РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 20 декември 2011 година
относно Държавна помощ C 25/08 (ex NN 23/08) реформа на финансирането на пенсиите на държавните служители, работещи за France Télécom, приведена в действие от Френската република в полза на France Télécom
(нотифицирано под номер C(2012) 9403)
(само текстът на френски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/540/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него (2),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби (3) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
С жалба от 4 октомври 2002 г., допълнена на 16 януари 2003 г., на Комисията бяха представени твърдения, съгласно които Френската република е привела в действие в полза на France Télécom помощ, която частично е облекчила финансовите ѝ разходи, и по-специално разходите, свързани с финансирането на пенсиите. С писмо от 17 март 2004 г. Френската република предаде на Комисията информацията, поискана ѝ във връзка с жалбата.
(2)
С писма от 2 април 2004 г. и 24 февруари 2006 г. жалбоподателите предоставиха допълнителна информация във връзка с жалбата.
(3)
С писмо от 20 май 2008 г. Комисията информира Френската република за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), срещу тази помощ.
(4)
Франция представи мнението си на 18 юли 2008 г.
(5)
Решението на Комисията за откриване на процедурата бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно въпросната помощ.
(6)
На 22 септември 2008 г. Комисията получи мнението на France Télécom и след удължаване на срока също така получи мнението на жалбоподателите и на един далекосъобщителен оператор съответно на 1 и 16 октомври 2008 г. След това Комисията ги предаде на Френската република, като ѝ даде възможност да ги коментира, и получи обратно мнението на Френската република с писмо от 13 февруари 2009 г.
(7)
На 16 февруари 2009 г. France Télécom представи мнението си, като привлече вниманието на Комисията към решение на Съда от 28 ноември 2008 г. (5), което според нея потвърждава доводите ѝ. На 14 май 2009 г. посоченият в съображение 6 далекосъобщителен оператор представи допълнителна информация към мнението по време на самата процедура, като се позова на решение на Комисията от 11 февруари 2009 г. (6), което според него потвърждава мнението му.
(8)
На 17 декември 2009 г., 23 септември 2010 г. и 12 октомври 2010 г. се проведоха срещи между представители на Комисията и на France Télécom по искане на France Télécom. На 18 октомври 2010 г. France Télécom представи допълнително мнение.
(9)
На 18 март 2010 г. по искане на Комисията Френската република предостави уточнения и актуализира някои данни от първоначалното си мнение, като същевременно припомни съдържанието му.
(10)
На 22 септември 2010 г. френските органи предадоха на Комисията ново мнение и поискаха среща, която се проведе на 22 октомври 2010 г. С писмо от 28 октомври 2010 г. Комисията им предаде, посочените по време на срещата фактически уточнения и допълнителните забележки на France Télécom, като прикани Френската република да представи евентуално свое мнение. На 17 ноември 2010 г. Комисията предаде поисканите от френските органи допълнителни уточнения, за да подготвят своето мнение на 10 ноември 2010 г.
(11)
С писмо от 9 декември 2010 г., допълнено на 24 юни 2011 г., Френската република представи допълнително мнение заедно с някои актуализирани данни от първоначалното ѝ мнение. На 28 юни и 4 юли 2011 г. се проведоха срещи с френските органи. На 7 октомври 2011 г. бе представено ново мнение.
2. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА ПОМОЩТА
(12)
Мерките, предмет на настоящата процедура, се изразяват във въведени през 1996 г. промени в схемата на разходите на France Télécom, свързани с плащането на пенсиите на нейните служители с държавен статут. Предходната схема е била установена при създаването на France Télécom през 1990 г. като предприятие, различно от държавната администрация. Съгласно фактите, със закона от 1990 г. се възобновява предишната практика по отношение на социалните осигуровки на France Télécom. През 1996 г. е установена нова схема вследствие, от една страна, на създаването на France Télécom като акционерно дружество, търгуването му на борсата и отварянето на значителна част от капитала му, и от друга страна - вследствие на пълното отваряне за конкуренцията на пазарите, на които дружеството е осъществявало дейност във Франция и в останалите държави - членки на Европейския съюз. По същество въведената през 1996 г. схема продължава да е в сила и понастоящем.
2.1. Правна рамка на статута на France Télécom и неговия персонал между 1990 г. и 1996 г.
2.1.1. Статут на France Télécom и положение на персонала му между 1990 г. и 1996 г.
(13)
Съгласно Закон № 90-568 от 2 юли 1990 г. (наричан по-долу „законът от 1990 г.“) (7) дружеството France Télécom е било създадено като обществен оператор със статут на юридическо лице. Преди това то е било главна дирекция към Министерството на пощите и далекосъобщенията. По силата на този закон цялата собственост върху зачисленото на съответните служби на тази дирекция движимо и недвижимо имущество на държавата е законно и безвъзмездно прехвърлена на France Télécom.
(14)
В член 3 от закона от 1990 г. на France Télécom са възложени следните задачи: i) да извършва всякакви обществени далекосъобщителни услуги на национално и международно ниво; ii) да изгражда, развива и експлоатира нужните за предоставянето на тези услуги обществени мрежи, както и да осигурява свързването им с чуждестранни мрежи; iii) да предоставя всякакви други далекосъобщителни услуги, съоръжения и мрежи, както и да изгражда мрежи за кабелно разпространение на радио- и телевизионни услуги.
(15)
Съгласно член 29 от закона от 1990 г. персоналът на France Télécom има особен статут, прилаган съгласно Закона относно правата и задълженията на държавните служители и Закона за разпоредбите относно статута на държавната служба. Законът от 1990 г. е позволявал наемането на служители на договор чрез колективни трудови споразумения в рамката, определена в сключен между държавата и предприятието планов договор. В него е предвиден праг от 3 % за този вид служители.
(16)
Като продължава предходната бюджетна практика, в член 30 от закона от 1990 г. отговорността за финансиране на социалноосигурителните плащания на служителите е поделена между френската държава и France Télécom по следния начин:
„Работещите и пенсионираните служители на Министерството на пощите и далекосъобщенията и служителите на обществените оператори с общ статут на държавни служители, както и ползвателите на техните права, получават обезщетения под формата на здравно осигуряване, отпуск по майчинство и инвалидност от взаимоспомагателната каса на P.T.T. при предвидените условия в том III и том VII, дял I, глава II от Кодекса за социално осигуряване. Обаче частта от социалноосигурителните вноски за техните държавни служители, която се покрива от държавата съгласно член L. 712-9, се поема от обществените оператори.
Уреждането и плащането на отпуснатите пенсии в приложение на Кодекса за гражданските и военните пенсии на държавните служители на La Poste и France Télécom се осъществяват от държавата. Като насрещна престация обществените оператори са задължени да плащат в държавната хазна:
а)
сумата на удръжките от заплатата на служителя със ставка, определена в член L. 61 от Кодекса за гражданските и военните пенсии;
б)
допълнителна вноска, която осигурява пълното покритие на изплатени и предстоящи за плащане пенсии на техните пенсионирани служители.
Разходите, които възникват от прилагането към служителите на La Poste и France Télécom на разпоредбите на член L. 134-1 от Кодекса за социално осигуряване, се поемат изцяло от обществените оператори.
При необходимост с указ на Държавния съвет се определят условията за прилагане на настоящите разпоредби“.
(17)
Между 1991 г. и 1996 г. в съответствие с член 30 от закона от 1990 г. вноската „от работодателя“ (т.е. „допълнителната вноска“, посочена в буква б) от член 30 от закона от 1990 г. в първоначалната му редакция), поемана от France Télécom за наетите държавни служители, е била определена като разликата между общата сума на платените от френската държава пенсии и частта, платена върху заплатите на заетите държавни служители. France Télécom е участвало също в т.нар. „компенсационни“ и „свръхкомпенсационни“ схеми, в които се предвижда прехвърляне, за да се осигури равновесието между пенсионните схеми на държавните служители в други обществени организации. Частта от заплатите от финансирането на пенсионните задължения на държавните служители е била определена съгласно член L 61 от Кодекса за гражданските и военните пенсии чрез удръжка върху заплатата на служителя, определена на 7,85 % от брутното индексно възнаграждение.
(18)
Между 1991 г. и 1996 г. плащанията на France Télécom от 920 млн. EUR нарастват до 1 151 млн. EUR, както следва:
Таблица 1
Пенсионни плащания „от работещия“ и „от работодателя“ на France Télécom в периода 1991-1996 г. (8)
(в млн. EUR)
1991 г.
1992 г.
1993 г.
1994 г.
1995 г.
1996 г.
A) Общо изплатени пенсии
939
983
1 070
1 079
1 173
1 214
a 1) социалноосигурителни вноски „от работещия“
195
201
217
213
229
238
a 2) вноска „от работодателя“
743
782
853
866
944
976
Б) Компенсация-свръхкомпенсация
176
188
277
136
201
175
Общо разходи (A + Б)
1 115
1 171
1 348
1 215
1 375
1 389
Обща част на France Télécom (a2 + Б)
920
970
1 131
1 002
1 146
1 151
(19)
France Télécom е осчетоводявало разходите във връзка с пенсиите въз основа на платените социалноосигурителни вноски. Поради сигурното нарастване на тези разходи и предвидимото развитие на пенсиите, изплащани на неговите бивши държавни служители, France Télécom също така е заделило в сметките си годишна провизия, предназначена да разпредели очаквания ефект от бъдещото увеличение на плащанията за период от 30 години. Общата сума на заделената през 1996 г. годишна провизия е възлизала на 23,4 млрд. FRF (3,6 млрд. EUR). Според френските органи, тъй като френската държава е свой собствен осигурител, не е било необходимо да заделя резерви за тези пенсии (9).
2.1.2. Изменения на статута на France Télécom и положението на неговите държавни служители след 1996 г.
(20)
Със Закон № 96-660 от 26 юли 1996 г. (10) (наричан по-долу „законът от 1996 г.“) някои разпоредби на закона от 1990 г. са изменени. С влизането му в сила от 31 декември 1996 г. France Télécom, от една страна, получава статута на национално предприятие, което се подчинява на приложимите към акционерните дружества законови разпоредби, доколкото не противоречат на закона, и от друга страна, основното имущество, права и задължения на юридическото лице по публичното право France Télécom са безвъзмездно прехвърлени на националното предприятие France Télécom.
(21)
Капиталът на предприятието France Télécom SA („France Télécom“) е бил определен с постановление в размер на 25 млрд. FRF (3,8 млрд. EUR) от собствени средства, включени в баланса към 31 декември 1995 г. През октомври 1997 г. акциите на France Télécom са пуснати на първия пазар на Парижката фондова борса, както и на Нюйоркската фондова борса (NYSE). Съгласно годишния доклад за 1998 г. капиталът на France Télécom е бил разпределен между държавата - 63,6 %, частни инвеститори - 31,2 %, персонала на France Télécom - 3,2 % и Deutsche Telekom - 2 %. От 7 септември 2004 г. с прехвърлянето на 10,85 % от капитала френската държава вече не е била мажоритарен акционер. Впоследствие участието ѝ е продължило да намалява, като към 31 декември 2008 г. е било 26,65 % от капитала. При все това, като притежател на 26,65 % от правата на глас и поради липсата на други големи акционери, френската държава назначава председател - главен директор и остава основен акционер във France Télécom и на практика може да определя изхода от гласуването на акционерите по въпросите, които изискват обикновено мнозинство (11).
(22)
Предвидената със закона от 1996 г. промяна на статута на France Télécom също така е съдържала различни разпоредби относно персонала. Съгласно този закон държавните служители на France Télécom са прикрепени към националното предприятие France Télécom и са под негово ръководство. Държавните служители запазват този статут и свързаните с него гаранции. Условията на работа за прикрепените към France Télécom държавни служители са същите като за останалите държавни служители: работното им място е гарантирано и могат да бъдат уволнени само поради много сериозни мотиви в предвидени от закона случаи. По отношение на наемането на нови служители законът от 1996 г. е дал възможност на France Télécom до 1 януари 2002 г. да наема държавни служители, както и договорно наети служители, по схемата на колективни трудови споразумения.
(23)
Към 31 декември 1996 г. персоналът на France Télécom наброява 165 200 души, 94,1 % от които са държавни служители. На практика, без да чака посочения в закона от 1996 г. краен срок 1 януари 2002 г., France Télécom е преустановило наемането на държавни служители от 1997 г. Това води до намаляване на държавните служители с 47 % за десет години - от 133 434 държавни служители през 1997 г. броят им през 2007 г. е бил 69 892. Намаляването на този персонал е значително по-сериозно отколкото това на общия брой служители на France Télécom (- 25 %), които към 31 декември 2007 г. наброяват 124 166 души.
(24)
С член 6 от закона от 1996 г. е изменен и член 30 от закона от 1990 г., като към първоначалния текст са добавени два параграфа - в) и г). Законът задължава France Télécom да плаща вноска в държавната хазна като насрещна престация за уреждането и плащането от държавата на отпуснатите пенсии на държавните служители на France Télécom:
„в)
(…), погасителна вноска „от работодателя“, дължима считано от 1 януари 1997 г., пропорционална на изплатените суми за заплати, от които се удържа сума за пенсия. Ставката на погасителната вноска се изчислява така, че да се уеднаквят нивата на задължителните социални и данъчни разходи въз основа на заплатите между France Télécom и останалите предприятия от сектора на далекосъобщенията, предмет на общото право за социалноосигурителните плащания, за рисковете, които са общи за обикновените и държавните служители. Тази ставка може да се преразглежда при промяна на посочените разходи. Редът и условията за определянето и плащането на държавата на вноската „от работодателя“ се определят с указ на Държавния съвет“;
г)
(…), извънредна вноска с определен размер, която заедно с реда и условията за плащането ѝ се определя в закона за държавния бюджет преди 31 декември 1996 г.“
(25)
Законът от 1996 г. също така е изключил France Télécom от обхвата на компенсационни механизми за общо и специално осигуряване за старост, предвидени в закона от 1990 г., което за France Télécom води до плащането на компенсации и свръхкомпенсации, които са допълнителни към вноската „от работодателя“, както е посочено в таблица 1. Между 1991 г. и 1996 г. тези суми са възлизали на 18 % от пенсиите, платените на държавните служители.
