората процедура бе открита поради следните причини:
а)
при искане да предоставят обяснение във връзка с въпросната помощ гръцките органи заявиха, че макар и да не им е известен точният брой на получателите, сумите на въпросната помощ вероятно попадат в обхвата на правилото „de minimis“; въпреки това, съвсем отделно от факта, че до 1 януари 2005 г. правилото „de minimis“ не се е прилагало по отношение на селскостопанския сектор, Комисията не разполагаше с данни, които биха ѝ позволили да установи до каква степен сумите, получени от селскостопанските предприятия по силата на Министерско решение № 66336/B.1398 и измененията към него, са могли да попадат в приложното поле на Регламент (ЕО) № 1860/2004 на Комисията от 6 октомври 2004 г. относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО спрямо минималните помощи в секторите на земеделието и рибарството (17), който въвежда правилото „de minimis“ в земеделския сектор;
б)
като се има предвид, че тези решения са били насочени към предприятия в затруднение, помощта трябваше да бъде анализирана с оглед на различните правила, приложими по отношение на оздравяването и преструктурирането на предприятия в затруднение от влизането в сила на първото от горните решения, т.е. от 21 септември 1993 г.; наличната информация обаче не позволи да се определи до каква степен са спазени тези правила;
в)
отново по отношение на селскостопанския сектор наличната информация не позволи да се определи дали държавната гаранция е предоставена в съответствие с различните правила, приложими по отношение на държавната помощ под формата на гаранции от 21 септември 1993 г.;
г)
в промишления и занаятчийския сектор правилото „de minimis“ безспорно е било приложимо, но тъй като гръцките органи не бяха запознати с броя на получателите в рамките на мерките, въведени чрез тези министерски решения, и тъй като праговете на помощта „de minimis“ се изчисляват за тригодишен период, а не за еднократна мярка, бе невъзможно да се прецени дали предвидената във въпросните решения помощ може действително да попада в обхвата на правилото „de minimis“; в този контекст мерките за помощ трябваше да бъдат анализирани също и въз основа на правилата за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, които са били приложими от 21 септември 1993 г.; наличната информация обаче не позволи да се установи до каква степен са спазени тези правила;
д)
по отношение на тези сектори наличната информация не позволи да се определи дали държавната гаранция е предоставена в съответствие с различните правила, приложими по отношение на държавната помощ под формата на гаранции от 21 септември 1993 г.;
в) Обосновка на откриването на третата процедура
(56)
Третата процедура бе открита поради следните причини:
а)
както при откриване на първата и втората процедура, гръцките органи посочиха в представената от тях информация, че въпросните суми вероятно попадат в обхвата на правилото „de minimis“; въпреки това, съвсем отделно от факта, че до 1 януари 2005 г. правилото „de minimis“ не се е прилагало по отношение на селскостопанския сектор, Комисията не разполагаше с данни, които биха ѝ позволили да установи до каква степен сумите, получени от селскостопанските предприятия по силата на решенията, представляващи правно основание на въпросната схема за помощ, са могли да попадат в приложното поле на Регламент (ЕО) № 1860/2004;
б)
като се има предвид, че тези министерски решения са били насочени към предприятия в затруднение, помощта трябваше да бъде анализирана с оглед на различните правила, приложими по отношение на оздравяването и преструктурирането на предприятия в затруднение от влизането в сила на първото от горните решения; наличната информация обаче не позволи да се определи до каква степен са спазени тези правила;
в)
в промишления, хотелиерския и занаятчийския сектор правилото „de minimis“ безспорно е било приложимо, но тъй като гръцките органи не посочиха броя на получателите на помощта и тъй като праговете на помощта „de minimis“ се изчисляват за тригодишен период, а не за еднократна мярка, бе невъзможно да се прецени дали предвидената във въпросните решения помощ може действително да попада в обхвата на правилото „de minimis“; в този контекст мерките за помощ трябваше да бъдат анализирани също и въз основа на правилата за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, приложими от влизането в сила на първото от упоменатите решения; наличната информация обаче не позволи да се установи до каква степен са спазени тези правила;
г)
във въгледобивния и корабния сектор правилото „de minimis“ се е прилагало едва от влизането в сила на Регламент (ЕО) № 69/2001 на Комисията от 12 януари 2001 г. относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО към помощта de minimis (18); поради причините, представени в буква в) обаче, мерките за помощ трябваше да бъдат анализирани също и въз основа на различните правила, приложими по отношение на оздравяването и преструктурирането на предприятия в затруднение от влизането в сила на първото от горните решения; наличната информация обаче не позволи да се установи до каква степен са спазени тези правила;
д)
в сектора на морския транспорт правилото „de minimis“ не е било приложимо; следователно мерките за помощ трябваше да бъдат анализирани въз основа на правилата, прилагани от влизането в сила на първото от горните решения по отношение на оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение; наличната информация обаче не позволи да се установи до каква степен са спазени тези правила;
е)
в никой от горните сектори наличната информация не позволи да се определи дали държавната гаранция е предоставена в съответствие с различните правила, които са се прилагали от влизането в сила на първото от горните решения по отношение на държавната помощ под формата на гаранции;
ж)
Решение № 2041901/16.5.1989 и решенията, посочени в съображения 51 и 52 по-горе, предвиждат помощ в департаменти, различни от Родопи, Еврос и Ксанти, и не бе възможно да се установи дали системата на помощ, която са въвели, разширява системата, прилагана в горепосочените три департамента, или е отделна система; във всеки случай въз основа на наличната информация не бе възможно да се установи дали са спазени правилата за държавна помощ (правилата относно регионалната помощ или правилото „de minimis“);
з)
ако министерските решения, посочени в буква ж), са представлявали разширение на системата за помощ, приложима в департаментите Родопи, Ксанти и Еврос, не бе възможно да се определи дали планираните мерки за помощ могат да попадат в обхвата на правилото „de minimis“ или да бъдат счетени за съвместими с разпоредбите, уреждащи отпускането на помощ за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение;
и)
ако министерските решения, посочени в буква ж), са представлявали независима система за помощ, бе необходимо - тъй като в разпоредбите им липсваха подробности в това отношение - да се проучи съвместимостта на прилагането на системата по отношение на стабилни предприятия и по отношение на предприятия в затруднение; при анализа бяха изведени следните заключения:
-
за предприятията в затруднения не бе възможно да се определи дали планираните мерки за помощ могат да попадат в обхвата на правилото „de minimis“ или да бъдат счетени за съвместими с разпоредбите, уреждащи отпускането на помощ за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение,
-
за стабилните предприятия бе невъзможно да се определи дали оборотният капитал, осигурен чрез заем, заедно с предоставената лихвена субсидия, е послужил за финансиране на допустими инвестиции по смисъла на правилата на Съюза за регионална помощ.
IV. МНЕНИЕ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОТКРИВАНЕТО НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА
а) Мнение на гръцките органи относно откриването на първата процедура
(57)
С писмо от 9 август 2004 г. гръцките органи декларираха следното:
а)
консолидирането на заемите е административен инструмент, който не води до високи разходи за публичните органи;
б)
изчисляването на лихвата на шестмесечие вече е подкрепено от съдебната практика на националния Върховен съд, който се е произнесъл, че тримесечното изчисление е незаконно, представлява злоупотреба и допринася за налагане на извънредна тежест за длъжниците;
в)
предоставянето на държавната гаранция не може да се приеме за помощ, тъй като използването ѝ зависи от особено строги мерки за главния длъжник;
г)
по време на референтния период лихвените проценти в Гърция са били много по-високи от средните проценти в останалата част на Съюза и са останали такива въпреки лихвените субсидии; следователно не е налице нарушаване на конкуренцията, още повече, че е имало изискване предприятията получатели да бъдат жизнеспособни; освен това лихвените субсидии са били финансирани от нарочна сметка, отделна от държавния бюджет;
д)
като се има предвид запазването на дълга и на лихвата, предоставянето на гратисни периоди не може да бъде счетено за мярка за помощ - то представлява просто преструктуриране на погасяването във времето, което е обосновано въз основа на икономическата ситуация;
е)
Министерско решение № 72742/B1723 (вж. съображение 42 по-горе) не води до допълнителни разходи във връзка с тези, наложени от първоначалното решение, което представлява основание за въпросната схема;
ж)
освобождаването на обезпеченията посредством Министерско решение № 2071670/11297 не може да се приеме за мярка за помощ по отношение на предприятията, тъй като първите са съобразени с нивото на преструктурираните заеми; освен това гаранцията от гръцката държава не покрива всички видове разходи, наложени върху заемополучателите от банките;
з)
Министерско решение № 69836/B1451 и измененията му засягат най-общо преработващите предприятия и не посочват конкретно преработващите предприятия в селскостопанския сектор, които попадат в приложното поле на Регламент (ЕИО) № 866/90 на Съвета от 29 март 1990 г. относно подобряването на условията за преработка и за пускане в продажба на селскостопанските продукти (19), Регламент (ЕО) № 951/97 на Съвета от 20 май 1997 г. относно подобряването на условията за преработка и за пускане в продажба на селскостопанските продукти (20) и Регламент (ЕО) № 1257/99 на Съвета от 17 май 1999 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския фонд за ориентиране и гарантиране на земеделието (ФЕОГА) (21); тези регламенти са прилагани посредством реализирането на оперативни програми по втората и третата рамка за подпомагане от Общността; предприятията, които са направили инвестиции и са получили помощ за тази цел от Министерство на развитието на селските райони и храните, не са отговаряли на условията за преструктуриране на дълга, тъй като това не е било предвидено; правилото „de minimis“ също не се e прилагало, тъй като за получаване на субсидия операторите е трябвало да са извършили дейност и да са покрили разходите;
и)
позоваването на правилото „de minimis“ служи единствено, за да илюстрира факта, че повечето от предоставените мерки за помощ са били под прага за „de minimis“, без да се посочва конкретно селскостопанският сектор;
й)
критерият „жизнеспособност след преструктуриране“ не се е отразил върху цялостната оценка на жизнеспособността на предприятието, изготвена от кредитната институция, тъй като допустимостта за преструктуриране се определя непосредствено след проучването на жизнеспособността;
к)
преструктурирането засяга стари заеми и не представлява финансиране за нови инвестиции;
л)
по отношение на общия еквивалент на помощта за преструктуриране, по-голямата част от мерките за помощ представляват малки суми, областите, за които тези мерки са предназначени (Кастория и Евбея), са необлагодетелствани райони по смисъла на Директива 75/268/ЕИО на Съвета от 28 април 1975 г. относно земеделието в планински и полупланински райони, както и в някои необлагодетелствани райони (22), като държавата като цяло попада в обхвата на цел 1;
м)
лихвеният процент, приложен по отношение на новите заеми, е същият като този при последната емисия гръцки съкровищни бонове; лихвената субсидия не засяга целия срок на преструктурирания заем, а само първите критични години; разликата между процентите не е много голяма (1 до 2 пункта);
н)
схемата е съществувала между 30 юни 1993 г. и 30 юни 2003 г.
б) Мнение на гръцките органи относно откриването на втората процедура
(58)
С писмо от 18 август 2005 г. гръцките органи изложиха следните аргументи, повечето от които вече са били представени в техния отговор относно откриването на първата процедура (вж. предходното съображение):
а)
консолидирането на заемите е административен инструмент, който не води до високи разходи за публичните органи (тук органите добавят, че целта на този инструмент не е избирателно предоставяне на помощ);
б)
изчисляването на лихвата на шестмесечие вече е подкрепено от съдебната практика на националния Върховен съд, който се е произнесъл, че тримесечното изчисление е незаконно, представлява злоупотреба и допринася за налагане на извънредна тежест за длъжниците;
в)
по време на референтния период лихвените проценти в Гърция са били много по-високи, отколкото в останалата част на Съюза и са останали такива въпреки приложените лихвени субсидии;
г)
предоставянето на държавната гаранция не може да се счете за помощ, тъй като, дори ако бъде използвана, тя зависи от особено строги мерки за главния длъжник;
д)
лихвата за забавяне и лихвените субсидии са били финансирани от нарочна сметка (сметка, създадена съгласно Закон № 128/75), отделна от държавния бюджет;
е)
като се има предвид запазването на дълга и на лихвата, предоставянето на гратисни периоди не може да бъде счетено за мярка за помощ - то представлява просто преструктуриране на погасяването във времето, което е обосновано въз основа на икономическата ситуация;
ж)
разпоредбите на Министерско решение № 66336/B.1398/1993 и измененията му предвиждат възможността за помощ за предприятия, установени в департаментите Флорина и Килкис, без големи разходи за публичните органи и при условие че въпросните предприятия се считат за жизнеспособни; следователно те не нарушават конкуренцията по смисъла на член 87 от Договора за ЕО; освен това следва да се припомни, че департаментите Флорина и Килкис имат обща граница с бивша югославска република Македония и че по време на референтния период (90-те години на XX век) са били силно засегнати в резултат на войната и нестабилността в региона;
з)
последно, в горепосоченото решение се упоменават промишлени и занаятчийски предприятия; според гръцките органи селскостопански предприятия не са засегнати от тези разпоредби.
в) Мнение на гръцките органи относно откриването на третата процедура
(59)
С писмо от 10 май 2006 г. гръцките органи представиха следните аргументи:
а)
засегнатите от въпросните решения департаменти са били в затруднено икономическо положение, което се е характеризирало с ниски нива на стопанска дейност и по-високи нива на безработица в сравнение с останалата част от страната; тази ситуация е била утежнена от военното положение в съседни държави (например Косово); в този смисъл конкуренцията не е могла да бъде нарушена и следователно мерките за помощ, предоставени под формата на преструктуриране на дълга и лихвени субсидии, са могли да се възползват от дерогацията, предвидена в член 87, параграф 3, букви а) и в) от Договора за ЕО;
б)
мерките за помощ са били съсредоточени върху решаване на проблеми като липса на динамика на местния пазар, свиване на пазара на труда и спад в търсенето, както и върху дългосрочното икономическо развитие;
в)
по отношение на аргумента на Комисията, че условията на търговия в Общността може да са били нарушени предвид високото ниво на конкуренция в селскостопанския сектор, от всички проучени решения единствено Решение № 1648/B22/13.1.1994 засяга промишлени животновъдни предприятия; освен това през периода 1995-2004 г. производството на месо в департаментите Еврос, Родопи и Ксанти е заемало само малък дял от селскостопанското производство във въпросните департаменти и макар брутният вътрешен продукт (БВП) на тези департаменти да e отбелязал ръст през периода (както в абсолютни стойности, така и на глава на населението), той е останал далеч под средното за страната ниво;
г)
Министерски решения № 2041901/16.5.1989 и 2078809/1989, които предвиждат лихвени субсидии във връзка със заемите за оборотен капитал за предприятия в департаментите Лесбос, Самос, Хиос и Додеканезите, също предвиждат, че предприятията трябва да бъдат жизнеспособни преди и след преструктурирането на дълговете им;
д)
от компетентните органи в Гърция беше поискано да съберат данни относно получателите и действително отпуснатата помощ, но те заявиха, че не са в състояние;
е)
лихвените субсидии се финансират от сметка, създадена съгласно Закон № 128/75, която не представлява държавен ресурс, тъй като е сметка, предназначена основно за преразпределяне на средства.
г) Писма от гръцките органи от 15 и 29 март 2011 г.
(60)
С писма от 15 и 29 март 2011 г. гръцките органи първо обявяват датите на изтичане на действието на първоначалните министерски решения, уреждащи въпросните схеми. Датите са както следва:
а)
30 юни 2003 г. за Решение № 69836/B1461 (департаменти Кастория и Евбея);
б)
30 юни 2000 г. за Решение № 66336/B/398/14-9-1993 (департаменти Флорина и Килкис);
в)
31 декември 2005 г. за Решение № 1648/B.22/13.1.94 (департаменти Ксанти, Родопи и Еврос);
г)
31 декември 2004 г. за Решение № 2041901/16-5-1989 (департаменти Родопи, Еврос, Ксанти и Додеканезите; острови Лесбос, Самос и Хиос).
(61)
След това гръцките органи посочват, че критерият за жизнеспособност на предприятията след преструктурирането не е бил единственият разглеждан фактор; по-скоро е извършвана цялостна оценка на жизнеспособността на предприятията преди и след преструктурирането.
(62)
Писмата също съдържат таблици, в които се посочва еквивалентът на помощта на въпросните мерки, получени от всяко предприятие получател, с цел илюстриране на процента предприятия, за които мерките за помощ могат да попадат в обхвата на схема „de minimis“. Гръцките органи обаче сочат, че по отношение на мерките за помощ, предоставени съгласно Министерски решения № 2041901/16-5-1989 (департаменти Ксанти, Родопи и Еврос, Самос, Лесбос, Хиос и Додеканезите) и 1648/B.22/13.1.94 (Ксанти, Родопи и Еврос), наличните данни се отнасят единствено до периода 2004-2007 г. Данните, предоставени във връзка с мерките за помощ, осигурени съгласно Министерско решение № 69836/B1461 (департаменти Кастория и Евбея), са свързани с периода 1993-1998 г., а данните във връзка с мерките за помощ, предоставени съгласно Министерско решение № 66336/B/398/14-9-1993 (департаменти Флорина и Килкис) са свързани с периода 1993-2001 г. Тези данни са поискани от кредитните институции, някои от които не са дали отговор. Гръцките органи считат обаче, че събраните данни са близки до общия размер на предоставената помощ, тъй като банките, които са отговорили, са основните кредитодатели във въпросните департаменти. Според гръцките органи анализът на данните сочи, че въпросната помощ е под прага „de minimis“ в 73,55 % до 99,46 % от случаите в зависимост от разглеждания тригодишен период и от разглежданото решение.
(63)
Последно, гръцките органи заявяват, че предприятията за производство, преработка и търговия със селскостопански продукти не отговарят на условията за помощта и че с израза „миннодобивни предприятия“ в действителност се обозначават предприятията за добив на мрамор и каменодобив.
V. ОЦЕНКА
V.I. НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ
(64)
Съгласно член 107, параграф 1 от Договора всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар. В абсолютно изражение въпросните мерки за помощ отговарят на това определение в смисъл, че са предоставени от държавата или чрез държавни ресурси, предназначени са за определени предприятия (предприятия в селскостопанския, занаятчийския, промишления, хотелиерския, миннодобивния - вж. съображение 63 - и корабния сектор в гореспоменатите департаменти) и поставят в по-благоприятно положение тези предприятия посредством мерки като преструктуриране на заемите им, намаляване на размера на вноските чрез удължаване на срока за погасяване, лихвени субсидии и предоставяне на гаранции, което може да засегне търговията (23) и да наруши конкуренцията (24).
(65)
Гръцките органи се опитаха да покажат, че въпросните мерки за помощ могат да попадат в обхвата на схема „de minimis“ и следователно не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Въпреки това, отделно от факта, че правилото „de minimis“ не е приложимо във всички засегнати сектори през периода на действие на министерските решения, които представляват правно основание на въпросните схеми (това беше и една от причините за откриване на въпросните процедури), данните са непълни, както бе признато от самите гръцки органи (вж. съображение 62). Освен това сумите на помощта „de minimis“ варират в различните сектори (не са еднакви в промишления и в селскостопанския сектор) и представените таблици сочат, че гръцките органи не са били запознати в достатъчна степен с тази разлика. Най-накрая, Комисията отбелязва, че въпреки твърденията на гръцките органи, че предприятията за селскостопанско производство, преработка и търговия не отговарят на условията за въпросните схеми за помощ, споменатите по-горе таблици ясно сочат, че някои предприятия от тези сектори действително са получили помощ, за която се счита, че попада в обхвата на схема „de minimis“, макар и ясно да надвишава допустимия праг.
(66)
Комисията припомня, че всяка индивидуална помощ, отпусната по схема за помощ, която към момента на отпускането е отговаряла на условията, заложени в приложимия регламент „de minimis“, се приема, че не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(67)
При първото предоставяне от гръцките органи на въпросните мерки за помощ в селскостопанския сектор, не са съществували разпоредби на Съюза относно помощта „de minimis“.
(68)
Първите разпоредби, приети в тази връзка, са заложените в Регламент (ЕО) № 1860/2004 (25).
(69)
В съответствие с Регламент (ЕО) № 1860/2004, който се отнася както за първичното селскостопанско производство, така и за преработката и търговията със селскостопански продукти, помощта, която не надвишава таван от 3 000 EUR за получател за произволен тригодишен период, не засяга търговията между държавите-членки, не нарушава и не заплашва да наруши конкуренцията и следователно не попада под разпоредбите на член 107, параграф 1 от Договора.
(70)
Съгласно член 5 от Регламент (ЕО) № 1860/2004 същият се прилага за помощи, предоставени преди влизането в сила на регламента, ако тези помощи отговарят на условията, предвидени в членове 1 и 3 от него.
(71)
На 1 януари 2008 г. Регламент (ЕО) № 1860/2004 бе заменен с Регламент (ЕО) № 1535/2007 на Комисията от 20 декември 2007 година за прилагане на членове 87 и 88 от Договора за ЕО към помощите de minimis в сектора на производството на селскостопански продукти (26), който повиши размера на помощта de minimis до 7 500 EUR на получател за период от три фискални години, независимо от формата и целта на помощите в рамките на максималния размер за държава-членка, който отговаря на 0,75 % от годишното производство.
(72)
Член 6, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1535/2007 гласи, че „настоящият регламент се прилага по отношение на помощите, предоставени преди 1 януари 2008 г. на предприятията от сектора на производство на селскостопански продукти, при условие че горепосочените помощи отговарят на всички условия, определени в членове 1-4, с изключение на изискването за изрично позоваване на настоящия регламент съгласно член 4, параграф 1, първа алинея“. Регламентът обаче се прилага единствено по отношение на първичното селскостопанско производство.
(73)
По отношение на преработката и търговията със селскостопански продукти, правилото „de minimis“, в сила от 1 януари 2007 г., е заложено в Регламент (ЕО) № 1998/2006 на Комисията от 15 декември 2006 г. за прилагане на членове 87 и 88 от Договора към минималната помощ (27).
(74)
Член 2, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1998/2006 определя на 200 000 EUR за получател за период от три данъчни години максималната сума, до която помощта не засяга търговията между държавите-членки, не нарушава, нито застрашава да наруши конкуренцията и следователно не попада в приложното поле на член 107, параграф 1 от Договора.
(75)
Член 5, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1998/2006 предвижда, че „настоящият регламент се прилага към помощите, предоставени преди влизането му в сила на предприятия, осъществяващи дейност в отрасъл „транспорт“ и на предприятия, осъществяващи дейност по преработка и търговия със селскостопански продукти, ако съответната помощ изпълнява всички условия, посочени в член 1 и член 2.“
(76)
Следователно Комисията няма да разглежда помощта, предоставена съгласно анализираните министерски решения, като държавна помощ, ако не надвишава следните нива за получател:
а)
при първично селскостопанско производство: 3 000 EUR за тригодишен период, ако към момента на отпускането помощта отговаря на разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1860/2004 или 7 500 EUR за период от три данъчни години, ако към момента на отпускането отговаря на разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1535/2007,
б)
при преработка и търговия със селскостопански продукти: 3 000 EUR за тригодишен период, ако към момента на отпускането помощта отговаря на разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1860/2004 или 200 000 EUR за период от три данъчни години, ако към момента на отпускането отговаря на разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1998/2006.
(77)
Комисията обаче припомня, че предприятията в затруднение не отговарят на условията на Регламенти (ЕО) № 1998/2006 и № 1535/2007.
(78)
В секторите, различни от селскостопанския сектор (т.е. в този случай различните сектори, упоменати в това решение, с изключение на корабния сектор, който ще бъде разгледан в съображения 80 и 81 по-долу (28)), правилото „de minimis“, заложено в Съобщение на Комисията от 20 май 1992 г. - Насоки на Общността относно държавните помощи за малки и средни предприятия (29) (наричани по-долу „Насоките от 1992 г.“), се е прилагало към момента на предоставяне на въпросните мерки за помощ. Съобщението предвижда „еднократните плащания на помощ до 50 000 ECU по отношение на даден вид разходи и схеми, по които размерът на помощта, която може да получи определено предприятие по отношение на даден вид разходи за период от три години, е ограничен до тази сума, вече не се счита за подлежащ на задължение за уведомление по член 93, параграф 3 [от Договора за ЕО] (30), при условие че решението за отпускане на помощ или схемата за помощ съдържат изрично условие, че всяка допълнителна помощ, която същото предприятие може да получи по отношение на същия вид разходи от други източници или по други схеми, не увеличава общата помощ, получена от предприятието, над ограничението от 50 000 ECU.“ Това правило бе впоследствие изменено с известие на Комисията от 1996 г. относно правилото „de minimis“ за държавна помощ (31) (наричано по-долу „Известие от 1996 г.“), в което размерът на помощта „de minimis“ за същия период се определя на 100 000 ECU, а впоследствие с Регламент (ЕО) № 69/2001, в който размерът на помощта за същия период се определя на 100 000 EUR.
(79)
Поради датите на изтичане на действието на анализираните схеми (последната от които е 31 декември 2005 г.) и неприложимостта със задна дата на регламентите по отношение на секторите, упоменати в съображение 78, Комисията няма да разглежда като държавна помощ помощта, предоставена съгласно анализираните решения, която не надвишава следните размери за получател:
а)
50 000 ECU за тригодишен период между 19 август 1992 г. и 5 март 1996 г., ако към момента на предоставяне помощта е отговаряла на разпоредбите на Насоките от 1992 г.;
б)
100 000 ECU/EUR за тригодишен период между 6 март 1996 г. и 1 февруари 2001 г., ако към момента на предоставяне помощта е отговаряла на приложимите разпоредби на Известието от 1996 г.;
в)
100 000 EUR за тригодишен период между 2 февруари 2001 г. и 31 декември 2005 г., ако към момента на предоставяне помощта е отговаряла на приложимите разпоредби на Регламент (ЕО) № 69/2001.
(80)
Най-накрая, в корабостроителния сектор правилото „de minimis“ се прилага едва от влизането в сила на Регламент (ЕО) № 69/2001.
(81)
Следователно Комисията няма да счита за държавна помощ помощта, отпусната съгласно анализираните министерски решения, която не надвишава 100 000 EUR за получател и за тригодишен срок за периода 2 февруари 2001-30 юни 2007 г., ако към момента на отпускането помощта е отговаряла на съответните разпоредби на Регламент (ЕО) № 69/2001.
(82)
Другите аргументи, представени от гръцките органи за обосновка на липсата на държавна помощ, не могат да бъдат приети от Комисията поради следните причини, валидни във всеки случай, в който се цитират споменатите аргументи:
а)
като твърдят, че консолидирането на заема не води до високи разходи за публичните органи (вж. по-конкретно съображение 57, буква а) и съображение 58, буква а), гръцките органи признават, че операцията налага разходи за държавата или с други думи се използват държавни ресурси;
б)
до влизането в сила на Известието за прилагане на членове 87 и 88 от Договора за създаване на Европейската общност по отношение на държавните помощи под формата на гаранции (32) (наричано по-долу „Известие от 2000 г.“), се приема, че всички гаранции включват елемент на държавна помощ (вж. съображение 105, буква а)); в Известието от 2000 г. се посочва, че може да се приеме, че дадена гаранция не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, когато получателите не са заемополучатели във финансово затруднение и по принцип биха могли да получат заем при пазарни условия от финансовите пазари без намеса от страна на държавата, гаранцията е свързана с конкретна финансова транзакция, отнася се за фиксирана максимална сума, не покрива повече от 80 % от неизплатения заем или друго финансово задължение (с изключение на облигации или подобни инструменти), не е с неограничен срок, условията на схемата са основани на реалистична оценка на риска, така че премиите, изплащани от предприятията получатели, я превръщат с голяма вероятност в самофинансираща се схема, схемата предвижда условията, при които да се предоставят бъдещите гаранции, и цялостното финансиране по схемата да подлежи на преглед поне веднъж годишно, а премиите да покриват както обичайните рискове, свързани с предоставянето на гаранция, така и административните разходи по схемата, включително когато държавата предоставя първоначален капитал за стартиране на схемата, обичайна възвращаемост на този капитал; гръцките органи обаче не представиха документация, която да доказва приложимостта на този сценарий в настоящия случай;
в)
по отношение на конкуренцията предоставянето на гратисни периоди (вж. съображение 57, буква д) и съображение 58, буква е) не представлява единствено преструктуриране на погасяването в течение на времето, тъй като намалява сумата, която подлежи на погасяване към определен момент, и следователно осигурява временно финансово облекчение за получателя;
г)
дори ако, както твърдят гръцките органи, сметката, създадена съгласно Закон № 128/75 и използвана за финансиране на лихвените субсидии (вж. съображение 57, буква г), съображение 58, буква д) и съображение 59, буква е), не е част от бюджета на гръцката държава, тя все пак представлява държавен ресурс (33);
д)
предоставянето на лихвени субсидии по заеми дава предимство на предприятията получатели, дори и ако във въпросната държава лихвените проценти са високи;
е)
освобождаването на предоставените с цел получаване на гаранцията обезпечения (вж. съображение 57, буква ж), макар че може да не включва преки разходи за гръцката държава съгласно Министерско решение № 2071670/11297, съдържа елемент на помощ, тъй като чрез осигуряване на тази възможност държавата не само предлага на предприятията получатели възможността да ползват капитал, а и ги освобождава от една от предпоставките за получаване на гаранция от нея;
ж)
фактът, че лихвените проценти са били високи в Гърция (вж. съображение 57, буква г) не означава липса на помощ в смисъл, че независимо от икономическия контекст, в който е извършено преструктурирането с лихвени субсидии, отпускането на помощта само по себе си оказва въздействие на облекчаване на получателите от тежест, която обичайно трябва да поемат при упражняване на дейността си.