(26)
Въведената със закона от 1996 г. погасителна вноска „от работодателя“ заменя допълнителната вноска, предвидена в буква б) на член 30 от закона от 1990 г. Първата вноска се основава на конкурентна ставка на равно заплащане, базирана на уеднаквяване на нивото на задължителните социални и данъчни вноски при равна нетна заплата. Методът на уеднаквяване се основава на възстановяване на сумата на разходите, които би поел конкурент, наел работници, които подлежат на общото право за социалноосигурителни вноски, включително пенсиите, при нетна заплата, равна на заплатата на държавните служители на France Télécom с идентична структура на наемане.
(27)
Методът изключва плащаните от конкурентите социалноосигурителни вноски за рискове, които не са общи за обикновените и държавните служители, по-специално за безработица и за вземания на служителите в случай на оздравителен план или прекратяване на дейността на предприятието по съдебен ред (наричан по-долу „Assurance Garantie des Salaires“ - осигуровка за гарантиране на заплатите или „AGS“). При гласуването на закона от 1996 г. тази разлика между France Télécom и конкурентите му не остава незабелязана за законодателя, който е констатирал, че: „механизмът на разпоредбите на член 6 дава възможност на France Télécom да бъде облекчено от социалноосигурителни вноски UNEDIC (Агенцията за обезщетенията при безработица), които плащат евентуалните му конкуренти“ (12).
(28)
Вноската „от работодателя“ на France Télécom, преизчислявана всяка година, се изразява в процент от брутните индексни възнаграждения на работещите държавни служители. Тази ставка на вноската „от работодателя“ е била средно […] (13) % между 1997 г. и 2010 г. и според мнението на Френската република това е посочено в таблица 2:
Таблица 2
Погасителна вноска „от работодателя“, плащана от France Télécom през периода 1997-2010 г.
Година
Процент на вноската
млн. EUR
1997
36,20 %
1 088,9
1998
35,40 %
1 069,6
1999
36,70 %
1 108,5
2000
36,40 %
1 085,0
2001
37,00 %
1 088,6
2002
37,70 %
1 100,1
2003
37,60 %
1 085,0
2004
[…] %
1 048,6
2005
[…] %
984,6
2006
[…] %
957,6
2007
[…] %
917,6
2008
[…] %
859,2
2009
[…] %
805,4
2010
[…] %
744,5
(29)
С преустановяването на наемането на държавни служители от 1997 г. се определя таванът за работещите държавни служители във France Télécom. Въпреки нарастващия брой на пенсионираните държавни служители между 1991 г. и 2010 г., таблицата показва, че вноската „от работодателя“ в размер на 744 млн. EUR, платена от France Télécom през 2010 г., е била по-малка от сумата от 407 млн. EUR за разходи за пенсии, които предприятието е плащало на френската държава преди влизането в сила на реформата от 1996 г., и е била равна само на вноската „от работодателя“, която France Télécom е плащало 20 години по-рано през 1991 г. (съответно 1 151 млн. EUR и 743 млн. EUR, вж. таблица 1).
(30)
Следователно въведената със закона от 1996 г. реформа води до намаляване на вноската на France Télécom в абсолютна стойност и тази вноска вече не е обвързана с броя на пенсионираните държавни служители. Прехвърлянето на разходите към държавата, въведено със закона от 1996 г., е осъществено въпреки приетите от Сената прогнози, че ще има значително утежняване на разходите за пенсии от 2005 г. нататък, а именно с 13 млрд. FRF (1,98 млрд. EUR) през 2007 г., 21,5 млрд. FRF (3,3 млрд. EUR) през 2017 г. и 34 млрд. FRF (6,1 млрд. EUR) през 2027 г. (14)
(31)
Ето защо в разискванията по проектозакона в Националното събрание и в Сената се посочва сума от 250 млрд. FRF за прехвърляне към държавния бюджет като разходи за пенсии, които не биха могли да бъдат покрити от 100 млрд. FRF годишни социалноосигурителни вноски и 40 млрд. FRF извънредна вноска, дори и да се добави доходът от прехвърлянето на част от акциите на предприятието. По време на същите разисквания се посочва максимална прогнозна сума в размер на 40 млрд. FRF за извънредна вноска, която да намали нововъзникналия и тежък разход за държавата. Тази сума е била определена заедно със Съвета на банкерите, за да бъде съвместима със съотношението дълг/собствен капитал, равно на 150 %, както и за да съответства на заделените от предприятието провизии за пенсии и на допълнителния разход за държавата за период само от десет години, в резултат на разликата между платените пенсии и получаваната от този момент нататък погасителна вноска (15).
(32)
Целта за компенсиране на държавата се припомня не само в член 30 от закона, приет от законодателя, както и по време на разискванията по проектозакона от 1996 г., но също така в годишния доклад за дейността на France Télécom за 1997 г., в който се посочва „плащането от френската държава на извънредна вноска от 37,5 млрд. FRF, свързана с бъдещите пенсии на бившите държавни служители“ (16). Заделените от France Télécom провизии дават възможност на предприятието да намали нетното финансиране, тъй като в продължение на десет години то се е ограничило да плати само за една година допълнителния разход на държавата във връзка с реформата.
(33)
Поради това изглежда че провизията, предназначена да разпредели ефекта от бъдещите увеличения на произтичащите от закона от 1990 г. вноски, която France Télécom е заделяла всяка година на обща стойност с натрупване от 23,4 млрд. FRF (3,6 млрд. EUR) през 1996 г., е била взета предвид при определянето на размера на извънредната вноска (или „еднократна компенсация“). Частта от тази вноска, която не е съответствала на заделените провизии, е покривала този допълнителен разход в продължение на десет години. Нейният размер е бил определен, като е взета предвид вече заделената от предприятието сума, както несъмнено е видно от разискванията по това време.
(34)
В действителност, поради погасителния характер на въведената със закона от 1996 г. годишна вноска „от работодателя“ оттогава задължението на France Télécom се ограничава до плащането на тази вноска без други ангажименти за покриване на евентуални бъдещи дефицити, произтичащи от пенсионната схема на неговите държавни служители или от други схеми на държавната администрация. Ето защо законът от 1996 г. превръща счетоводната провизия в безпредметна. Провизията е била вписана като чиста печалба в отчета за приходите и разходите на France Télécom към 31 декември 1996 г. в размер на 17,5 млрд. FRF (2,7 млрд. EUR) (17).
(35)
Освен това размерът на предвидената със закона от 1996 г. извънредна вноска като насрещна престация за уреждането и плащането от държавата на отпуснатите пенсии на държавните служители на France Télécom е бил определен на 37,5 млрд. FRF със закона за държавния бюджет за 1997 г., т.е. на 5,71 млрд. EUR. Вноската е била финансирана чрез увеличение на краткосрочните и дългосрочни задължения на предприятието (18) и изплатена на няколко пъти между януари и октомври 1997 г. Чрез прихода от тази извънредна вноска дефицитът на френските публични администрации е бил намален до 41,8 млрд. EUR през 1997 г. Без нея дефицитът би възлизал на 3,7 % от БВП през същата година.
(36)
Приходът от тази вноска е бил предназначен за държавната институция за управление на въведената със закона за държавния бюджет за 1997 г. извънредна вноска на France Télécom. Тази вноска, заедно с евентуални финансови продукти, които може да генерира, представлява единственият приход на тази институция. Разходите ѝ са под формата на годишно превеждане в държавния бюджет, завеждано като приход от 2006 г., в специално определена пенсионна сметка за плащаните от държавата граждански и военни пенсии. Сумата на плащането е била определена на 1 млрд. FRF (152,4 млн. EUR) за 1997 г., увеличавана след това с 10 % всяка година, освен при наличие на разпоредба, която противоречи на закона за държавния бюджет. Държавната институция престава да съществува след пълното превеждане на приходите ѝ на държавата (19).
(37)
Прилагането на предвидените от закона за държавния бюджет за 1997 г. разпоредби за определяне на годишните плащания е довело до определяне през 1999 г. на периода на съществуване на държавната институция на 17 години, без възнаграждение от паричните му средства (20). Обаче поради по-големите годишни плащания спрямо предвиденото от закона за държавния бюджет за 1997 г. този период е бил съкратен. Както е посочено в таблица 3, натрупаната сума на годишните плащания на институцията през 2010 г. е вече е достигнала 5,47 млрд. EUR. Периодът на съществуване на институцията при пълно прехвърляне на наличните средства е бил предвиден до 31 декември 2011 г. (21) Ето защо законът за държавния бюджет за 2011 г. предвижда плащане на 243 млн. EUR по специално определената пенсионна сметка за тази година, чрез която би трябвало да се изчистят приходите на институцията (22).
(38)
Във всеки случай размерът на извънредната вноска от 37,5 млрд. FRF, предназначена за държавната институция за управление на извънредната вноска на France Télécom през 1997 г., съответства на размера на вноската под 40 млрд. FRF, посочена в разискванията по проектозакона от 1996 г. Макар и платена в държавния бюджет през 1997 г. и допринасяйки ежегодно за плащането на гражданските и военните пенсии, сумата на тази вноска е била определена за компенсиране на допълнителния разход на държавата след приемането на закона от 1996 г.
(39)
Частта от заплатите за финансирането на пенсионните задължения на държавните служители, определена съгласно член L 61 от Кодекса за гражданските и военните пенсии след създаването на обществения оператор France Télécom през 1991 г., не е променена със закона от 1996 г. От друга страна, законите от 1990 г. и 1996 г. не са внесли изменения в пенсионната схема на обикновените служители на France Télécom, която е схемата за пенсионно осигуряване по общото право, допълнена със схемата на AGIRC (Association générale des institutions de retraite des cadres - Главно сдружение на пенсионните институции на висшите служители) за висшия персонал и със схемата на ARRCO (Association des régimes de retraites complémentaires - Сдружение за допълнителната пенсионна схема за заетите лица) за обикновения персонал. Съгласно тази схема France Télécom и обикновените му служители поемат задължения, равностойни на тези на конкурентни предприятия що се отнася до плащаните от работодателя погасителни вноски.
(40)
Във връзка с въведената със закона от 1996 г. реформа актюерското дружество, избрано за консултант на френската държава, счита, че уреждането и изплащането от държавата на пенсиите на работещите и пенсионираните държавни служители на France Télécom ще възлизат на 242 млрд. FRF (36,9 млрд. EUR (23)) с известна актуализация към 1 януари 1997 г. (24) Тази цифра е близка до закръглената сума от 250 млрд. FRF, посочена от Сената. Прогнозата, направена въз основа на същите актюерски хипотези за погасителната вноска „от работодателя“, която France Télécom би трябвало да плаща като насрещна престация, е била оценена въз основа на същите актюерски хипотези на 15,2 млрд. EUR, към които трябва да се добави еднократната компенсация или извънредна вноска в размер на 5,7 млрд. EUR, напълно изплатена през октомври 1997 г. Френските органи оценяват стойността на бъдещите вноски „от работещия“ на […] млрд. EUR към момента на влизане в сила на реформата. Стойността на нетния разход, прехвърлен от France Télécom на френската държава, както е изчислена през 1996 г., възлиза на […] млрд. EUR.
(41)
За десетгодишния период, посочен по време на разискванията по проектозакона от 1996 г. (1997-2006 г.), общата сума на социалноосигурителните плащания, оценена от актюерското дружество, избрано за консултант на френската държава, е възлизала на […] млрд. EUR. През този период общият размер на действително изплатените социалноосигурителните плащания е бил почти същият - […] млрд. EUR, или разликата спрямо прогнозите е по-малка от 0,83 % (25). Това потвърждава a posteriori точността на прогнозите, използвани по време на разискванията по закона.
(42)
От тези данни е видно, че сумите и тяхната обосновка, разисквани в Националното събрание и в Сената за определянето на размера на еднократната компенсация или на извънредна вноска на France Télécom, съответстват на ex post проверените приблизителни стойности през десетгодишния период,посочен по време на разискванията по проектозакона. В действителност максималният размер на обявената извънредна вноска - 6 млрд. EUR (40 млрд. FRF) съответства на провизиите на предприятието до 1996 г., за да може да поеме предвижданите тогава бъдещи разходи за пенсии, или 3,6 млрд. EUR (23,4 млрд. FRF), плюс поетата от държавата разлика от 2,4 млрд. EUR между социалноосигурителните вноски „от работодателя“ и вноските „от работещия“, получени между 1997 г. и 2006 г., от една страна, и от друга страна - очакваните социалноосигурителни разходи за плащане през 1996 г. за същия десетгодишен период.
(43)
От друга страна, предадената от Френската република информация, съдържаща се в таблица 3, показва, че за периода от 1997 г. до 2010 г. общите разходи за пенсии на държавните служители на France Télécom, финансирани от френската държава вследствие на реформата от 1996 г., са достигнали […] млрд. EUR. Разходите, които трябва да финансира държавата, се определят като салдото между годишните социалноосигурителни вноски на France Télécom и на работещите в предприятието държавни служители и плащаните пенсии на пенсиониращите се всяка година държавни служители, като се приспаднат годишните плащания на държавната институция за управление на извънредната вноска на France Télécom. Между 1997 г. и 2010 г. разходите бележат следното развитие:
Таблица 3
Разходи за сметка на френската държава след реформата от 1996 г. (1997-2010 г.)
(в млн. EUR)
Осигурителни вноски
(„от работодателя“, „от работещия“)
Годишни плащания от държавната институция за управление на извънредната вноска на France Telecom
Изплатени пенсии
Разходи на държавата
1997 г.
[…]
152,4
[…]
[…]
1998 г.
[…]
167,7
[…]
[…]
1999 г.
[…]
184,5
[…]
[…]
2000 г.
[…]
202,9
[…]
[…]
2001 г.
[…]
223,2
[…]
[…]
2002 г.
[…]
245,5
[…]
[…]
2003 г.
[…]
270,0
[…]
[…]
2004 г.
[…]
297,1
[…]
[…]
2005 г.
[…]
326,9
[…]
[…]
2006 г.
[…]
1 359,5
[…]
[…]
2007 г.
[…]
395,4
[…]
[…]
2008 г.
[…]
435,0
[…]
[…]
2009 г.
[…]
578,0
[…]
[…]
2010 г.
[…]
635,8
[…]
[…]
Общо
[…]
5 473,9
[…]
[…]
(44)
Съгласно приложимите разпоредби от закона за държавния бюджет за 1997 г. сумите на годишните плащания на държавната институция за управление на извънредната вноска на France Télécom, платени през 1997 г., не са съответствали на сумите на очакваните или действително изплатените пенсии на пенсионираните служители на France Télécom, нито на сумите на разходите, останали за финансиране от държавата, и не са били определени съгласно тези суми. Ако се разгледат действително прехвърлените суми се потвърждава, че такава връзка липсва. Въпреки платената от France Télécom през 1997 г. извънредна вноска, таблица 3 показва, че сумите на изплатените пенсии на пенсионираните държавни служители на France Télécom са превишавали годишните ресурси от 2004 г. нататък, с изключение на 2006 г.
(45)
Ето защо, плащанията на годишните социалноосигурителни вноски на France Télécom и годишните плащания от държавната институция за управление на извънредната вноска, вноска, не са определени отделно и ex ante за обслужваните пенсии на пенсионираните служители на France Télécom в специалната пенсионна сметка. В действителност определянето на извънредната вноска само за финансирането на въпросните пенсии от 1997 г. насам, ако тя е била прилагана вместо системата за превеждане на годишно нарастваща сума с предвидените 10 % в закона за държавния бюджет за 1997 г., би довело до прекратяване на съществуването на държавната институция по-скоро в края на 2008 г., отколкото в края на 2011 г., както е било предвиден, като се отчита посочения в таблица 3 непокрит размер на годишните социалноосигурителни вноски. Така или иначе, и в двата случая размерът на извънредната вноска щеше да бъде усвоен към 31 декември 2011 г.
2.2. Постепенно до пълно отваряне на пазарите на далекосъобщителни услуги
(46)
Реформата на финансирането на пенсиите на държавните служители на France Télécom се провежда, докато тече процес на пълно отваряне за конкуренцията на пазарите на услугите, на които осъществява дейност France Télécom. От 1988 г. секторът на далекосъобщенията постепенно се либерализира съгласно Директива 88/301/ЕИО на Комисията от 16 май 1988 г. относно конкуренцията на пазарите на крайни далекосъобщителни устройства (26) и Директива 90/388/ЕИО на Комисията от 28 юни 1990 г. относно конкуренцията на пазарите на далекосъобщителни услуги (27). Директива 90/388/ЕИО предвижда прилагането на мерки за либерализация преди 31 декември 1990 г. по отношение на предаването на данни и услугите за гласова телефония и за данни за корпоративни мрежи и затворени групи от потребители. Директива 96/19/ЕО на Комисията от 13 март 1996 г. за изменение на Директива 90/388/ЕИО във връзка с осигуряването на пълна конкуренция на пазарите на далекосъобщителни услуги (28) имаше за цел пълната либерализация на сектора на далекосъобщенията от 1 януари 1998 г.
(47)
В действителност Закон № 96-659 от 26 юли 1996 г. относно регулирането на далекосъобщенията е определил условията, чрез които да се проведе пълната либерализация на сектора, като се сложи край на монопола на France Télécom върху стационарните телефонни услуги и преноса на данни и се организират тарифите и взаимосвързаността с конкурентите. Дори и в други сектори, които дори не подлежат на изключителни и следователно конкурентни права от 1987 г., като пазарите на мобилна телефония, France Télécom е заемало определени водещи позиции с пазарен дял, намалял от 53,3 % на 49,8 % между 1997 г. и 2002 г. (29) По този начин със Закон № 96-659 на France Télécom са възложени задачи от общ икономически интерес и е предвидено създаването на фонд за финансиране на съответните задължения, какъвто поддържат конкурентите.
(48)
Съгласно цитираните разпоредби в съображения 46 и 47, от 1988 г. France Télécom се е изправило пред появата на конкуренти - някои от които отчасти са собственост на международни групи - на пазарите на стоки и услуги, на които то е извършвало дейност във Франция, като някои от тях, като мобилните телефонни услуги и международните далекосъобщения, съдържат трансграничен компонент. Тази тенденция се е засилила на либерализираните пазари от 1998 г. От друга страна, France Télécom е установило отношения с чуждестранни оператори като Deutsche Telekom и Sprint през 1996 г. (Global One), като от 1997 г. е умножило партньорствата и участията си - в Италия (Wind), Нидерландия (Casema), или е получило лицензи за мобилни услуги в Дания и Португалия (30).
(49)
Следователно реформата на финансирането на пенсиите на France Télécom е била осъществена заедно с либерализацията на пазара на ниво Европейския съюз. По този начин ефектите от нея са се проявили на един напълно отворен за конкуренцията пазар, на който, от друга страна, France Télécom е създало съюзи и значително е увеличило участията си в други държави членки. Всъщност желанието за насърчаване на разширяването на France Télécom към различни от Франция европейски пазари се появява със закона от 1996 г. и отварянето на предприятието за частен капитал, както е видно от декларациите при разискванията по проекта, в които се говори за „амбиции, които френското правителство имаше по отношение на националния му фаворит France Télécom“ (31).
(50)
Понастоящем France Télécom заявява, че е първият доставчик на достъп до високоскоростен интернет и третият мобилен оператор в Европа, както и че е сред световните лидери на далекосъобщителни услуги за многонационални предприятия. Извън Франция France Télécom извършва значителна дейност чрез дъщерни дружества с водещи позиции в Испания, Обединеното кралство, Полша, Словакия, Белгия и Австрия (32).
3. ПРИЧИНИ, ДОВЕЛИ ДО ОТКРИВАНЕТО НА ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(51)
В решението си за откриване на официалната процедура по разследване Комисията е изложила предварителната си оценка на въведените със закона от 1996 г. мерки, като ги сравни с референтната рамка за задължителните социалноосигурителни и данъчни вноски на France Télécom, определени от закона от 1990 г. Тя счете, че тези мерки изглежда са предоставили чрез държавни ресурси избирателно предимство на France Télécom, което може да наруши конкуренцията и да засегне търговията между държавите членки, както и че може да представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(52)
Освен това Комисията отбеляза, че доколкото тези мерки представляват държавна помощ, Комисията не е получила уведомление преди привеждането ѝ в действие и поради това съгласно съдебната практика следва да се счита за нова помощ. Така че Френската република не е изпълнила задължението си за подаване на уведомление съгласно Договора и следователно мярката следва да се счита за неправомерна.
(53)
Комисията заключи, че в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС тя може да разгледа съвместимостта на помощта с вътрешния пазар. Комисията отбеляза също, че същата разпоредба ѝ е позволила да заключи, че предоставената на La Poste помощ по време на реформата на начина на финансиране на пенсиите на неговите държавни служители е била съвместима с вътрешния пазар (33) и че предвид сходството между двата случая е целесъобразно и в настоящия случай да се направи подобен анализ.
(54)
В предварителното разследване на съвместимостта на помощта с вътрешния пазар и независимо от сходството с реформата на начина на финансиране на пенсиите на La Poste, Комисията изрази пред Френската република следните съмнения:
а)
първо, като подчертава, че тя не е разполагала с подробна информация, която да доказва, че,ставката на плащаните от France Télécom социалноосигурителни вноски е равна на тази на плащаните от частните предприятия по общото право, които извършват дейност в сектора на далекосъобщенията във Франция, Комисията отбелязва, че прилаганата към France Télécom от 1997 г. ставка на погасителната вноска не позволява да се осигури равно конкурентно ниво с неговите конкуренти. Това се дължи на факта, че прилаганата към France Télécom ставка включва в себе си само общите рискове между обикновените и държавните служители и в този смисъл изключва социалноосигурителни вноски извън общите рискове, като безработица и неизплащане на заплати в случай на оздравителен план или прекратяване на дейността на предприятието по съдебен ред;
б)
второ, Комисията не е разполагала с достатъчна информация относно въздействието върху конкуренцията на облекчаването на разходите за пенсии, за да прецени дали евентуалните положителни въздействия са повече от отрицателните. За тази цел Комисията трябваше да вземе предвид факта, че France Télécom все още не беше възстановило неправомерните и несъвместими помощи в съответствие с решението на Комисията от 2 август 2004 г. във връзка с държавната помощ, приведена в действие от Франция в полза на France Télécom (наричано по-долу „решението относно облагането с професионален данък на France Télécom“) (34), което Франция не беше изпълнила в определения срок, както установи Съдът (35).
4. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ ЛИЦА
(55)
Мненията, представените от заинтересованите лица, са обобщени в раздели 4.1-4.3.
4.1. France Télécom
(56)
В мнението си, за което счита, че допълва представеното от Френската република мнение, France Télécom смята, че е изправено пред проблем, свързан с хроничен излишък на персонал поради предишния му статут на администрация, както и че няма същите възможности за безпроблемно наемане на служители в сравнение с конкурентите си. Поради това France Télécom трябва да отпусне значителната сума от 180 млн. EUR за обучение, равна на 4,5 % от заплатите, в сравнение с 2,9 % средна стойност за френските предприятия. France Télécom посочва и сума за заплати, по-висока с около […] % без увеличенията и премиите. Освен това, тъй като не може да осъществи социални програми, France Télécom е финансирало мерки при пенсионирането на своите държавни служители, като отпуск в края на професионалното развитие, за сума от над 8 млрд. EUR между 1996 г. и 2006 г.
(57)
Второ, France Télécom счита, че разходите за пенсии между 1990 г. и 1996 г. не са били нормални и са го поставили в неблагоприятно структурно положение спрямо частните му конкуренти в съответствие с решението по дело Combus (36), тъй като референтната рамка за оценяване на нормалния или извънредния характер на въпросните разходи е схемата на общото право, приложима към конкурентите. Изложените в решението по дело Combus принципи също така са потвърдени от Общия съд в решението му по дело Hotel Cipriani (37). France Télécom оспорва, че в сегашния случай положението на един-единствен оператор преди и след въведената със закона от 1996 г. реформа е подходяща рамка за сравнение, за да се оцени дали е налице икономическо предимство съгласно съдебната практика. Във всеки случай, ако референтната рамка бъде приложена към France Télécom преди и след реформата от 1996 г., мярката не би следвало да се определи като избирателна, тъй като се прилага по еднообразен начин в посочената рамка.
(58)
От това би следвало, че разглежданите мерки или не представляват държавни помощи по смисъла на ДФЕС що се отнася до факта, че освобождават France Télécom от неблагоприятно структурно положение, или не могат да бъдат определени като избирателно предимство, което да представлява държавна помощ.
(59)
В допълнение France Télécom счита, че ако се предположи, че е установена, държавната помощ е съвместима с вътрешния пазар съгласно установените от Комисията критерии в решението ѝ относно схемата за пенсии на La Poste (наричано по-долу „решението относно La Poste“) (38). В този смисъл специфичният характер на неговата схема да плаща изчислена само на базата на общите рискове вноска не означава, че France Télécom се е намирало в по-благоприятно положение спрямо конкурентите си от 1996 г. насам: освен структурните недостатъци, свързани със статута на заетите държавни служители, France Télécom е трябвало да понесе значителни разходи във връзка с реформата от 1996 г., чиято съвместимост с вътрешния пазар трябва да се анализира, и чийто размер от 5,7 млрд. EUR превишава твърде много сумата, която France Télécom би трябвало да плати, ако вноската му е включвала и необичайни рискове.
(60)
France Télécom счита, че в решението относно La Poste (39) Комисията е допуснала, че сумата на една-единствена извънредна вноска (2 млрд. EUR) в рамките на реформа, влязла в сила след уведомлението, но преди решението на Комисията, ще компенсира социалноосигурителни вноски за необичайни рискове до изчерпването на сумата на единствената вноска. Според France Télécom, няма как да се оправдае фактът, че Комисията се отклонява от този принцип, тъй като политическите декларации в хода на разискването по проектозакона от 1996 г. не позволяват да се счита, че вноската с определен размер на France Télécom е била определена от законодателя по такъв начин, че статуквото да се запази за десет години.
(61)
Освен това наличните данни за 1996 г. биха били в противоречие с тезата, според която тогава е счетено, че сумата от 5,7 млрд. EUR съответства точно на допълнителния разход за държавата вследствие на прилагането на закона от 1996 г. в продължение на десет години, като с всяка следваща година са компенсирани най-ниските плащани от предприятието годишни разходи, дори като се вземат предвид компенсационните разходи между пенсионните схеми, от които France Télécom е освободено през 1996 г. (40). Целта на сумата на извънредната вноска е била да се обезщети напълно френската държава във връзка с реформата. Следователно тя би трябвало да се вземе предвид при анализирането на неговото конкурентно равностойно положение от влизането в сила през 1997 г.
(62)
Накрая France Télécom счита, че тъй като без реформата от 1996 г. за предприятието биха настъпили значителни неблагоприятни последици по отношение на конкуренцията на пазари, чието либерализиране е било цел на ЕС, както и че оттогава френските органи са направили необходимото за изпълнението на решение относно прилагането на професионален данък към France Télécom (41), мярката не води до отрицателно въздействие върху конкуренцията.
4.2. Жалбоподателите
(63)
Жалбоподателите споделят оценката на Комисията в решението за откриване на официална процедура по разследване що се отнася до наличието на държавна помощ по смисъла на ДФЕС в частта за облекчаването на разходите за пенсии за сметка на France Télécom, въведено със закона от 1996 г. Съгласно мотивите в посоченото решение, в което жалбоподателите изразяват съжаление, че липсва количествено определяне, размерът на помощта е 12,3 млрд. EUR и в никакъв случай не е под 9,9 млрд. EUR (42). Жалбоподателите считат, че последиците от мярката, а именно намаляването на разходите за социално осигуряване, които обичайно са част от бюджета на предприятието, а не тяхна цел, т.е. компенсацията за евентуални неблагоприятни последици, са тези, които определят квалифицирането на мярката като държавна помощ. Впрочем тогава France Télécom не би било в неблагоприятно положение по отношение на наемането на държавни служители, тъй като предприятието плаща социалноосигурителни вноски за безработица и вноски „от работещия“ с 13 % по-ниски от конкурентите си и разполага със стабилен и гъвкав персонал що се отнася до намаляването на общата сума за заплати посредством работа на непълно работно време в периода преди пенсионирането и алтернативни модели на държавната служба.