(83)
С оглед на всички тези елементи Комисията може да заключи единствено, че мерките за помощ, които не попадат в приложното поле и не изпълняват предпоставките за отпускане на помощ „de minimis“ по съображения 68-81, действително попадат в приложното поле на член 107, параграф 1 от Договора.
V.II. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА
(84)
Въпреки това в ситуациите, предвидени в член 107, параграфи 2 и 3 от Договора, някои видове помощ могат да бъдат счетени за съвместими с вътрешния пазар чрез дерогация.
(85)
В разглеждания случай е необходимо да се проучи в контекста на всяка открита процедура, кое освобождаване може да е приложимо във всеки от засегнатите сектори (като се прави разграничение между селскостопанския сектор и другите сектори).
V.II.1 ПОМОЩ ЗА ДЕПАРТАМЕНТИТЕ КАСТОРИЯ И ЕВБЕЯ, РАЗГЛЕДАНА ПРИ ОТКРИВАНЕТО НА ПЪРВАТА ПРОЦЕДУРА
а) Селскостопански сектор
(86)
С оглед на естеството на отпуснатата помощ единственото освобождаване, на което може да се разчита, за да се докаже съвместимостта на помощта с вътрешния пазар, е предвиденото в член 107, параграф 3, буква в) от Договора, съгласно което помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес, могат да се приемат за съвместими с вътрешния пазар.
(87)
Тъй като за въпросната помощ не е постъпило уведомление, за да бъде приложимо това освобождаване е много важно тя да отговаря на правилата за държавна помощ, приложими към момента на отпускането на помощта. Според информацията, предоставена от гръцките органи, въпросната схема действа от 30 юни 1993 г. до 30 юни 2003 г. Съвместимостта на въпросната схема с вътрешния пазар следователно ще бъде проучена с оглед на правилата за държавна помощ, приложими през този период.
(88)
Една от причините, въз основа на които Комисията взе решение да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, е, че помощта изглежда е била предназначена за предприятия в затруднение. В тази връзка гръцките органи посочват в писмото си от 9 август 2004 г., че критерият „жизнеспособност след преструктуриране“ няма абсолютно никакво отражение върху цялостната оценка на жизнеспособността на предприятието, извършена от кредитната институция, тъй като решението относно допустимостта за преструктуриране е взето непосредствено след проучването на жизнеспособността. Този аргумент бе повторен в писмата от 15 и 29 март 2011 г. (вж. съображение 61).
(89)
Комисията счита, че това обяснение не позволява да се изключи възможността помощта да е била отпусната на предприятия в затруднение, тъй като дори решението относно допустимостта за преструктуриране да е взето непосредствено след проучването на жизнеспособността, както твърдят гръцките органи, самото проучване е било съсредоточено върху перспективите за жизнеспособност на получателите след преструктурирането. Това означава, че е възможно кандидатите да са били в затруднение към момента на проучването, но въпреки това да са били допуснати до схемата, тъй като институцията, извършваща проучването, е прогнозирала евентуално връщане към жизнеспособност след преструктурирането на дълга (Комисията подчерта това доказателство и в съображение 23 от решението си за откриване на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, тъй като в преамбюла на Министерско решение № 2045909/7931/0025 се посочва нуждата от подпомагане на предприятия, които изпитват затруднения, свързани с паричните потоци, в департаментите Кастория и Евбея).
и) Правила, приложими към помощта за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение по време на въпросния период
I. От 1 октомври 1993 г. до 31 декември 1997 г.
(90)
Помощта за фирми в затруднение се регулира с редица правила. Към момента на влизане в сила на Министерско решение № 69836/B1461 политиката на Комисията бе да приема, че този вид помощ в селскостопанския сектор е оперативна помощ, която може да бъде счетена за съвместима с вътрешния пазар единствено ако са изпълнени следните три условия:
а)
такава помощ трябваше да засяга финансовите разходи по заеми, сключени за финансиране на вече осъществени инвестиции;
б)
кумулираният еквивалент на помощта за всички помощи, предоставени при отпускането на заема, и въпросната помощ не можеше да надвишава процента, допускан по принцип от Комисията, т.е.:
i)
за инвестиции в първично селскостопанско производство: 35 % или 75 % за необлагодетелствани райони по смисъла на Директива 75/268/ЕИО
ii)
за инвестиции в преработка и търговия със селскостопански продукти: 55 % или 75 % в регионите по цел 1 за проекти, които отговарят на секторните програми или на една от целите на член 1 от Регламент (ЕИО) № 866/90 (34), и 35 % (или 50 % в регионите по цел 1) за други проекти, които не са изключени въз основа на критериите за подбор по точка 2 от приложението към Решение 90/342/ЕИО на Комисията от 7 юни 1990 г. относно установяването на критерии за подбор, приложими към инвестиции за подобряване на условията на преработка и продажба на земеделските и горските продукти (35) (или Решение 94/173/ЕО на Комисията (36), което го замени).
в)
въпросната помощ можеше да бъде платена единствено след промени на лихвените проценти за новите сключени заеми, така че да се вземат предвид вариациите в лихвените проценти (в такива случаи размерът на помощта е трябвало да бъде по-малък от или равен на разликата в лихвените проценти върху новите заеми) или е трябвало да засяга земеделски стопанства, които дават гаранция за жизнеспособност, особено когато финансовата тежест, произтичаща от съществуващи заеми, е заплашвала жизнеспособността на стопанствата или ги е излагала на риск от несъстоятелност.
(91)
С писмото си от 9 август 2004 г. гръцките органи заявяват, че Решение № 69836/B1451 и неговите последващи изменения засягат предприятията за преработка като цяло и не посочват конкретно предприятията за преработка в селското стопанство, които са обхванати от Регламенти (ЕИО) № 866/90, (ЕО) № 951/97 и (ЕО) № 1257/1999, че цяла Гърция е регион по цел 1 и че предприятията, които са инвестирали и следователно са получили помощ от Министерство на развитие на селските райони и храните, не са могли да се възползват от преструктуриране на дълга, тъй като това не е било предвидено. Освен това те добавят, че по отношение на общия еквивалент на помощта за преструктурирането, в повечето случаи са отпуснати единствено малки суми и че преструктурирането е свързано с предходни заеми и следователно с инвестиции, които вече са направени.
(92)
Преди всичко обясненията, представени от гръцките органи, не са достатъчни, за да позволят на Комисията да изключи възможността някои предприятия за преработка в селското стопанство да са получили помощ по Министерско решение № 69836/B1451 и последващите му изменения, защото фактът, че не се посочват конкретно гореспоменатите предприятия, не сочи непременно, че те не са принадлежали на общата категория от предприятия за преработка (промишлени предприятия), които попадат в приложното поле на решението.
(93)
По отношение на съответствието с условията, посочени в съображение 90, Комисията установява, че Решение № 69836/B1451 и неговите последващи изменения засяга преструктурирането на заеми за инвестиции или за оборотен капитал.
(94)
По отношение на преструктурирането на инвестиционни заеми въз основа на информацията, предоставена от гръцките органи, Комисията установява, че е изпълнено условието, посочено в съображение 90, буква а), тъй като тези заеми засягат вече осъществени инвестиции.
(95)
Комисията установи също, че е изпълнено и второто алтернативно условие, посочено в съображение 90, буква в), тъй като предприятията получатели трябва да бъдат считани за жизнеспособни след преструктуриране въз основа на оценка, извършена от финансовите институции.
(96)
Информацията на разположение на Комисията обаче не е достатъчна, за да премахне съмненията, че е изпълнено условието, посочено в съображение 90, буква б), тъй като гръцките органи обясняват в писмото си от 9 август 2004 г., че предприятията, ангажирани в преработката и търговията със селскостопански продукти, са обхванати inter alia от разпоредбите на Регламенти (ЕИО) № 866/90 и (ЕО) № 951/97 и че тези регламенти се прилагат съобразно съдържащите се в тях разпоредби, което означава, че помощта може вече да е отпусната с максималния интензитет, предвиден в гореспоменатите регламенти (75 % за региони по цел 1, което се отнася до цяла Гърция), и че е възможно в резултат на натрупване на помощта въпросната схема да е довела до надвишаване на предвидения интензитет.
(97)
По отношение на преструктурирането на заеми за оборотен капитал не е имало възможност за прилагане на схемата в съответствие с всички условия, предвидени в съображение 90, тъй като първото условие (буква а) ясно посочва, че заемите трябва да бъдат свързани с инвестиции.
II. От 1 януари 1998 г. до 30 юни 2000 г.
(98)
През 1997 г. условията, заложени в съображение 90, бяха заменени с условията от Съобщение на Комисията - Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (наричани по-долу „Насоки от 1997 г.“) (37). Точка 4.4 от гореспоменатите Насоки гласи, че „По отношение на селскостопанския сектор тези Насоки ще влязат в сила на 1 януари 1998 г. по отношение на новите държавни помощи. За съществуващите помощи влизането в сила ще бъде на същата дата или, в случай че Комисията е открила процедура съгласно член 93, параграф 2 от Договора [за ЕО] срещу една или повече държави-членки в този контекст, след като Комисията приеме окончателно решение по отношение на засегнатата държава-членка (държави-членки) съгласно член 93, параграф 2 от Договора [за ЕО].“
(99)
Насоките от 1997 г., съвсем нови за селскостопанския сектор, предвиждат inter alia:
а)
помощ за оздравяване: мерки за ликвидност, оправдани от сериозни социални затруднения и състоящи се от гаранции за заеми или заеми с обичайни търговски лихвени проценти, ограничени до размера, необходим за поддържане на функционирането на предприятието (например за покриване на разходите за надници и заплати и текущи доставки), изплащани единствено за периода, необходим за изготвяне на необходимите и реалистични мерки за възстановяване, и без неблагоприятно отражение върху положението в промишления и селскостопанския сектор в други държави-членки;
б)
помощ за преструктуриране: отпускането на помощ, свързана с план за преструктуриране, предвиждащ намаляване на капацитета или окончателно затваряне на производствени мощности, при наличието на структурен свръхкапацитет в сектора (намаляването на капацитета трябва да бъде в допълнение към всяко друго намаление, приложимо при липсата на помощ за преструктуриране), като единственото освобождаване от това условие е в случаите, когато, взети в своята съвкупност, решенията, приети в полза на всички получатели през всеки последователен 12-месечен период, не включват количество на продукта, което надвишава определен процент от общото годишно производство на този продукт в държавата (3 % за целевите мерки за определена категория продукти или оператори и 1,5 % за нецелевите мерки).
(100)
На държавите-членки е позволено да искат прилагането на тези селскостопански разпоредби вместо разпоредбите от Насоките от 1997 г. за сектори, различни от селското стопанство (строги условия, приложими в тези сектори, и по-специално по отношение на плана за преструктуриране и приноса на получателя за преструктурирането - вж. съображения 109-121 от раздел б) по-долу, „Неселскостопански сектор“).
(101)
В писмото си от 9 август 2004 г. гръцките органи не предоставиха информация, която да позволи на Комисията да установи, че схемата за помощ е адаптирана, за да бъде приведена в съответствие с тези разпоредби, и че следователно помощта, отпусната през въпросния период, е отпусната в съответствие със съответните условия, заложени в Насоките от 1997 г., което означава или описаните в съображение 99, буква б) по-горе условия, или условията, заложени за секторите, различни от селското стопанство (представяне на план за преструктуриране за възстановяване на жизнеспособността въз основа на реалистични хипотези в разумни времеви рамки, смекчаване на въздействието върху конкурентите, спазване на принципа за еднократност на помощта („един път - последен път“), намаляване на капацитета при структурен свръхкапацитет в засегнатия сектор и помощ, пропорционална на разходите и ползите от преструктурирането, като се покриват и социалните разходи по преструктурирането).
III. От 1 юли 2000 г. до 30 юни 2003 г.
(102)
На 9 октомври 1999 г. Насоките от 1997 г. бяха заменени от Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (наричани по-долу „Насоки от 1999 г.“) (38). Точка 6.3 от Насоките от 1999 г. гласи, че „държавите-членки трябва да адаптират своите съществуващи схеми за помощ за оздравяване и преструктуриране, които се очаква да останат в действие след 30 юни 2000 г., с цел да ги приведат в съответствие с Насоките […] след тази дата.“ Освен това „за да може да се осъществи мониторинг от страна на Комисията върху процеса на адаптиране, държавите-членки трябва да ѝ предадат списък с всички такива схеми преди 31 декември 1999 г. След това, и във всеки случай преди 30 юни 2000 г., те трябва да изпратят на Комисията достатъчно информация, за да ѝ дадат възможност да провери дали схемите действително са изменени в съответствие с Насоките.“
(103)
Насоките от 1999 г. също включват специфичен раздел за преструктуриране на предприятия в затруднение в селскостопанския сектор. В сравнение с Насоките от 1997 г. този раздел дава определение на структурен свръхкапацитет в сектора, ограничава освобождаването, посочено в съображение 99, буква б), до предприятията в първичния сектор (което води до автоматичното изискване за намаляване на капацитета в подсектора на преработката и търговията със селскостопански продукти) и въвежда условието за еднократност („един път - последен път“), което означава, че помощта за преструктуриране може да бъде отпусната само веднъж.
(104)
В писмото си от 9 август 2004 г. гръцките органи не представиха информация, която да позволи на Комисията да установи, че схемата за помощ е адаптирана, за да бъде приведена в съответствие с тези разпоредби, и че следователно помощта, отпусната по време на въпросния период, е отпусната в съответствие със съответните условия, заложени в Насоките от 1999 г., с други думи след представяне на план за преструктуриране, който води до затварянето на капацитет при структурен свръхкапацитет, като при необходимост се прилага ограниченото освобождаване, посочено в съображение 103, и въз основа на принципа за еднократност („един път - последен път“).
ii) Гаранции
(105)
Друг фактор за решението на Комисията за откриване на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, е въпросът за съвместимостта на евентуалната помощ, предоставена под формата на гаранции. Гръцките органи представиха редица коментари в писмото си от 9 август 2004 г. (вж. съображение 57, букви в) и ж)). Комисията обаче счита, че е необходимо да се отбележи следното във връзка с тези коментари:
а)
по отношение на буква в) фактът, че предоставянето на гаранция подлежи на строги условия сам по себе си не изключва съществуването на държавна помощ - напротив, правилата, които се прилагат по време на действието на въпросната схема, както е посочено в писмата до държавите-членки реф. № SG(89) D/4328 от 5 април 1989 г. и SG(89) D/12772 от 12 октомври 1989 г. и точка 38 от Съобщение на Комисията до държавите-членки относно прилагането на членове 92 и 93 от Договора за ЕИО и член 5 от Директива 80/723/ЕИО на Комисията по отношение на публичните предприятия в производствения сектор (39), ясно гласят, че „… всички гаранции, дадени от държавата пряко или, чрез делегиране, посредством финансови институции, [попадат] в приложното поле на член 92, параграф 1 от Договора за ЕИО“, и налагат прилагането на условия, които могат да включват обявяването на предприятието в несъстоятелност. Макар да е вярно, че гореспоменатите писма бяха заменени през 2000 г. от Известие на Комисията за прилагане на членове 87 и 88 от Договора за създаване на Европейската общност по отношение на държавните помощи под формата на гаранции, в което са заложени условията, позволяващи да бъде изключено съществуването на държавна помощ, никаква част от информацията, представена в писмото на гръцките органи от 9 август 2004 г., не сочи, че гаранциите са предоставени при тези условия;
б)
дори ако гръцките органи бяха предоставили информацията, имаща за цел да покаже, че предоставените гаранции изпълняват условията за изключване на наличието на държавна помощ, Комисията не би могла да приеме обосновката, тъй като, например, освобождаването се прилага единствено ако предприятията получатели не са във финансово затруднение;
в)
по отношение на буква ж) фактът, че гаранцията не покрива някои разходи, по никакъв начин не сочи, че са изпълнени всички условия, при които помощта, свързана с предоставянето на гаранция, може да се счита за съвместима с вътрешния пазар; още повече трябва да се признае, че никоя част от останалата информация, представена от гръцките органи с писмото им от 9 август 2004 г., не сочи, че са изпълнени условията.
(106)
След тези разяснения Комисията следователно счита, че по време на действието на въпросната схема гаранциите са представлявали част от пакет инструменти за отпускане на помощ за предприятия в затруднение и че в резултат на това тяхната съвместимост е свързана с процеса на преструктуриране като цяло, за който, както подробно бе посочено в анализа на съображения 94-104, гръцките органи не са предоставили достатъчно информация, за да премахнат съмненията, изразени от Комисията при откриването на процедурата, предвидена по член 108, параграф 2 от Договора (тези констатации по отношение на гаранциите са валидни както по отношение на трите процедури, посочени в настоящото решение, така и по отношение на всички упоменати сектори, с изключение на гаранциите, предвидени в Министерско решение № 2/82257/0025 от 18 декември 2000 г., които, с оглед на използвания критерий за жизнеспособност - жизнеспособност преди преструктурирането на дълга - ще бъдат проучени отделно).
(107)
Никой от другите аргументи, изложени от гръцките органи в писмото от 9 август 2004 г. (приложен лихвен процент, въпроса с евентуалното съществуване на допълнителни разходи, произтичащи от министерските решения, които представляват неразделна част от правното основание за схемата, честота на изчисляване на лихвата), не съдържат елемент, който да промени позицията на Комисията, както е представена по-горе.
(108)
Тъй като информацията, представена от гръцките органи, не премахва съмненията, изразени от Комисията при откриването на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, Комисията може единствено да стигне до заключението, че въпросната схема е несъвместима с общия пазар.
б) Неселскостопански сектор
(109)
Както и при селскостопанския сектор, Комисията трябваше да проучи въпросната помощ с оглед на правилата, приложими по отношение на помощта за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение.
(110)
Към момента на влизане в сила на Министерско постановление № 69836/B1461, т.е. 1 октомври 1993 г., въпросните правила са били заложени в Осмия доклад за политиката в областта на конкуренцията, и по-специално в точки 177, 227 и 228 от него.
(111)
В точка 177 от доклада се посочва, че макар и да има нужда от мерки за оздравяване с цел да бъде осигурена глътка въздух, като през това време бъдат разработени по-дългосрочни решения за затрудненията на дружеството, тези мерки не следва да възпрепятстват необходимото намаляване на капацитета и следователно следва да бъдат ограничени до случаите, при които са необходими за справяне с належащи социални проблеми.
(112)
В точка 227 от доклада се посочва, че помощта за оздравяване може да бъде обоснована съгласно Договора, когато е свързана с преструктуриране, имащо за цел да възстанови дългосрочната жизнеспособност на предприятието и/или засегнатите региони, и когато се прилага достатъчно целенасочено по отношение на даден регион или отрасъл, за да може да бъде оценено нейното въздействие.
(113)
В точка 228 от доклада се разяснява допълнително позицията на Комисията по отношение на помощта за оздравяване и се дефинира помощта за преструктуриране.
(114)
Помощта за оздравяване трябва:
а)
да се състои от мерки за ликвидност под формата на гаранции за заеми или заеми с обичайни търговски лихвени проценти;
б)
да бъде ограничена до размера, необходим, за поддържане на функционирането на предприятието и за покриване на разходите за надници и заплати и текущи доставки;
в)
да се изплаща единствено за периода, необходим (най-общо шест месеца) за изготвяне на необходимите и реалистични мерки за възстановяване;
г)
да бъде обоснована въз основа на сериозни социални затруднения, като поддържането на функционирането на предприятието не трябва да има неблагоприятно въздействие върху положението в промишления сектор в други държави-членки.
(115)
Помощта за преструктуриране трябва също да е обвързана строго с прилагането на добра програма за преструктуриране и/или преобразуване и надлежно и ефективно да служи за възстановяване на жизнеспособността на засегнатото производство, интензитетът и размерът на помощта трябва да бъдат ограничени до строгия минимум за поддържане на предприятието по време на неизбежния преходен период преди такава програма да започне да действа, което означава, че съответният период на помощта трябва да бъде ограничен и подкрепата да бъде постепенно намалявана.
(116)
Тези условия бяха заменени от Насоките на Общността от 1994 г. за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (40), които влязоха в сила на 23 декември 1994 г. (наричани по-долу „Насоките от 1994 г.“), и впоследствие от Насоките от 1997 г., които влязоха в сила на 1 януари 1998 г., а на по-късен етап от Насоките от 1999 г., които се прилагат от 1 юли, като вземат предвид периода на адаптиране, даден на държавите-членки по отношение на схемите за помощ (вж. съображения 98 и 102).
(117)
Насоките от 1994 г. потвърждават политиката на Комисията по отношение на помощта за оздравяване (вж. съображение 114) и определят по-подробно съдържанието и отраженията на плановете за преструктуриране, които следва да бъдат представени (перспектива за възстановяване на жизнеспособността въз основа на реалистични хипотези в рамките на разумни срокове, смекчаване на въздействието върху конкурентите, спазване на принципа за еднократност, намаляване на капацитета в случай на структурен свръхкапацитет във въпросния сектор и помощ, пропорционална на разходите и ползите от преструктурирането, като се покриват и социалните разходи по преструктурирането).
(118)
В сферата на неселскостопанските сектори Насоките от 1997 г., които произтичат от редовния преглед на политиката на Комисията в областта на оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, потвърждават съдържанието на Насоките от 1994 г.
(119)
В Насоките от 1999 г. се прилагат по-строги условия по отношение на отпускането на помощ за оздравяване чрез въвеждането на установена времева рамка за представяне на план за преструктуриране. По отношение на преструктурирането Насоките са далеч по-рестриктивни по отношение на малките и средните предприятия и предвиждат възможността за задължително намаляване на капацитета, дори и при липсата на структурен свръхкапацитет в сектора.
(120)
Тъй като обясненията, представени от гръцките органи в писмото им от 9 август 2004 г., са валидни както по отношение на селскостопанския, така и по отношение на неселскостопанския сектор, Комисията може само да стигне до заключението, както вече е направила по отношение на селскостопанския сектор, че информацията, представена от гръцките органи, не позволява на Комисията да установи, че са изпълнени различните условия, заложени в Насоките от 1994 г., 1997 г. и 1999 г. (например, нищо не показва, че предприятията получатели са представили план за преструктуриране, който включва необходимите компенсаторни мерки). Тази констатация е валидна и по отношение на съответствието с разпоредбите, заложени в Осмия доклад за политиката в областта на конкуренцията.
(121)
При липсата на доказателства за съответствието с горепосочените разпоредби, Комисията не може да установи, че помощта е отпусната след представяне на план за преструктуриране, който включва всички елементи, изисквани съгласно различните правила, посочени по-горе (и по-специално перспективата за възстановяване на жизнеспособността въз основа на реалистични хипотези в рамките на разумни срокове, смекчаване на въздействията върху конкурентите, спазване на принципа за еднократност, намаляване на капацитета и помощ, пропорционална на разходите и ползите от преструктурирането, като се покриват и социалните разходи по преструктурирането). Следователно съмненията, които Комисията е изразила при откриването на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, остават валидни и Комисията може единствено да стигне до заключението, че въпросната схема е несъвместима с общия пазар.
V.II.2 ПОМОЩ ЗА ПРЕДПРИЯТИЯТА В ДЕПАРТАМЕНТИТЕ ФЛОРИНА И КИЛКИС, РАЗГЛЕДАНА ПРИ ОТКРИВАНЕТО НА ВТОРАТА ПРОЦЕДУРА
а) Селскостопански сектор
(122)
В писмото си от 18 август 2005 г. гръцките органи твърдят, че основното решение, уреждащо предоставянето на помощта (Министерско решение № 66336/B.1398/1993), засяга промишлените и занаятчийските предприятия и че никоя разпоредба от него не засяга селскостопанските предприятия.
(123)
Комисията взема предвид тази информация и затова смята за ненужно да разглежда въпросната схема с оглед на правилата, приложими по отношение на държавната помощ за селскостопанския сектор към момента на отпускане на помощта.
б) Неселскостопански сектор
(124)
Комисията, която към момента на откриване на процедурата считаше, че схемата е предназначена за предприятия в затруднение, тъй като Министерско решение № 66336/B.1398/1993 гласи, че предприятията трябва да бъдат жизнеспособни след преструктуриране (което само по себе си не изключва възможността предприятията да бъдат в затруднение при приемането им по схемата), трябва да анализира съвместимостта на въпросната помощ с оглед на правилата за помощта за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, приложими към момента на отпускане на помощта.
(125)
Правилата за помощ за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, приложими към момента на отпускане на въпросната помощ, в хронологичен ред са разпоредбите, заложени в точки 177, 227 и 228 от Осмия доклад за политиката в областта на конкуренцията, Насоките от 1994 г. и Насоките от 1997 г.
(126)
По отношение на съответствието с разпоредбите от точки 177, 227 и 228 от Осмия доклад за политиката в областта на конкуренцията и Насоките от 1994 г., 1997 г. и 1999 г. обясненията, представени от гръцките органи в писмото им от 18 август 2005 г., са идентични с обясненията, изтъкнати като обосновка на отпускането на помощта в департаментите Кастория и Евбея (аргументите на гръцките органи, посочени подробно в съображение 57, букви а)-е), са същите като представените в съображение 56, букви а)-д). Следователно анализът на Комисията в съображения 110-121 е валиден и при въпросния случай, което значи, че съмненията, изразени от Комисията при откриване на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, не са премахнати и Комисията може единствено да стигне до заключението, че въпросната схема е несъвместима с общия пазар.
(127)
В писмото си от 18 август 2005 г. гръцките органи се опитаха да обосноват въпросната помощ и въз основа на факта, че департаментите Флорина и Килкис граничат с бивша югославска република Македония и че местните предприятия са били силно засегнати в резултат от нестабилността и войната в региона.
(128)
Това позоваване на извънредни обстоятелства можеше да позволи прилагането на член 107, параграф 2, буква б) от Договора, съгласно който помощта за отстраняване на щети, причинени от природни бедствия или други извънредни събития, е съвместима с вътрешния пазар. Гръцките органи обаче не представиха доказателства за затрудненията, които според твърденията им предприятията в двата департамента са изпитвали, или за причинно-следствената връзка между тези затруднения и нестабилността в региона, причинена от събитията в Югославия. Освен това Комисията не разполага с информация, която да показва, че обстоятелствата, посочени от гръцките органи, са могли да оказват описаните въздействия през целия жизнен цикъл на схемата. Най-накрая Комисията се пита защо схемата се е прилагала единствено по отношение на някои сектори от икономиката в двата департамента, макар да е логично посочените обстоятелства да са засегнали всички местни предприятия, независимо от сектора.
(129)
С оглед на тези фактори Комисията не може да разбере как член 107, параграф 2, буква б) от Договора може да е приложим по отношение на въпросната схема за помощи. Следователно Комисията може единствено да стигне до заключението, че и в този случай въпросната схема е несъвместима с общия пазар.
V.II.3 ПОМОЩ В ДЕПАРТАМЕНТИТЕ РОДОПИ, ЕВРОС, КСАНТИ, ЛЕСБОС, САМОС, ХИОС И ДОДЕКАНЕЗИТЕ, РАЗГЛЕДАНА ПРИ ОТКРИВАНЕТО НА ТРЕТАТА ПРОЦЕДУРА
(130)
С оглед на факта, че Комисията е посочила в решението си за откриване на процедурата, че въз основа на наличната информация не може да се определи дали двете министерски решения от 1989 г. и последващите ги решения (описани подробно в съображения 50-52 по-горе) представляват независима схема за помощ или са неразделна част от цялостната система, анализирана в различните открити процедури, и като се има предвид, че писмото от 10 май 2006 г. от гръцките органи не представя обяснение в тази връзка, съвместимостта с вътрешния пазар на помощта, предвидена в разглежданите министерски решения, ще бъде оценена отделно. Гаранциите, предвидени в Министерско решение № 2/82257/0025 от 18 декември 2000 г. (вж. съображение 49), също ще бъдат разгледани отделно, тъй като последното предвижда, че предприятията получатели трябва да бъдат жизнеспособни, а не жизнеспособни след преструктуриране, както е при посочените по-горе случаи.