(64)
Според жалбоподателите така характеризираната държавна помощ би била несъвместима с вътрешния пазар. В действителност предоставеното на France Télécom значително конкурентно предимство е било вредно дотолкова, доколкото намаляването на разходите не е било необходимо, за да не се стигне до застрашаване на финансовата му структура: при намалени с 9,9 млрд. EUR нетни актуализирани задължения за пенсии поне през 1996 г., и тъй като не е трябвало вече да вписва този свой разход в баланса си и да го прилага към него, по-късно France Télécom задлъжнява с много по-големи суми - между 1997 г. и 2007 г. нетните му финансови задължения възлизат средно на 44 млрд. EUR. Впоследствие с помощта, която освобождава France Télécom от разходите за пенсии, наследени от монополното му положение, е финансирано разширяването на предприятието в международен план, като същевременно се засилва позицията му във Франция, където се ползва със значителни монополни предимства, разходите за които са били точно със съшия размер.
(65)
От друга страна, невъзстановените в миналото неправомерни и несъвместими помощи не позволяват разглежданата оперативна помощ да бъде обявена за съвместима предвид общия кумулативен ефект на помощите. Накрая, отсъствието на равностойно конкурентно положение след реформата от 1996 г., тъй като не са плащани социалноосигурителни вноски за рисковете за безработица и неизплащането на заплати в случай на оздравителен план на предприятието, изключва съвместимостта на реформата с правилата на Договора. Следователно е уместно пенсионните задължения на France Télécom да се изчислят от независим експерт, а Франция да се ангажира да осигури финансов неутралитет на схемата, по-специално като предвиди механизми за коригиране на вноската „от работодателя“ и на еднократната компенсация в размер на 5,7 млрд. EUR в случай на вариране на разходите.
4.3. Далекосъобщителният оператор
(66)
Далекосъобщителният оператор споделя и подкрепя предварителния анализ, изложен в решението за откриване на официална процедура по разследване от Комисията, в който като нова и неправомерна държавна помощ са определени въведените със закона от 1996 г. изменения, които целят да заменят годишните погасителни вноски на France Télécom с действително поетите за плащане пенсии за сметка на държавата, като се извадят платените социалноосигурителни вноски от заетите служители със статут на държавен служител. Според оператора същото определение следва да се приложи към социалноосигурителните вноски на обикновените служители за необичайни рискове, които плащат конкурентите на France Télécom, но които последното не плаща поне от 1996 г. нито за държавните, нито за обикновените си служители. От друга страна, противно на случая, предмет на решението относно La Poste (43), изчисляването на плащаната от France Télécom вноска „от работодателя“ не е включвало и не включва тези социалноосигурителни вноски, което означава, че помощта не може да бъде обявена за съвместима.
(67)
Що се отнася до помощта, след като изплатените пенсии повече не се възстановяват на държавата, операторът счита, че анализът на прегледа на конкурентоспособността, изложен от Комисията в решението ѝ относно La Poste, би трябвало да доведе до противното заключение - а именно, че помощта е несъвместима. Този анализ би трябвало да се основава на действителните факти от 1996 г., а не - както в решението относно La Poste - на хипотези за бъдещето.
(68)
Впрочем според оператора на много от пазарите, на които извършва дейност, France Télécom заема положение с пазарна сила, подобно на господстващо положение. Поради това предприятието подлежи на задължения за ex ante регулиране на пазарите на едро на високоскоростни и свръхскоростни широколентови услуги с начало и терминиране на повиквания по стационарни линии. В решението си от 16 юли 2003 г. относно процедура по прилагане на член 82 от Договора за ЕО по дело COMP-38.233 Комисията също така е установила и е наложила санкции за нарушение на член 102 от ДФЕС от France Télécom чрез дъщерното ѝ дружество Wanadoo (44). Тъй като предприятието е в добро финансово състояние, получените помощи са му дали възможност да финансира разширяването на дейността му в международен план, а именно като е придобило Orange, Retevisión и AMENA.
(69)
Накрая операторът иска от Комисията да изчисли точния размер на разглежданата помощ и в съответствие със съдебната практика Deggendorf (45) да откаже да допусне, че разглежданите мерки са съвместими с вътрешния пазар, докато неправомерните помощи от миналото не бъдат възстановени.
5. МНЕНИЕ НА ФРЕНСКАТА РЕПУБЛИКА
(70)
Френската република счита, че въведените през 1996 г. промени в начина на финансиране от френската държава на пенсиите на държавните служители, работещи за France Télécom, не съдържат елемент на държавна помощ. Във всеки случай реформата от 1996 г. би била съвместима с вътрешния пазар, по-специално като се приложат мотивите на Комисията от решението ѝ относно La Poste (46).
5.1. Относно наличието на държавна помощ
(71)
Според Френската република законът от 1990 г. е поставил France Télécom в необичайно положение, дерогация от общото право, като е предвидил предприятията да плащат погасителна вноска „от работодателя“, пропорционална на общите разходи за заплати, която да не зависи от нивото на изплащаните пенсии. Поетите от France Télécom разходи са били необичайни, тъй като финансовият дефицит на подсхемата за засегнатите лица е бил сигурен и непоносим поради неизбежното намаляване на броя на заетите държавни служители, съпътствано от нарастващия брой пенсионери.
(72)
Реформата от 1996 г. е приравнила финансирането на пенсиите към общото право, без да е довела до по-благоприятно конкурентно положение за предприятието, тъй като вноската на France Télécom се изчислява годишно по такъв начин, че нивото на задължителните социални и данъчни разходи да се уеднакви с това на конкурентите от сектора на далекосъобщенията. При все това фактът, че социалноосигурителни вноски за рисковете, които не са общи за обикновените и за държавните служители, не са взети предвид при изчисляването на социалноосигурителната вноска с прилагането на „конкурентна ставка на равно заплащане“, може да се обоснове със статута на държавните служители, който изключва например риска за безработица с изключение на извънредните случаи на уволнение или напускане.
(73)
Френската република счита, че положението на конкурентите на предприятието във Франция трябва да бъде референтната рамка, за да се определи дали поетите от France Télécom разходи са били обичайни или необичайни. Впрочем в конкретния случай, като се имат предвид прекомерно високите, несправедливи и неустойчиви разходи, дерогация от общото право, които законът от 1990 г. налага на France Télécom, предвиденото с реформата от 1996 г. премахване на същите и уеднаквяването им с положението на конкурентите единствено са възстановили обичайните условия на конкуренция. France Télécom въобще не е било компенсирано за понесените неблагоприятни последици по тази схема, докато, както се подчертава в мнението на предприятието, то продължава да се намира в неблагоприятно структурно положение, да понася допълнителни разходи и да страда от липса на гъвкавост поради приложимия статут за държавните служители що се отнася до финансови механизми при пенсиониране или връщане в администрацията, образователни мерки за професионално обучение или по-високи разходи за заплати. Така че настоящият режим, който произтича от реформата, не предоставя никакво предимство на France Télécom и следователно не съдържа елемент на държавна помощ по смисъла на ДФЕС.
(74)
Това тълкуване произтича от изведените от юрисдикциите на ЕС общи принципи, съгласно които, тъй като държавни помощи представлявали само намесите, които облекчават обичайните разходи в бюджета на едно предприятие, даден закон, чрез който може да се избегне утежняването на бюджета на едно предприятие с разход, който при нормални обстоятелства не би съществувал, не представлява държавна помощ (47). Същото се отнася и за мерки, които освобождават държавен конкурент от неблагоприятно структурно положение в сравнение с частните му конкуренти (48). Това тълкуване също така е в съответствие с практиката на Комисията (49).
(75)
Накрая, в по-общ смисъл Френската република не счита за уместно настоящата процедура да включва механизмите за компенсация и свръхкомпенсация, чрез които между 1991 г. и 1996 г. (вж. таблица 1) France Télécom се е освободило от разходи, за да се определи наличието на помощ, или датата, на която предимство, произтичащо от въведената със закона от 1996 г. реформа, което не съдържа никаква разпоредба в този смисъл, е получило материално изражение. Плащането на такива разходи се е дължало на режим извън общото право, при който приложимата към France Télécom пенсионна схема е считана за автономна, което вече не е така от 1997 г.
(76)
С тези резерви Френската република е уточнила оценката на разходите, предоставена от France Télécom и посочена в съображение 61, от които предприятието вече не е освободено от 1997 г. Въз основа на реална възстановка на положението за периода 2008-2010 г. и приложена ретрополация с коефициент на преминаване Френската република счита, че разходите, от които France Télécom би се освободило освободи в това отношение, са със 165 млн. EUR по-малко от изчисленията на предприятието.
5.2. Относно съвместимостта на възможна държавна помощ с вътрешния пазар
(77)
Във всеки случай Френската република счита, че ако свързаната с France Télécom реформа от 1996 г. е представлявала държавна помощ, тя следва да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар в съответствие с анализа на Комисията в решението ѝ относно La Poste (50). Реформата от 1996 г. освобождава France Télécom от структурни разходи, които са засягали конкурентоспособността на предприятието на пазар в процес на либерализация, и от този момент нататък вноските му се изчисляват чрез конкурентна ставка за равно заплащане по отношение на общите рискове.
(78)
Фактът, че плащаната от France Télécom вноска от 1997 г. насам не включва необичайни рискове по отношение на обикновените служители и не е причина за несъвместимост с вътрешния пазар. В този смисъл в таблица 4, изготвена съгласно предоставената от Френската република информация, е илюстрирана разликата между плащаната от France Télécom вноска и това, което същото е щяло да плаща, ако при изчисляването са били включени необичайни рискове, като се приспаднат разходите за самоосигуряване от France Télécom и останалите удръжки, които утежняват бюджета му в сравнение с конкурентите.
Таблица 4
Вноска „от работодателя“ на France Télécom в периода 1997-2010 г., изчислена с приложена конкурентна ставка на равно заплащане (КСРЗ) и изменена конкурентна ставка на равно заплащане (КСРЗ*), за да се включат необичайните рискове
Година
КСРЗ
В млн. EUR
КСРЗ*
В млн. EUR
КСРЗ-КСРЗ*
1997
36,2 %
1 088,9
48,1 %
1 446,9
- 358,0
1998
35,4 %
1 069,6
47,1 %
1 423,1
- 353,5
1999
36,7 %
1 108,5
48,4 %
1 460,3
- 351,8
2000
36,4 %
1 085,0
48,0 %
1 429,3
- 344,3
2001
37,0 %
1 088,6
47,9 %
1 407,9
- 319,3
2002
37,7 %
1 100,1
43,5 %
1 267,9
- 167,8
2003
37,6 %
1 085,0
45,0 %
1 298,5
- 213,5
2004
[…] %
1 048,6
[…] %
[…]
[…]
2005
[…] %
984,6
[…] %
[…]
[…]
2006
[…] %
957,6
[…] %
[…]
[…]
2007
[…] %
917,6
[…] %
[…]
[…]
2008
[…] %
859,2
[…] %
[…]
[…]
2009
[…] %
805,4
[…] %
[…]
[…]
2010
[…] %
744,5
[…] %
[…]
[…]
(79)
Френската република счита, че от 1997 г. насам и до 2043 г. стойността на действително платените и предстоящи за плащане социалноосигурителни вноски от France Télécom с актуализацията ще възлезе на 13,5 млрд. EUR Прилагането на изменена конкурентна ставка на равно заплащане, която при изчисляването отчита необичайните рискове, като се приспаднат плащаните от France Télécom вноски, но не и от конкурентите му, би довело до по-висока годишна вноска за същия период, а именно в размер на 16,7 млрд. EUR. Тъй като не считат за уместно включването на посочените рискове, френските органи са изчислили, че разликата (3,2 млрд. EUR) би била до голяма степен компенсирана с платената от France Télécom през 1997 г. извънредна вноска с определен размер от 5,7 млрд. EUR.
(80)
Според Френската република подобно на решението относно La Poste (51) може да се счита, че тази вноска с определен размер е възможно да се смята за еднократна компенсация за плащането на вноските, свързани с изменена ставка, отчитаща вноските за необичайните рискове. Тогава изглежда размерът на еднократната компенсация превишава към настоящия момент сумата, получена от разликата между определената с реформата от 1996 г. ставка и посочената в таблица 4 изменена ставка, и същата тази сума на еднократната компенсация никога няма да бъде напълно покрита от разликата между двете ставки. При тези обстоятелства изразените от Комисията съмнения в решението ѝ за откриване на официална процедура по разследване що се отнася до липсата на действителна конкурентна равнопоставеност между France Télécom и конкурентите му ще бъдат разсеяни.
(81)
За Френската република реформата на начина на финансиране на пенсиите на държавните служители, работещи за La Poste, въведена през 2006 г., и подкрепена с примера за France Télécom през 1996 г., е идеално сравнима с последната по отношение на основните аспекти. Като се има предвид тази сравнимост, Комисията няма основание да не разглежда прецедента във връзка с La Poste. По-специално Комисията следва да допусне извънредната вноска с определен размер, наложена на France Télécom, да бъде взета предвид в анализа на равностойното конкурентно положение след реформата, като de facto бъде счетена за аванс от плащането на социалноосигурителните вноски за необичайните рискове.
(82)
Обратното - разискванията в Националното събрание и в Сената, в които тогава се посочва период от десет години за финансовото покритие на реформата, биха се базирали на по-точни декларации. Подобна мотивировка не би могла да се открие нито в изложенията на мотивите за проектозаконите, нито във въпросните закони или приетите за тяхното прилагане текстове. Намерението на законодателя през 1996 г. е било да определи разходите за пенсии на France Télécom на ниво, равно с това на конкурентите му, а не да обезсмисля реформата за период от десет години, както е видно от мотивите, които Комисията би могла да приеме, ако се базира на извадени от контекста декларации.
(83)
От парламентарните разисквания несъмнено би могъл да се направи изводът, че вноската ще бъде с определен размер без да зависи от разходите, които държавата в действителност ще трябва да поеме. По същия начин в Решение № 96-385 DC от 30 декември 1996 г. Конституционният съвет е изтъкнал, че вноската с определен размер от 37,5 млрд. FRF се обосновава с поемането на пенсиите на държавните служители от държавата без да представлява насрещна престация за тях, докато, от друга страна, плащанията в държавния бюджет не биха били засегнати от конкретен разход и биха съответствали на общите условия за баланс на същия бюджет съгласно член 18 от наредбата от 2 януари 1959 г. относно закона за държавния бюджет.