(131)
Във връзка с министерските решения, посочени в съображения 44-52, анализът ще се състои от две основни части - селскостопанска и неселскостопанска - както при схемите, разгледани при първите две процедури, но неселскостопанската част ще бъде разделена на няколко подчасти - промишлен, хотелиерски и занаятчийски сектори, от една страна, и корабния сектор, от друга страна. Въгледобивният сектор, който също бе разгледан при откриването на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, няма да бъде разгледан тук, тъй като гръцките органи обясняват в писмата си от 15 и 29 март 2011 г., че съответните добивни дейности засягат мрамор и каменодобив, което означава, че засегнатите предприятия попадат в обхвата на анализа на промишления сектор.
а) Селскостопански сектор
(132)
Комисията трябва да проучи схемата с оглед на правилата, приложими по отношение на държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение към момента на отпускането на помощта.
(133)
По отношение на селскостопанския сектор въпросните правила са предвидени в съображения 90 и 98-103. Като се има предвид, че действието на въпросната схема изтича на 31 декември 2005 г., Насоките на Общността от 2004 г. относно държавната помощ за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (41) (наричани по-долу: „Насоки от 2004 г.“) следва да бъдат добавени към списъка с приложими разпоредби; Насоките от 2004 г. влизат в сила на 10 октомври 2004 г., като въвеждат по-строги условия от установените в Насоките от 1999 г. (а именно като потвърждават, че приносът на получателя по отношение на преструктурирането трябва да бъде реален и да не включва помощ). Освен това с оглед на естеството на получателите (промишлени животновъдни предприятия и млекопроизводителни стопанства) са налице основания да се счита, че схемата вероятно е обхващала както първично производство (само животновъдство), така и преработка/търговия (като стопанства с линия за преработка на място).
(134)
По отношение на съответствието със самите условия Комисията установи, че Министерско решение № 1648/B22 от 13 януари 1994 г. и неговите последващи изменения предвиждат преструктуриране на заеми, които могат да се използват за инвестиции или оборотен капитал.
(135)
По отношение на преструктурирането на заеми, свързани с инвестиции, в писмото си от 10 май 2006 г. гръцките органи не представят информация, която да позволи на Комисията да потвърди, че преструктурираните заеми действително са свързани с вече осъществени инвестиции. Вследствие на това Комисията не може да установи, че е изпълнено условието, предвидено в съображение 90, буква а).
(136)
По подобен начин Комисията не може въз основа на наличната информация да стигне без всякакво съмнение до заключението, че е налице пълно съответствие с условието, предвидено в съображение 90, буква б), тъй като в писмото си от 10 май 2006 г. Гърция не е представила подробности в тази връзка.
(137)
По отношение на изискването, заложено в съображение 90, буква в), Комисията установи, че е налице втората алтернатива, тъй като предприятията получатели е трябвало да бъдат жизнеспособни след преструктурирането въз основа на оценка, извършена от банките.
(138)
По отношение на преструктурирането на заеми, използвани за оборотен капитал, не е имало възможност за прилагане на въпросната схема в съответствие с всички условия, предвидени в съображение 90, тъй като в първото условие (буква а) изрично се посочва, че заемите трябва да бъдат свързани с инвестиции.
(139)
Във връзка с помощта, отпусната от 1 януари 1998 г. до датата на приложимост на Насоките от 2004 г., извършеният в съображения 98-104 анализ също се прилага по същество в настоящия случай, тъй като в писмото си от 10 май 2006 г. Гърция не представи информация, която да позволи на Комисията да потвърди, че с оглед на получаването на въпросната помощ е бил представен план за преструктуриране, включващ и задължителния принос.
(140)
Най-накрая по отношение на помощта, отпусната от датата на прилагане на Насоките от 2004 г. Комисията може само да отбележи, че в писмото си от 10 май 2006 г. Гърция не представи факти, които да позволят на Комисията да потвърди, че с оглед на получаването на въпросната помощ е бил представен план за преструктуриране, включващ и задължителния принос. Следователно Комисията не е в състояние да премахне всички съмнения, изразени при откриването на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, и затова е принудена да стигне до заключението, че въпросната схема е несъвместима с общия пазар.
(141)
В писмото си от 10 май 2006 г. гръцките органи се стремят да обосноват въпросната помощ с войната в съседни региони. Гърция изрази становището, че поради ситуацията помощта отговаря на изискванията за освобождаване по член 107, параграф 3, букви а) и в) от Договора (вж. съображение 59, буква а).
(142)
Комисията не може да приеме този аргумент поради няколко причини:
а)
от регулаторна гледна точка наличието на конфликт се приема за извънредно събитие, което може да попадне само в приложното поле на член 107, параграф 2, буква б) от Договора, според който помощта, предназначена за отстраняване на щети, причинени от природни бедствия или други извънредни събития, е съвместима с вътрешния пазар;
б)
в селскостопанския сектор съвместимостта на мерките за помощ се оценява с оглед на изключението, предвидено в член 107, параграф 3, буква в) от Договора, в който е заложено, че помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес, могат да се считат за съвместими с вътрешния пазар, а не с оглед на изключението, предвидено в член 107, параграф 3, буква а) от Договора, което предвижда, че помощите за насърчаване на икономическото развитие на региони, където жизненото равнище е необичайно ниско или където има високо равнище на непълна заетост, както и на регионите, посочени в член 349 (42), като се вземе предвид структурната, икономическата и социалната ситуация в тях, могат да се приемат за съвместими с вътрешния пазар;
в)
за прилагането на тази дерогация е било необходимо помощта да бъде отпусната съобразно с правилата, уреждащи помощите за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, а по-горе вече бе показано, че случаят не е такъв.
(143)
Комисията не е в състояние да потвърди приложимостта на член 107, параграф 2, буква б) от Договора поради следните основания:
а)
в писмото си от 10 май 2006 г. Гърция правилно посочи, че общият БВП и този на глава от населението в засегнатите департаменти е бил много нисък в сравнение с други региони в държавата през периода, обхванат от схемата, но заяви и това, че БВП е отбелязал известен растеж през същия период, което сочи, че войната в съседните региони не е оказала катастрофално въздействие върху икономиката на засегнатите територии;
б)
както показва описанието на правното основание на схемата, някои промени са въведени в схемата почти десет години след края на военните действия в съседните региони; следователно не може да се приеме, че Гърция е била принудена да сe намеси поради войната в граничните райони и че в резултат на това е налице причинно-следствена връзка между нея и затрудненията на предприятията (един пример е достатъчен, за да илюстрира тази забележка: Министерско решение № 2/64046/0025/2003 от 28 януари 2004 г., посочено в съображение 48, обхваща заемите, които са могли да теглят промишлени предприятия - с други думи евентуално промишлени животновъдни предприятия - до 31 декември 2004 г.).
(144)
По отношение на другите мнения, представени от гръцките органи в писмото им от 10 май 2006 г., Комисията подчертава следното (тези коментари, с изключение на буква б), се отнасят и до всички други сектори, посочени в откритата процедура):
а)
проблеми като липсата на динамика на местните пазари или спад в търсенето не могат да бъдат решени с отпускането на помощи на предприятия в затруднение без преструктуриране. Структурните мерки са по-подходящо средство за подкрепа;
б)
делът на производството на месо в засегнатите департаменти от общото производство в Гърция няма никаква връзка с риска от нарушаване на конкуренцията, който произтича от помощта, отпусната извън установената регулаторна рамка (в настоящия случай помощта, отпусната на предприятия в затруднение без план за преструктуриране); съгласно съдебната практика на Съда, когато финансовата помощ, отпусната от държава-членка, укрепва позицията на предприятие в сравнение с неговите конкуренти (което се наблюдава по същество в настоящия случай), тази помощ може да създаде конкурентно предимство пред другите предприятия, които не се възползват от такава подкрепа (43);
в)
въпросът с жизнеспособността на предприятията по смисъла на двете министерски решения, издадени през 1989 г., ще бъде разгледан по-нататък в настоящото решение;
г)
аргументът, според който сметката, създадена по Закон № 128/75, не представлява държавен ресурс, е разгледан в съображение 82, буква г).
(145)
С оглед на тези съображения Комисията е принудена да стигне до заключението, че въпросната схема е несъвместима с вътрешния пазар.
б) Промишлен, занаятчийски и хотелиерски сектор
(146)
Комисията трябва да проучи въпросната схема с оглед на правилата, уреждащи помощта за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение.
(147)
Както в случая на помощта, посочена в първите две процедури, правилата, приложими по отношение на оздравяването и преструктурирането на предприятия в затруднение към момента на отпускането на въпросната помощ, в хронологичен ред са точки 177, 227 и 228 от Осмия доклад за политиката в областта на конкуренцията и Насоките от 1994 г., 1997 г. и 1999 г. Тъй като в разглеждания случай режимът изтича на 31 декември 2005 г. в някои департаменти, към списъка трябва да се добавят Насоките от 2004 г.
(148)
Информацията, изпратена от гръцките органи в писмото им от 10 май 2006 г. и изложена в съображение 59, не включва подробности по отношение на съответствието с правилата, уреждащи оздравяването и преструктурирането на предприятия в затруднение. Следователно Комисията не е в състояние да потвърди дали е налице съответствие с точки 177, 227 и 228 от Осмия доклад за политиката в областта на конкуренцията и Насоките от 1994 г., 1997 г., 1999 г. и 2004 г.
(149)
Следователно Комисията не е в състояние да премахне всички съмнения, изразени при откриването на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, и затова е принудена да стигне до заключението, че въпросната схема е несъвместима с общия пазар.
в) Корабен сектор
(150)
Съвместимостта на въпросната схема с вътрешния пазар ще бъде оценена от две гледни точки, като се вземе предвид факта, че терминът „корабен сектор“ обхваща както корабостроене, така и транспорт с кораби.
(151)
Комисията трябва да проучи въпросната схема с оглед на правилата, уреждащи помощта за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение.
(152)
По отношение на корабостроенето правилата, приложими по отношение на оздравяването и преструктурирането на предприятия в затруднение след влизането в сила на Министерско решение № 1648/B.22 от 13 януари 1994 г., са следните:
а)
до 31 декември 1998 г.: Директива 90/684/ЕИО на Съвета от 21 декември 1990 г. относно помощите в областта на корабостроенето (44);
б)
от 1 януари 1999 г. до 31 декември 2003 г.: Регламент (ЕО) № 1540/98 на Съвета от 29 юни 1998 г. за установяване на нови правила за помощ за корабостроенето (45);
в)
от 1 януари 2004 г.: Рамка за държавната помощ за корабостроенето (46).
(153)
В писмото си от 10 май 2006 г. гръцките органи не представиха информация, която би позволила на Комисията да установи, че въпросната схема за помощи е била прилагана съгласно правилата, приложими при оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение в този сектор. Следователно Комисията не е в състояние да разсее съмненията, изразени при откриването на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, и затова е принудена да стигне до заключението, че въпросната схема е несъвместима с вътрешния пазар.
(154)
По подобен начин във връзка с морския транспорт Комисията трябва да проучи въпросната схема с оглед на правилата, уреждащи помощта за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение.
(155)
От влизането в сила на Министерско решение № 1648/B.22 от 13 януари 1994 г. правилата, уреждащи оздравяването и преструктурирането на предприятия в затруднение в корабната индустрия, са и продължават да бъдат следните:
а)
финансови и данъчни мерки, отнасящи се до използването на кораби, вписани в регистъра на Общността (47);
б)
Насоките на Общността относно държавните помощи за морския транспорт от 1997 г. (48)
в)
Насоките на Общността относно държавните помощи за морския транспорт от 2004 г. (49)
(156)
В писмото си от 10 май 2006 г. гръцките органи отново не представиха информация, която би позволила на Комисията да установи, че въпросната схема за помощи е била прилагана съгласно правилата, приложими при оздравяването и преструктурирането на предприятия в затруднение в този сектор. Следователно Комисията не е в състояние да разсее съмненията, изразени при откриването на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, и затова е принудена да стигне до заключението, че въпросната схема е несъвместима с вътрешния пазар.
г) Помощ, отпусната в департаментите Лесбос, Самос, Хиос и Додеканезите, която е посочена и в третата процедура
(157)
В рамката на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, Комисията разгледа две хипотези, тъй като не разполагаше с достатъчно информация:
а)
помощта, предвидена в Министерско решение № 2041901 от 16 май 1989 г. и Министерско решение № 2078809 от 10 октомври 1989 г. и техните изменения, попада в обхвата на същата рамка, както установената съгласно решенията, посочени в съображения 44-48.
б)
помощта е била част от система за финансиране, която не е установена върху същите основи.
(158)
В писмото си от 10 май 2006 г. Гърция заяви, че двете министерски решения, издадени през 1989 г., предвиждат предприятията да бъдат жизнеспособни преди и след преструктуриране на дълговете им. Комисията не може да подкрепи това твърдение, тъй като след повторно проучване изглежда, че никое от двете въпросни решения не предвижда изискването предприятията да са жизнеспособни преди и след преструктурирането на дълговете. Следователно Комисията ще оцени съвместимостта на помощта, която попада в приложното поле на двете решения и техните изменения, като се основава не само върху двете хипотези, заложени в съображение 157, а и без да изключва - при втората хипотеза - че помощта може да е била отпусната на предприятия в затруднение.
(159)
По отношение на първата хипотеза, заложена в съображение 157, Комисията е принудена да установи, че ако двете министерски решения, издадени през 1989 г., и техните изменения попадат в същата рамка, както установената от министерските решения, посочени в съображения 44-48, анализът, извършен в съображения 146-149, остава валиден, обясненията, представени от Гърция в писмото ѝ от 10 май 2006 г., не премахват съмненията, изразени при откриването на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, и Комисията е принудена да стигне до заключението, че въпросната схема е несъвместима с вътрешния пазар.
(160)
Във връзка с втората хипотеза са разгледани два сценария: помощта е отпусната на предприятия в затруднение или помощта е отпусната на жизнеспособни предприятия.
(161)
При първия сценарий извършеният по съображения 146-149 анализ остава валиден, а обясненията, представени от Гърция в писмото ѝ от 10 май 2006 г., не премахват съмненията, изразени от Комисията при откриване на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, и затова Комисията е принудена да стигне до заключението, че въпросният режим е несъвместим с вътрешния пазар.
(162)
При втория сценарий Комисията също отбелязва, че обясненията на Гърция в писмата ѝ от 10 май 2006 г., 15 март 2011 г. и 29 март 2011 г. не позволяват на Комисията да установи дали оборотният капитал, използващ субсидирани заеми, е финансирал допустими инвестиции по смисъла на правилата на Съюза относно регионалната помощ (след влизането в сила на Министерско решение № 2041901 от 16 май 1989 г. приложимите правила са Съобщение на Комисията относно начина на прилагане на член 92, параграф 3, букви а) и в) по отношение на регионалната помощ (50), следвано от Насоките от 1998 г. относно националната регионална помощ (51)). Затова Комисията е принудена да стигне до заключението, че въпросната схема е несъвместима с вътрешния пазар.
(163)
В случай, че този оборотен капитал не е финансирал допустими инвестиции по смисъла на правилата на Съюза относно националната регионална помощ, Комисията трябва да провери дали помощта, отпусната за този капитал, която в такъв случай се квалифицира като оперативна помощ, може да бъде обявена за съвместима съгласно приложимите разпоредби на правилата на Съюза относно националната регионална помощ. С оглед на това Комисията желае да подчертае, че от засегнатата държава-членка зависи да изпълни задължението за сътрудничество, което има към Комисията, като осигури всички необходими елементи, за да може Комисията да провери съвместимостта на въпросната помощ (52). Тъй като информацията в различните писма, представени от Гърция, не позволява на Комисията да провери съответствието с разпоредбите в правилата на Съюза относно националната регионална помощ, Комисията може единствено да стигне до заключението, че въпросната схема е несъвместима с вътрешния пазар.
(164)
Гаранцията, предоставена съгласно Решение № 2/82257/0025 от 18 декември 2000 г., не може да бъде считана за инструмент в помощ на преструктурирането на предприятие в затруднение, както гаранцията, предвидена в другите министерски решения, упоменати в настоящото решение, тъй като в Министерско решение № 2/82257/0025 се предвижда, че тя може да бъде предоставена единствено на жизнеспособни сами по себе си предприятия, а не на предприятия, които са жизнеспособни след преструктуриране на дълга. Следователно гаранцията следва да се проучи с оглед на приложимите правила за държавна помощ.
(165)
От влизането в сила на Министерско решение № 2/82257/0025 от 18 декември 2000 г. до 31 декември 2005 г. (датата на изтичане на срока на действие на схемата) гаранциите се уреждат от Съобщението от 2000 г.
(166)
В съобщението от 2000 г. се предвижда задължението на Комисията да оценява съвместимостта на помощта, свързана с предоставянето на гаранция, въз основа на правилата, приложими по отношение на други форми на помощ и заложени в различните рамки и насоки, приложими в засегнатите сектори. Освен това гаранцията може да се приеме единствено ако мобилизацията ѝ е договорно обвързана със специфични условия, които могат да стигнат дори до задължителното обявяване в несъстоятелност на предприятието получател или друга подобна процедура.
(167)
В настоящия случай гръцките органи не са представили никаква информация относно предоставените гаранции. В резултат на това Комисията не е в състояние да ги оцени с оглед на различните правила, приложими в засегнатите сектори, или да установи дали тази мярка за помощ може да е надвишавала максималните интензитети на помощта, приложими в съответните случаи по отношение на предприятия, които не са в затруднение (освен това в отговора си във връзка с третата процедура Гърция не е представила информация относно съответствието с тези различни правила).
(168)
При тези обстоятелства Комисията не е в състояние да стигне до заключението, че отпуснатата помощ под формата на гаранции съгласно Министерско решение № 2/82257/0025 от 18 декември 2000 г. е съвместима с вътрешния пазар.
VI. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(169)
Комисията отбелязва, че Гърция незаконно е приложила въпросните мерки за помощ в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора. Горният анализ сочи, че помощта не може да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар, тъй като Гърция не е представила информация, която да доказва съответствие с различните упоменати правила, и следователно Комисията не е в състояние да разсее съмненията, изразени при откриването на различните процедури. В тази връзка Комисията припомня, че засегнатата държава-членка носи отговорността за изпълнение на задължението за сътрудничество, което има към Комисията, като предоставя всички елементи, необходими за проверка на съвместимостта на въпросната помощ.
(170)
В съответствие с член 14, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (53) при вземането на отрицателни решения в случаи на неправомерна помощ, Комисията трябва да реши съответната държава-членка да вземе всички необходими мерки за възстановяване на помощта от получателя (в настоящия случай всички предприятия, които са се възползвали от разпоредбите на разглежданите министерски решения). Гърция трябва да вземе всички необходими мерки за възстановяването на несъвместимата помощ, отпусната на получателите. Съгласно разпоредбите на точка 42 от известието на Комисията „Към ефективно прилагане на решенията на Комисията, разпореждащи на държавите-членки да възстановят неправомерна и несъвместима държавна помощ“ (54) Гърция разполага с четиримесечен срок, считано от уведомяването за настоящото решение, за да го изпълни. Помощта, която подлежи на възстановяване, включва лихви, изчислени съгласно Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 г. за прилагането от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета относно определянето на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за създаване на Европейската общност (55).
(171)
Настоящото решение трябва да бъде приложено незабавно, по-специално по отношение на възстановяването на всички индивидуални помощи, отпуснати по схемата за помощ, като се изключат индивидуалните помощи, отпуснати за специфични проекти, които към момента на отпускането на помощта са отговаряли на всички условия, установени в разпоредбите „de minimis“ или за освобождаване, приложими съгласно членове 1 и 2 от Регламент (ЕО) № 994/98 на Съвета от 7 май 1998 г. по прилагането на членове 92 и 93 от Договора за създаване на Европейската общност към някои категории хоризонтална държавна помощ (56) или съгласно схема за помощ, одобрена от Комисията.
(172)
В член 15 от Регламент (ЕО) № 659/1999 е заложено, че правомощията на Комисията за възстановяване на помощ са предмет на давностен срок от десет години. Този давностен срок започва да тече в деня, в който неправомерната помощ е предоставена на получателя, било като индивидуална помощ или като помощ по схема за помощ. Всяко действие, предприето от Комисията или от дадена държава-членка, която действа по искане на Комисията, по отношение на неправомерната помощ, прекъсва давностния срок и от всяко прекъсване тече нов срок.
(173)
В настоящия случай датите, до които може да се върне Комисията за целите на възстановяването, са както следва:
а)
по отношение на помощта, посочена в първата процедура: 1 октомври 1993 г. с оглед на факта, че първото действие на Комисията датира от 27 май 2003 г., докато Министерско решение № 69836/B1461, прието на 14 септември 1993 г., е обнародвано в гръцкия държавен вестник на 1 октомври 1993 г. и е влязло в сила на същата дата;
б)
по отношение на помощта, посочена във втората процедура: 22 април 1994 г. с оглед на факта, че първото действие на Комисията датира от 22 април 2004 г.;
в)
по отношение на помощта, посочена в третата процедура: 12 ноември 1994 г. с оглед на факта, че първото действие на Комисията датира от 12 ноември 2004 г.,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Схемите за помощ под формата на преструктуриране на дълга, неправомерно приведени в действие от Гърция в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз в департаментите Кастория, Евбея, Флорина, Килкис, Родопи, Еврос, Ксанти и Додеканезите и на островите Лесбос, Самос и Хиос, са несъвместими с вътрешния пазар.
Член 2
Индивидуалната помощ, отпусната по някоя от схемите, посочени в член 1, не се квалифицира като помощ, ако към момента на отпускането ѝ отговаря на условията, установени с някой от регламентите, приети съгласно член 2 от Регламент (ЕО) № 994/98, приложими към момента на отпускането на помощта.
Член 3
1. Гърция възстановява от получателите несъвместимата помощ, отпусната съгласно схемите, посочени в член 1.
2. Върху сумите, които подлежат на възстановяване, се начислява лихва, считано от датата, на която са предоставени на разположение на получателите, до действителното им възстановяване.
3. Лихвите се изчисляват с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004.
4. Гърция анулира всички неизплатени плащания на помощ по схемата, посочена в член 1, считано от датата на уведомяване за настоящото решение.
Член 4
Възстановяването на помощта, отпусната по схемите, посочени в член 1, е незабавно и ефективно.
Гърция осигурява прилагането на настоящото решение в срок от четири месеца от датата, на която е уведомена за него.
Член 5
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение Гърция изпраща на Комисията следната информация:
а)
списък на получателите, които са получили помощ по схемите, посочени в член 1, и общия размер, получен от всеки от тях по въпросната схема;
б)
общия размер (главница и лихви), който следва да бъде възстановен от всеки получател в случай на помощ, която не може да бъде включена в обхвата на правилото „de minimis“;
в)
подробно описание на вече предприетите мерки за изпълнение на настоящото решение и на планираните такива;
г)
документи, доказващи, че на получателите е наредено да възстановят помощта.
2. Гърция информира редовно Комисията за напредъка по националните мерки, предприети за прилагане на настоящото решение, до пълното възстановяване на помощта, предоставена съгласно схемата, посочена в член 1. При поискване от страна на Комисията Гърция незабавно предоставя информация за вече предприетите и планираните мерки за изпълнение на настоящото решение. Тя предоставя и подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателите.
Член 6
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 19 октомври 2011 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tad-19 ta' Ottubru 2011
dwar skemi ta’ għajnuna mill-Istat implimentati mill-Greċja fil-Prefetturi ta’ Kastoria, Evia, Florina, Kilkis, Rodopi, Evros, Xanthi u f’tad-Dodekaneżi, u fil-gżejjer ta’ Lesbos, Samos u Chios (ristrutturar tad-dejn)
(Nri C23/04 (ex NN 153/03), C 20/05 (ex NN 70/04) u C 50/05 (ex NN 20/05))
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 7252)
(It-test Grieg biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/307/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li sejħet lil partijiet interessati biex jibagħtu l-kummenti tagħhom skont l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tat-Trattat (1) u wara li kkunsidrat dawk il-kummenti,
Billi:
I. PROĊEDURA
Għajnuna li tikkonċerna lill-Prefetturi ta’ Kastoria u Evia
(2) - C23/04
(1)
Wara li rċeviet informazzjoni li turi li kienet ingħatat għajnuna fl-1993 u tul is-snin ta’ wara lil ditti fil-Prefetturi ta’ Kastoria u Evia fil-kuntest ta’ negozjar mill-ġdid ta’ dejn, il-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet Griegi, b’ittra tas-27 ta’ Mejju 2003, jissottomettu fi żmien erba’ ġimgħat it-test tal-bażi legali għal din l-operazzjoni, flimkien ma’ kull informazzjoni oħra meħtieġa għal eżami skont l-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat tal-KE (3).
(2)
B’ittra tal-10 ta’ Lulju 2003, reġistrata li waslet fis-17 ta’ Lulju 2003, ir-Rappreżentanza Permanenti Griega għall-Unjoni Ewropea bagħtet lill-Kummissjoni ittra mingħand l-awtoritajiet Griegi fejn talbet estensjoni ta’ xahar tal-perjodu msemmi fil-premessa 1.
(3)
B’ittra tal-4 ta’ Awwissu 2003, reġistrata li waslet fis-6 ta’ Awwissu 2003, ir-Rappreżentanza Permanenti tal-Greċja għall-Unjoni Ewropea bagħtet lill-Kummissjoni l-informazzjoni mitluba fl-ittra tagħha tas-27 ta’ Mejju 2003.
(4)
Wara eżami tal-informazzjoni, instab li l-għajnuna kienet ingħatat mingħajr l-approvazzjoni tal-Kummissjoni. Għaldaqstant, il-Kummissjoni ddeċidiet li tiftaħ dossier dwar għajnuna mhux notifikata, reġistrat bin-numru NN 153/03.
(5)
B’ittra tal-21 ta’ Ġunju 2004 (4), il-Kummissjoni għarrfet lill-Greċja bid-deċiżjoni tagħha li tiftaħ il-proċedura msemmija fl-Artikolu 88(2) tat-Trattat tal-KE (C23/04) (minn hawn ’il quddiem imsejħa “il-ftuħ tal-ewwel proċedura”).
(6)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tinfetaħ il-proċedura kienet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (5). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati biex jibagħtu l-kummenti tagħhom dwar l-għajnuna inkwistjoni.
(7)
Il-Kummissjoni ma rċeviet ebda kumment mingħand partijiet terzi interessati.
(8)
B’ittra tat-13 ta’ Lulju 2004, reġistrata li waslet fid-19 ta’ Lulju 2004, ir-Rappreżentanza Permanenti tal-Greċja għall-Unjoni Ewropea talbet estensjoni ta’ xahar tal-perjodu mogħti lill-awtoritajiet Griegi biex jibagħtu t-tweġiba tagħhom għall-ftuħ tal-ewwel proċedura.
(9)
B’feks tas-6 ta’ Awwissu 2004, il-Kummissjoni tat l-estensjoni mitluba.
(10)
B’ittra tad-9 ta’ Awwissu 2004, reġistrata li waslet fl-10 ta’ Awwissu 2004, ir-Rappreżentanza Permanenti tal-Greċja għall-Unjoni Ewropea bagħtet lill-Kummissjoni t-tweġiba tal-awtoritajiet Griegi għall-ftuħ tal-ewwel proċedura.
Għajnuna li tikkonċerna lill-Prefetturi ta’ Florina u Kilkis
(6) - C 20/05
(11)
Matul l-eżaminazzjoni tal-informazzjoni mibgħuta mill-awtoritajiet Griegi fl-ittra tagħhom tal-4 ta’ Awwissu 2003, instab li, minbarra l-Prefetturi ta’ Kastoria u Evia, l-għajnuna inkwistjoni kienet tikkonċerna wkoll lill-Prefetturi ta’ Florina u Kilkis. Għaldaqstant, il-Kummissjoni talbet informazzjoni addizzjonali dwar dawn l-iskemi ta’ għajnuna mingħand l-awtoritajiet Griegi b’feks tat-22 ta’ April 2004.
(12)
B’ittra tas-26 ta’ Mejju 2004, ir-Rappreżentanza Permanenti tal-Greċja għall-Unjoni Ewropea talbet estensjoni ta’ xahar tal-perjodu mogħti lill-awtoritajiet Griegi biex jibagħtu l-informazzjoni addizzjonali msemmija hawn fuq.
(13)
B’feks tas-7 ta’ Ġunju 2004, il-Kummissjoni tat l-estensjoni mitluba.
(14)
B’ittra tal-1 ta’ Lulju 2004, reġistrata bħala rċevuta fl-istess jum, ir-Rappreżentanza Permanenti tal-Greċja għall-Unjoni Ewropea bagħtet lill-Kummissjoni l-informazzjoni mitluba fil-feks tagħha tat-22 ta’ April 2004.
(15)
Wara eżaminazzjoni tal-informazzjoni, instab li l-għajnuna kienet ingħatat mingħajr l-approvazzjoni tal-Kummissjoni. Għaldaqstant, il-Kummissjoni ddeċidiet li tiftaħ dossier dwar għajnuna mhux notifikata, reġistrat bin-numru NN 70/04.
(16)
B’ittra tad-9 ta’ Ġunju 2005 (7), il-Kummissjoni għarrfet lill-Greċja bid-deċiżjoni tagħha li tiftaħ il-proċedura msemmija fl-Artikolu 88(2) tat-Trattat tal-KE fir-rigward tal-miżuri ta’ għajnuna mogħtija fil-Prefetturi ta’ Florina u Kilkis (C 20/05) (minn hawn ’il quddiem imsejħa “il-ftuħ tat-tieni proċedura”).
(17)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tinfetaħ il-proċedura kienet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (8). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati biex jibagħtu l-kummenti tagħhom dwar l-għajnuna inkwistjoni.
(18)
Il-Kummissjoni ma rċeviet ebda kumment mingħand partijiet terzi interessati.
(19)
B’ittra tal-24 ta’ Ġunju 2005, reġistrata li waslet fit-28 ta’ Ġunju 2005, ir-Rappreżentanza Permanenti tal-Greċja għall-Unjoni Ewropea talbet estensjoni ta’ xahrejn tal-perjodu mogħti lill-awtoritajiet Griegi biex jibagħtu t-tweġiba tagħhom għall-ftuħ tat-tieni proċedura.
(20)
B’feks tat-13 ta’ Lulju 2005, il-Kummissjoni tat l-estensjoni mitluba.
(21)
B’ittra tat-18 ta’ Awwissu 2005, reġistrata li waslet fl-24 ta’ Awwissu 2005, ir-Rappreżentanza Permanenti tal-Greċja għall-Unjoni Ewropea bagħtet lill-Kummissjoni t-tweġiba tal-awtoritajiet Griegi għall-ftuħ tat-tieni proċedura.
Għajnuna li tikkonċerna lill-Prefetturi ta’ Rodopi, Evros, Xanthi u tad-Dodekaneżi, kif ukoll lill-gżejjer ta’ Lesbos, Samos u Chios
(9) - C 50/05
(22)
Matul l-eżaminazzjoni tal-informazzjoni mibgħuta mill-awtoritajiet Griegi b’ittra tal-1 ta’ Lulju 2004, instab li kienet ingħatat ukoll għajnuna fi Prefetturi minbarra dawk konċernati bil-ftuħ tal-ewwel żewġ proċeduri. Għaldaqstant, il-Kummissjoni talbet informazzjoni addizzjonali dwar dawn il-miżuri ta’ għajnuna mingħand l-awtoritajiet Griegi b’feks tat-12 ta’ Novembru 2004.
(23)
B’ittra tat-13 ta’ Diċembru 2004, reġistrata li waslet fil-15 ta’ Diċembru 2004, ir-Rappreżentanza Permanenti tal-Greċja għall-Unjoni Ewropea talbet li l-Kummissjoni tagħti estensjoni ta’ xahar tal-perjodu mogħti lill-awtoritajiet biex jibagħtu l-informazzjoni addizzjonali msemmija hawn fuq.
(24)
B’feks tas-6 ta’ Jannar 2005, il-Kummissjoni tat l-estensjoni mitluba.
(25)
B’ittra tas-27 ta’ Jannar 2005, reġistrata li waslet fl-1 ta’ Frar 2005, ir-Rappreżentanza Permanenti tal-Greċja għall-Unjoni Ewropea bagħtet lill-Kummissjoni l-informazzjoni mitluba fl-ittra tagħha tat-12 ta’ Novembru 2004.
(26)
Wara eżaminazzjoni tal-informazzjoni, instab li l-għajnuna kienet ingħatat mingħajr l-approvazzjoni tal-Kummissjoni. Għaldaqstant, il-Kummissjoni ddeċidiet li tiftaħ dossier dwar għajnuna mhux notifikata, reġistrat bin-numru NN 20/05.
(27)
B’ittra tat-22 ta’ Diċembru 2005 (10), il-Kummissjoni għarrfet lill-Greċja bid-deċiżjoni tagħha li tiftaħ il-proċedura msemmija fl-Artikolu 88(2) tat-Trattat tal-KE fir-rigward tal-għajnuna mogħtija fil-Prefetturi ta’ Rodopi, Evia, Xanthi u f’tad-Dodekaneżi, u fil-gżejjer ta’ Lesbos, Samos u Chios (C 50/05) (minn hawn ’il quddiem imsejħa, “il-ftuħ tat-tielet proċedura”).
(28)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tinfetaħ il-proċedura kienet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (11). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati biex jibagħtu l-kummenti tagħhom dwar l-għajnuna inkwistjoni.
(29)
Il-Kummissjoni ma rċeviet ebda kumment mingħand partijiet terzi interessati.
(30)
B’ittra tat-23 ta’ Jannar 2006, reġistrata li waslet fil-25 ta’ Jannar 2006, ir-Rappreżentanza Permanenti tal-Greċja għall-Unjoni Ewropea talbet estensjoni ta’ tliet xhur tal-perjodu mogħti lill-awtoritajiet Griegi biex jibagħtu t-tweġiba tagħhom għall-ftuħ tat-tielet proċedura.
(31)
B’feks tat-3 ta’ Frar 2006, il-Kummissjoni tat l-estensjoni mitluba.
(32)
B’ittra tal-10 ta’ Mejju 2006, reġistrata li waslet fil-11 ta’ Mejju 2006, ir-Rappreżentanza Permanenti tal-Greċja għall-Unjoni Ewropea bagħtet lill-Kummissjoni t-tweġiba tal-awtoritajiet Griegi għall-ftuħ tat-tielet proċedura.
(33)
Wara li reġgħet eżaminat il-bażijiet legali kollha mibgħuta, il-Kummissjoni talbet, b’feks tat-12 ta’ Jannar 2011, li l-awtoritajiet Griegi jipprovdu aktar kjarifiki dwar l-għajnuna inkwistjoni fi żmien xahar.
(34)
B’posta elettronika tas-7 ta’ Frar 2011, ir-Rappreżentanza Permanenti tal-Greċja għall-Unjoni Ewropea talbet lill-Kummissjoni testendi d-data ta’ skadenza msemmija hawn fuq b’40 jum ta’ xogħol oħra.
(35)
B’feks tas-17 ta’ Frar 2011, il-Kummissjoni tat estensjoni ta’ 20 jum ta’ xogħol.
(36)
B’posta elettronika tal-15 ta’ Marzu 2011 u tad-29 ta’ Marzu 2011, ir-Rappreżentanza Permanenti tal-Greċja għall-Unjoni Ewropea bagħtet il-kjarifiki msemmija hawn fuq lill-Kummissjoni.
II. DESKRIZZJONI
Għajnuna li tikkonċerna lill-Prefetturi ta’ Kastoria u Evia
(37)
Id-Deċiżjoni Ministerjali Nru 69836/B1461 tat-30 ta’ Settembru 1993 tipprovdi għall-konverżjoni tad-djun kollha, kemm jekk kienu dovuti jew le, fit-30 ta’ Ġunju 1993, li rriżultaw minn self ta’ kull tip (għal kapital li jdur u għal kapital fiss) fi drakmas jew f’muniti barranin mogħti lil ditti industrijali u tal-artiġjanat stabbiliti u li joperaw, irrispettivament mill-postijiet fejn kienu jinsabu l-kwartieri ġenerali reġistrati tagħhom, fil-Prefetturi ta’ Kastoria u Evia, kif ukoll minn garanziji bankarji fi drakmas jew f’muniti barranin maħruġin f’isem l-istess ditti, f’self ġdid li jitħallas lura tul għaxar snin f’pagamenti totali ugwali kull sitt xhur (kapital flimkien ma’ mgħax) jew f’pagamenti ugwali ta’ kapitali kull sitt xhur (amortizzazzjoni sempliċi) b’imgħax ikkalkulat kull sitt xhur bir-rata applikata għar-ristrutturar f’dak iż-żmien (ir-rata applikabbli għas-self ġdid tkun ir-rata applikata għall-bonds tat-Teżor tal-aħħar 12-il xahar, maħruġin qabel il-bidu ta’ kull perjodu ta’ kalkulazzjoni ta’ mgħaxijiet fir-rigward tas-self, miżjuda bi tnejn fil-mija, bi tnaqqis ta’ għaxra fil-mija matul l-ewwel ħames snin iddebitat lill-kont stabbilit skont il-Liġi Nru 128/75 (12)).
(38)
Alternattivament, id-ditti msemmija hawn fuq jistgħu jirċievu għal ħames snin tnaqqis f’imgħax ta’ għaxra fil-mija fir-rigward tad-djun pendenti tagħhom fi drakmas jew f’muniti barranin fit-30 ta’ Ġunju1993 u b’rabta ma’ investimenti f’kapital fiss jew li jdur.
(39)
Id-ditti għandhom ikunu vijabbli wara r-ristrutturar (li jimplika li l-qagħda tagħhom kienet sa ċertu punt diffiċli); dan il-kriterju kien ivverifikat mill-banek.
(40)
Id-Deċiżjonijiet Ministerjali Nru 2035824/5887 tal-1 ta’ Ġunju 1994, 2045909/7431/0025 tas-26 ta’ Awwissu 1994, 2071670/11297 tad-9 ta’ Novembru 1994 u 72742/B1723 tat-8 ta’ Diċembru 1994 jimmodulaw il-perjodi ta’ konċessjoni u tnaqqis f’imgħax b’rabta mas-self ġdid u jkopru lil dan tal-aħħar permezz ta’ garanzija mill-Istat.
Għajnuna għad-ditti fil-Prefetturi ta’ Florina u Kilkis
(41)
Id-Deċiżjoni Ministerjali Nru 66336/B1398 tal-14 ta’ Settembru 1993 tipprovdi għall-istess miżuri u kondizzjonijiet għal għajnuna kif deskritti fil-premessa 37. Tipprovdi wkoll għall-għoti ta’ garanzija mill-Istat fuq il-kapital u l-imgħax tad-dejn ristrutturat ta’ ditti industrijali u tal-artiġjanat fil-Prefetturi ta’ Florina u Kilkis, kif ukoll għall-kopertura mill-Istat tal-imgħax tal-arretrati applikabbli fil-31 ta’ Diċembru 1992 fir-rigward ta’ self mogħti għall-kapital li jdur jew ta’ investiment ta’ dawk id-ditti, fil-limiti baġitarji skont il-Liġi Nru 128/75.
(42)
Id-Deċiżjoni Nru 66336/B1398 tal-14 ta’ Settembru 1993 kienet emendata bid-Deċiżjonijiet Nru 30755/B1199 tal-21 ta’ Lulju 1994, Nru 60029/B1541 tat-23 ta’ Settembru 1994, Nru 72742/B1723 tat-8 ta’ Diċembru 1994, Nru 236/B22 tal-4 ta’ Jannar 1995, Nru 8014/B285 tat-28 ta’ Frar 1995, Nru 44678/B1145 tat-3 ta’ Lulju 1995, Nru 44446/B1613 tal-24 ta’ Diċembru 1996, Nru 40410/B1678 tad-9 ta’ Diċembru 1997, Nru 10995/B546 tal-24 ta’ Marzu 1999, Nru 12169/B736 tat-22 ta’ Marzu 2000 u Nru 35913/B2043 tal-24 ta’ Ottubru 2000. Dawn id-diversi Deċiżjonijiet jemendaw it-tul ta’ żmien tas-self, il-perjodi ta’ konċessjoni u t-tnaqqis fir-rata ta’ mgħax b’rabta mas-self ġdid, u jestendu wkoll il-perjodu li warajh pagamenti akkont pendenti jsiru pagabbli.
(43)
Id-ditti għandhom ikunu vijabbli wara r-ristrutturar (li jimplika li l-qagħda tagħhom kienet sa ċertu punt diffiċli); dan il-kriterju kien ivverifikat mill-banek.
Għajnuna li tikkonċerna lill-Prefetturi ta’ Rodopi, Evros, Xanthi u lil tad-Dodekaneżi, u lill-gżejjer ta’ Lesbos, Samos u Chios
(44)
Id-Deċiżjoni Ministerjali Nru 1648/B.22/13.1.1994 tipprovdi kif ġej:
(a)
għal self ġdid ta’ kapital li jdur mogħti mill-1 ta’ April 1993 ’il quddiem lil ditti industrijali, tal-artiġjanat u tal-minjieri, lil ditti industrijali tal-bhejjem, ditti ta’ lukandi u ditti ta’ tbaħħir, stabbiliti irrispettivament mill-postijiet fejn ikunu jinsabu l-kwartieri ġenerali reġistrati tagħhom, fil-Prefetturi ta’ Xanthi, Rodopi u Evros, tnaqqis fl-imgħax ta’ 10 (għaxra) fil-mija iddebitat lill-kont stabbilit skont il-Liġi Nru 128/75, sa rata ta’ 20 % tal-fatturat tad-ditta għas-sena ta’ qabel jew 50 % ta’ ordnijiet għas-sena kurrenti, fir-rigward ta’ mgħax skedat mill-1 ta’ April 1993 sal-31 ta’ Marzu 1996, b’garanzija mill-Istat sa ammont totali ta’ GRD 100 000 000 (EUR 293 470);
(b)
id-djun kollha, kemm jekk kienu dovuti jew le, fil-31 ta’ Diċembru 1993, li jirriżultaw minn self għal kapital li jdur u għal kapital fiss mogħti lil ditti industrijali, tal-artiġjanat u tal-minjieri, lil ditti industrijali tal-bhejjem, ditti ta’ lukandi u ditti ta’ tbaħħir fir-Reġjun ta’ Traċja jkunu kkonvertiti f’self ġdid, li jitħallas lura tul għaxar snin f’pagamenti totali ugwali kull sitt xhur (kapital flimkien ma’ mgħax), mill-kont stabbilit skont il-Liġi Nru 128/75, b’garanzija mill-Istat;
(c)
inklużjoni fid-dejn ristrutturat ta’ mgħax għal arretrati dovuti fil-31 ta’ Diċembru 1992 fir-rigward ta’ self għal kapital fiss jew li jdur.
(45)
Id-ditti għandhom ikunu vijabbli wara r-ristrutturar (li jimplika li l-qagħda tagħhom kienet sa ċertu punt diffiċli); dan il-kriterju kien ivverifikat mill-banek.
(46)
Kienu saru għadd ta’ emendi għad-Deċiżjoni Ministerjali Nru 1648/B.22/13.1.1994 permezz tad-Deċiżjonijiet Ministerjali li ġejjin: Nri. 14237/B.664/6.4.1994, 235/B.21/4.1.1995, 44678/B.1145/3.7.1995, 14946/B.566/30.4.1996, 44446/B.1613/24.12.1996, 32576/B.1282/9.10.1997 (13), 11362/B.472/7.4.1997, 40412/B.1677/9.12.1997 (14), 42998/B.2026/15.12.1998, 19954/B.957/7.6.1999, 10123/B.507/17.3.1999, 6244/B.270/18.2.2000 u 35913/B.2043/24.10.2000 (15). Dawn it-testi kollha jimmodulaw il-parametri tekniċi bħal tnaqqis ta’ mgħax, perjodi ta’ konċessjoni, tul ta’ żmien ta’ self u tul ta’ żmien ta’ perjodi li warajhom pagamenti akkont pendenti jsiru pagabbli.
(47)
Id-Deċiżjoni Nru 2003341/683/0025/17.2.94 tagħti garanzija mill-Istat għal self ta’ kapital li jdur mogħti mill-1 ta’ April 1993 ’il quddiem lil ditti industrijali, tal-artiġjanat u tal-minjieri, lil ditti industrijali tal-bhejjem, ditti ta’ lukandi u ditti ta’ tbaħħir stabbiliti, irrispettivament minn fejn il-kwartieri ġenerali reġistrati tagħhom ikunu jinsabu, fil-Prefetturi ta’ Xanthi, Rodopi u Evros, sa ammont totali ta’ GRD 100 000 000 (EUR 293 470) għal kull ditta, kif ukoll għal djun (kapital u mgħax) li jirriżulta mir-ristrutturar pendenti fil-31 ta’ Diċembru 1993 ta’ djun li ġejjin minn self qadim mogħti skont id-dispożizzjonijiet tad-Deċiżjoni Konġunta Nru 1648/G.G.54/B.22/13.1.94.
(48)
Kienu saru għadd ta’ emendi għad-Deċiżjoni Nru 2003341/683/0025/17.2.94 permezz tad-Deċiżjonijiet li ġejjin: Nru 2022973/3968/0025/18.5.94, 2043231/6673/0025/11.7.95, 2030175/4446/0025/10.6.1996, 2087184/49/0025/11.7.97, 2016123/2133/0025/6.3.1998, 2090373/11216/0025/1.6.98 (16), 2/21857/0025/7.10.1999, 2/14774/0025/31.5.2000, 2/82257/0025/18.12.2000, 2/7555/0025/25.5.2001, 2/61352/0025/31.1.2002 u 2/64046/0025/2003/28.1.2004. Dawn it-testi kollha jagħtu garanzija mill-Istat f’każ ta’ applikazzjoni tal-miżuri pprovduti mid-Deċiżjonijiet differenti li jemendaw id-Deċiżjoni Ministerjali Nru 1648/B.22/13.1.1994 (ara l-premessa 46).
(49)
Dwar il-lista msemmija hawn fuq, id-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2/82257/0025/18.12.2000 tistipula li, biex id-dispożizzjonijiet tagħha jkunu applikabbli, id-ditti għandhom ikunu vijabbli għalkollox (u mhux wara r-ristrutturar, bħalma huwa l-każ fir-rigward tad-Deċiżjonijiet Ministerjali l-oħra msemmijin f’din id-Deċiżjoni), hekk kif dan jippresupponi n-nuqqas ta’ stat ta’ diffikultà.
(50)
Id-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2041901/16.5.1989 tagħti tnaqqis f’imgħax ta’ tlieta fil-mija, iddebitati lill-kont konġunt stabbilit skont il-Liġi Nru 128/75, għal bilanċi pendenti pagabbli fir-rigward ta’ self ta’ kapital li jdur mogħti mill-1 ta’ April 1989 ’il quddiem lil ditti kummerċjali u tal-artiġjanat bil-kwartieri ġenerali reġistrati tagħhom fil-Prefetturi ta’ Evros, Lesbos, Samos, Chios u f’tad-Dodekaneżi.
(51)
Id-Deċiżjoni Nru 2078809/10.10.89 tagħti tnaqqis fl-imgħax ta’ tlieta fil-mija, iddebitati lill-kont konġunt stabbilit skont il-Liġi Nru 128/75, għal bilanċi pendenti pagabbli fir-rigward ta’ self ta’ kapital li jdur maħruġ mill-1 ta’ April 1989 ’il quddiem lil ditti kummerċjali u tal-artiġjanat bil-kwartieri ġenerali reġistrati tagħhom fil-Prefetturi ta’ Rodopi, Xanthi u Samos.
(52)
Id-Deċiżjonijiet Ministerjali Nru 9034/B.289/10.2.2003 u 37497/B.1232/2.6.2003 jestendu d-dispożizzjonijiet tad-Deċiżjonijiet imsemmija fil-premessi 50 u 51 billi jispeċifikaw il-kamp ta’ applikazzjoni u ċerti parametri tekniċi relatati mat-tnaqqis ta’ mgħax previst.
III. RAĠUNIJIET BIEX JINGĦATA BIDU GĦALL-PROĊEDURA TA’ INVESTIGAZZJONI
(53)
Fir-rigward tal-iskemi ta’ għajnuna inkwistjoni, il-Kummissjoni kellha dubji mhux biss fir-rigward tan-nuqqas ta’ għajnuna mill-Istat, iżda wkoll tal-kompatibbiltà tal-għajnuna, li fl-opinjoni tal-Kummissjoni teżisti attwalment, mas-suq intern.
(a) Ġustifikazzjoni għall-ftuħ tal-ewwel proċedura
(54)
L-ewwel proċedura nfetħet għar-raġunijiet li ġejjin:
(a)
meta ntalbu jagħtu spjegazzjonijiet b’rabta mal-għajnuna inkwistjoni, l-awtoritajiet Griegi qalu li d-Deċiżjonijiet Ministerjali li jikkostitwixxu l-bażi legali għall-miżuri ta’ għajnuna ma kinux innotifikati għaliex huma qiesu li l-għajnuna li kienu implimentaw ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 87(1) tat-Trattat tal-KE; qalu wkoll li, għalkemm ma kinux jafu bl-għadd eżatt ta’ benefiċjarji, l-ammonti tal-miżuri ta’ għajnuna inkwistjoni aktarx kienu skont ir-regola de minimis;
(b)
minħabba li r-regola de minimis ma kinitx tapplika għas-settur agrikolu fiż-żmien meta kienu ngħataw il-miżuri ta’ għajnuna, u li d-Deċiżjonijiet li kienu jikkostitwixxu l-bażi legali tal-miżuri ta’ għajnuna inkwistjoni kienu maħsubin biex jassistu ditti li kellhom problemi ta’ likwidità, il-Kummissjoni qieset li l-għajnuna kellha tkun analizzata skont ir-regoli differenti applikabbli għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà mid-dħul fis-seħħ tal-ewwel waħda mid-Deċiżjonijiet imsemmijin hawn fuq; iżda l-informazzjoni disponibbli ma kinitx tagħmilha possibbli li jkun aċċertat kemm dawn ir-regoli kienu segwiti;
(c)
ukoll fir-rigward tas-settur agrikolu, l-informazzjoni disponibbli ma kinitx tippermetti li jkun stabbilit jekk il-garanzija mill-Istat kinitx ingħatat skont id-diversi regoli li japplikaw għal għajnuna mill-Istat fl-għamla ta’ garanziji mid-dħul fis-seħħ tal-ewwel waħda mid-Deċiżjonijiet imsemmijin hawn fuq;
(d)
fis-setturi industrijali u tal-artiġjanat, ir-regola de minimis kienet, tabilħaqq, tapplika, iżda minħabba li l-awtoritajiet Griegi ma kinux jafu bl-għadd ta’ benefiċjarji tal-miżuri introdotti b’dawn id-Deċiżjonijiet Ministerjali, u minħabba li l-limiti massimi de minimis ta’ għajnuna jkunu kkalkulati għal perjodu ta’ tliet snin, mhux għal miżura ta’ darba, kien impossibbli jingħad jekk l-għajnuna msemmija fid-Deċiżjonijiet inkwistjoni kinitx fil-fatt skont ir-regola de minimis; f’dan il-kuntest, il-miżuri ta’ għajnuna kellhom ukoll ikunu analizzati abbażi tar-regoli dwar is-salvataġġ u l-istrutturar ta’ ditti f’diffikultà li kienu japplikaw sa mid-dħul fis-seħħ tal-ewwel waħda mid-Deċiżjonijiet msemmijin; iżda l-informazzjoni disponibbli ma kinitx tagħmilha possibbli li jkun aċċertat kemm dawn ir-regoli kienu segwiti;
(e)
fir-rigward ta’ dawn is-setturi, l-informazzjoni disponibbli ma kinitx tippermetti li jkun stabbilit jekk il-garanzija mill-Istat kinitx ingħatat skont ir-regoli differenti li japplikaw għal għajnuna mill-Istat fl-għamla ta’ garanziji li japplikaw mid-dħul fis-seħħ tal-ewwel waħda mid-Deċiżjonijiet imsemmijin hawn fuq.
(b) Ġustifikazzjoni għall-ftuħ tat-tieni proċedura
(55)
It-tieni proċedura nfetħet għar-raġunijiet li ġejjin:
(a)
meta ntalbu jagħtu spjegazzjonijiet b’rabta mal-għajnuna inkwistjoni, l-awtoritajiet Griegi qalu li, għalkemm ma kinux jafu bl-għadd eżatt ta’ benefiċjarji, l-ammonti ta’ għajnuna inkwistjoni probabbilment kien skont ir-regola de minimis; iżda, apparti ċertament mill-fatt li r-regola de minimis ma kinitx tapplika għas-settur agrikolu sal-1 ta’ Jannar 2005, il-Kummissjoni ma kellha ebda dejta li kienet tippermettilha taċċerta kemm l-ammonti li kienu ħadu ditti agrikoli fl-applikazzjoni tad-Deċiżjoni Ministerjali Nru 66336/B.1398 setgħu kienu skont il-kamp ta’ applikazzjoni tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1860/2004 tas-6 ta’ Ottubru 2004 dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat tal-KE għall-għajnuna de minimis fis-settur tal-agrikoltura (17), li introduċa regola de minimis għas-settur agrikolu;
(b)
minħabba li dawn id-Deċiżjonijiet kienu maħsubin biex jassistu ditti f’diffikultà, l-għajnuna kellha tkun analizzata skont id-diversi regoli applikabbli għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà sa mid-dħul fis-seħħ tal-ewwel waħda mid-Deċiżjonijiet imsemmija hawn fuq, jiġifieri, sa mill-21 ta’ Settembru 1993; iżda l-informazzjoni disponibbli ma kinitx tippermetti li jkun stabbilit sa liema livell dawn ir-regoli ġew segwiti;
(c)
ukoll fir-rigward tas-settur agrikolu, l-informazzjoni disponibbli ma kinitx tagħmilha possibbli li jkun stabbilit jekk il-garanzija mill-Istat kinitx ingħatat skont id-diversi regoli li japplikaw għal għajnuna mill-Istat fl-għamla ta’ garanziji mill-21 ta’ Settembru 1993;
(d)
fis-setturi industrijali u tal-artiġjanat, ir-regola de minimis kienet, naturalment, tapplika, iżda minħabba li l-awtoritajiet Griegi ma kinux jafu bl-għadd ta’ benefiċjarji tal-miżuri introdotti b’dawn id-Deċiżjonijiet, u minħabba li l-limiti massimi ta’ għajnuna jkunu kkalkulati għal perjodu ta’ tliet snin, mhux għal miżura ta’ darba, kien impossibbli li jingħad jekk l-għajnuna msemmija fid-Deċiżjonijiet inkwistjoni kinitx fil-fatt skont ir-regola de minimis; f’dan il-kuntest, il-miżuri ta’ għajnuna kellhom ukoll ikunu analizzati abbażi tar-regoli dwar is-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà li kienu japplikaw sa mill-21 ta’ Settembru 1993; iżda l-informazzjoni disponibbli ma kinitx tagħmilha possibbli li jkun aċċertat sa liema livell dawn ir-regoli ġew segwiti;
(e)
f’dawn is-setturi, l-informazzjoni disponibbli ma kinitx tagħmilha possibbli li jkun stabbilit jekk il-garanzija mill-Istat kinitx ingħatat skont id-diversi regoli li japplikaw għal għajnuna mill-Istat fl-għamla ta’ garanziji mill-21 ta’ Settembru 1993.