(84)
Според Френската република точният размер на извънредната вноска е бил определен със Закона за държавния бюджет за 1997 г., като е взет предвид не десетгодишен период за „възстановяване“ на дължимото на държавата чрез тази вноска, а точно обратното - в зависимост от ефекта върху структурата на баланса на France Télécom по такъв начин, че вноската да остане поносима. Размерът на вноската не е бил определен въз основа на логика за компенсиране на държавата за разходите, а като се отчитат възможностите на предприятието за плащане.
(85)
Начинът, по който тази вноска е била управлявана, без да се търси връзка с действително изплатените пенсионни плащания от 1997 г., потвърждава, че тя е с определен размер. Следователно от предоставените от Френската република данни е видно, че между 1997 г. и 2006 г. изплатените пенсии на държавните служители на France Télécom чрез специално определена за целта сметка възлизат на […] млрд. EUR, докато държавната институция за управление на извънредната вноска на France Télécom е превела в същата сметка сумата от 3,4 млрд. EUR. За същия период нефинасираният от платените социалноосигурителни вноски остатък би възлизал на 1,2 млрд. EUR. Освен това през 1997 г. се е считало, че този фонд ще съществува от 17 до 25 години, без това да има връзка с десетгодишния период, на който Комисията основава обосновката, която тя очевидно иска да приеме.
(86)
Френската република счита, че France Télécom би останало извън пазара без реформата, с вноски, достигащи 77 % от брутното индексно възнаграждение през 2010 г. и ресурсно обезпечаване в сметките си на задълженията за пенсии на работещите за него държавни служители. Ето защо реформата е била решаващ етап от адаптирането към либерализацията на пазара в съответствие с цел на ЕС и е била ограничена до необходимия минимум. Без тази реформа France Télécom би останало извън пазара и не би могло да набере необходимите инвестиции, и по-специално за да позволи необвързания достъп до абонатна линия, без да бъде изключен рискът от изпадане в несъстоятелност, така че реформата не следва да оказва отрицателно въздействие върху конкуренцията.
(87)
Освен това според Френската република реформата на начина на финансиране на пенсиите на France Télécom, и по-специално налагането на плащане на извънредна вноска, не е довела до разход за държавата между 1997 г. и 2006 г., а в действителност според оценките на френските органи е генерирало нетен приход от над 9,1 млрд. EUR за френската държава (52). Ако трябва да се изчислява доходът от извънредната вноска, Френската република счита, че трябва да се приеме дисконтов процент от 7 %. Следователно принципът за извънредната вноска е бил възприет през 1996 г. Инвестиционният хоризонт би трябвало да е продължителен, тъй като очакваните разлики между пенсиите за плащане и очакваните социалноосигурителни вноски превишават 500 млн. EUR едва през 2005 г., т.е. 9 години по-късно, а сумата от 1 млрд. EUR - едва 12 години по-късно. Средно за 1996 г. ставката на лихвата на държавните облигации (наричани по-долу „ДО“) за 15 години е била 6,9 %. От своя страна France Télécom е емитирало държавни облигации в периода ноември 1991 г. и ноември 1997 г. при сравнима средна ставка от 7 %.
(88)
Накрая, запорирането на сумите, поискано от Комисията съгласно решението ѝ относно прилагането на професионален данък към France Télécom (53), последвано от плащането на посочените суми, би трябвало да накара Комисията да сметне решението си за изпълнено в съответствие със съобщението ѝ от 2007 г. в тази област (54). Поради това кумулативният ефект на тези помощи не следва да се разглежда.
6. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
6.1. Наличие на помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(89)
Член 107, параграф 1 от ДФЕС гласи, че: „Освен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар.“
(90)
Прилагането на кумулативните условия на този член към фактите по случая се разглежда в раздели 6.1.1-6.1.5.
6.1.1. Помощ, предоставена от държавата чрез държавни ресурси
(91)
Законът от 1990 г. и законът от 1996 г. са приети от френската държава. В тях се предвижда мярката, съгласно която France Télécom плаща насрещна пррестация в държавната хазна в замяна на уреждането и плащането от държавата на отпуснатите пенсии на държавните служители на France Télécom. Тъй като в съответствие със закона от 1996 г. насрещната престация, плащана от France Télécom в държавната хазна, е по-малка спрямо първоначалния вариант на закона от 1990 г., помощта се отпуска на France Télécom чрез държавни ресурси на френската държава.
6.1.2. Поставяне в по-благоприятно положение на някои предприятия
(92)
В закона от 1990 г. е определена схемата, приложима към обществения оператор със статут на юридическо лице France Télécom. Законът от 1996 г. относно националното предприятие France Télécom изменя тази схема с разпоредби, които се прилагат към France Télécom съгласно реда и условията, определени в него само за това предприятие.
(93)
Въведената със закона от 1990 г. схема има за цел да определи конкретна насрещна престация що се отнася до принципите и размерите на платените на френската държава от France Télécom вноски „от работодателя“. Също така платимата от France Télécom насрещна престация, предвидена в първоначалната редакция на закона от 1990 г. и прилагана в периода 1991-1996 г., заедно с различната насрещна престация, въведена със закона от 1996 г. и прилагана от 1997 г., са конкретни мерки, които се отнасят само за France Télécom, и следователно, противно на твърдението на France Télécom, изпълняват условието за избирателност.
6.1.3. Икономическо предимство, което нарушава или заплашва да наруши конкуренцията
(94)
Следва да се определи дали мерките, които определят размера на разглежданата компенсация, поставят France Télécom в по-благоприятно положение. Въпросът дали измененията, въведени в член 30 от закона от 1990 г. със закона от 1996 г., представляват помощ в смисъл че предоставят икономическо предимство на France Télécom, трябва да се разглежда в светлината на естеството и общата структура на въпросната пенсионна система и произтеклите от нея последици за France Télécom, а не през призмата на причините и целите на измененията. Противно на твърдението на Френската република. преследваната с изменението на закона от 1990 г. цел по принцип не е уместна за оценяване на въздействието на мерките.
(95)
Поемането от държавата на задължение за уреждането и плащането на отпуснатите пенсии на държавните служители на France Télécom произтича от прилагането на Кодекса за гражданските и военните пенсии, който е единствено приложим към въпросните бивши държавни служители. Нито законът от 1990 г., нито този от 1996 г. изменят статута на тези държавни служители, нито пък принципа за поемане от държавата на задължението за изплащането на пенсиите им. Поемането на задължение за плащането на пенсиите изглежда произтича от принципа, според който статутът на държавните служители означава, че те служат на общественото благо при пълна независимост и в общ интерес. Не е такъв случаят обаче когато тези държавни служители работят за предприятие, което предоставя услугите си срещу заплащане с цел да обслужва интереса и да носи печалба на това предприятие в конкуренция с други предприятия, които предоставят същите услуги.
(96)
В този смисъл плащането на насрещна престация на държавата, предвидено със закона от 1990 г. както в първоначалната му редакция, така и с въведените със закона от 1996 г. изменения, представлява изключение от принципа за поемане на тези разходи от френската държава. Изключението се обосновава с естеството и общата структура на системата, приложима към пенсиите на работещите във France Télécom държавни служители. В действителност, в приложение на Кодекса за гражданските и военните пенсии френската държава е длъжна да извършва уреждането и плащането на отпуснатите пенсии на държавните служители на France Télécom, които са с общ статут на държавни служители на френската държава и не подлежат на общото право за социалноосигурителните плащания.
(97)
Дори при отсъствието на насрещна престация от France Télécom френската държава би била не по-малко задължена да осигурява пожизнено държавните служители с въпросния статут, освен при едностранна промяна на тези ангажименти. Напротив, предоставянето на обучени от държавата държавни служители на France Télécom без никаква насрещна престация по отношение на платените или предстоящи за плащане пенсии би предоставило очевидно предимство на предприятието.
(98)
Тъй като конкурентните на France Télécom предприятия не наемат служители със статут на държавен служител, към които френската държава да има подобни финансови задължения, логиката на въведената със закона системата за финансиране на пенсиите и плащането на насрещни престации от France Télécom не може да се приложи към тях. В потвърждение на факта, че статутът на служителите на конкурентите е различен по отношение на рисковете от неплащане на заплати, обхванати от общото право за социалноосигурителните плащания, френските органи явно считат плащането на социалноосигурителните вноски за покриването на този риск за обосновано в техния случай. Именно на този статут се позовава Френската република, за да счита, че включването на необичайните рискове за държавните и обикновените служители при изчисляването на изплатената насрещна престация на държавата от France Télécom съгласно закона от 1996 г. не може да се обоснове.
(99)
От горепосоченото следва, че по отношение на платените разходи за наемане на обикновени служители тези предприятия нито de jure, нито de facto са в положение, сравнимо с това на France Télécom по отношение на държавните му служители, противно на твърдението в мненията на Френската република и на France Télécom.
(100)
По същия начин, не е необходимо да се прави сравнение между прилаганата към France Télécom схема на насрещна престация и схемата, определена за други държавни институции, които наемат държавни служители, като френския монетен двор (Monnaie de Paris) или Националната служба по горите (Office National des Forêts), и които за някои от дейностите си могат да бъдат квалифицирани като предприятия по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, или други държавни организации с промишлен и търговски характер, като EDF (Électricité de France) или GDF (Gaz de France) в миналото. EDF или GDF са имали специфични пенсионни системи, които не са приравнени към тези на държавните служители. От друга страна, схемите на EDF и на GDF са били обезпечени с обща схема оттогава, въпреки че е уместно да се подчертае, че Комисията е заключила, че не е съществувала помощ единствено доколкото обезпечението е било финансово неутрално за държавата (55), какъвто не е случаят с реформата от 1996 г. в настоящия случай.
(101)
В замяна на това, схемата за насрещна престация в полза на държавата срещу плащането на пенсиите на държавните служители, работещи за La Poste, преди описаните и одобрени изменения от Комисията при определени условия в решението ѝ относно La Poste, е била схема на национално предприятие, сравнимо с държавна организация с промишлен и търговски характер, и съгласно първоначалната редакция на закона от 1990 г. остава подобна на схемата на France Télécom по отношение на годишното възстановяване на разходите на държавата за изплатените пенсии на пенсионираните държавни служители и погасяването на разходите, предвидени в член L-134 от Кодекса за социално осигуряване.
(102)
Дори и да изглежда, че La Poste не е в конкуренция с France Télécom - конкуренция, която предоставените на France Télécom предимства са можели да нарушат или заплашат - вярно е също, че логиката и разпоредбите на пенсионната схема на държавните служители на France Télécom преди реформата от 1996 г. са били същите като тези от сравнимата схема, приложена към La Poste по същото време. От друга страна, Комисията е сметнала в решението си относно La Poste, че реформата на приложимата към La Poste схема е представлявала държавна помощ, противно на твърденията на Френската република във връзка с France Télécom. Като цяло, за да се направи оценка на положението на France Télécom, то трябва да бъде съпоставено с положението на държавно или частно предприятие, което би наело държавни служители, които биха запазили своя статут. Такива предприятия биха се оказали в същото сравнимо положение като France Télécom. Именно в съответствие с тази система за сравнение може да се оцени наличието на държавна помощ в полза на France Télécom.
(103)
Също така не може да се твърди, че една мярка не предоставя предимство на дадено предприятие, в случая France Télécom, само защото представлява компенсация за известно неблагоприятно положение за предприятието в миналото, противно на твърденията на Френската република и France Télécom. Комисията отхвърли наскоро и довода на един заварен далекосъобщителен оператор, конкурент на France Télécom, според който специфични пенсионноосигурителни права, подобни на тези на наследените от миналото на държавната служба и различни от тези по общото право за една част от персонала, могат да бъдат основание за мерки за намаляване на направените от оператора социални разходи, свързани с пенсиите на тази категория персонал (56). В този смисъл, както са подчертали френските органи по време на разискванията по проекта, законът от 1996 г. е наложил нов и голям разход за френската държава за уреждането и плащането на отпуснатите пенсии на държавните служители на France Télécom. Заедно с това законът от 1996 г. е довел и до намаляване на все още плащаната от France Télécom насрещна престация.
(104)
Поради предвидения със закона от 31 декември 1996 г. начин на изчисляване на ставката на вноската „от работодателя“, France Télécom плаща на държавата насрещна престация с по-малък размер, отколкото би плащало при отсъствие на закона. Освен това, поради погасителния характер на въведената с този закон вноска „от работодателя“, France Télécom незабавно е подновило към 31 декември 1996 г. провизията, определена в сметките му, за плащането на бъдещите си задължения. По този начин разходът, от който France Télécom е било освободено, не е бил нито нов, тъй като законът от 1990 г. продължава предходната бюджетна практика, нито непредвидим, тъй като предприятието е заделило провизии за тази цел, нито дерогация от общото право в областта на социалното осигуряване, тъй като то не се прилага към плащаната от France Télécom насрещна престация.
(105)
С влизането в сила на закона от 1996 г. на френската държава е прехвърлено задължението за годишна вноска, изцяло покриваща in fine разходите за финансиране на пенсиите на засегнатия персонал. Отпуснатата съгласно закона от 1996 г. сума на помощта от влизането му в сила може да се изчисли чрез годишната разлика между насрещната престация, която представлява погасителната вноска „от работодателя“, плащана от France Télécom на френската държава, и разходите, които предприятието би платило в приложение на закона от 1990 г., посочени в таблица 1, ако същият не е бил изменен, като се приспадне сумата на платената през 1997 г. вноска с определен размер.
(106)
От предоставените от Френската република оценки, изложени в съображение 40, е видно, че към момента на реформата през 1996 г. и до предвиденото погасяване на финансовите задължения вследствие на поетите от френската държава разходи, френските органи са успели да оценят общата сума на новия нетен разход до 2043 г. - годината на приключване на финансовите задължения на държавата към пенсионираните държавни служители или ползвателите на техните права - на стойност […] млрд. EUR. Размерът на нетния разход през 1996 г. е възлизал на […] млрд. EUR, след като са приспаднати годишните вноски на France Télécom (15,2 млрд. EUR), тези на служителите ([…] млрд. EUR) и извънредната вноска с определен размер от 5,7 млрд. EUR.
(107)
Трябва също така да се отбележи, че изчислените суми по време на реформата през 1996 г. са приблизителна оценка на действителната стойност (57). Предвидените суми за плащане на насрещна престация от France Télécom под формата на годишни вноски, както и платената през 1997 г. еднократна компенсация в размер на 5,7 млрд. EUR, нито са имали за цел, нито са насочени към бюджетен неутралитет за френската държава. Ако беше така и при условие че хипотезите за актюерските изчисления са подходящи, разходите и приходите за целия период биха били равни и следователно France Télécom не би имало икономическо предимство.
(108)
Френските органи са били наясно, че „прехвърлянето на разходите за пенсии на държавните служители на France Télécom към общия бюджет на държавата“ е било „нов и голям разход за държавата“, който извънредната вноска с определен размер или приходите от отстъпването на част от акциите на предприятието, притежавани от държавата, ще покрият само отчасти. Следователно посочените в съображение 31 разисквания сочат, че през 1996 г. френската държава не се е стремила към пълно компенсиране на поетия от нея занапред нов разход, а точно обратното - че се е стремила към поемането му така, че „на първо място [да бъдат] взети предвид голяма част от интересите на предприятието в този случай“.
(109)
Очевидно е, че дори при актюерски хипотези, различни от приетите от френската държава за оценяването на новопоетия от държавата разход, и независимо от платената през 1997 г. извънредна вноска с определен размер, реформата е предоставила значително икономическо предимство под формата на по-малки пенсионноосигурителни вноски „от работодателя“. Следователно, тъй като чрез вноската с определен размер или еднократна компенсация, прехвърлените на френската държава разходи не са могли да бъдат изцяло покрити, а най-много намалени, и предвид разглежданите суми е неуместно да твърди, че приетото тогава актюерско изчисление е било подходящо, нито че произтичащите от него прогнози за целия период до 2043 г. са били точни.
(110)
От друга страна е неуместно да се сравняват финансовите предимства, произтичащи от по-ниските социалноосигурителни вноски на France Télécom, с предполагаемите недостатъци в резултат на наемането на държавни служители, както посочва France Télécom, подкрепено от Френската република. В действителност законът от 1996 г. в никакъв случай не е довел до нарастване на предполагаемите недостатъци, тъй като не в закона е причината за наемането на допълнителни държавни служители. Впрочем чрез облекчаването на France Télécom от част от финансовите му задължения законът от 1996 г. не е имал за цел да компенсира предполагаемия недостатък, свързан със заплатите, или според израза на France Télécom - по-малката гъвкавост при наемането на държавни служители.
(111)
Поради това с цел по-голяма изчерпателност следва да се отговори на доводите за изложените от Френската република и France Télécom предполагаеми недостатъци при наемането на държавни служители.
-
Първо, непосредствено преди пълното отваряне на френския пазар за конкуренцията France Télécom е разполагало с обучен и компетентен персонал, без който, ако би трябвало да бъде заменен изцяло, предприятието не би запазило пазарното си положение - нещо, което France Télécom пропуска да спомене в писменото си изложение.
-
Освен това сумата на заплатите и инвестициите в обучение на персонала - които според France Télécom представляват недостатъци, са обичайни разходи в бюджета на едно предприятие, и не е установено, че те не подобряват ангажираността и производителността на служителите спрямо конкурентите.
-
От друга страна, макар да е вярно, че France Télécom не разполага с възможности за коригиране на сумата на заплатите чрез въвеждане на социален план за намаляване на броя на засегнатите служители, е съмнително, че такъв план, отнасящ се единствено до служителите с държавен статут, поради този техен статут би могъл да бъде правилно изпълнен. В замяна на това преустановяването на наемането на държавни служители през 1997 г. и използването на обикновени служители са предоставили известни възможности за гъвкавост за коригиране на сумата на заплатите.
-
Накрая, макар да е вярно, че предприятието заделя значителни бюджетни средства за насърчаване на ранното пенсиониране на въпросните служители, това не променя факта, че насърчаването и интересът на предприятието да въведе подобен механизъм биха били по-малки без предвиденото със закона от 1996 г. прехвърляне върху френската държава на поетите от France Télécom финансови задължения. Чрез този механизъм се насърчава ранното пенсиониране и съответно по-скорошното поемане на разходите за пенсии на въпросните служители от държавата. Без закона от 1996 г. France Télécom би продължило да поема тези разходи.
(112)
Също така изглежда необосновано, тъй като няма връзка с въпроса за наличието или липсата на произтичащо от въпросните мерки икономическо предимство, разглеждането на изтъкнатите от жалбоподателите конкурентни предимства за France Télécom вследствие на предишния му монопол. Предполагаемите предимства и недостатъци нямат фактическа връзка с въпроса за уеднаквяването на условията на конкуренция на пазарите на далекосъобщителни услуги що се отнася до социалните разходи.
(113)
Само предвидената със закона от 1996 г. извънредна вноска с определен размер веднага води до нарастване на разходите на France Télécom спрямо вече определеното референтно положение. Плащането на вноската с определен размер е намалило сумата на получената и оставаща за получаване от France Télécom помощ до погасяването на поетите от френската държава финансови разходи вместо France Télécom съгласно закона от 1996 г. Без да се засяга точността на тогава приложените от френското правителство актюерски методи, без вноската с определен размер нетната сума на разходите, от които би било облекчено France Télécom през 1996 г., би възлизал на 18,9 млрд. EUR, а не на […] млрд. EUR.
(114)
Законът от 1996 г. е предоставил и продължава да дава възможност на France Télécom да разполага с по-големи финансови ресурси, за да извършва дейността си на съответните пазари. Вследствие на закона от 1996 г. тези ресурси са по-значително по-големи спрямо тези, с които France Télécom е разполагало по време на закона от 1990 г. в първоначалната му редакция. Пазарите на далекосъобщителни услуги, на които France Télécom е извършвало и продължава да извършва дейността си на цялата територия на Франция и в останалите държави членки, постепенно са отваряни за конкуренцията чрез постепенното премахване на изключителни или специални права от 1988 г., а след това и чрез пълното им премахване през 1998 г., освен при конкретни изключения. Отварянето на пазара за конкуренцията във Франция завършва през 2002 г. Премахването на правните пречки е съпътствано от навлизането на други оператори, с които France Télécom се конкурира и тогава, и сега, дори преди законодателните мерки от 1990 г. и 1996 г., предмет на настоящото решение.
(115)
Освободено от задължението за обезпечаване на разходите за бъдещи пенсии на държавните си служители и при по-ниско ниво на годишна социалноосигурителна вноска, France Télécom е постигнало баланс с по-малко задължения и разходи, което е увеличило привлекателността му при набирането на капитал и го е поставило в по-благоприятно положение в сравнение с това преди реформата от 1996 г. Облекчено от свързани с френския исторически пазар разходи, предприятието е могло да се развива по-безпроблемно на новоотворените за конкуренцията пазари в другите държави членки, което в действителност е и направило, както се посочва в съображения 48-50.
(116)
От горепосоченото следва, че намаляването на разходите на France Télécom в резултат на начина на изчисляване на платимата на френската държава компенсация в замяна на поемането на разходите за пенсиите на държавните служители, нарушава или заплашва да наруши конкуренцията между France Télécom и новите оператори във Франция и в другите държави членки, в които France Télécom присъства.
6.1.4. Засягане на търговията между държавите членки
(117)
Пазарите, на които France Télécom извършва дейност във Франция, са постепенно отваряни за конкуренцията от 1988 г. и съответно широко отворени за търговия между държавите членки. С Директива 96/19/ЕО се предвижда пълното либерализиране на сектора на далекосъобщенията от 1 януари 1998 г. Във Франция се установяват оператори с капитал, притежаван отчасти от предприятия от други държави членки. Някои от тези пазари са свързани с международните далекосъобщения между държавите членки. По същия начин чрез дъщерни дружества France Télécom предоставя електронни съобщителни услуги в други държави членки, а именно Испания, Белгия и Обединеното кралство.
(118)
При тези обстоятелства дадена мярка, която облекчава експлоатационните и оперативните разходи на France Télécom и съответно освобождава ресурси, с които предприятието разполага за инвестиции или за подобряване на търговското си предлагане във Франция, или за да се установи в други държави членки, може да засегне търговията между държавите членки.
6.1.5. Заключение относно наличието на помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(119)
От горепосоченото следва, че като намалява насрещната престация, каквато представлява платимата на държавата вноска „от работодателя“ в замяна на разходите за пенсии, предвидени в първоначалната редакция на закона от 1990 г., и като я заменя с предвидената в закона от 1996 г. насрещна престация, доколкото последната е с по-малък размер от предходно прилаганата, Френската република е предоставила чрез държавни ресурси помощ на France Télécom, която нарушава или заплашва да наруши търговията между държавите членки по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, и то по време на предвиденото със закона от 1996 г. прехвърляне на разходите.
(120)
Следователно е необходимо да се проучи дали тази помощ може да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар.
6.2. Алтернативни правни основания за съвместимост на помощта
(121)
Комисията отбелязва, че Франция не се е позовала на член 106, параграф 2 от ДФЕС като основание за съвместимостта на разглежданите мерки.
(122)
Предвидените в член 107, параграф 2 от ДФЕС дерогации за помощите със социален характер, предоставени на отделни потребители, помощите за отстраняване на щети, причинени от природни бедствия и други извънредни събития, както и помощите, предоставени в отделни региони на Федерална република Германия, очевидно не са приложими в разглеждания случай.
(123)
По отношение на предвидените в член 107, параграф 3 от ДФЕС дерогации Комисията констатира, че разглежданите помощи не са предназначени за насърчаване на икономическото развитие на региони, където жизненото равнище е необичайно ниско или където има високо равнище на непълна заетост, не представляват проект от общоевропейски интерес и нямат за цел преодоляването на сериозни затруднения във френската икономика. Също така те нямат за цел насърчаване на културата и опазването на наследството.
(124)
Следователно изглежда, че само член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС е приложим за оценка на съвместимостта на тази мярка.
6.3. Съвместимост на помощта по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС
(125)
Съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС: „За съвместими с вътрешния пазар могат да се считат: (…) помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес (…)“.
(126)
За бъде счетена дадена помощ за съвместима с вътрешния пазар с мотива, че улеснява развитието на икономически дейности или на някои икономически сектори, тя трябва да подобрява начина, по който се упражнява икономическата дейност. Дадена помощ е съвместима по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) само ако не засяга условията до степен, която противоречи на общия интерес. В оценката си Комисията обръща особено внимание на критериите за необходимост и пропорционалност (58).
(127)
Първо, и предвид изразените от Комисията съмнения в решението ѝ за откриване на процедурата, следва да се отбележи, че Френската република е удържала от France Télécom достатъчно голяма сума, съответстваща на изисканото от Комисията възстановяване на помощите в решението ѝ относно прилагането на професионален данък към France Télécom (59). Комисията, след потвърждение на решението на Първоинстанционния съд, което отхвърля иска за отмяна на това решение от Съда (60), счита, че Френската република е предприела необходимите мерки за изпълнение на задълженията си по това решение. Тъй като правилното възстановяване на изплатените помощи в съответствие с професионалния данък премахва икономическото предимство, което е имало France Télécom, в този смисъл не е уместно да се разглеждат последиците от евентуално натрупване с помощта, предмет на настоящата процедура.
(128)
По отношение на останалото следва да се отбележи още в самото начало, че противно на инвестиционните разходи, социалноосигурителните разходи на едно предприятие представляват текущи оперативни разходи и че дадена помощ, която води до съкращаването им, представлява помощ за функционирането на предприятието, чиято съвместимост с вътрешния пазар съгласно съдебната практика на Съда подлежи на стриктна оценка от Комисията.
6.3.1. Съответствие на мярката за помощ с цел от общ интерес
(129)
В настоящия случай приведената в действие помощ от 1997 г. насам може да се счита като целяща да улесни развитието на икономическата дейност за предоставяне на електронни съобщителни услуги в контекста на пълната либерализация на тези пазари. В действителност законът от 1996 г. е бил приет заедно със Закон № 96-659 от 26 юли 1996 г. относно регламентирането на далекосъобщенията, който въвежда произтичащите за Франция задължения от правото на ЕС, а именно тези от Директива 96/19/ЕО.
(130)
В този смисъл общата цел, която се цели със закона от 1996 г. що се отнася до плащането на насрещна финансова престация на френската държава, е да се сближат равнищата на задължителните социалноосигурителни и данъчни разходи върху заплатите между France Télécom и останалите предприятия от сектора на далекосъобщенията, произтичащи на общото право за социалноосигурителните плащания. Използваното средство, а именно мярка за помощ, насочена пряко и изключително към начина на определяне на вноските „от работодателя“ на France Télécom, изглежда подходящо за постигане на определената цел.
(131)
Дадена мярка за помощ, предназначена да намали текущите социалноосигурителни разходи на France Télécom, поети във време, когато предоставянето на услуги при съществуващ монопол по отношение на голяма част от дейностите му, не е изисквало икономически ефективно поведение, в една различна конкурентна среда може да допринесе за подобряването на начина на предоставяне на предишните монополни услуги, доколкото разпределянето на финансови ресурси от конкуренти предприятия за техните социалноосигурителни разходи не води чрез отклонения до процес на конкуриране на основата на качествата. Разбира се, по-долу са изразени резерви по отношение на адекватността на някои разпоредби на закона за постигането на преследваната от него цел. При все това нито легитимността, нито съответствието му с целта от общ интерес за развитие на пазари на електронни съобщителни услуги с ефективна конкуренция, като допринася по този начин за технологичния напредък и за икономическия подем на тази дейност, не следва да се поставят под съмнение.
6.3.2. Необходимост от мярката за помощ
(132)
Ограничаването на броя на държавните служители, работещи за France Télécom, наложено с предвидената в закона от 1996 г. забрана за наемане след 1 януари 2002 г., неизбежно би довело до значително увеличаване на пенсионноосигурителната тежест за France Télécom пропорционално на заетите в него държавни служители. Лишено от възможността да наема държавни служители от държавните институции, което от друга страна е разбираемо предвид предоставянето на въпросните услуги вече в конкурентна среда, France Télécom би било изправено пред прекомерно големи разходи за пенсии на въпросните служители в сравнение с тези на конкурентите му тогава и сега. Също така следва да се отбележи, че задължението за плащане на насрещна престация на френската държава, предвидено в първоначалните разпоредби на закона от 1990 г., е засягало не само заетите държавни служители на конкурентни пазари през 1990 г. и по-нататък, но и държавните служители от главната дирекция на Министерството на пощите и далекосъобщенията, излизащи в пенсия през 1990 г.