(c) Ġustifikazzjoni għall-ftuħ tat-tielet proċedura
(56)
It-tielet proċedura nfetħet għar-raġunijiet li ġejjin:
(a)
bħal fil-każ tal-ftuħ tal-ewwel u tat-tieni proċeduri, fl-informazzjoni li taw l-awtoritajiet Griegi indikaw li l-ammonti inkwistjoni aktarx kienu skont ir-regola de minimis; iżda, apparti ċertament mill-fatt li r-regola de minimis ma kinitx tapplika għas-settur agrikolu sal-1 ta’ Jannar 2005, il-Kummissjoni ma kellha ebda dejta li kienet tippermettilha taċċerta sa liema livell dawk l-ammonti li kienu ħadu ditti agrikoli fl-applikazzjoni tad-Deċiżjonijiet li kienu jikkostitwixxu l-bażi legali tal-iskema ta’ għajnuna inkwistjoni setgħu kienu skont il-kamp ta’ applikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 1860/2004;
(b)
minħabba li dawn id-Deċiżjonijiet Ministerjali kienu maħsubin biex jassistu ditti f’diffikultà, l-għajnuna kellha tkun analizzata skont id-diversi regoli applikabbli għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà sa mid-dħul fis-seħħ tal-ewwel waħda mid-Deċiżjonijiet imsemmijin hawn fuq; iżda l-informazzjoni disponibbli ma kinitx tagħmilha possibbli li jkun stabbilit sa liema livell dawn ir-regoli ġew segwiti;
(c)
fis-setturi tal-industrija, tal-lukandi u artiġjanat, ir-regola de minimis kienet, naturalment, tapplika, iżda minħabba li l-awtoritajiet Griegi ma indikawx l-għadd ta’ benefiċjarji tal-għajnuna u minħabba li l-limiti massimi de minimis ta’ għajnuna jkunu kkalkulati għal perjodu ta’ tliet snin, mhux għal miżura ta’ darba, kien impossibbli jingħad jekk l-għajnuna msemmija fid-Deċiżjonijiet inkwistjoni kinitx fil-fatt skont ir-regola de minimis; f’dan il-kuntest, il-miżuri ta’ għajnuna kellhom ukoll ikunu analizzati abbażi tar-regoli dwar is-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà li kienu japplikaw sa mid-dħul fis-seħħ tal-ewwel waħda mid-Deċiżjonijiet msemmijin; iżda l-informazzjoni disponibbli ma kinitx tagħmilha possibbli li jkun aċċertat sa liema livell dawn ir-regoli ġew segwiti;
(d)
fis-setturi tal-faħam u tat-tbaħħir, ir-regola de minimis kienet tapplika biss sa mid-dħul fis-seħħ tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 69/2001 tat-12 ta’ Jannar 2001 dwar it-tħaddim tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat tal-KE dwar għajnuna de minimis (18); iżda għar-raġunijiet mogħtija fil-punt c), il-miżuri ta’ għajnuna kellhom ukoll ikunu analizzati abbażi tad-diversi regoli applikabbli għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà mid-dħul fis-seħħ tal-ewwel waħda mid-Deċiżjonijiet imsemmija hawn fuq; iżda l-informazzjoni disponibbli ma kinitx tagħmilha possibbli li jkun aċċertat sa liema livell dawn ir-regoli ġew segwiti;
(e)
fis-settur tat-trasport marittimu, ma kinitx tapplika regola de minimis; il-miżuri ta’ għajnuna, għalhekk, kellhom ikunu analizzati abbażi tar-regoli li kienu japplikaw sa mid-dħul fis-seħħ tal-ewwel waħda mid-Deċiżjonijiet imsemmijin hawn fuq għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà; iżda l-informazzjoni disponibbli ma kinitx tagħmilha possibbli li jkun aċċertat sa liema livell dawn ir-regoli kienu qed jiġu segwiti;
(f)
l-informazzjoni disponibbli ma kienet tagħmilha possibbli li jkun stabbilit jekk il-garanzija mill-Istat kinitx ingħatat skont id-diversi regoli li kienu japplikaw sa minn meta l-ewwel waħda mid-Deċiżjonijiet imsemmijin hawn fuq daħlet fis-seħħ għal għajnuna mill-Istat fl-għamla ta’ garanziji fl-ebda wieħed minn dawn is-setturi;
(g)
id-Deċiżjoni Nru 2041901/16.5.1989 u dawk imsemmijin fil-premessi 51 u 52 hawn fuq kienu jipprovdu għal għajnuna fi Prefetturi minbarra dawk ta’ Rodopi, Evros u Xanthi, u ma kienx possibbli li jkun aċċertat jekk is-sistema ta’ għajnuna li introduċew kinitx estensjoni ta’ dik applikata fit-tliet Prefetturi msemmijin hawn fuq jew kinitx sistema separata; kien x’kien il-każ, ma kienx possibbli jkun aċċertat, abbażi tal-informazzjoni disponibbli, jekk kinux segwiti r-regoli dwar għajnuna mill-Istat (regoli dwar għajnuna reġjonali jew ir-regola de minimis);
(h)
kieku d-Deċiżjonijiet Ministerjali msemmija fil-punt (g) kienu jikkostitwixxu estensjoni tas-sistema ta’ għajnuna applikata fil-Prefetturi ta’ Rodopi, Xanthi u Evros, ma kienx ikun possibbli li jkun stabbilit jekk il-miżuri ppjanati ta’ għajnuna setgħux kienu skont ir-regola de minimis jew jistgħux jitqiesu kompatibbli mad-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-għoti ta’ għajnuna għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà;
(i)
kieku d-Deċiżjonijiet Ministerjali msemmija fil-punt (g) kienu jikkostitwixxu sistema indipendenti ta’ għajnuna, kien ikun meħtieġ, fin-nuqqas ta’ dettalji f’dan ir-rigward fid-dispożizzjonijiet tagħhom, li tkun eżaminata l-kompatibbiltà tal-applikazzjoni tagħha għal ditti b’saħħithom u għal ditti f’diffikultà; ir-riżultat tal-analiżi kienu l-konklużjonijiet li ġejjin:
(i)
għal ditti f’diffikultà, ma kienx ikun possibbli li jkun stabbilit jekk il-miżuri ppjanati ta’ għajnuna setgħux kienu skont ir-regola de minimis jew jitqiesu kompatibbli mad-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-għoti ta’ għajnuna għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà;
(ii)
għal ditti b’saħħithom, ma kienx ikun possibbli li jkun stabbilit jekk il-kapital li jdur, magħmul minn self flimkien mal-għoti ta’ tnaqqis f’imgħax, kienx serva biex ikunu ffinanzjati investimenti eliġibbli skont it-tifsira ta’ Regoli tal-Unjoni dwar għajnuna reġjonali.
IV. OSSERVAZZJONIJIET TAL-AWTORITAJIET GRIEGI DWAR IL-FTUĦ FORMALI TAL-PROĊEDURA
(a) Osservazzjonijiet tal-awtoritajiet Griegi dwar il-ftuħ tal-ewwel proċedura
(57)
Fl-ittra tagħhom tad-9 ta’ Awwissu 2004, l-awtoritajiet Griegi għamlu d-dikjarazzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-konsolidazzjoni tas-self hija strument amministrattiv li ma jġibx miegħu spejjeż kbar għall-awtoritajiet pubbliċi;
(b)
il-kalkolu ta’ mgħax għal kull perjodu ta’ sitt xhur diġà kien aċċettat fil-każistika tal-Qorti Suprema nazzjonali, li ddikjarat li l-kapitalizzazzjoni trimestrali kienet illegali u abbużiva, u kienet il-ħtija ta’ impożizzjoni ta’ piż eċċessiv fuq debituri;
(c)
l-għoti tal-garanzija mill-Istat ma jistax jitqies bħala għajnuna minħabba li l-użu tagħha jiddependi minn miżuri partikolarment ibsin għad-debitur prinċipali;
(d)
matul il-perjodu ta’ referenza, ir-rati ta’ mgħax fil-Greċja kienu ħafna aktar għoljin mir-rati medji fil-bqija tal-Unjoni u baqgħu hekk minkejja t-tnaqqis; għalhekk, ma kienx hemm tgħawwiġ fil-kompetizzjoni, xejn anqas minħabba li ditti benefiċjarji kellhom ikunu vijabbli; barra dan, it-tnaqqis kien iffinanzjat minn kont speċjali, separat mill-baġit tal-Istat;
(e)
l-għoti ta’ perjodi ta’ konċessjoni ma jistax jitqies bħala miżura ta’ għajnuna, minħabba li d-dejn u l-imgħax jibqgħu: dan jikkostitwixxi biss ristrutturar ta’ ħlas lura maż-żmien, ġustifikat minħabba l-qagħda ekonomika;
(f)
id-Deċiżjoni Ministerjali Nru 72742/B1723 (ara l-premessa 42 hawn fuq) ma ġabitx magħha spejjeż addizzjonali b’rabta ma’ dawk introdotti bid-Deċiżjoni oriġinali li tikkostitwixxi l-bażi tal-iskema inkwistjoni;
(g)
ir-rilaxx ta’ titoli ta’ sigurtà permezz tad-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2071670/11297 ma jistax jitqies miżura ta’ għajnuna fir-rigward ta’ ditti, minħabba li huma adattati għal-livell tas-self ristrutturat; barra dan, il-garanzija mill-Istat Grieg ma tkoprix it-tipi kollha ta’ ħlasijiet imposti fuq selliefa mill-banek;
(h)
id-Deċiżjoni Ministerjali Nru 69836/B1451 u l-emendi għaliha kienu jikkonċernaw ditti ta’ proċessar inġenerali u ma kinux jirreferu speċifikament għal ditti ta’ proċessar fis-settur agrikolu, li kienu koperti mir-Regolamenti tal-Kunsill (KEE) Nru 866/90 tad-29 ta’ Marzu 1990 dwar it-titjib tal-kondizzjonijiet għall-ipproċessar u għall-kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti agrikoli (19), (KE) Nru 951/97 tal-20 ta’ Mejju 1997 dwar it-titjib tal-kondizzjonijiet għall-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti agrikoli (20) u (KE) Nru 1257/1999 tas-17 ta’ Mejju 1999 dwar is-sostenn għal żvilupp rurali mill-Fond Agrikolu Ewropew għall-Gwida u Garanzija (FAEGG) (21); dawn ir-Regolamenti kienu applikati permezz tal-implimentazzjoni ta’ programmi operazzjonali skont it-tieni u t-tielet Oqfsa ta’ Sostenn Komunitarji; ditti li kienu għamlu investimenti u ħadu għajnuna mill-Ministeru għall-Iżvilupp Rurali u l-Ikel għal dan il-għan ma kinux eliġibbli għal ristrutturar ta’ dejn, minħabba li dan ma kienx imsemmi; ir-regola de minimis lanqas ma kienet applikata minħabba li, biex jiksbu sussidju, operaturi kien meħtieġ li jkunu wettqu x-xogħol u ħallsu l-ispiża;
(i)
ir-referenza għar-regola de minimis serviet esklussivament biex turi l-fatt li kważi l-miżuri kollha ta’ għajnuna mogħtija kienu taħt il-limitu massimu de minimis, mingħajr referenza speċifika għas-settur agrikolu;
(j)
il-kriterju ta’ “vijabbiltà wara ristrutturar” m’għandux rilevanza għall-valutazzjoni globali tal-vijabbiltà tad-ditta mħejjija mill-korp ta’ kreditu, minħabba li l-eliġibbiltà għar-ristrutturar tkun determinata minnufih wara l-istudju dwar il-vijabbiltà;
(k)
ir-ristrutturar kien jikkonċerna self antik u ma kienx jikkostitwixxi finanzjament għal investimenti ġodda;
(l)
fir-rigward tal-għotja kumplessiva ekwivalenti għar-ristrutturar, il-maġġoranza vasta tal-miżuri ta’ għajnuna kienet tikkostitwixxi ammonti żgħar, iż-żoni li għalihom kienu maħsubin il-miżuri (Kastoria u Evia) ilkoll kienu żoni żvantaġġati skont it-tifsira tad-Direttiva tal-Kunsill 75/268/KEE tat-28 ta’ April 1975 dwar l-agrikoltura fuq l-għoljiet u fuq il-muntanji f’ċerti żoni żvantaġġati (22), u l-pajjiż kollu kemm hu jkun jaqa’ taħt Objettiv 1;
(m)
ir-rata ta’ mgħax applikata għal self ġdid kienet dik li kienet tapplika għall-ħruġ l-aktar reċenti ta’ bonds tat-Teżor Grieg; it-tnaqqis ma jikkonċernax it-tul kollu ta’ żmien tas-self ristrutturat, iżda biss l-ewwel snin kritiċi; id-differenza bejn ir-rati ma kinitx għolja ħafna (minn 1 sa 2 punti);
(n)
l-iskema kienet teżisti bejn it-30 ta’ Ġunju 1993 u t-30 ta’ Ġunju 2003.
(b) Osservazzjonijiet tal-awtoritajiet Griegi dwar il-ftuħ tat-tieni proċedura
(58)
B’ittra tat-18 ta’ Awwissu 2005, l-awtoritajiet Griegi ressqu l-argumenti li ġejjin, li kważi kollha kienu diġà ppreżentati fit-tweġiba tagħhom għall-ewwel ftuħ tal-proċedura (ara l-premessa ta’ qabel din):
(a)
il-konsolidazzjoni tas-self hija strument amministrattiv li ma tirriżultax fi spejjeż kbar għall-awtoritajiet pubbliċi (l-awtoritajiet hawnhekk iżidu jgħidu li l-intenzjoni għal dan l-istrument mhix l-għoti selettiv ta’ għajnuna);
(b)
il-kalkolu ta’ mgħax għal kull perjodu ta’ sitt xhur diġà kien aċċettat fil-każistika tal-Qorti Suprema nazzjonali, li ddikjarat li kapitalizzazzjoni trimestrali kienet illegali u abbużiva, u li dan wassal għall-impożizzjoni ta’ piż eċċessiv fuq debituri;
(c)
matul il-perjodu ta’ referenza, ir-rati ta’ mgħax fil-Greċja kienu ħafna aktar għoljin milli fil-bqija tal-Unjoni u baqgħu hekk minkejja t-tnaqqis applikat;
(d)
l-għoti tal-garanzija mill-Istat ma jistax jitqies bħala għajnuna minħabba li, anki jekk jintuża, ikun jiddependi minn kondizzjonijiet partikolarment ibsin għad-debitur prinċipali;
(e)
l-imgħax għal arretrati u t-tnaqqis fir-rata ta’ mgħax kienu ffinanzjati minn kont speċjali (kont stabbilit skont il-Liġi Nru 128/75), separat mill-baġit tal-Istat;
(f)
l-għoti ta’ perjodi ta’ konċessjoni ma jistax jitqies bħala miżura ta’ għajnuna, minħabba li d-dejn u l-imgħax jibqgħu: dan jikkostitwixxi biss ristrutturar ta’ ħlas lura maż-żmien, ġustifikat minħabba l-qagħda ekonomika;
(g)
id-dispożizzjonijiet tad-Deċiżjoni Ministerjali 66336/B.1398/1993 u l-emendi għaliha taw lok għall-possibbiltà ta’ għajnuna għal ditti stabbiliti fil-Prefetturi ta’ Florina u Kilkis mingħajr spejjeż kbar għall-awtoritajiet pubbliċi u bil-kondizzjoni li d-ditti inkwistjoni kienu meqjusin vijabbli; għalhekk ma kinux jgħawġu l-kompetizzjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 87 tat-Trattat tal-KE; barra dan, ta’ min ifakkar li l-Prefetturi ta’ Florina u Kilkis jaqsmu fruntieri mal-Ex-Repubblika Jugoslava tal-Maċedonja u li, matul il-perjodu ta’ referenza (snin disgħin), batew ħafna minħabba l-gwerra u l-instabbiltà fir-reġjun;
(h)
fl-aħħar nett, id-Deċiżjoni msemmija hawn fuq tirreferi għal ditti industrijali u tal-artiġjanat; skont l-awtoritajiet Griegi, ebda ditta agrikola ma kellha x’taqsam ma’ dawn id-dispożizzjonijiet.
(c) Osservazzjonijiet tal-awtoritajiet Griegi dwar il-ftuħ tat-tielet proċedura
(59)
B’ittra tal-10 ta’ Mejju 2006, l-awtoritajiet Griegi ssottomettew l-argumenti li ġejjin:
(a)
il-Prefetturi li kienu kkonċernati mid-Deċiżjonijiet inkwistjoni kienu għaddejjin minn qagħda ekonomika diffiċli karatterizzata minn livelli baxxi ta’ attività ekonomika u b’rata ogħla ta’ qgħad milli mill-bqija tal-pajjiż; din il-qagħda kienet aggravata mill-istat ta’ gwerra f’pajjiżi ġirien (pereżempju l-Kosovo); il-kompetizzjoni ma setgħetx, għalhekk, titgħawweġ u l-miżuri ta’ għajnuna mogħtija fl-għamla ta’ ristrutturar u tnaqqis ta’ dejn setgħu, għalhekk, jibbenefikaw mid-deroga msemmija fl-Artikolu 87(3)(a) u (c) tat-Trattat tal-KE;
(b)
il-miżuri ta’ għajnuna kienu mmirati lejn is-soluzzjoni ta’ problemi bħal nuqqas ta’ dinamiżmu tas-swieq lokali, suq tax-xogħol li qiegħed jiċkien u n-nuqqas ta’ domanda, kif ukoll żvilupp ekonomiku fit-tul;
(c)
fir-rigward tal-argument tal-Kummissjoni li l-kondizzjonijiet tal-kummerċ Komunitarju setgħu jitgħawġu minħabba l-livell għoli ta’ kompetizzjoni fis-settur agrikolu, id-Deċiżjoni 1648/B22/13.1.1994 biss, fost dawk kollha eżaminati, tikkonċerna ditti industrijali tal-bhejjem; barra dan, tul il-perjodu 1995-2004, il-produzzjoni tal-laħam fil-Prefetturi ta’ Evros, Rodopi u Xanthi kienet responsabbli biss għal proporzjon żgħir ta’ produzzjoni agrikola fil-Prefetturi inkwistjoni, u għalkemm il-prodott domestiku gross (PDG) ta’ dawn il-Prefetturi tela’ tul dak il-perjodu (kemm f’termini assoluti u per capita), huwa sew taħt il-medja nazzjonali;
(d)
id-Deċiżjonijiet Ministerjali Nru 2041901/16.5.1989 u 2078809/1989, li jipprovdu għal tnaqqis ta’ mgħax fir-rigward ta’ self ta’ kapital li jdur għal ditti fil-Prefetturi ta’ Lesbos, Samos, Chios u f’tad-Dodekaneżi, jistipulaw ukoll li d-ditti għandhom ikunu vijabbli qabel u wara r-ristrutturar tad-djun tagħhom;
(e)
l-awtoritajiet kompetenti fil-Greċja ntalbu jiġbru dejta dwar il-benefiċjarji u l-għajnuna li fil-fatt ingħataw, iżda qalu li ma setgħux jagħmlu dan;
(f)
it-tnaqqis fir-rata ta’ mgħax kien iffinanzjat minn kont stabbilit skont il-Liġi Nru 128/75 li ma jikkostitwix riżorsa tal-Istat, minħabba li huwa kont maħsub primarjament għat-tqassim mill-ġdid ta’ fondi.
(d) Ittri mingħand l-awtoritajiet Griegi tal-15 u tad-29 ta’ Marzu 2011
(60)
B’ittri tal-15 u tad-29 ta’ Marzu 2011, l-awtoritajiet Griegi l-ewwel indikaw id-dati ta’ skadenza għad-Deċiżjonijiet Ministerjali inizjali li jirregolaw l-iskemi inkwistjoni. Id-dati huma dawn li ġejjin:
(a)
it-30 ta’ Ġunju 2003 għad-Deċiżjoni Nru 69836/B1461 (il-Prefetturi ta’ Kastoria u Evia);
(b)
it-30 ta’ Ġunju 2000 għad-Deċiżjoni Nru 66336/B/398/14-9-1993 (il-Prefetturi ta’ Florina u Kilkis);
(c)
il-31 ta’ Diċembru 2005 għad-Deċiżjoni Nru 1648/B.22/13.1.94 (il-Prefetturi ta’ Xanthi, Rodopi u Evros);
(d)
il-31 ta’ Diċembru 2004 għad-Deċiżjoni Nru 2041901/16-5-1989 (il-Prefetturi ta’ Rodopi, Evros, Xanthi u tad-Dodekaneżi; il-gżejjer Lesbos, Samos u Chios).
(61)
L-awtoritajiet Griegi mbagħad indikaw li l-kriterju dwar il-vijabbiltà tad-ditti wara r-ristrutturar ma kienx jikkostitwixxi l-uniku fattur ikkunsidrat; anzi kien hemm valutazzjoni kumplessiva tal-vijabbiltà tad-ditti qabel u wara r-ristrutturar.
(62)
L-ittri fihom ukoll tabelli li jindikaw l-ekwivalenti ta’ għotja tal-miżuri ta’ għajnuna inkwistjoni li kull ditta benefiċjarja kienet ħadet, bil-għan li jintwera l-perċentwali ta’ ditti li għalihom il-miżuri ta’ għajnuna setgħu jkunu skont skema de minimis. L-awtoritajiet Griegi indikaw, iżda, li fir-rigward tal-miżuri ta’ għajnuna mogħtija skont id-Deċiżjonijiet Ministerjali 2041901/16-5-1989 (il-Prefetturi ta’ Xanthi, Rodopi u Evros, Samos, Lesbos, Chios u tad-Dodekaneżi) u 1648/B.22/13.1.94 (Xanthi, Rodopi u Evros), id-dejta li setgħet tinkiseb kienet marbuta biss mal-perjodu 2004-07. Id-dejta mogħtija fir-rigward ta’ miżuri ta’ għajnuna mogħtija skont id-Deċiżjoni Ministerjali Nru 69836/B1461 (il-Prefetturi ta’ Kastoria u Evia) kienet marbuta mal-perjodu 1993-1998, u fir-rigward ta’ dik mogħtija skont id-Deċiżjoni Ministerjali Nru 66336/B/398/14-9-1993 (il-Prefetturi ta’ Florina u Kilkis) din kienet b’rabta mal-perjodu 1993-2001. Din id-dejta ntalbet mill-istituzzjonijiet ta’ kreditu, li xi wħud minnhom ma weġbux. L-awtoritajiet Griegi jqisu, iżda, li d-dejta miġbura hija qrib l-ammont totali ta’ għajnuna mogħtija, minħabba li l-banek li fil-fatt wieġbu huma dawk li l-aktar isellfu lill-Prefetturi inkwistjoni. Skont l-awtoritajiet Griegi, analiżi tad-dejta turi li l-għajnuna inkwistjoni taqa’ taħt il-limitu massimu de minimis fi 73,55 % sa 99,46 % tal-każijiet, skont il-perjodu ta’ tliet snin u d-Deċiżjoni kkunsidrata.
(63)
Fl-aħħar nett, l-awtoritajiet Griegi jgħidu li ditti ta’ produzzjoni, ipproċessar u kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti agrikoli ma kinux eliġibbli għall-għajnuna u li l-espressjoni “ditti tal-minjieri” fil-fatt tindika ditti ta’ estrazzjoni ta’ ġebel u rħam.
V. EVALWAZZJONI
V.I. EŻISTENZA TA’ GĦAJNUNA
(64)
Skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat, kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat li twassal għal tgħawwiġ jew theddida ta’ tgħawwiġ għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern. F’termini assoluti, il-miżuri ta’ għajnuna inkwistjoni jaqblu ma’ din id-definizzjoni fis-sens li jingħataw mill-Istat jew permezz ta’ riżorsa tal-Istat, ikunu maħsubin għal ċerti ditti (ditti fis-setturi tal-agrikoltura, artiġjanat, industrija, lukandi, estrazzjoni - ara l-premessa 63 - u tbaħħir fil-Prefetturi msemmija hawn fuq) u jiffavorixxu lil dawk id-ditti permezz ta’ miżuri bħal ristrutturar tas-self tagħhom, tnaqqis tal-ammont ta’ pagamenti akkont bl-estensjoni tal-perjodu għall-ħlas lura, tnaqqis fir-rata ta’ mgħax u l-għoti ta’ garanziji, u jistgħu jaffettwaw il-kummerċ (23) u jgħawġu l-kompetizzjoni (24).
(65)
L-awtoritajiet Griegi fittxew li juru li l-miżuri ta’ għajnuna inkwistjoni setgħu jkunu skont skema de minimis u, għalhekk, ma kinux jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE. Iżda, apparti ċertament mill-fatt li r-regola de minimis ma kinitx tapplika fis-setturi kollha konċernati tul il-perjodu ta’ validità tad-Deċiżjonijiet Ministerjali li kienu jikkostitwixxu l-bażi legali tal-iskemi inkwistjoni (din kienet tabilħaqq waħda mir-raġunijiet għall-ftuħ tal-proċeduri inkwistjoni), id-dejta mhix kompleta, kif rikonoxxut mill-awtoritajiet Griegi nfushom (ara l-premessa 62). Barra dan, l-ammonti ta’ għajnuna de minimis ivarjaw fost is-setturi (mhumiex l-istess fis-setturi industrijali u agrikoli) u t-tabelli pprovduti jissuġġerixxu li l-awtoritajiet Griegi ma kinux konxji biżżejjed ta’ din id-differenza. Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni tinnota li, minkejja l-pretensjonijiet tal-awtoritajiet Griegi li ditti ta’ produzzjoni agrikola, ipproċessar u kummerċjalizzazzjoni ma kinux eliġibbli għall-iskemi ta’ għajnuna inkwistjoni, it-tabelli msemmija hawn fuq juru b’mod ċar li xi ditti f’dawk is-setturi fil-fatt kienu ħadu għajnuna meqjusa li hija skont skema de minimis anki jekk huma kienu qabżu b’mod ċar il-limitu massimu permissibbli.
(66)
Il-Kummissjoni tfakkar li kull għajnuna partikolari mogħtija skont skema ta’ għajnuna fiż-żmien li tkun ingħatat kienet tissodisfa l-kondizzjonijiet stabbiliti f’regolament de minimis applikabbli titqies li ma tikkostitwix għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
(67)
Meta l-awtoritajiet Griegi l-ewwel taw il-miżuri ta’ għajnuna inkwistjoni fis-settur agrikolu, ma kienet teżisti ebda dispożizzjoni tal-Unjoni dwar għajnuna de minimis.
(68)
L-ewwel dispożizzjonijiet adottati f’dan ir-rigward kienu dawk tar-Regolament (KE) Nru 1860/2004 (25).
(69)
Skont ir-Regolament (KE) Nru 1860/2004, li huwa marbut kemm ma’ produzzjoni primarja kif ukoll mal-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti agrikoli, għajnuna li ma taqbiżx limitu massimu ta’ EUR 3 000 għal kull benefiċjarju tul kull perjodu ta’ tliet snin ma taffettwax il-kummerċ bejn l-Istati Membri, ma tgħawwiġx jew thedded li tgħawweġ il-kompetizzjoni u, għalhekk, mhix skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
(70)
Skont l-Artikolu 5 tar-Regolament (KE) Nru 1860/2004, l-istess japplika fir-rigward ta’ għajnuna mogħtija qabel id-dħul fis-seħħ ta’ dak ir-Regolament, soġġett għall-konformità mal-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikoli 1 u 3 tiegħu.
(71)
Fl-1 ta’ Jannar 2008, ir-Regolament (KE) Nru 1860/2004 kien sostitwit mir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1535/2007 tal-20 ta’ Diċembru 2007 dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat KE għall-għajnunietde minimis fis-settur tal-produzzjoni tal-prodotti agrikoli (26), li jgħolli l-ammont ta’ għajnuna de minimis għal EUR 7 500 għal kull benefiċjarju tul perjodu ta’ tliet snin fiskali, irrispettivament mill-għamla tal-għajnuna jew mill-objettiv segwit, fil-limiti tal-ammont massimu għal kull Stat Membru li jaqbel ma’ 0,75 % ta’ output annwali.
(72)
L-Artikolu 6(1) tar-Regolament (KE) Nru 1535/2007 jistipula li “Dan ir-Regolament japplika għall-għajnuniet konċessi qabel l-1 ta’ Jannar 2008 lill-intrapriżi tas-settur tal-produzzjoni tal-prodotti agrikoli, bil-kundizzjoni li l-imsemmija għajnuniet jissodisfaw il-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikoli 1 sa 4, ħlief għar-rekwiżit ta’ referenza espliċita għal dan ir-Regolament, imsemmija fl-ewwel inċiż tal-Artikolu 4(1)”. Iżda r-Regolament japplika biss għal produzzjoni agrikola primarja.
(73)
Fir-rigward tal-ipproċessar u kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti agrikoli, ir-regola de minimis applikabbli b’effett mill-1 ta’ Jannar 2007 hija stabbilita fir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1998/2006 tal-15 ta’ Diċembru 2006 dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat għall-għajnuna de minimis (27).
(74)
L-Artikolu 2(2) tar-Regolament (KE) Nru 1998/2006 jistabbilixxi l-ammont ta’ EUR 200 000 għal kull benefiċjarju tul perjodu ta’ tliet snin fiskali bħala l-ogħla ammont ta’ għajnuna li ma taffettwax il-kummerċ bejn l-Istati Membri, ma tgħawwiġx jew thedded li tgħawweġ il-kompetizzjoni u, għalhekk, mhijiex skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
(75)
L-Artikolu 5(1) tar-Regolament (KE) Nru 1998/2006 jistipula li “Dan ir-Regolament għandu jiġi applikat għal għajnuna mogħtija qabel ma ġiet implimentata għall-intrapriżi attivi fil-qasam tat-trasport u intrapriżi attivi fl-ipproċessar u l-marketing ta’ prodotti agrikoli jekk l-għajnuna tikkonformax mal-kundizzjonijiet kollha stipulati fl-Artikoli 1 u 2….”.