(133)
Така например според Френската република ставката на вноската за France Télécom при запазване на разпоредбите на закона от 1990 г. би била 77 % от брутното индексно възнаграждение на заетите държавни служители през 2010 г. Тази ставка е близка до […] %, което би позволило да се осигури напълно равностойно конкурентно положение по отношение на общите и различните от общите рискове между France Télécom и неговите конкуренти. В абсолютни стойности разликата би била около […] млн. EUR годишен допълнителен разход спрямо ставката на вноската, осигуряваща равнопоставено конкурентно положение. Освен това поради непосочването в закона на вече погасителния характер на вноските „от работодателя“, France Télécom щеше да продължи да бъде изправено пред нуждата от значително по-голямо обезпечаване в сравнение с вече заделените провизии през 1996 г. в размер на 3,6 млрд. EUR.
(134)
В този смисъл съображенията на жалбоподателите, че France Télécom е могло от 1996 г. да поеме финансово задължение, което е много по-голямо от разходите, от които го е освободила френската държава, не са уместни, тъй като нямат връзка с разглеждания въпрос. Въпреки че нарастването на поетите финансови задължения от France Télécom през 1996 г. и разглежданите суми към момента да елиминират изтъкнатия от Френската република риск от изпадане в несъстоятелност на предприятието, ако беше продължило прилагането на предвидената в закона от 1990 г. схема, мярката за помощ изглежда необходима за в бъдеще, за да може France Télécom да се конкурира на въпросните пазари на основата на качествата си, без върху него да пада тежестта на наследени от миналото социалноосигурителни разходи, които не съществуват за неговите конкуренти.
(135)
Съображенията на жалбоподателите и на далекосъобщителния оператор относно уместността на цялостна оценка с оглед да се прецени необходимостта от помощта спрямо другите предимства, произтичащи от монопола на France Télécom в миналото, в случая са неоснователни. Наистина от 1996 г. на много пазари на услуги, на които извършва дейност във Франция, France Télécom продължава да заема водещо положение именно вследствие на мрежови ефекти, присъщи на пазарите на съобщенията. Освен това France Télécom е разширило присъствието си на пазарите в други държави членки, като е заело сериозни позиции, по-конкретно в Полша и Испания. Вярно е също че, както подчертава косвено далекосъобщителният оператор в мнението си, поради господстващото си положение по смисъла на член 102 от ДФЕС или поради значителната си пазарна сила съгласно приложимата правна уредба към електронните съобщения в ЕС (61), France Télécom има особени асиметрични задължения, които конкурентните предприятия с по-малка пазарна сила нямат.
(136)
Впрочем тези задължения, например по отношение на достъпа до неговата мрежа, определянето на тарифите според разходите или въздържането от търговско поведение, допустими за дадено предприятие, което не заема господстващо положение, са предназначени именно за да се гарантира, че положението на France Télécom, наследено от предишния му монопол, не е в ущърб на конкуренцията. Тези ad hoc регулаторни инструменти, разработени и периодично прилагани от националните органи в областта на регулирането и конкуренцията, както и от Комисията (62), са по-целенасочени и ефективни за премахване на посочените от жалбоподателите трайни недостатъци вследствие на предимствата на France Télécom, дължащи се на предишния му монопол.
(137)
Следователно държавната помощ, предмет на настоящата процедура, изглежда необходима за постигането на цел от общ интерес и подобрява условията на конкуренция, свързани с разходите за пенсии, и по този начин предоставянето на електронни съобщителни услуги.
6.3.3. Пропорционалност на мярката за помощ
(138)
Налага се изводът, че въведената със закона от 1990 г. насрещна финансова престация в полза на държавата за уреждането и плащането на пенсиите е конкретно за France Télécom и sui generis. Принципът за пълно възстановяване, предвиден с първоначалния закон от 1990 г., е заменен с различна схема за определяне на размера на насрещната престация, плащана на държавата от 1996 г. Теоретично е имало няколко възможности за определяне на размера на плащаната от France Télécom вноска „от работодателя“,като се стига до пълно поемане на разхода от държавата без възстановяване. От 1997 г. тази насрещна престация се изчислява спрямо определи разходи на конкурентните предприятия в сектора. За да се установи дали помощта е пропорционална за постигане на определената цел, следва да се проучи дали референтната рамка за определянето на размера на насрещната престация, приета със закона от 1996 г., е обективна и обоснована.
(139)
Следва да се отбележи още в самото начало, че в процедури, свързани с намаляването на разходите за пенсии на държавни служители на бивши монополни оператори в сектора на далекосъобщенията, OTE в Република Гърция и BT Plc в Обединеното кралство, Комисията е проверила по-специално дали тези предприятия са били обект на социалноосигурителни разходи, еквивалентни на тези на конкурентите, за да вземе съответното решение за съвместимост или несъвместимост с вътрешния пазар по силата на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС на предоставените на въпросните оператори държавни помощи (63). В разглеждания случай Комисията констатира, че ежегодно плащаните от France Télécom и предвидени със закона от 1996 г. погасителни вноски не дават възможност да се гарантира удържането на социалноосигурителни разходи, еквивалентни на тези на неговите конкуренти. Конкурентната ставка на равно заплащане (наричана по-долу „КСРЗ“) не е постигната.
(140)
Френската република и France Télécom обаче се позовават на извънредната вноска с определен размер от 5,7 млрд. EUR, платена през 1997 г. от France Télécom съгласно закона от 1996 г. Сумата на вноската с определен размер е била изчислена през 1996 г. по такъв начин, че за период от десет години от прилагането на закона от 1996 г. да компенсира допълнителния разход, предвиден тогава за държавата, като, от друга страна, са отчетени счетоводните провизии, които France Télécom е било заделило и които предприятието е успяло да поднови през бюджетната 1996-1997 година. Извънредната вноска с определен размер се разделя на два елемента:
-
от една страна, сумата от 3,6 млрд. EUR заделени провизии от France Télécom до 1996 г. за поемането на разходите за тогава предвидените бъдещи пенсии на държавните служители;
-
от друга страна, сумата от 2,1 млрд. EUR (наричана по-долу „допълнителната сума“), съответстваща както според прогнозите на държавните органи, така и според фактите, на нетните социалноосигурителни разходи за уреждане на пенсиите, които държавата е трябвало да плати в рамките на десет години - между 1997 г. и 2006 г., поради прехвърлянето на разходите за пенсиите на държавните служители от сектора на далекосъобщенията.
(141)
Тъй като чрез вноската с определен размер от 5,7 млрд. EUR никога не се е целяло компенсиране на отсъствието на конкурентна ставка на равно заплащане между France Télécom и неговите конкуренти, не би било обосновано да се търси баланс тази вноска и годишните погасителни вноски, които не са били платени от France Télécom, а биха били необходими за постигането на действителна конкурентна ставка на равно заплащане.
(142)
За сметка на това, при разглеждането на парламентарните разисквания е видно, че допълнителната сума от 2,1 млрд. EUR е била предназначена да покрие прехвърлянето на разходите от 1997 г. до 2006 г. и на практика да отстрани последиците от помощта за десетгодишен период. Така нетното финансиране на France Télécom, съответстващо на тази допълнителна сума, е представлявало финансирането за десетгодишен период на допълнителния разход за реформата за френската държава.
(143)
От друга страна, извънредната вноска включва подновяването на станалите безпредметни счетоводни провизии, заделяни до 1996 г. Подновените от държавата провизии са били създадени от France Télécom, за да може да поеме разходите за бъдещите пенсии и подновяването им премахва последиците от помощта за периода на плащане на пенсиите, които могат да покрият.
(144)
При все това в закона от 1996 г. се посочва една-единствена извънредна вноска, без приложимите разпоредби - както тези на закона за държавния бюджет, така и тези на последващите укази - да разграничават произтичаща от провизиите сума, която би било уместно да се извади от прехвърлените на държавата разходи за този период. В член 6 от закона от 1996 г. ясно се посочва, че извънредната вноска с определен размер е платена под формата на насрещна престация за поемането от държавата на отпуснатите пенсии на държавните служители. Поради това при анализа на реформата извънредната вноска следва да се разглежда в нейната цялост.
(145)
Тъй като чрез плащането на извънредната вноска с определен размер France Télécom е покрило разходите за пенсии на държавните служители в сектора на далекосъобщенията и компенсационните разходи между схемите за близо петнадесет години, последиците от помощта са били неутрализирани. Следователно с плащането на извънредната вноска France Télécom е неутрализирало последиците от помощта през този период. Поради това е оправдано през този период France Télécom да не е длъжно да изпълнява условията за съвместимост на тази помощ и така да не плаща необходимата годишна вноска за осигуряването на конкурентна ставка на равно заплащане, включваща необичайните рискове за обикновените служители.
(146)
Стъпките на тази мотивировка следва да се разгледат подробно.
(147)
Налага се изводът, че годишните погасителни удръжки, плащани от France Télécom след реформата от 1996 г., не дават възможност да се постигне конкурентна ставка на равно заплащане, както се подчертава в решението за откриване на процедурата по разследване. Това произтича от факта, че прилаганата към France Télécom ставка включва само социалноосигурителните вноски за общите рискове за обикновените и за държавните служители и в този смисъл изключва социалноосигурителни вноски за необичайните рискове като безработица или неплащане на заплати в случай на оздравителен план или прекратяване на дейността на предприятието по съдебен път.
(148)
От таблица 4 е видно, че неотчитането на необичайните рискове при изчисляването на платимата от France Télécom вноска води до значителна разлика между насрещната престация, която предприятието плаща на държавата, и това, което би плащала, ако ставката на вноската е била изчислена за осигуряване на напълно равнопоставени условия на конкуренция с базите за изчисление на разходите на конкурентите. Следователно произтичащата от закона мярка за помощ не отговаря на принципа на пропорционалността. За да изпълни този принцип и за да постигне обявената легитимна цел за подобряване на условията на конкуренция чрез уеднаквяване на начините за изчисляване на разходите за сметка на предприятията, извършващи дейност на съответните пазари на далекосъобщителни услуги във Франция, отпуснатата на France Télécom в съответствие закона от 1996 г. помощ би трябвало тогава и сега действително да уеднакви в бъдеще тези разходи, като включи разходите за необичайните рискове за двете категории служители.
(149)
Във връзка с това не може да бъде приет доводът на Франция, че държавните служители не са изложени на някои рискове и съответно е необосновано да се плащат вноски за тези рискове. На първо място, тъкмо в резултат на държавните мерки въпросните рискове не биха се проявили и поради това не е обосновано France Télécom да получава финансово предимство. Например тъкмо поради ангажимента на френската държава спрямо заетите държавни служители във France Télécom и поради факта, че тя е свой собствен осигурител, рискът от неплащане на заплати в случай на оздравителен план на предприятието не съществува. Възможността обаче France Télécom да обяви несъстоятелност, като всеки един конкурент, не може да се изключи. И в двата случая не става въпрос за предимство, предоставено на предприятието, а за предимство, предоставено пряко на неговите служители. Гаранцията за изплащане на заплатите възниква след като предприятието вече престане да съществува. За разлика от France Télécom,едно конкурентно предприятие трябва да плаща социалноосигурителни вноски, за да покрие риска от неплащане на заплати след като вече престане да съществува. Следователно предоставянето на предимство на последното не е обосновано, било то под формата на по-ниска социалноосигурителна вноска, или както е на практика, чрез изключване на този риск от начина на изчисляване на вноските на France Télécom.
(150)
След това, погледнато в по-общ план, самата цел на въведената през 1996 г. реформа, която не изглежда да е била доведена до логичен завършек, е да уеднакви условията на конкуренция по отношение на социалните и данъчните разходи между конкурентите в сектора, и то независимо от статута на служителите им и от наличието на ефективно задължение за France Télécom да членува и да плаща вноски в компетентните организации за управление. Именно тази логика на уеднаквяване на условията на конкуренция би направила възможна съвместимостта на разглежданата мярка с вътрешния пазар. Въпросът дали служителите на France Télécom са изложени или не са на такива рискове е неуместен в тази логика.
(151)
В заключение, едно намаляване на поетите разходи за пенсии с прехвърляне на нетната тежест върху държавата би било в съответствие с принципа на пропорционалността само ако то даваше възможност за уеднаквяване на условията на конкуренция. Впрочем France Télécom не е било поставено в положение на пълна равнопоставеност с предприятията от сектора по отношение на социалните разходи върху заплатите, тъй като някои социални и данъчни разходи не са били включени в базата за изчисляване на годишната вноска.
(152)
Противно на претенциите на Френската република и на France Télécom, също толкова необосновано е да се взима предвид вече изплатената от France Télécom през 1997 г. извънредна вноска с определен размер от 5,7 млрд. EUR, за да се съпостави с недостатъчната ставка на прилаганата към France Télécom погасителна вноска.
(153)
Първо, Комисията желае да припомни, че при всяко положение тя трябва да установи дали условията за прилагане на дерогацията, предвидена в член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, са изпълнени, без да е обвързана с предходната практика на вземане на решения, дори такава да бъде установена (64).
(154)
Във всеки случай разглежданата тук реформа значително и в много отношения се различава от посочената в решението относно La Poste (65), на което се опитват да се позоват френските органи.
(155)
В действителност, противно на реформата, посочена в решението относно La Poste, на което се позовават Френската република и France Télécom, реформата на начина на финансиране на пенсиите на държавните служители на France Télécom се провежда непосредствено преди отварянето на ниво Европейски съюз на пазари, на които France Télécom е било в състояние да развива дейност.
(156)
Впрочем е видно, че France Télécom се е възползвало от либерализацията с установяването си на пазарите на други държави членки, при това благодарение не само на промяната на статута му в акционерно дружество, но и отчасти вследствие на премахването от баланса му на задължения за разходи за пенсии и на по-малки евентуални бъдещи разходи в резултат на реформата. Облекчаването на задълженията му по баланса са позволили на France Télécom да увеличи платежоспособността си и възможността си за получаване на заеми. От предоставените в мнението на жалбоподателите данни за задлъжнялост, които не се оспорват от Френската република, е видно, че нетните финансови задължения на France Télécom от 19,2 млрд. EUR през 1997 г. нарастват на 83 млрд. EUR през 2002 г.