(76)
Konsegwentement, il-Kummissjoni ma tqisx għajnuna mogħtija skont id-Deċiżjonijiet Ministerjali analizzata bħala għajnuna mill-Istat jekk ma taqbiżx il-livelli li ġejjin għal kull benefiċjarju:
(a)
fil-każ ta’ produzzjoni agrikola primarja: EUR 3 000 għal kull perjodu ta’ tliet snin, jekk, fiż-żmien tal-għoti, l-għajnuna kienet skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KE) Nru 1860/2004, jew EUR 7 500 għal kull perjodu ta’ tliet snin fiskali jekk, fiż-żmien tal-għoti, kienet skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KE) Nru 1535/2007,
(b)
fil-każ tal-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti agrikoli: EUR 3 000 għal kull perjodu ta’ tliet snin, jekk, fiż-żmien tal-għoti, l-għajnuna kienet skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KE) Nru 1860/2004, jew EUR 200 000 għal kull perjodu ta’ tliet snin fiskali jekk, fiż-żmien tal-għoti, kienet skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KE) Nru 1998/2006.
(77)
Il-Kummissjoni tfakkar, iżda, li ditti f’diffikultà mhumiex eliġibbli għad-dispożizzjonijiet tar-Regolamenti (KE) Nru 1998/2006 u (KE) Nru 1535/2007.
(78)
F’setturi li mhumiex dak agrikolu (jiġifieri f’dan il-każ is-setturi differenti msemmija f’din id-Deċiżjoni, bl-eċċezzjoni tas-settur tat-tbaħħir, li għandu jkun indirizzat fil-premessi 80 u 81 hawn taħt (28)), ir-regola de minimis stabbilita fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tal-20 ta’ Mejju 1992 - linji gwida Komunitarji dwar għajnuna mill-Istat għal intrapriżi żgħar u medji (29) (minn hawn ’il quddiem imsejħa, “il-Linji gwida tal-1992”) kienet applikabbli fiż-żmien meta kienu ngħataw il-miżuri ta’ għajnuna inkwistjoni. Il-Komunikazzjoni kienet tistipula li “pagamenti ta’ darba ta’ għajnuna ta’ mhux aktar minn ECU 50 000, fir-rigward ta’ nfiq u skemi li skonthom l-ammont ta’ għajnuna li ditta partikolari kienet tista’ tirċievi fir-rigward ta’ tip partikolari ta’ nfiq tul perjodu ta’ tliet snin kien limitat sa dik il-figura, ma kellhomx jibqgħu jitqiesu aktar notifikabbli skont l-Artikolu 93(3) [tat-Trattat tal-KE] (30), sakemm din tkun kondizzjoni espressa tal-għotja jew skema li kull għajnuna addizzjonali li l-istess ditta tkun tista’ tirċievi fir-rigward tal-istess tip ta’ nfiq minn sorsi oħra skont skemi oħra ma twassalx biex it-total ta’ għajnuna li d-ditta tirċievi jkun aktar mil-limitu ta’ ECU 50 000.” Din ir-regola kienet sussegwentement emendata fl-avviż tal-Kummissjoni tal-1996 dwar ir-regola de minimis għal għajnuna mill-Istat (31) (minn hawn ’il quddiem imsejjaħ “l-Avviż tal-1996”), li ffissal-ammont ta’ għajnuna de minimis f’ECU 100 000 għall-istess perjodu, u għal wara fir-Regolament (KE) Nru 69/2001, li ffissal-ammont f’EUR 100 000 għall-istess perjodu.
(79)
Minħabba d-dati ta’ skadenza għall-iskemi analizzati (l-aħħar waħda kienet il-31 ta’ Diċembru 2005) u l-applikabbiltà mhux retroattiva tar-regolamenti fir-rigward tas-setturi msemmijin fil-premessa 78, il-Kummissjoni ma tqisx bħala għajnuna mill-Istat l-għajnuna mogħtija skont id-Deċiżjonijiet analizzati li ma tkunx taqbeż l-ammonti li ġejjin għal kull benefiċjarju:
(a)
ECU 50 000 għal kull perjodu ta’ tliet snin bejn id-19 ta’ Awwissu 1992 u l-5 ta’ Marzu 1996, jekk, fiż-żmien tal-għoti, l-għajnuna kienet skont id-dispożizzjonijiet tal-Linji gwida tal-1992;
(b)
ECU/EUR 100 000 għal kull perjodu ta’ tliet snin bejn is-6 ta’ Marzu 1996 u l-1 ta’ Frar 2001, jekk, fiż-żmien tal-għoti, l-għajnuna kienet skont id-dispożizzjonijiet rilevanti tal-Avviż tal-1996;
(c)
EUR 100 000 għal kull perjodu ta’ tliet snin bejn it-2 ta’ Frar 2001 u l-31 ta’ Diċembru 2005, jekk, fiż-żmien tal-għoti, l-għajnuna kienet skont id-dispożizzjonijiet rilevanti tar-Regolament (KE) Nru 69/2001.
(80)
Fl-aħħar nett, fis-settur tal-industrija navali, ir-regola de minimis kienet applikabbli biss sa mid-dħul fis-seħħ tar-Regolament (KE) Nru 69/2001.
(81)
Konsegwentement, il-Kummissjoni ma tqisx bħala għajnuna mill-Istat għajnuna mogħtija skont id-Deċiżjonijiet Ministerjali analizzati li ma taqbiżx l-ammont ta’ EUR 100 000 għal kull benefiċjarju u għal kull perjodu ta’ tliet snin tul il-perjodu ta’ żmien mit-2 ta’ Frar 2001 sat-30 ta’ Ġunju 2007, jekk, fiż-żmien tal-għoti, l-għajnuna kienet skont id-dispożizzjonijiet rilevanti tar-Regolament (KE) Nru 69/2001.
(82)
L-argumenti l-oħra mressqin mill-awtoritajiet Griegi bħala ġustifikazzjoni għan-nuqqas ta’ għajnuna mill-Istat ma jistgħux ikunu aċċettati mill-Kummissjoni għar-raġunijiet li ġejjin, validi f’kull każ li fih issemmew dawk l-argumenti:
(a)
permezz tal-pretensjoni tagħhom li l-konsolidazzjoni tad-dejn ma ġġibx magħha spejjeż kbar għall-awtoritajiet pubbliċi (ara b’mod partikolari l-premessi 57(a) u 58(a)), l-awtoritajiet Griegi jirrikonoxxu li l-operazzjoni timponi spiża fuq l-Istat, jew fi kliem ieħor, tuża riżorsi tal-Istat;
(b)
sakemm daħal fis-seħħ l-Avviż dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat tal-KE għal għajnuna mill-Istat fl-għamla ta’ garanziji (32) (minn hawn ’il quddiem imsejjaħ “l-Avviż tal-2000”), il-garanziji kollha kienu jitqiesu bħala li jinkludu element ta’ għajnuna mill-Istat (ara l-premessa 105(a)); l-Avviż tal-2000 jgħid li garanzija tista’ titqies li ma tikkostitwix għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat fejn il-benefiċjarji ma jkunux issellfu f’diffikultà finanzjarja u jkunu jistgħu fil-prinċipju jiksbu self b’kondizzjonijiet tas-suq mis-swieq finanzjarji mingħajr ebda intervent mill-Istat, il-garanzija tkun marbuta ma’ operazzjoni finanzjarja speċifika, tkun għal ammont massimu fiss, ma tkunx tkopri aktar minn 80 % tas-self pendenti jew ma tkunx obbligu finanzjarju ieħor (ħlief għal bonds u strumenti simili) u ma tkunx mingħajr limiti, it-termini tal-iskema jkunu bbażati fuq valutazzjoni realistika tar-riskju biex il-primjums imħallsin mill-impriżi benefiċjarji, wisq probabbli, jagħmluha awtofinanzjata, l-iskema tipprovdi t-termini li skonthom jingħataw garanziji għall-ġejjieni u l-finanzjament globali tal-iskema jkun irrivedut mill-anqas darba fis-sena, u l-primjums ikunu jkopru kemm ir-riskji normali assoċjati mal-għoti tal-garanzija kif ukoll mal-ispejjeż amministrattivi tal-iskema, inkluż, fejn l-Istat jipprovdi l-kapital inizjali għall-bidu tal-iskema, qligħ normali fuq dak il-kapital; iżda ma ntbagħtet ebda dokumentazzjoni mill-awtoritajiet Griegi li turi l-applikabbiltà ta’ dan ix-xenarju f’dan il-każ;
(c)
fir-rigward tal-kompetizzjoni, l-għoti ta’ perjodi ta’ konċessjoni (ara l-premessi 57(e) u 58(f)) ma jikkostitwix sempliċiment ristrutturar ta’ ħlas lura maż-żmien, minħabba li jnaqqas il-piż tal-ħlas lura fi żmien speċifiku u, għalhekk, jagħti serħan finanzjarju temporanju għall-benefiċjarju;
(d)
anki jekk, kif jiddikjaraw l-awtoritajiet Griegi, il-kont stabbilit skont il-Liġi Nru 128/75 użat biex jiffinanzja tnaqqis fir-rata ta’ mgħax (ara l-premessi 57(d), 58(e) u 59(f)) ma jagħmilx parti mill-baġit tal-Istat Grieg, huwa madankollu jikkostitwixxi riżorsa tal-Istat (33);
(e)
l-għoti ta’ tnaqqis fir-rata ta’ mgħax fir-rigward ta’ self jagħti vantaġġ lid-ditti benefiċjarji, ukoll jekk rati ta’ mgħax ikunu għolja fil-pajjiż inkwistjoni;
(f)
ir-rilaxx ta’ titoli ta’ sigurtà pprovdut biex tinkiseb il-garanzija (ara l-premessa 57(g)), waqt li jista’ ma’ jinvolvi ebda nfiq dirett mill-Istat Grieg skont id-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2071670/11297, huwa magħmul minn element ta’ għajnuna minħabba li, meta jagħti din il-possibbiltà, l-Istat mhux biss joffri l-opportunità lil ditti benefiċjarji biex dawn jiksbu kapital, iżda jirrinunzja wkoll waħda mill-prerekwiżiti għall-kisba tal-garanzija tiegħu;
(g)
il-fatt li rati ta’ mgħax kienu għoljin fil-Greċja (ara l-premessa 57(d)) ma jimplikax in-nuqqas ta’ għajnuna, jiġifieri li, irrispettivament mill-kuntest ekonomiku li fih ir-ristrutturar bi tnaqqis ikun twettaq, l-għoti tal-għajnuna fiha nfisha kellu l-effett li jserraħ lill-benefiċjarji minn piż li normalment kien ikollhom jerfgħu fl-eżerċizzju tal-attività tagħhom.
(83)
Fid-dawl ta’ dawn l-elementi, il-Kummissjoni tista’ biss tikkonkludi li miżuri ta’ għajnuna li ma jkunux skont il-kamp ta’ applikazzjoni tal-prerekwiżiti għall-għoti ta’ għajnuna de minimis iddefiniti fil-premessi 68 sa 81, u konformi miegħu, ikunu tabilħaqq skont il-kamp ta’ applikazzjoni tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
V.II. IL-KOMPATIBBILTÀ TAL-GĦAJNUNA
(84)
Iżda fis-sitwazzjonijiet imsemmijin fl-Artikolu 107(2) u (3) tat-Trattat, ċerti tipi ta’ għajnuna jistgħu, permezz ta’ deroga, jitqiesu kompatibbli mas-suq intern.
(85)
Fil-każ li qed ikun ikkunsidrat, jeħtieġ li jiġi eżaminat, fil-kuntest ta’ kull proċedura miftuħa, liema eżenzjoni tista’ tapplika f’kull wieħed mis-setturi konċernati (waqt li jkunu divrenzjati s-setturi agrikoli u setturi oħra).
V.II.1 GĦAJNUNA LILL-PREFETTURI TA’ KASTORIA U EVIA, INDIRIZZATA META NFETĦET L-EWWEL PROĊEDURA
(a) Is-settur agrikolu
(86)
Minħabba n-natura tal-għajnuna mogħtija, l-unika eżenzjoni li wieħed jista’ joqgħod fuqha biex tintwera l-kompatibbiltà tagħha mas-suq intern hija dik imsemmija fl-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat li skontha għajnuna biex tiffaċilita l-iżvilupp ta’ ċerti attivitajiet ekonomiċi jew ta’ ċerti reġjuni ekonomiċi, fejn għajnuna bħal din ma tolqotx ħażin kondizzjonijiet ta’ kummerċ tant li tmur kontra l-interess komuni, tista’ titqies li tkun kompatibbli mas-suq komuni.
(87)
Minħabba li l-għajnuna inkwistjoni hija għajnuna mhux notifikata, biex din l-eżenzjoni tapplika huwa essenzjali li l-għajnuna tkun konformi mar-regoli li kien hemm dwar għajnuna mill-Istat fiż-żmien meta ngħatat l-għajnuna. Skont informazzjoni mogħtija mill-awtoritajiet Griegi, l-iskema inkwistjoni kienet topera mit-30 ta’ Ġunju 1993 sat-30 ta’ Ġunju 2003. Il-kompatibbiltà tal-iskema inkwistjoni mas-suq intern għandha, għalhekk, se tkun eżaminata skont ir-regoli dwar għajnuna mill-Istat applikabbli matul dan il-perjodu.
(88)
Waħda mir-raġunijiet li fuqhom kienet ibbażata d-deċiżjoni tal-Kummissjoni lsabiex tinbeda l-proċedura msemmija fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat hija li dik li jidher li l-għajnuna kienet maħsuba għal ditti f’diffikultà. F’dan ir-rigward, l-awtoritajiet Griegi indikaw fl-ittra tagħhom tad-9 ta’ Awwissu 2004 li l-kriterju ta’ “vijabbiltà wara ristrutturar” ma kellu assolutament l-ebda effett fuq il-valutazzjoni globali tal-vijabbiltà tad-ditta magħmula mill-istituzzjoni ta’ kreditu, minħabba li d-deċiżjoni dwar l-eliġibbiltà għal ristrutturar ittieħdet immedjatament wara li kien sar l-istudju dwar il-vijabbiltà. Dan l-argument ittenna fl-ittri tal-15 u tad-29 ta’ Marzu 2011 (ara l-premessa 61).
(89)
Il-Kummissjoni tqis li din l-ispjegazzjoni ma tgħinhiex biex hija teskludi l-possibbiltà li kienet ingħatat għajnuna lil ditti f’diffikultà, għaliex anki jekk id-deċiżjoni dwar l-eliġibbiltà għal ristrutturar ittieħdet immedjatament wara li kien sar l-istudju dwar il-vijabbiltà kif isostnu l-awtoritajiet Griegi, l-istudju stess jiffoka fuq il-prospetti tal-vijabbiltà tal-benefiċjarji wara r-ristrutturar. Dan jimplika li jista’ jkun li applikanti setgħu kienu f’diffikultà meta sar l-istudju iżda li madankollu ddaħħlu fl-iskema għaliex l-istituzzjoni li għamlet l-istudju bassret li l-affarijiet setgħu jerġgħu lura għall-vijabbiltà wara ristrutturar tad-dejn (il-Kummissjoni kienet ukoll seħqet dwar din l-evidenza fil-punt 23 tad-deċiżjoni tagħha li tinbeda l-proċedura msemmija fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat minħabba li kienet saret referenza fil-preambolu tad-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2045909/7931/0025 għall-ħtieġa li jkunu megħjunin ditti li kien qed ikollhom problemi ta’ likwidità fil-Prefetturi ta’ Kastoria u Evia).
(i) Regoli li japplikaw għal għajnuna għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà matul il-perjodu inkwistjoni
I. Mill-1 ta’ Ottubru 1993 sal-31 ta’ Diċembru 1997
(90)
L-għajnuna lil ditti f’diffikultà hija soġġetta għal għadd ta’ regoli. Fil-mument tad-dħul fis-seħħ tad-Deċiżjoni Ministerjali Nru 69836/B1461, kienet il-politika tal-Kummissjoni li din ix-xorta ta’ għajnuna għas-settur agrikolu titqies bħala għajnuna operattiva li setgħet titqies kompatibbli mas-suq intern, u dan f’każ biss fejn kienu mħarsa t-tliet kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
għajnuna bħal din kellha tkun dwar imposti finanzjarji fuq dejn magħmul għall-finanzjament ta’ investimenti li kienu diġà saru;
(b)
l-għotja kumplessiva ekwivalenti ta’ kull għajnuna mogħtija meta s-self kien ikun sar u l-għajnuna inkwistjoni ma setgħux jaqbżu l-perċentwali ġeneralment awtorizzata mill-Kummissjoni, jiġifieri:
(i)
għal investimenti fil-produzzjoni agrikola primarja: 35 % jew 75 % f’żoni żvantaġġati skont it-tifsira tad-Direttiva 75/268/KEE;
(ii)
għal investimenti fl-ipproċessar u fil-kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti agrikoli: 55 % jew 75 % f’reġjuni ta’ Objettiv 1 għal proġetti li jkunu konformi mal-programmi settorjali jew ma’ wieħed mill-objettivi tal-Artikolu 1 tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 866/90 (34) u 35 % (jew 50 % f’reġjuni ta’ Objettiv 1) għal proġetti oħra mhux esklużi abbażi tal-kriterji ta’ għażla skont il-punt 2 tal-Anness għad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 90/342/KEE tas-7 ta’ Ġunju 1990 dwar il-kriterji ta’ għażla li għandhom ikunu adottati għal investimenti għat-titjib tal-kondizzjonijiet għall-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti agrikoli u tal-forestrija (35) (jew id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 94/173/KE (36) li ssostitwietha).
(c)
l-għajnuna inkwistjoni setgħet titħallas biss wara tibdiliet fir-rati għas-self ġdid li jkun sar, biex jitqiesu varjazzjonijiet fir-rati ta’ mgħax (f’każijiet bħal dawn, l-ammont ta’ għajnuna kellu jkun anqas mid-differenza jew daqsha f’rati ta’ mgħax fuq is-self ġdid) jew kellha tikkonċerna azjendi agrikoli li jagħtu garanziji ta’ vijabbiltà, partikolarment f’każ li l-piżijiet finanzjarji li jirriżultaw mis-self eżistenti kienu tali li jheddu l-vijabbiltà tal-azjendi jew iqegħduhom f’riskju ta’ falliment.
(91)
Fl-ittra tagħhom tad-9 ta’ Awwissu 2004, l-awtoritajiet Griegi argumentaw li d-Deċiżjoni Nru 69836/B1451 u l-emendi li saru wara għaliha kienu jikkonċernaw ditti ta’ pproċessar inġenerali u ma għamlu ebda referenza speċifika għal ditti agrikoli ta’ pproċessar koperti mir-Regolamenti (KEE) Nru 866/90, (KE) Nru 951/97 u (KE) Nru 1257/1999, li l-Greċja kollha hija reġjun ta’ Objettiv 1, u li d-ditti li kienu investew u kienu, għalhekk, ħadu għajnuna mill-Ministeru għall-Iżvilupp Rurali u l-Ikel, ma setgħux jibbenefikaw minn ristrutturar tad-dejn minħabba li dan ma kienx previst. Barra minn dan, żiedu jgħidu li, fir-rigward tal-ekwivalenti globali tal-għotja għar-ristrutturar, kienu ngħataw biss ammonti żgħar ta’ għajnuna fil-każijiet kważi kollha, u li r-ristrutturar kien relatat ma’ self ta’ qabel u b’hekk ma’ investimenti li kienu diġà saru.
(92)
Qabel kollox, l-ispjegazzjonijiet offruti mill-awtoritajiet Griegi mhumiex suffiċjenti biex jippermettu lill-Kummissjoni teskludi l-possibbiltà li ċerti ditti agrikoli ta’ pproċessar kienu ħadu għajnuna skont id-Deċiżjoni Ministerjali Nru 69836/B1451 u skont l-emendi li kienu saru wara għaliha, għar-raġuni li l-fatt li ma kienet saret ebda referenza speċifika għad-ditti msemmijin hawn fuq ma jindikax neċessarjament li dawn ma kinux tal-kategorija ġenerika ta’ ditti ta’ pproċessar (ditti industrijali) li jaqgħu fil-kamp ta’ applikazzjoni tad-Deċiżjoni.
(93)
F’termini ta’ konformità mal-kondizzjonijiet imsemmija fil-premessa 90, il-Kummissjoni tqis li d-Deċiżjoni Nru 69836/B1451 u l-emendi li saru wara għaliha kellhom x’jaqsmu mar-ristrutturar ta’ investiment jew ma’ self ta’ kapital li jdur.
(94)
Fir-rigward tar-ristrutturar ta’ self għal investiment, abbażi tal-informazzjoni mogħtija mill-awtoritajiet Griegi, il-Kummissjoni tqis li l-kondizzjoni msemmija fil-premessa 90(a) kienet tħarset għaliex dan is-self kellu x’jaqsam ma’ investimenti li kienu diġà saru.
(95)
Barra dan, il-Kummissjoni tqis li kien hemm konformità mat-tieni kondizzjoni alternattiva msemmija fil-premessa 90(c) minħabba li ditti benefiċjarji għandhom jitqiesu li jkunu vijabbli wara ristrutturar abbażi ta’ valutazzjoni mill-istituzzjonijiet finanzjarji.
(96)
Barra dan, l-informazzjoni għad-dispożizzjoni tal-Kummissjoni mhix suffiċjenti biex mingħajr ebda dubju jiġi stabbilit li l-kondizzjoni msemmija fil-premessa 90(b) kienet tħarset, minħabba li l-awtoritajiet Griegi spjegaw fl-ittra tagħhom tad-9 ta’ Awwissu 2004 li impriżi li kienu jagħmlu xogħol ta’ pproċessar u kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti agrikoli kienu koperti, inter alia, mid-dispożizzjonijiet tar-Regolamenti (KEE) Nru 866/90 u (KE) Nru 951/97 u li dawn ir-Regolamenti kienu applikati b’konformità mad-dispożizzjonijiet tagħhom, li jimplika li setgħet kienet diġà ngħatat għajnuna fl-intensità massima kif ipprovdut fir-Regolamenti msemmijin hawn fuq (75 % għal reġjuni ta’ Objettiv 1, li japplika għall-Greċja kollha) u li huwa possibbli li t-tħaddim tal-iskema inkwistjoni seta’, minħabba l-akkumulazzjoni ta’ għajnuna, wassal sabiex din l-intensità tinqabeż.
(97)
Fir-rigward tar-ristrutturar ta’ self ta’ kapital li jdur, l-iskema ma setgħetx tkun applikata b’konformità mal-kondizzjonijiet stabbiliti fil-premessa 90, minħabba li l-ewwel kondizzjoni (il-punt a) jiddikjara espliċitament li self irid ikun marbut ma’ investimenti.
II. Mill-1 ta’ Jannar 1998 sat-30 ta’ Ġunju 2000
(98)
Fl-1997, il-kondizzjonijiet stabbiliti fil-premessa 90 kienu sostitwiti mid-dispożizzjonijiet tal-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni - Linji gwida Komunitarji dwar għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà (minn hawn ’il quddiem imsejħin “il-Linji gwida tal-1997”) (37). Il-punt 4.4 tal-Linji gwida msemmijin hawn fuq jistipula li: “Fir-rigward tas-settur agrikolu, dawn il-Linji gwida għandhom jidħlu fis-seħħ fl-1 ta’ Jannar 1998 għal għajnuniet ġodda mill-Istat. Għal dawk eżistenti, id-dħul fis-seħħ għandu jkun fl-istess data jew, f’każ li l-Kummissjoni tkun fetħet il-proċedura skont l-Artikolu 93(2) tat-Trattat [KE] kontra Stat Membru wieħed ieħor jew aktar f’dan l-kuntest, wara li l-Kummissjoni tkun adottat deċiżjoni finali vis-à-vis l-Istat Membru/l-Istati Membri konċernat(i) skont l-Artikolu 93(2) tat-Trattat [KE].”
(99)
Il-Linji gwida tal-1997, ġodda għalkollox għas-settur agrikolu jipprovdu, inter alia, għal:
(a)
għajnuna għal salvataġġ: miżuri ta’ likwidità, iċċertifikati abbażi ta’ diffikultajiet soċjali serji u li jikkonsistu f’garanziji ta’ self jew self b’rati kummerċjali normali ta’ mgħax, limitati għall-ammont meħtieġ biex ditta tinżamm fin-negozju (pereżempju, li jkopru spejjeż ta’ pagi u salarji u provvisti ta’ rutina), mħallsin biss għaż-żmien meħtieġ biex jinħolqu l-miżuri meħtieġa u fattibbli ta’ rkupru, u li ma jkollhomx effetti ħżiena bla bżonn fuq is-sitwazzjonijiet industrijali u agrikoli fi Stati Membri oħra;
(b)
għajnuna għar-ristrutturar: l-għoti ta’ għajnuna b’rabta ma’ pjan ta’ ristrutturar li jkun jinkludi tnaqqis ta’ kapaċità jew għeluq irriversibbli tal-kapaċità tal-produzzjoni fejn ikun hemm kapaċità ta’ eċċess strutturali fis-settur (it-tnaqqis ta’ kapaċità għandu jkun supplimentari għal kull tnaqqis applikabbli fin-nuqqas ta’ għajnuna għal ristrutturar), l-unika eżenzjoni għal dan tkun f’każijiet fejn it-totalità tad-deċiżjonijiet meħudin favur il-benefiċjarji kollha tul kull perjodu konsekuttiv ta’ 12-il xahar ma tkunx tinvolvi kwantità ta’ prodotti li taqbeż ċertu perċentwali tal-produzzjoni annwali totali ta’ dak il-prodott f’dak il-pajjiż (3 % għal miżuri speċifiċi għal kategorija partikolari ta’ prodotti jew ta’ operaturi u 1,5 % għal miżuri mhux speċifiċi).
(100)
L-Istati Membri tħallew jitolbu li jkunu applikati dawn id-dispożizzjonijiet agrikoli minflok dawk tal-Linji gwida tal-1997 għal setturi barra dawk agrikoli (kondizzjonijiet ibsin applikati għal dawn is-setturi, partikolarment fir-rigward tal-pjan ta’ ristrutturar u tal-kontribuzzjoni tal-benefiċjarji għal ristrutturar - ara l-premessi 109 sa 121 tas-sezzjoni (b) hawn taħt, “Settur mhux agrikolu”).
(101)
Fl-ittra tagħhom tad-9 ta’ Awwissu 2004 l-awtoritajiet Griegi naqsu milli jagħtu kull informazzjoni li setgħet tgħin lill-Kummissjoni tistabbilixxi li l-iskema ta’ għajnuna kienet adattata biex tkun konformi ma’ dawn id-dispożizzjonijiet u li l-għajnuna mogħtija matul il-perjodu inkwistjoni kienet, għalhekk, mogħtija skont il-kondizzjonijiet rilevanti stabbiliti fil-Linji gwida tal-1997, li jfisser jew il-kondizzjonijiet deskritti fil-premessa 99(b) hawn fuq jew il-kondizzjonijiet stabbiliti għas-setturi barra dawk agrikoli (is-sottomissjoni ta’ pjan ta’ ristrutturar biex tinġieb lura għal li kienet il-vijabbiltà abbażi ta’ assunzjonijiet realistiċi fi skeda ta’ żmien raġonevoli, il-mitigazzjoni tal-effetti fuq kompetituri, kunsiderazzjoni xierqa tal-prinċipju “darba waħda, l-aħħar darba”, it-tnaqqis ta’ kapaċità fil-każ ta’ kapaċità ta’ eċċess strutturali fis-settur konċernat u għajnuna proporzjonata għall-ispejjeż tar-ristrutturar u ta’ benefiċċju wkoll għall-ispejjeż soċjali tar-ristrutturar).
III. Mill-1 ta’ Lulju 2000 sat-30 ta’ Ġunju 2003
(102)
Il-Linji gwida tal-1997 kienu sostitwiti fid-9 ta’ Ottubru 1999 mil-Linji gwida Komunitarji dwar għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà (minn hawn ’il quddiem imsejħa “il-Linji gwida tal-1999”) (38). Il-punt 6.3 tal-Linji gwida tal-1999 jgħid li “L-Istati Membri għandhom jadattaw l-iskemi ta’ għajnuna eżistenti tagħhom ta’ salvataġġ u ristrutturar li għandhom jibqgħu jitħaddmu wara t-30 ta’ Ġunju 2000 biex iġibuhom konformi ma’ [il-] Linji gwida … wara dik id-data.” Barra dan, “biex il-Kummissjoni tkun tista’ tagħmel monitoraġġ tal-proċess ta’ adattament, l-Istati Membri għandhom jagħtuha lista ta’ skemi kollha bħal dawn qabel il-31 ta’ Diċembru 1999. Wara, u f’kull każ qabel it-30 ta’ Ġunju 2000, huma għandhom jipprovduha b’informazzjoni suffiċjenti biex hija tkun tista’ tivverifika li l-iskemi kienu tabilħaqq modifikati skont [il-] Linji gwida.”
(103)
Il-Linji gwida tal-1999 jinkludu wkoll sezzjoni speċifika dwar ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà fis-settur agrikolu. Kif imqabbla mal-Linji gwida tal-1997, din is-sezzjoni tat definizzjoni ta’ kapaċità ta’ eċċess strutturali fis-settur, illimitat l-eżenzjoni msemmija fil-premessa 99(b) għal ditti fis-settur primarju (bir-riżultat li s-settur sekondarju tal-ipproċessar u tal-kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti agrikoli awtomatikament sab quddiemu rekwiżit ta’ tnaqqis fil-kapaċità) u introduċiet il-kondizzjoni ta’ “darba waħda, l-aħħar darba” li jfisser li għajnuna għar-ristrutturar setgħet tingħata darba waħda biss.
(104)
Fl-ittra tagħhom tad-9 ta’ Awwissu 2004, l-awtoritajiet Griegi naqsu milli jagħtu kull informazzjoni li setgħet tgħin lill-Kummissjoni sabiex tistabbilixxi li l-iskema ta’ għajnuna kienet adattata biex tkun konformi ma’ dawn id-dispożizzjonijiet u li l-għajnuna mogħtija matul il-perjodu inkwistjoni kienet, għalhekk, mogħtija skont il-kondizzjonijiet rilevanti stabbiliti fil-Linji gwida tal-1999, fi kliem ieħor wara li jkun intbagħat pjan ta’ ristrutturar li jkun jinkludi għeluq ta’ kapaċità fil-każ ta’ kapaċità ta’ eċċess strutturali, billi tkun applikata l-eżenzjoni limitata msemmija fil-premessa 103 fejn ikun meħtieġ, u abbażi tal-principju “darba waħda, l-aħħar darba”.
(ii) Garanziji
(105)
Fattur ieħor fid-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tibda l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat hija l-kwistjoni tal-kompatibbiltà ta’ kull għajnuna mogħtija fl-għamla ta’ garanziji. L-awtoritajiet Griegi għamlu għadd ta’ osservazzjonijiet fl-ittra tagħhom tad-9 ta’ Awwissu 2004 (ara l-premessai 57(c) u (g)). Iżda l-Kummissjoni tqis li teħtieġ tikkummenta dwar dawn l-osservazzjonijiet kif ġej:
(a)
fir-rigward tal-punt (c), il-fatt li l-għoti ta’ garanziji huwa soġġett għal kondizzjonijiet stretti fih innifsu ma jeskludix l-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat - għall-kuntrarju, ir-regoli li kienu japplikaw tul kemm damet l-iskema inkwistjoni, kif stabbiliti fl-ittri lill-Istati Membri, ref. SG(89) D/4328 tal-5 ta’ April 1989 u SG(89) D/12772 tat-12 ta’ Ottubru 1989 u fil-punt 38 tal-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni lill-Istati Membri dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 92 u 93 tat-Trattat tal-KEE u fl-Artikolu 5 tad-Direttiva tal-Kummissjoni 80/723/KEE lil impriżi pubbliċi fis-settur tal-manifattura (39), jiddikjaraw biċ-ċar li “… il-garanziji kollha mogħtija mill-Istat direttament jew b’delega permezz ta’ istituzzjonijiet finanzjarji [huma skont] il-kamp ta’ applikazzjoni tal-Artikolu 92(1) tat-Trattat tal-KEE,” u jimponu l-applikazzjoni ta’ kondizzjonijiet li jistgħu jinkludu li d-ditta tkun iddikjarata falluta. Waqt li huwa minnu li l-ittri msemmijin hawn kienu sostitwiti fl-2000 permezz tal-Avviż tal-Kummissjoni dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat tal-KE għal għajnuna mill-Istat fl-għamla ta’ garanziji, li stabbilixxew kondizzjonijiet li bihom setgħet tkun eskluża l-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat, l-ebda informazzjoni mogħtija fl-ittra tal-awtoritajiet Griegi tad-9 ta’ Awwissu 2004 ma turi li l-garanziji mogħtijin ħarsu xi waħda minn dawn il-kondizzjonijiet;
(b)
anki jekk l-awtoritajiet Griegi kienu pprovdew informazzjoni maħsuba biex turi li l-garanziji mogħtija kienu ħarsu l-kondizzjonijiet biex tkun eskluża għajnuna mill-Istat, il-Kummissjoni ma kinitx tkun tista’ taċċetta l-ġustifikazzjoni minħabba li, biex insemmu biss eżempju wieħed, l-eżenzjoni tapplika biss jekk id-ditti benefiċjarji ma jkunux f’diffikultà finanzjarja;
(c)
fir-rigward tal-punt (g), il-fatt li l-garanzija ma tkoprix ċerti spejjeż b’ebda mod ma juri li kienu tħarsu l-kondizzjonijiet kollha li bihom l-għajnuna inerenti fl-għoti ta’ garanzija tista’ titqies kompatibbli mas-suq intern; barra dan, għandu jkun rikonoxxut li l-ebda informazzjoni oħra mogħtija mill-awtoritajiet Griegi fl-ittra tagħhom tad-9 ta’ Awwissu 2004 ma juri li l-kondizzjonijiet kienu tħarsu.
(106)
Hekk kif dan ġie kkjarifikat, il-Kummissjoni, għalhekk, tqis li l-garanziji kienu jikkostitwixxu, tul kemm damet l-iskema inkwistjoni, parti mill-pakkett ta’ strumenti għall-għoti ta’ għajnuna lil ditti f’diffikultà u li bħala riżultat il-kompatibbiltà tagħhom hija marbuta mal-proċess ta’ ristrutturar kollu kemm hu, li għalih, kif indikat b’mod suffiċjenti fl-analiżi, fil-premessi 94 sa 104, l-awtoritajiet Griegi ma tawx informazzjoni biżżejjed biex jitneħħew id-dubji espressi mill-Kummissjoni meta hija bdiet il-proċedura pprovduta skont l-Artikolu 108(2) tat-Trattat (dawn is-sejbiet fir-rigward ta’ garanziji japplikaw indaqs għat-tliet proċeduri msemmija f’din id-Deċiżjoni u għas-setturi kollha msemmijin, bl-eċċezzjoni tal-garanziji pprovduti fid-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2/82257/0025 tat-18 ta’ Diċembru 2000, li, minħabba l-kriterju tal-vijabbiltà użat - vijabbiltà qabel ristrutturar tad-dejn - għandhom ikunu eżaminati separatament).
(107)
Ebda wieħed mill-argumenti mressqin mill-awtoritajiet Griegi fl-ittra tagħhom tad-9 ta’ Awwissu 2004 (ir-rata ta’ mgħax applikata, il-kwistjoni dwar l-eżistenza jew xort’oħra ta’ nfiq addizzjonali ġej minn Deċiżjonijiet Ministerjali li kienu jagħmlu parti integrali mill-bażi legali tal-iskema, il-frekwenza li biha jkun ikkalkulat imgħax) ma jinkludu sustanza li tbiddel il-pożizzjoni tal-Kummissjoni kif deskritta fil-qosor hawn fuq.
(108)
Minħabba li l-informazzjoni mogħtija mill-awtoritajiet Griegi ma tneħħix id-dubji espressi mill-Kummissjoni meta hija bdiet il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat, il-Kummissjoni tista’ tikkonkludi biss li l-iskema inkwistjoni hija inkompatibbli mas-suq komuni.
(b) Settur mhux agrikolu
(109)
Bħal fil-każ tas-settur agrikolu, il-Kummissjoni għandha teżamina l-għajnuna inkwistjoni fid-dawl tar-regoli li japplikaw għal għajnuna għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà.
(110)
Fil-mument tad-dħul fis-seħħ tad-Digriet Ministerjali Nru 69836/B1461, jiġifieri tal-1 ta’ Ottubru 1993, ir-regoli inkwistjoni kienu stabbiliti fir-Tmien Rapport dwar il-Politika tal-Kompetizzjoni, u b’mod partikolari fil-punti 177, 227 u 228 ta’ dan tal-aħħar.
(111)
Il-punt 177 tar-Rapport jgħid li waqt li jistgħu jkunu meħtieġa miżuri ta’ salvataġġ biex jingħata spazju li matulu jkunu jistgħu jinstabu soluzzjonijiet fit-tul għal diffikultajiet ta’ kumpanija, dawn m’għandhomx ixejnu kwalunkwe tnaqqis meħtieġ fil-kapaċità u għandhom, għalhekk, ikunu limitati għal każijiet fejn ikunu meħtieġa biex jingħelbu problemi soċjali kbar ħafna.
(112)
Il-punt 227 tar-Rapport jgħid li għajnuna għal salvataġġ tista’ tkun iċċertifikata skont it-Trattat meta tkun marbuta ma’ ristrutturar li jkollu l-għan li jġib lura vijabbiltà fit-tul għad-ditta u/jew ir-reġjuni kkonċernati u meta għajnuna tkun speċifikatament applikata biżżejjed għal reġjun jew industrija partikolari biex tippermetti li l-effetti tagħha jkunu vvalutati.
(113)
Il-punt 228 tar-Rapport jikkjarifika aktar il-pożizzjoni tal-Kummissjoni fir-rigward ta’ għajnuna għal salvataġġ u jiddefinixxi għajnuna għar-ristrutturar.
(114)
Għajnuna għal salvataġġ għandha:
(a)
tkun magħmula minn likwidità fl-għamla ta’ garanziji ta’ self jew self b’rati kummerċjali normali ta’ mgħax;
(b)
tkun ristretta għall-ammont meħtieġ biex ditta tinżamm fin-negozju, biex tkopri spejjeż ta’ pagi u salarji u provvisti ta’ rutina;
(c)
titħallas biss għaż-żmien meħtieġ (ġeneralment sitt xhur) biex jitfasslu l-miżuri meħtieġa u fattibbli ta’ rkupru;
(d)
tkun iċċertifikata abbażi ta’ diffikultajiet soċjali serji, u biex iżżomm id-ditta operattiva m’għandhiex ikollha effetti ħżiena fuq il-qagħda industrijali fl-Istati Membri l-oħra.
(115)
Għajnuna għar-ristrutturar għandha tkun strettament kondizzjonata għall-implimentazzjoni ta’ ristrutturar sod u/jew għal programm ta’ konverżjoni li jkunu jistgħu jservu kif imiss u b’mod effikaċi biex iġibu lura għal li kienet il-vijabbiltà tal-produzzjoni kkonċernata; l-intensità u l-ammont ta’ għajnuna għandhom ikunu limitati għall-minimu possibbli sabiex b’hekk jappoġġjaw id-ditta matul il-perjodu tranżizzjonali inevitabbli qabel ma programm bħal dan jibda jiġi implimentat, u l-perjodu involut għandu, għalhekk, ikun limitat u l-għajnuna mnaqqsa bil-mod.
(116)
Dawn il-kondizzjonijiet kienu sostitwiti mil-Linji gwida Komunitarji tal-1994 dwar għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà (40), li daħlu fis-seħħ fit-23 ta’ Diċembru 1994 (minn hawn ’il quddiem imsejħin “il-Linji gwida tal-1994”), u wara mil-Linji gwida tal-1997, li daħlu fis-seħħ fl-1 ta’ Jannar 1998, u mbagħad mil-Linji gwida tal-1999, li kienu japplikaw mill-1 ta’ Lulju 2000 ’l quddiem, filwaqt li tqies il-perjodu ta’ aġġustament estiż għall-Istati Membri fir-rigward ta’ skemi ta’ għajnuna (ara l-premessi 98 and 102).
(117)
Il-Linji gwida tal-1994 jikkonfermaw il-politika tal-Kummissjoni fir-rigward ta’ għajnuna għal salvataġġ (ara l-premessa 114) u jiddefinixxu f’aktar dettall il-kontenut u l-implikazzjonijiet tal-pjanijiet ta’ ristrutturar li jkollhom ikunu sottomessi (prospett ta’ vijabbiltà miġjuba lura għal li kienet abbażi ta’ assunzjonijiet realistiċi fi skeda ta’ żmien raġonevoli, il-mitigazzjoni tal-effetti fuq kompetituri, il-kunsiderazzjoni xierqa tal-prinċipju “darba waħda, l-aħħar darba”, it-tnaqqis fil-kapaċità fil-każ ta’ eċċess fil-kapaċità strutturali fis-settur kkonċernat, proporzjonalità bejn l-għajnuna u l-ispejjeż u l-vantaġġi tar-ristrutturar u spejjeż soċjali tar-ristrutturar koperti).
(118)
Fis-setturi mhux agrikoli, il-Linji gwida tal-1997, li kienu riżultat ta’ reviżjoni regolari tal-politika tal-Kummissjoni dwar salvataġġ u ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà, itennu l-kontenut tal-Linji gwida tal-1994.
(119)
Il-Linji gwida tal-1999 japplikaw kondizzjonijiet aktar stretti għall-għoti ta’ għajnuna għal salvataġġ billi jintroduċu perjodu ta’ żmien limitat għas-sottomissjoni tal-pjan ta’ ristrutturar. F’termini ta’ ristrutturar, il-Linji gwida huma ħafna aktar restrittivi fir-rigward ta’ SMEs u jipprovdu għall-possibbiltà ta’ tnaqqis obbligatorju fil-kapaċità anki fin-nuqqas ta’ eċċess fil-kapaċità strutturali fis-settur.
(120)
Minħabba li l-ispjegazzjonijiet mogħtija mill-awtoritajiet Griegi fl-ittra tagħhom tad-9 ta’ Awwissu 2004 japplikaw indaqs għas-setturi agrikoli u mhux agrikoli, il-Kummissjoni tista’ tikkonkludi biss, bħalma għamlet fil-każ tas-settur agrikolu, li l-ebda informazzjoni mogħtija mill-awtoritajiet Griegi ma tgħin lill-Kummissjoni biex tistabbilixxi li d-diversi kondizzjonijiet stabbiliti fil-Linji gwida tal-1994, 1997 u 1999 kienu ssodisfati (biex insemmu biss eżempju wieħed, m’hemm xejn x’jissuġġerixxi li d-ditti benefiċjarji ssottomettew pjan ta’ ristrutturar li jinkludi l-miżuri meħtieġa ta’ kumpens). Din il-konklużjoni tapplika ugwalment għall-konformità mad-dispożizzjonijiet stabbiliti fit-Tmien Rapport dwar il-Politika tal-Kompetizzjoni.
(121)
Fin-nuqqas ta’ evidenza ta’ konformità mad-dispożizzjonijiet imsemmija hawn fuq, il-Kummissjoni ma tistax tikkonkludi li l-għajnuna kienet ingħatat wara s-sottomissjoni ta’ pjan ta’ ristrutturar li kien jinkludi l-elementi kollha meħtieġa mid-diversi regoli msemmija hawn fuq (partikolarment il-prospett li l-vijabbiltà tinġieb lura għal li kienet abbażi ta’ assunzjonijiet realistiċi fi skeda ta’ żmien raġonevoli, il-mitigazzjoni tal-effetti fuq kompetituri, il-kunsiderazzjoni xierqa tal-prinċipju “darba waħda, l-aħħar darba”, it-tnaqqis fil-kapaċità u proporzjonalità bejn l-għajnuna u l-ispejjeż tar-ristrutturar u spejjeż soċjali tar-ristrutturar koperti). Id-dubji li l-Kummissjoni esprimiet meta hija bdiet il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat, għalhekk, għadhom hemm u l-Kummissjoni tista’ biss tikkonkludi li l-iskema inkwistjoni hija inkompatibbli mas-suq komuni.
V.II.2 GĦAJNUNA LIL DITTI FIL-PREFETTURI TA’ FLORINA U KILKIS, INDIRIZZATI META NFETĦET IT-TIENI PROĊEDURA
(a) Is-settur agrikolu
(122)
Fl-ittra tagħhom tat-18 ta’ Awwissu 2005, l-awtoritajiet Griegi argumentaw li d-Deċiżjoni bażika li tirregola l-għoti ta’ għajnuna (Deċiżjoni Ministerjali Nru 66336/B.1398/1993) kienet tikkonċerna impriżi industrijali u tal-artiġjanat u li ebda waħda mid-dispożizzjonijiet tagħha ma kienet tikkonċerna ditti agrikoli.
(123)
Il-Kummissjoni tieħu nota ta’ din l-informazzjoni u tqis li mhemmx ħtieġa, għalhekk, li hija teżamina l-iskema inkwistjoni fid-dawl tar-regoli li japplikaw għal għajnuna mill-Istat għas-settur agrikolu fiż-żmien meta kienet ingħatat l-għajnuna.
(b) Is-settur mhux agrikolu
(124)
Il-Kummissjoni, li meta nbdiet il-proċedura, qieset li l-iskema kienet immirata lejn ditti f’diffikultà minħabba li d-Deċiżjoni Ministerjali Nru 66336/B.1398/1993 kienet tistipula li d-ditti għandhom ikunu vijabbli wara ristrutturar (li fiha nfisha ma kinitx teskludi l-possibbiltà li d-ditti kienu f’diffikultà meta ddaħħlu fl-iskema ta’ għajnuna), għandha tanalizza l-kompatibbiltà tal-għajnuna inkwistjoni fid-dawl tar-regoli dwar salvataġġ u għajnuna għal ristrutturar lil ditti f’diffikultà li kien hemm fiż-żmien meta ngħatat l-għajnuna.
(125)
Ir-regoli dwar salvataġġ u għajnuna għal ristrutturar lil ditti f’diffikultà li kien hemm fiż-żmien li l-għajnuna inkwistjoni ngħatat kienu, f’ordni kronoloġika, id-dispożizzjonijiet stabbiliti fil-punti 177, 227 u 228 tat-Tmien Rapport dwar il-Politika tal-Kompetizzjoni, il-Linji gwida tal-1994 u l-Linji gwida tal-1997.
(126)
Fir-rigward tal-konformità mad-dispożizzjonijiet tal-punti 177, 227 u 228 tat-Tmien Rapport dwar il-Politika tal-Kompetizzjoni u tal-Linji gwida tal-1994, 1997 u 1999, l-ispjegazzjonijiet offruti mill-awtoritajiet Griegi fl-ittra tagħhom tat-18 ta’ Awwissu 2005 huma identiċi għal dawk imressqin biex ikun ġustifikat l-għoti ta’ għajnuna fil-Prefetturi ta’ Kastoria u Evia (l-argumenti tal-awtoritajiet Griegi dettaljati fil-premessa 57(a) sa (f) huma l-istess bħal dawk li jinsabu fil-premessa 56(a) sa (e). L-analiżi tal-Kummissjoni fil-premessi 110 sa 121, għalhekk, tapplika ugwalment għall-każ inkwistjoni, li jfisser li d-dubji espressi mill-Kummissjoni meta hija bdiet il-proċedura msemmija fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat ma tneħħewx u li l-Kummissjoni tista’ biss tikkonkludi li l-iskema inkwistjoni hija inkompatibbli mas-suq komuni.
(127)
Fl-ittra tagħhom tat-18 ta’ Awwissu 2005, l-awtoritajiet Griegi fittxew ukoll li jiġġustifikaw l-għajnuna inkwistjoni abbażi tal-fatt li l-Prefetturi ta’ Florina u Kilkis jinsabu mal-fruntiera ma’ dik li kienet ir-Repubblika Jugoslava tal-Maċedonja u li d-ditti lokali batew ħafna minħabba l-instabbiltà u l-istat ta’ gwerra f’dak ir-reġjun.
(128)
Din ir-referenza għal ġrajjiet eċċezzjonali setgħet ippermettiet l-applikazzjoni tal-Artikolu 107(2)(b) tat-Trattat li, permezz tiegħu, għajnuna biex tissewwa l-ħsara minn diżastri naturali jew minn ġrajjiet eċċezzjonali tkun kompatibbli mas-suq intern. Iżda l-awtoritajiet Griegi ma ġabu ebda prova dwar id-diffikultajiet li huma jallegaw li ż-żewġ Prefetturi għaddew minnhom, jew stabilixxew rabta kawżali bejn dawk id-diffikultajiet u l-instabbiltà fir-reġjun ikkawżata minn avvenimenti fil-Jugoslavja. Barra dan, il-Kummissjoni m’għandha l-ebda informazzjoni li tissuġġerixxi li l-avvenimenti msemmija mill-awtoritajiet Griegi setgħu kellhom l-effetti deskritti tul iż-żmien li damet l-iskema. Fl-aħħar nett il-Kummissjoni ssaqsi għaliex l-iskema kienet tapplika biss għal ċerti setturi tal-ekonomija fiż-żewġ Prefetturi, filwaqt li l-avvenimenti msemmija kienu loġikament jaffettwaw lid-ditti lokali kollha, irrispettivament mis-settur.
(129)
Minħabba dawn il-fatturi, il-Kummissjoni ma tistax tara kif l-Artikolu 107(2)(b) tat-Trattat seta’ jkun applikat għall-iskema ta’ għajnuna inkwistjoni. Għalhekk, il-Kummissjoni tista’ biss tikkonkludi, għal darb’oħra, li l-iskema inkwistjoni hija inkompatibbli mas-suq komuni.
V.II.3 GĦAJNUNA FIL-PREFETTURI TA’ RODOPI, EVROS, XANTHI, LESBOS, SAMOS, CHIOS U F’DAWK TAD-DODEKANEŻI, INDIRIZZATI META NFETĦET IT-TIELET PROĊEDURA
(130)
Minħabba l-fatt li l-Kummissjoni kienet indikat fid-deċiżjoni li tibda l-proċedura li, abbażi tal-informazzjoni disponibbli, hija ma kinitx tista’ tistabblixxi jekk iż-żewġ Deċiżjonijiet Ministerjali tal-1989 u dawk li ġew wara (dettaljati fil-premessi 50 sa 52 hawn fuq) kinux jikkostitwixxi skemi indipendenti ta’ għajnuna jew jekk kinux jagħmlu parti integrali mis-sistema globali li kienet analizzata fid-diversi proċeduri li kienu nfetħu, u minħabba li l-ittra tal-10 ta’ Mejju 2006 tal-awtoritajiet Griegi ma tat ebda spjegazzjoni f’dan ir-rigward, il-kompatibbiltà mas-suq intern tal-għajnuna msemmija fid-Deċiżjonijiet Ministerjali li qed tkun eżaminata se tkun ivvalutata separatament. Il-garanziji msemmijin fid-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2/82257/0025 tat-18 ta’ Diċembru 2000 (ara l-premessa 49) għandhom ukoll ikunu eżaminati separatament minħabba li din tal-aħħar tgħid li d-ditti benefiċjarji għandhom ikunu vijabbli u mhux vijabbli wara ristrutturar bħal fil-każijiet l-oħra msemmija hawn.
(131)
Fir-rigward tad-Deċiżjonijiet Ministerjali msemmija fil-premessi 44 sa 52, l-analiżi għandha tikkonsisti minn żewġ partijiet: waħda agrikola u oħra mhux agrikola, bħal fil-każ tal-iskemi eżaminati fl-ewwel żewġ proċeduri, iżda l-parti mhux agrikola għandha tinqasam f’diversi partijiet sekondarji - is-setturi industrijali, tal-lukandi u tal-artiġjanat minn naħa waħda, u s-settur tat-tbaħħir minn naħa oħra. Is-settur tal-faħam, li kien indirizzat ukoll bil-ftuħ tal-proċedura msemmija fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat mhix ser tkun indirizzata hawn għaliex l-awtoritajiet Griegi spjegaw fl-ittri tagħhom tal-15 u tad-29 ta’ Marzu 2011 li l-attivitajiet rilevanti ta’ estrazzjoni kienu jikkonċernaw rħam u ġebel, li jfisser li d-ditti involuti huma skont il-kamp ta’ applikazzjoni tal-analiżi tas-settur industrijali.
(a) Is-settur agrikolu
(132)
Il-Kummissjoni għandha teżamina l-iskema fid-dawl tar-regoli li japplikaw għal għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà meta l-għajnuna tkun ingħatat.
(133)
Fir-rigward tas-settur agrikolu, ir-regoli inkwistjoni kienu indikati fil-premessi 90, u 98 sa 103. Minħabba li l-iskema inkwistjoni skadiet fil-31 ta’ Diċembru 2005, il-Linji gwida Komunitarji tal-2004 dwar għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti fid-diffikultà (41) (minn hawn ’il quddiem imsejħa: “Linji gwida tal-2004”) għandhom jiżdiedu mal-lista ta’ regolamenti applikabbli; il-Linji gwida tal-2004 daħlu fis-seħħ fl-10 ta’ Ottubru 2004 filwaqt li għamlu aktar stretti l-kondizzjonijiet stabbiliti fil-Linji gwida tal-1999 (l-aktar billi reġgħu affermaw li l-kontribuzzjoni tal-benefiċjarju għar-ristrutturar għandha tkun reali u ħielsa minn għajnuna). Barra dan, minħabba n-natura tal-benefiċjarji (ditti industrijali tal-bhejjem u rziezet tal-ħalib), hemm raġunijiet biex jitqies li l-iskema setgħet kopriet kemm il-produzzjoni primarja (trobbija ta’ annimali biss) kif ukoll l-ipproċessar/il-kummerċjalizzazzjoni (bħal irziezet b’linja ta’ pproċessar tal-post).
(134)
F’termini ta’ konformità mal-kondizzjonijiet infushom, il-Kummissjoni tqis li d-Deċiżjoni Ministerjali Nru 1648/B22 tat-13 ta’ Jannar 1994 u l-emendi li sarulha wara provdew għar-ristrutturar ta’ self li jista’ jintuża għal investiment jew għal kapital li jdur.
(135)
Fir-rigward tar-ristrutturar ta’ self b’rabta ma’ investimenti, l-awtoritajiet Griegi, fl-ittra tagħhom tal-10 ta’ Mejju 2006, ma taw ebda informazzjoni li tippermetti lill-Kummissjoni tikkonferma li s-self ristrutturat kien fil-fatt marbut ma’ investimenti li kienu diġa saru. Konsegwentement, il-Kummissjoni ma tistax tikkonkludi li l-kondizzjoni msemmija fil-premessa 90(a) kienet tħarset.
(136)
Bl-istess mod il-Kummissjoni ma tistax tikkonkludi mingħajr ebda dubju, abbażi tal-informazzjoni disponibbli, li kien hemm konformità sħiħa mal-kondizzjoni msemmija fil-premessa 90(b), minħabba li l-Greċja ma tat ebda dettall f’dan ir-rigward fl-ittra tagħha tal-10 ta’ Mejju 2006.
(137)
Fir-rigward tar-rekwiżit stabbilit fil-premessa 90(c), il-Kummissjoni ssib li t-tieni alternattiva kienet tħarset, minħabba li ditti benefiċjarji kellhom ikunu vijabbli wara ristrutturar ibbażat fuq valutazzjoni magħmula mill-banek.
(138)
Fir-rigward tar-ristrutturar ta’ self użat biex ikun kostitwit kapital li jdur, l-iskema inkwistjoni lanqas ma setgħet tkun applikata b’konformità mal-kondizzjonijiet kollha stabbiliti fil-premessa 90 minħabba li l-ewwel rekwiżit (il-premessa 90(a)) speċifikatament jistabbilixxi li self għandu jkollu rabta ma’ investimenti.
(139)
Fir-rigward tal-għajnuna mogħtija mill-1 ta’ Jannar 1998 sad-data meta bdew japplikaw il-Linji gwida tal-2004, l-analiżi magħmula fil-premessi 98 sa 104 tapplika wkoll għas-sustanza ta’ dan il-każ minħabba li, fl-ittra tagħha tal-10 ta’ Mejju 2006, il-Greċja ma tat ebda informazzjoni li tippermetti lill-Kummissjoni tikkonferma li kien ippreżentat pjan ta’ ristrutturar flimkien mal-kontribuzzjoni obbligatorja biex tinkiseb l-għajnuna inkwistjoni.
(140)
Fl-aħħar nett, fir-rigward tal-għajnuna mogħtija mid-data meta bdew japplikaw il-Linji gwida tal-2004, il-Kummissjoni tista’ biss tirrimarka li, fl-ittra tagħha tal-10 ta’ Mejju 2006, il-Greċja ma pprovdietx fatti li jippermettu lill-Kummissjoni tikkonferma li kien ippreżentat pjan ta’ ristrutturar flimkien mal-kontribuzzjoni obbligatorja biex tinkiseb l-għajnuna inkwistjoni. Konsegwentement hija mhijiex f’qagħda li tkun tista’ tneħħi d-dubji kollha espressi meta hija bdiet il-proċedura msemmija fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat, u, għalhekk, hija jkollha tikkonkludi li l-iskema inkwistjoni hija inkompatibbli mas-suq komuni.
(141)
Fl-ittra tagħhom tal-10 ta’ Mejju 2006, l-awtoritajiet Griegi fittxew li jiġġustifikaw l-għajnuna inkwistjoni abbażi tal-gwerra fir-reġjuni ġirien. Il-Greċja kienet tal-fehma li l-kuntest għamel l-għajnuna eliġibbli għal eżenzjoni skont l-Artikolu 107(3)(a) u (c) tat-Trattat (ara l-premessa 59(a)).
(142)
Il-Kummissjoni ma tistax taċċetta dan l-argument għal bosta raġunijiet:
(a)
mill-aspett regolatorju, l-eżistenza ta’ konflitt titqies bħala ġrajja eċċezzjonali li tista’ tkun koperta biss mill-Artikolu 107(2)(b) tat-Trattat, li skontu għajnuna maħsuba biex tagħmel tajjeb għall-ħsara kkawżata minn diżastri naturali jew minn ġrajjiet oħra eċċezzjonali hija kompatibbli mas-suq intern;
(b)
għas-settur agrikolu, il-kompatibbiltà tal-miżuri ta’ għajnuna tkun ivvalutata skont l-eżenzjoni msemmija fl-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat, li jistabbilixxi li għajnuna biex tiffaċilita l-iżvilupp ta’ ċerti attivitajiet ekonomiċi jew ta’ ċerti oqsma ekonomiċi, fejn għajnuna bħal din ma tolqotx b’mod ħażin il-kondizzjonijiet ta’ kummerċ tant li tkun qed tmur kontra l-interess komuni, tista’ titqies kompatibbli mas-suq intern, u mhux skont l-eżenzjoni msemmija fl-Artikolu 107(3)(a) tat-Trattat, li jistabbilixxi li għajnuna għall-promozzjoni tal-iżvilupp ekonomiku ta’ żoni fejn l-istandard tal-għixien ikun baxx b’mod mhux normali jew fejn il-qagħda tkun tant serja li n-nies ma tkunx tista’ taħdem kemm tista’, u tar-reġjuni msemmijin fl-Artikolu 349 (42), minħabba l-qagħda strutturali, ekonomika u soċjali tagħhom, tista’ titqies kompatibbli mas-suq intern;
(c)
biex din id-deroga tapplika kien ikun meħtieġ li l-għajnuna tingħata b’konformità mar-regoli dwar l-għajnuna għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà; iżda ntwera hawn fuq li dan ma kienx il-kż.
(143)
Il-Kummissjoni ma tistax taċċerta l-applikabbiltà tal-Artikolu 107(2)(b) tat-Trattat għal dawn ir-raġunijiet li ġejjin:
(a)
fl-ittra tagħha tal-10 ta’ Mejju 2006, il-Greċja bir-raġun innotat li l-PDG globali u per capita fil-Prefetturi konċernati kien baxx ħafna relatat ma’ reġjuni oħra fil-pajjiż matul il-perjodu kopert mill-iskema, iżda qalet ukoll li l-PDG kien fil-fatt irreġistra xi tkabbir f’dan l-istess perjodu, li juri li l-gwerra fir-reġjuni ġirien ma kellhiex impatt katastrofiku fuq l-ekonomiji taż-żoni konċernati;
(b)
kif turi d-deskrizzjoni tal-bażi legali tal-iskema, kienu saru xi tibdiliet fl-iskema kważi għaxar snin wara t-tmiem tal-ġlied fir-reġjuni ġirien; konsegwentement, il-Greċja ma tistax titqies li kienet imġiegħla tintervjeni minħabba stat ta’ gwerra fiż-żoni tal-konfini u li minħabba f’hekk kienet teżisti relazzjoni ta’ kawża u effett bejn dan u d-diffikultajiet ta’ ditti (eżempju wieħed ikun biżżejjed biex jikkonferma din ir-rimarka: id-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2/64046/0025/2003 tat-28 ta’ Jannar 2004 msemmija fil-premessa 48 tkopri self li seta’ jsir minn negozji industrijali - fi kliem ieħor potenzjalment minn ditti industrijali tal-bhejjem - sal-31 ta’ Diċembru 2004).
(144)
Fir-rigward tal-kummenti l-oħra magħmulin mill-awtoritajiet Griegi fl-ittra tagħhom tal-10 ta’ Mejju 2006, il-Kummissjoni tisħaq dwar li ġej (dawn l-osservazzjonijiet, eskluża (b), japplikaw ukoll għas-setturi l-oħra kollha msemmija fil-proċedura miftuħa).
(a)
problemi bħan-nuqqas ta’ dinamiżmu fi swieq lokali jew il-waqgħa fid-domanda ma jistgħux jinħallu b’għotjiet ta’ għajnuna lil ditti f’diffikultà mingħajr ristrutturar. Miżuri strutturali huma mezzi aktar xierqa ta’ assistenza;
(b)
is-sehem tal-produzzjoni tal-laħam tal-Prefetturi konċernati mill-produzzjoni globali tal-Greċja m’għandu assolutament l-ebda effett fuq ir-riskju ta’ tgħawwiġ fil-kompetizzjoni li jiġi minn għajnuna mogħtija barra mill-qafas regolatorju stabbilit (f’dan il-każ, għajnuna mogħtija lil ditti f’diffikultà mingħajr pjan ta’ ristrutturar); skont il-każistika tal-Qorti tal-Ġustizzja, fejn għajnuna finanzjarja mogħtija minn Stat Membru ssaħħaħ il-qagħda ta’ impriża meta mqabbla mal-kompetituri (li huwa l-qofol ta’ dan il-każ), din l-għajnuna tista’ ġġib magħha vantaġġ kompetittiv fuq l-impriżi l-oħra li ma jibbenefikawx minn din l-assistenza (43);
(c)
il-kwistjoni dwar il-vijabbiltà tad-ditti skont it-tifsira stabbilita fiż-żewġ Deċiżjonijiet Ministerjali maħruġin fl-1989 tkun ittrattata aktar tard f’din id-Deċiżjoni;
(d)
l-argument li skontu l-kont stabbilit skont il-Liġi Nru 128/75 ma kienx jikkostitwixxi riżorsa tal-Istat kien ittrattat fil-premessa 82(d).
(145)
Minħabba dawn il-kunsiderazzjonijiet, il-Kummissjoni jkollha tikkonkludi li l-iskema inkwistjoni hija inkompatibbli mas-suq intern.
(b) Is-setturi industrijali, tal-artiġjanat u tal-lukandi
(146)
Il-Kummissjoni għandha teżamina l-iskema inkwistjoni fid-dawl tar-regoli li jirregolaw l-għajnuna għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà.
(147)
Bħal fil-każ tal-għajnuna msemmija fl-ewwel żewġ proċeduri, ir-regoli li japplikaw għal salvataġġ u ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà fiż-żmien meta ngħatat l-għajnuna inkwistjoni kienu, f’ordni kronoloġika, il-punti 177, 227 u 228 tat-Tmien Rapport dwar il-Politika tal-Kompetizzjoni u l-Linji gwida tal-1994, 1997 u 1999. Fil-każ li qed ikun ikkunsidrat, minħabba li r-reġim skada fil-31 ta’ Diċembru 2005 f’ċerti Prefetturi, il-Linji gwida tal-2004 għandhom jiżdiedu f’din il-lista.
(148)
L-informazzjoni mibgħuta mill-awtoritajiet Griegi fl-ittra tagħhom tal-10 ta’ Mejju 2006 u deskritta fil-premessa 59 ma tinkludi ebda dettall fir-rigward tal-konformità ma’ regoli dwar is-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà. Konsegwentement il-Kummissjoni mhix f’qagħda li tivverifika jekk kienx hemm konformità mal-punti 177, 227 u 228 tat-Tmien Rapport dwar il-Politika tal-Kompetizzjoni u mal-Linji gwida tal-1994, 1997, 1999 u tal-2004.
(149)
Għalhekk il-Kummissjoni mhix f’qagħda li tista’ tneħħi d-dubji kollha li hija esprimiet meta bdiet il-proċedura msemmija fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat, u, għalhekk, ikollha tikkonkludi li l-iskema inkwistjoni hija inkompatibbli mas-suq komuni.
(c) Is-settur tat-tbaħħir
(150)
Il-kompatibbiltà tal-iskema inkwistjoni mas-suq intern għandha tkun ivvalutata minn żewġ perspettivi, li jirriflettu l-fatt li t-terminu “settur tat-tbaħħir” jkopri kemm tarznari kif ukoll trasport bil-baħar.
(151)
Il-Kummissjoni għandha teżamina l-iskema inkwistjoni fid-dawl tar-regoli li jirregolaw l-għajnuna għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà.
(152)
Fir-rigward tal-industrija navali, ir-regoli applikabbli għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà wara d-dħul fis-seħħ tad-Deċiżjoni Ministerjali Nru 1648/B.22 tat-13 ta’ Jannar 1994 kienu dawn li ġejjin:
(a)
sal-31 ta’ Diċembru 1998: id-Direttiva tal-Kunsill 90/684/KEE tal-21 ta’ Diċembru 1990 dwar għajnuna lill-industrija navali (44);
(b)
mill-1 ta’ Jannar 1999 sal-31 ta’ Diċembru 2003: ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1540/98 tad-29 ta’ Ġunju 1998 li jistabbilixxi regoli ġodda dwar għajnuna lill-industrija navali (45);
(c)
mill-1 ta’ Jannar 2004: il-Qafas dwar Għajnuna mill-Istat lill-Industrija Navali (46).
(153)
Fl-ittra tagħhom tal-10 ta’ Mejju 2006, l-awtoritajiet Griegi ma tawx informazzjoni li tista’ tippermetti lill-Kummissjoni tikkonkludi li l-iskema ta’ għajnuna inkwistjoni kienet applikata b’konformità mar-regoli li japplikaw għal salvataġġ u ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà f’dan is-settur. Għalhekk il-Kummissjoni mhix f’qagħda li twarrab id-dubji li hija esprimiet meta bdiet il-proċedura msemmija fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat u jkollha tikkonkludi li l-iskema inkwistjoni hija inkompatibbli mas-suq intern.
(154)
Bl-istess mod, fir-rigward tat-trasport marittimu, il-Kummissjoni għandha teżamina l-iskema inkwistjoni fid-dawl tar-regoli li jirregolaw għajnuna għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà.
(155)
Sa mid-dħul fis-seħħ tad-Deċiżjoni Ministerjali Nru 1648/B.22 tat-13 ta’ Jannar 1994, ir-regoli dwar is-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà fl-industrija tat-tbaħħir kienu u għadhom dawn li ġejjin:
(a)
“Miżuri finanzjarji u fiskali dwar operazzjonijiet tan-navigazzjoni b’bastimenti reġistrati fil-Komunità” (47);
(b)
Linji gwida Komunitarji tal-1997 dwar għajnuna mill-Istat għal trasport marittimu (48);
(c)
Linji gwida Komunitarji tal-2004 dwar għajnuna mill-Istat għal trasport marittimu (49).
(156)
Fl-ittra tagħhom tal-10 ta’ Mejju 2006, l-awtoritajiet Griegi reġgħu ma tawx informazzjoni li tista’ tippermetti lill-Kummissjoni tikkonkludi li l-iskema ta’ għajnuna inkwistjoni kienet applikata f’konformità mar-regoli li japplikaw għal salvataġġ u ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà fis-settur. Għalhekk il-Kummissjoni mhix f’qagħda li tneħħi d-dubji li hija esprimiet meta bdiet il-proċedura msemmija fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat u jkollha tikkonkludi li l-iskema inkwistjoni hija inkompatibbli mas-suq intern.
(d) Għajnuna mogħtija fil-Prefetturi ta’ Lesbos, Samos, Chios u f’tad-Dodekaneżi, msemmija wkoll fit-tielet proċedura
(157)
Fil-qafas tal-proċedura msemmija fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat, il-Kummissjoni, minħabba li ma kellhiex informazzjoni biżżejjed, qieset żewġ ipoteżijiet:
(a)
l-għajnuna msemmija fid-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2041901 tas-16 ta’ Mejju 1989 u fid-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2078809 tal-10 ta’ Ottubru 1989 u fl-emendi għalihom kienet koperta mill-istess qafas bħal dak stabbilit mid-Deċiżjonijiet imsemmija fil-premessi 44 sa 48;
(b)
l-għajnuna kienet parti minn sistema ta’ finanzjament li ma kinitx stabbilita fuq l-istess bażi.
(158)
Fl-ittra tagħha tal-10 ta’ Mejju 2006, il-Greċja ddikjarat li ż-żewġ Deċiżjonijiet Ministerjali maħruġin fl-1989 stabbilew li ditti kellhom ikunu vijabbli qabel u wara r-ristrutturar tad-djun tagħhom. Il-Kummissjoni ma tistax tapprova din id-dikjarazzjoni minħabba li, wara eżami mill-ġdid, jidher li ebda waħda miż-żewġ Deċiżjonijiet inkwistjoni ma tistabbilixxi li d-ditti kellhom ikunu vijabbli qabel u wara r-ristrutturar tad-djun. Konsegwentement il-Kummissjoni se teżamina l-kompatibbiltà tal-għajnuna koperta miż-żewġ Deċiżjonijiet u l-emendi tagħhom billi tibbaża lilha nfisha mhux biss fuq iż-żewġ ipoteżijiet imsemmijin fil-premessa 157, iżda wkoll mingħajr ma teskludi, fit-tieni ipoteżi, li l-għajnuna setgħet kienet ingħatat lil ditti f’diffikultà.
(159)
Dwar l-ewwel ipoteżi stabbilita fil-premessa 157, il-Kummissjoni jkollha tikkonkludi, jekk iż-żewġ Deċiżjonijiet Ministerjali maħruġin fl-1989 u l-emendi għalihom huma skont l-istess qafas bħal dak stabbilit mid-Deċiżjonijiet Ministerjali msemmija fil-premessi 44 sa 48, li l-analiżi magħmula fil-premessi 146 sa 149 tibqa’ valida, l-ispjegazzjonijiet mogħtija mill-Greċja fl-ittra tagħha tal-10 ta’ Mejju 2006 ma jwarrbux id-dubji espressi meta hija bdiet il-proċedura msemmija fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat u li jkollha tikkonkludi li l-iskema inkwistjoni hija inkompatibbli mas-suq intern.
(160)
Fir-rigward tat-tieni ipoteżi, għandhom ikunu pprospettati żewġ xenarji: għajnuna mogħtija lil ditti f’diffikultà jew għajnuna mogħtija lil ditti vijabbli.
(161)
Fl-ewwel xenarju, l-analiżi magħmula fil-premessi 146 sa 149 tibqa’ valida, u l-ispjegazzjonijiet mogħtija mill-Greċja fl-ittra tagħha tal-10 ta’ Mejju 2006 ma jwarrbux id-dubji espressi meta l-Kummissjoni bdiet il-proċedura msemmija fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat u konsegwentement il-Kummissjoni jkollha tikkonkludi li r-reġim inkwistjoni huwa inkompatibbli mas-suq intern.
(162)
Fit-tieni xenarju, il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-ispjegazzjonijiet tal-Greċja fl-ittri tagħha tal-10 ta’ Mejju 2006, tal-15 ta’ Marzu 2011 u tad-29 ta’ Marzu 2011 ma jħalluhiex taċċerta jekk il-kapital li jdur kienx jikkostitwixxi l-użu ta’ self sussidjat għall-finanzjament ta’ investiment eliġibbli skont it-tifsira tar-Regoli tal-Unjoni dwar għajnuna reġjonali (mid-dħul fis-seħħ tad-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2041901 tas-16 ta’ Mejju 1989 ’il hawn, ir-regoli applikabbli kienu l-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar il-metodu ta’ applikazzjoni tal-Artikolu 92(3)(a) u (c) għal għajnuna reġjonali (50), segwita mil-Linji gwida tal-1998 dwar għajnuna reġjonali nazzjonali tal-1998 (51)). Il-Kummissjoni għandha, għalhekk, tikkonkludi li l-iskema inkwistjoni hija inkompatibbli mas-suq intern.
(163)
F’każ li dan il-kapital li jdur ma kienx jiffinanzja investimenti eliġibbli skont it-tifsira stabbilita mir-Regoli tal-Unjoni dwar għajnuna reġjonali nazzjonali, il-Kummissjoni għandha tivverifika jekk l-għajnuna mogħtija biex ikun kostitwit dak il-kapital, li mbagħad jikkwalifika bħala għajnuna operattiva, tistax tkun iddikjarata kompatibbli skont id-dispożizzjonijiet rilevanti tar-regoli tal-Unjoni dwar għajnuna reġjonali nazzjonali. Minħabba dan, il-Kummissjoni tixtieq tenfasizza li hija r-responsabbiltà tal-Istat Membru li jwettaq id-dmir ta’ kooperazzjoni li hu għandu lejn il-Kummissjoni billi jipprovdi l-elementi kollha meħtieġa biex il-Kummissjoni tkun tista’ tivverifika l-kompatibbiltà tal-għajnuna inkwistjoni (52). Minħabba li l-informazzjoni fid-diversi ittri mibgħutin mill-Greċja ma tħallix lill-Kummissjoni tivverifika l-konformità mad-dispożizzjonijiet fir-regoli tal-Unjoni dwar għajnuna reġjonali nazzjonali, hija tista’ biss tikkonkludi li l-iskema inkwistjoni hija inkompatibbli mas-suq intern.
Għajnuna fl-għamla ta’ garanziji mogħtija skont id-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2/82257/0025 tat-18 ta Diċembru 2000 (ara l-premessa 49)
(164)
Il-garanzija mogħtija skont id-Deċiżjoni Nru 2/82257/0025 tat-18 ta’ Diċembru 2000 ma tistax titqies bħala strument ta’ għajnuna għar-ristrutturar ta’ ditta f’diffikultà bħal dik ipprovduta f’Deċiżjonijiet imsemmija f’din id-Deċiżjoni minħabba li d-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2/82257/0025 tistabbilixxi li hija tista’ tingħata biss lil ditti vijabbli u mhux lil ditti li jsiru vijabbli wara ristrutturar ta’ dejn. Għalhekk hija għandha tkun eżaminata skont ir-regoli applikabbli dwar għajnuna mill-Istat.
(165)
Mid-dħul fis-seħħ tad-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2/82257/0025 tat-18 ta’ Diċembru 2000 sal-31 ta’ Diċembru 2005 (id-data ta’ skadenza tal-iskema), garanziji kienu rregolati mill-Komunikazzjoni tal-2000.
(166)
Il-Komunikazzjoni tal-2000 tistabbilixxi li l-Kummissjoni għandha teżamina l-kompatibbiltà ta’ għajnuna marbuta mal-għotja ta’ garanzija abbażi tar-regoli applikati għal għamliet oħra ta’ għajnuna u stabbiliti fid-diversi oqfsa u linji gwida li japplikaw fis-setturi konċernati. Barra dan, il-garanzija tista’ tkun aċċettata biss jekk il-mobilizzazzjoni tagħha tkun marbuta b’mod kuntrattwali ma’ kondizzjonijiet speċifiċi li jistgħu anki jwasslu għal dikjarazzjoni obbligatorja ta’ falliment tad-ditta benefiċjarja jew għal xi proċedura simili.
(167)
F’dan il-każ, l-awtoritajiet Griegi ma bagħtu ebda informazzjoni dwar il-garanziji mogħtija. Minħabba f’hekk, il-Kummissjoni ma tistax teżaminaha skont id-diversi regoli li japplikaw fis-setturi konċernati jew taċċerta jekk din il-miżura ta’ għajnuna setgħetx qabżet l-intensitajiet massimi applikabbli ta’ għajnuna, skont kif xieraq, lil ditti mhux f’diffikultà (barra dan il-Greċja ma bagħtet ebda informazzjoni dwar il-konformità mad-diversi regoli fit-tweġiba tagħha għat-tielet proċedura).
(168)
F’dawn iċ-ċirkustanzi l-Kummissjoni ma tistax tikkonkludi li l-għajnuna mogħtija fl-għamla ta’ garanziji skont id-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2/82257/0025 tat-18 ta’ Diċembru 2000 hija kompatibbli mas-suq intern.
VI. KONKLUŻJONI
(169)
Il-Kummissjoni tinnota li l-Greċja illegalment implimentat il-miżuri ta’ għajnuna inkwistjoni bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat. L-analiżi ta’ hawn fuq turi li l-għajnuna ma tistax tkun iddikjarata kompatibbli mas-suq intern, minħabba li l-Greċja ma bagħtet ebda informazzjoni li tistabbilixxi konformità mad-diversi regoli msemmija, u, għalhekk, il-Kummissjoni mhix f’qagħda li twarrab id-dubji li hija esprimiet meta fetħet id-diversi proċeduri. F’dan ir-rigward il-Kummissjoni tfakkar li hija r-responsabbiltà tal-Istat Membru konċernat li jwettaq id-dmir ta’ kooperazzjoni li hu għandu lejn il-Kummissjoni billi jipprovdi l-elementi kollha meħtieġa biex hija tivverifika l-kompatibbiltà tal-għajnuna inkwistjoni.
(170)
Skont l-Artikolu 14(1) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (53), “Fejn jittieħdu deċiżjonijiet negattivi f’każijiet ta’ għajnuna llegali, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi li l-Istat Membru kkonċernat għandu jieħu l-miżuri kollha meħtieġa sabiex jirkupra l-għajnuna mill-benefiċjarju” (f’dan il-każ id-ditti kollha li jkunu bbenefikaw mid-dispożizzjonijiet tad-Deċiżjonijiet Ministerjali eżaminati). Il-Greċja għandha tieħu l-miżuri kollha meħtieġa biex tirkupra mingħand il-benefiċjarji l-għajnuna inkompatibbli mogħtija. Skont id-dispożizzjonijiet tal-punt 42 tal-Avviż mingħand il-Kummissjoni “Lejn implimentazzjoni effettiva tad-Deċiżjonijiet tal-Kummissjoni li jordnaw lill-Istati Membri biex tiġi rkuprata Għajnuna mill-Istat inkompatibbli mill-Istat” (54), il-Greċja għandha terminu limitat ta’ erba’ xhur wara n-notifika ta’ din id-Deċiżjoni biex timplimentaha. L-għajnuna li għandha tkun irkuprata għandha tinkludi mgħaxijiet ikkalkulati skont ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 tal-21 ta’ April 2004 li jimplimenta r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 li jippreskrivi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (55).
(171)
Din id-Deċiżjoni għandha tkun implimentata immedjatament, l-aktar fir-rigward tal-irkupru ta’ kull għajnuna mogħtija skont l-iskema ta’ għajnuna, eskluża kull għajnuna mogħtija għal proġetti speċifiċi li, fiż-żmien li l-għajnuna kienet mogħtija, kienu jħarsu l-kondizzjonijiet kollha stabbiliti fir-regolament de minimis jew ta’ eżenzjoni applikabbli skont l-Artikoli 1 u 2 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 994/98 tas-7 ta’ Mejju 1998 dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 92 u 93 tat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea għal ċertu kategoriji ta’ għajnuna Statali orizzontali (56), jew skont skema ta’ għajnuna approvata mill-Kummissjoni.
(172)
Iżda l-Artikolu 15 tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 jistabbilixxi li l-poteri tal-Kummissjoni sabiex jirkupraw l-għajnuna għandhom ikunu soġġetti għal perjodu ta’ limitazzjoni. Il-perjodu ta’ limitazzjoni għandu jibda dakinhar li fih l-għajnuna illegali tingħata lill-benefiċjarju bħala għajnuna individwali jew bħala għajnuna skont skema ta’ għajnuna. Kull azzjoni meħuda mill-Kummissjoni jew minn Stat Membru, li jaġixxi fuq talba tal-Kummissjoni, fir-rigward tal-għajnuna illegali, għandu jinterrompi l-perjodu ta’ limitazzjoni u ma’ kull interruzzjoni għandu jerġa’ jibda ż-żmien mill-ġdid.
(173)
F’dan il-każ, id-dati li l-Kummissjoni tista’ tmur lura għalihom għall-finijiet ta’ rkupru huma kif ġej:
(a)
dwar l-għajnuna msemmija fl-ewwel proċedura: l-1 ta’ Ottubru 1993, minħabba l-fatt li l-ewwel azzjoni tal-Kummissjoni hija ddatata 27 ta’ Mejju 2003, waqt li d-Deċiżjoni Ministerjali Nru 69836/B1461, adottata fl-14 ta’ Settembru 1993, kienet ippubblikata fil-Gazzetta tal-Gvern Grieg fl-1 ta’ Ottubru 1993 u daħlet fis-seħħ f’dik id-data,
(b)
dwar l-għajnuna msemmija fit-tieni proċedura: it-22 ta’ April 1994, minħabba l-fatt li l-ewwel azzjoni tal-Kummissjoni hija ddatata 22 ta’ April 2004,
(c)
dwar l-għajnuna msemmija fit-tielet proċedura: it-12 ta’ Novembru 1994, minħabba l-fatt li l-ewwel azzjoni tal-Kummissjoni hija ddatata 12 ta’ Novembru 2004,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI
Artikolu 1
L-iskemi ta’ għajnuna fl-għamla ta’ ristrutturar tad-dejn implimentati illegalment mill-Greċja bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea fil-Prefetturi ta’ Kastoria, Evia, Florina, Kilkis, Rodopi, Evros, Xanthi u f’tad-Dodekaneżi, u fil-gżejjer ta’ Lesbos, Samos u Chios huma inkompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 2
Għajnuna individwali mogħtija skont waħda mill-iskemi msemmija fl-Artikolu 1 m’għandhiex tkun ikkwalifikata bħala għajnuna jekk, fiż-żmien li tkun ingħatat, hija kienet konformi mal-kondizzjonijiet stabbiliti minn wieħed mir-Regolamenti adottati skont l-Artikolu 2 tar-Regolament (KE) Nru 994/98 applikabbli fiż-żmien meta ngħatat l-għajnuna.
Artikolu 3
1. Il-Greċja għandha tirkupra l-għajnuna inkompatibbli mogħtija skont l-iskemi msemmija fl-Artikolu 1 mingħand il-benefiċjarji.
2. L-ammonti li għandhom ikunu rkuprati għandhom iġibu mgħax mid-data li fiha tqiegħdu għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarji sakemm ikunu fil-fatt irkuprati.
3. L-imgħax għandu jkun ikkalkulat fuq bażi komposta skont il-Kapitolu V tar-Regolament (KE) Nru 794/2004.
4. Il-Greċja għandha tħassar il-pagamenti pendenti kollha ta’ għajnuna skont l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 b’effett mid-data tan-notifika ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 4
L-irkupru tal-għajnuna mogħtija skont l-iskemi msemmija fl-Artikolu 1 għandu jkun immedjat u effikaċi.
Il-Greċja għandha tiżgura li din id-Deċiżjoni tkun implimentata fi żmien erba’ xhur min-notifika tagħha.
Artikolu 5
1. Fi żmien xahrejn min-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, il-Greċja għandha tibgħat lill-Kummissjoni l-informazzjoni li ġejja:
(a)
il-lista tal-benefiċjarji li rċevew għajnuna skont l-iskemi msemmija fl-Artikolu 1 u l-ammont totali rċevut minn kull wieħed minnhom skont l-iskema konċernata;
(b)
l-ammont totali (kapital u mgħax) li għandu jkun irkuprat mingħand kull benefiċjarju fil-każ ta’ għajnuna li ma tistax tkun irkuprata bir-regola de minimis;
(c)
deskrizzjoni dettaljata tal-miżuri diġà meħudin u ta’ dawk ippjanati għall-konformità ma’ din id-Deċiżjoni;
(d)
id-dokumenti li juru li l-benefiċjarji kienu ordnati jħallsu lura l-għajnuna.
2. Il-Greċja għandha żżomm lill-Kummissjoni mgħarrfa bil-progress tal-miżuri nazzjonali meħuda sabiex tiġi implimentata din id-Deċiżjoni sakemm l-irkupru tal-għajnuna mogħtija skont l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 ikun tlesta. Hija għandha tissottometti minnufih, fuq sempliċi talba tal-Kummissjoni, informazzjoni dwar il-miżuri diġa meħudin u dwar dawk ippjanati għall-konformità ma’ din id-Deċiżjoni. Hija għandha tagħti wkoll informazzjoni dettaljata dwar l-ammonti ta’ għajnuna u mgħax li jkunu diġà ġew irkuprati mingħand il-benefiċjarji.
Artikolu 6
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Ellenika.
Magħmul fi Brussell, id-19 ta’ Ottubru 2011.