(157)
Наистина една активна инвестиционна политика на разширяване към пазарите на други държави членки, станала възможна след либерализацията, може да е в основата на това значително нарастване на финансовата задлъжнялост. Не по-малко вярно е, че събирането на необходимите средства е станало възможно отчасти поради облекчаването на разходите за пенсии с нетна сума в размер на […] млрд. EUR, прехвърлени на френската държава през 1996 г. Поради това мнението на далекосъобщителния оператор, който се стреми да докаже, че помощта би позволила на France Télécom да финансира разширяването си в международен мащаб (мнение, изложено в съображение 68) не са, макар и косвено, лишени от основание.
(158)
В замяна на това, всички пазари на пощенски услуги, на които френското предприятие La Poste може да развива дейност в ЕС, все още не са напълно отворени за конкуренцията и ще бъдат отворени едва през 2012 г., т.е. шест години след реформата на финансирането на пенсиите на La Poste (66). Ограничаващите конкуренцията последици от предоставената на France Télécom помощ на напълно отворени пазари са по-значителни отколкото тези от помощта, отпусната на La Poste. Следователно не се изисква пълно съпоставяне на необходимите условия за съвместимост на помощта, тъй като става въпрос за различни конкурентни положения на пазари, чийто приоритет при тяхното отваряне на ниво Европейски съюз и приносът за конкурентоспособността на икономиката му също са били различни. В резултат на това критерият за общ интерес, заложен в член 107 параграф 3, буква в) от ДФЕС, не трябва непременно да се оценява по един и същ начин в тези два случая.
(159)
Освен това финансовото положение на La Poste и следователно способността му за разширяване на външни пазари и за засилване на присъствието му на френския пазар не са били сравними с тези на France Télécom. Както е подчертано в решението относно La Poste, без реформата от 2006 г. поради преминаването към нови счетоводни стандарти La Poste е трябвало да впише в сметките си провизия за задължение в полза на държавата, водена дотогава извън баланса, възлизащо на сума от 76 млрд. EUR (67). Ето защо, противно на La Poste, France Télécom е вписало счетоводни провизии в сметките си, за да може да изпълни бъдещите си задължения без реформата, което обективно води до различно финансово положение на всяко от двете предприятия.
(160)
Също така отсъствието на реформа по отношение на France Télécom и продължаването на схемата, въведена със закона от 1990 г., биха довели до нарастване на разходите за пенсии, които биха се увеличили значително след периода 2005-2007 г. според тогавашните прогнози, изложени в съображение 30, което се потвърждава впоследствие от данните за резултатите в таблица 3. Така че в момента на реформата продължаването на схемата, установена с приложимия към La Poste закон, неизменно е довело до годишен допълнителен разход за La Poste в приблизителен размер на […] млн. EUR (68).
(161)
Следователно не е установено, че положението на двете предприятия в резултат на приложимия закон преди съответните реформи, и оттам конкурентните последици за тях, са били подобни. Фактите сочат противното. От това следва, че проучване, което води до подобни заключения и в двата случая, не е обосновано.
(162)
От друга страна, в случая на решението относно La Poste е имало достатъчно основания да се счита, че извънредната вноска с определен размер би могла да бъде разпределена в бъдеще като аванс от плащането на вноските, свързани с изменената конкурентна ставка на равно заплащане. В разглеждания случай такива основания няма. В действителност условието, което налага преразпределянето на извънредната вноска на La Poste, е било определено след като Комисията е започнала официалната процедура по разследване, като поставя под въпрос подценяването на погасителната вноска, необходима за постигане на конкурентна ставка на равно заплащане.
(163)
До голяма степен, и въпреки че френските органи не го признават изрично, разпределянето на въпросната извънредна вноска с определен размер в решението относно La Poste е било резултат от преговори между Комисията и държавата членка, целящи да гарантират плащането на погасителна вноска, която да осигури конкурентна ставка на равно заплащане. При тези преговори отправната точка за френските органи, изразена в уведомлението им от 23 юни 2006 г. след първоначалния обмен на информация по случая през декември 2005 г., е била, че предвидената за La Poste извънредна вноска не е била необходима от гледна точка на конкурентното равностойно положение, за разлика от проекта за реформиране на предвидената годишна вноска.
(164)
Следователно решението на Комисията не би потвърдило влязла в сила реформа, както твърди France Télécom. В действителност уведомлението и решението за откриване на процедурата по разследване от 12 октомври 2006 г. са предхождали определянето на сумата на извънредната вноска със Закон № 2006-1771 от 30 декември 2006 г. (закона за приемане на поправки в Закона за държавния бюджет за 2006 г.). Преговорите са засягали различни аспекти на реформата, и по-специално отчитането на предимството, което би могла да представлява реформата, за която е отправено уведомление в миналото, обхвата на изчисляване на предвидената ставка на вноската и вземането под внимание на спецификата на La Banque Postale по отношение на пощенските дейности и засегнатия персонал. Преговорите са продължили и едва в мнението си от 8 юни 2007 г. френските органи са възприели начина за разпределяне на извънредната вноска в рамките на общо споразумение относно реформата, като по този начин се връщат на позицията си, оповестена във връзка с извънредната вноска и начина на бъдещото изчисляване на годишните вноски.
(165)
От друга страна, противно на разпоредбите на Закона за държавния бюджет за 1997 г. относно създаването на държавна институция за управление на вноската на France Télécom, в които са били предвидени строги правила за годишните плащания към държавата, държавната институция за управление на вноската на La Poste не е била обект на конкретни правила (69). Тъй като е ставало въпрос за извънредна вноска за плащане и свободна за разпределяне, Комисията е сметнала, че Френската република може да намали сумата и едновременно с това да увеличи ставката на годишната вноска на La Poste.
(166)
От друга страна се налага изводът, че законът от 1996 г. определя параметрите за изчисляване на годишната вноска, редовно плащана на държавата като насрещна престация за пенсиите на държавните служители, без да се засяга отчитането на необичайните рискове за държавните и обикновените служители. В този смисъл Общият съд и Съдът на ЕО са посочили по отношение на дължимия от France Télécom професионален данък, че облекчаване на тежести не може да бъде компенсирано с различна специфична тежест, и по-специално когато държавата членка, в случая Френската република, не успява да докаже, че предишни тежести са били установени с оглед на предвиждащо се по-ниско ниво на тежести при различен режим на данъчно облагане (70).
(167)
Комисията не може да пренебрегне факта, че целта на вече изплатената през 1997 г.специфична вноска с определен размер, както изрично се посочва в член 6 от закона от 1996 г., е била да компенсира отчасти френската държава за финансовата тежест, поета от нея съгласно закона от 1996 г.
(168)
Освен това от съдържанието на посочения в съображение 27 доклад на Сената е видно, че чрез гласуването на принципа на извънредната вноска законодателят не е искал да вземе предвид и още по-малко да компенсира разликата между годишните социалноосигурителни вноски на France Télécom и относително по-високите вноски на конкурентите. Обратното - законодателят преднамерено е принудил France Télécom да плаща годишни разходи, които не покриват необичайните рискове за двете категории персонал (държавни и обикновени служители), без да търси връзка между този избор и удържането на извънредната вноска, платена през 1997 г.
(169)
Разходът за France Télécom, какъвто е била вноската с определен размер, е плащан като общ приход в бюджета на държавата в държавната институция за нейното управление и усвояване. При тези условия Комисията не може нито изцяло, нито отчасти да преразпредели фиктивно и a posteriori вече усвоената извънредна вноска с определен размер към цел, абсолютно различна от тази, за която е била определена от френските органи и не е предвидена със закона, а именно компенсирането на неотчитането на необичайните рискове за обикновените и държавните служители. Следователно вноската с определен размер не е била въведена с цел пълно уеднаквяване, при различен законов и регулаторен режим, на годишните разходи на France Télécom с тези на неговите конкуренти.
(170)
По същите причини и съгласно правилата за управление и изплащане към бюджета, предвидени в Закона за държавния бюджет за 1997 г. и изпълнявани и понастоящем, твърденията и изчисленията на Френската република, които имат за цел да покажат, че реформата от 1996 г. към днешна дата се е изплатила чрез значителен излишък от приходи за държавата, не следва да бъдат приети.
(171)
В действителност, като се имат предвид редът и условията за управление и използване на извънредната вноска с определен размер на France Télécom чрез компетентната държавна институция, определени в закона за финансите, и данните за действително извършените плащания от 1997 г. насам, представени от Френската република и посочени в съображения 36 и 37 и в таблица 3, следва да се отбележи, че приходите, на които се опитва да се позове Френската република, с инвестиция, която генерира лихви при ставка 7 %, никога не са съществували.
[…]. Освен това твърдението не отразява действителното поведение на френските органи. Предвид определените в законите за държавния бюджет правила за управление от самото ѝ създаване въпросната държавна институция не е имала такива приходи, които от друга страна не са били предвидени и не са генерирали лихви. Обратното - средствата на институцията би трябвало да са напълно усвоени към 31 декември 2011 г. Те биха били усвоени и по-рано, ако са били определени за финансирането на реформата от 1996 г. - това, което впрочем Френската република оспорва - дори и при включването в тях на излишък от приходи като корпоративен данък, както заключават френските органи. Освен това вземането предвид на излишък от приходи като корпоративния данък е неправомерно, тъй като води до объркване на различните роли на държавата. Предложената от френските органи комбинация от тези различни роли не може да бъде следвана и е уместно да се запази разграничението между, от една страна, държавата, която отпуска помощ на France Télécom и поема задължение за плащането на пенсиите на държавните служители с цел да развие процес на конкуренция на основата на качествата, и от друга страна, държавата като акционер на France Télécom, и накрая, държавата като публична власт, упражняваща данъчните си правомощия.
(172)
Освен това следва да се отбележи, че искането на Френската република и на France Télécom да се вземе предвид извънредната вноска при разглеждането на съвместимостта на реформата противоречи на мнението на Френската република, изразено в писмото ѝ от 17 март 2004 г., според което „извънредната вноска с определена размер, предвидена в член 6 от закона от 26 юли 1996 г., не следва да се анализира като компенсация за предполагаемо „предимство“. Анализът на размера на сумата е a fortiori неуместен от гледна точка на правната уредба за държавните помощи“, тъй като тази сума е била „извънредна вноска в полза на единствения му акционер [френската държава], равнозначна на извънреден дивидент, разпределен преди каквото и да било отваряне на капитала за частни инвеститори“.
(173)
В обосновката на довода на Френската република има известна икономическа и финансова логика. Съвсем разумно е за единствен акционер точно преди отварянето на капитала за други инвеститори да вземе в своя полза и доколкото е възможно наличните средства в предприятието преди отварянето на капитала, освен ако това не нарушава привлекателността на инвестицията. Този аспект е бил взет предвид във финансовите параметри, наложени в началния баланс на France Télécom, откъдето косвено произтича сумата на извънредната вноска с определен размер, както е било подчертано пред парламента през 1996 г. Поради това според твърденията на самата Френската република съвсем логично е било от страна на един-единствен благоразумен акционер в лицето на държавата да задържи възможно най-голяма сума като извънреден дивидент, отколкото да остави средствата в предприятието, от които след отварянето на капитала през 1997 г. тя би получила само своя дял, пропорционален на притежавания капитал.
(174)
Валидността на тази обосновка на Френската република, която е поискала анализът на сумата на еднократната компенсация от 5,7 млрд. EUR да не се взима предвид за оценката на реформата във връзка с правилата за държавните помощи, от друга страна се оказва потвърдено от нейното мнение по време на процедурата. В действителност, като заявява, че сумата на еднократната компенсация е била изчислена не в зависимост от прогнозните разходи на държавата за реформата или предимствата, които би получило France Télécom, а в зависимост от способността за плащане на предприятието, Френската република посочва, че налагането на еднократна компенсация по-скоро би се дължало на поведение на благоразумен единствен акционер, отколкото на това на държава регулатор, загрижена за баланса на разходите за пенсии, поети от нея във връзка с реформата.
(175)
Ако трябва да се съобрази с тази обосновка, Комисията не би трябвало, както преди време е поискала Френската република, да вземе предвид извънредната вноска с определен размер при анализирането на съвместимостта на реформата с правилата за държавните помощи. От това следва, че би трябвало да се вземе предвид намаляването на годишните вноски на France Télécom под нивото на конкурентите, както се изисква с реформата от 1997 г.
(176)
По същите причини Комисията не може да се съобрази с мнението на жалбоподателите, които искат въвеждането на механизми за коригиране на извънредната вноска с определен размер, платена през 1997 г., както и на годишната вноска „от работодателя“ на France Télécom, с цел гарантиране на финансов неутралитет на реформата. Това също така би означавало преизчисляване и фиктивно a posteriori преразпределяне отчасти или изцяло на извънредната вноска с определен размер, платена към бюджета на държавата през 1997 г. Също така въпросният механизъм би въвел контрол a posteriori, година след година, чиято цел не би била да се гарантира пропорционалността на предоставената помощ през 1997 г., макар и намалена с извънредната вноска с определен размер, а преустановяване на каквато и да било помощ в хода на реформата.
(177)
В замяна на това трябва да се проучи дали плащането на извънредната вноска може да се вземе предвид в оценката на съвместимостта на мярката за помощ с вътрешния пазар, като се приеме обосновката за това плащане, посочена в закона от 1996 г.
(178)
Съгласно закона от 1996 г. извънредната вноска с определен размер е изплатена през 1997 г. под формата на насрещна престация за поемането на разходите за пенсии от френската държава. При тези обстоятелства последиците от налагането ѝ във финансовия баланс на цялата реформа, въведена със закона от 1996 г., прилагана и досега, трябва да бъдат взети предвид. Следва да се вземе предвид времето, през което разходите за пенсии са били покривани чрез извънредната вноска с определен размер.
(179)
Що се отнася до сравнението на разсрочените във времето финансови потоци за France Télécom, и по-специално плащането на извънредната вноска през 1997 г. и по-малките годишни разходи в резултат на закона от 1996 г. насам, е необходимо сумите да се актуализират. През 1997 г. няколко плащания на извънредната вноска са били разсрочени до октомври 1997 г., въпреки че финансирането ѝ чрез заем на практика е отсрочило за по-късно финансовите разходи за France Télécom. От друга страна, плащанията на погасителната вноска се превеждат от началото на 1997 г. Сконтовият процент по принцип трябва да е в резултат от приложимото в тази област известие на Комисията (71), като този процент примерно през октомври 1997 г. е бил 5,53 %. В този смисъл следва да се проучи дали в случая е подходящо да се използва процент, различен от този в приложимото известие, и по този начин да се определят правила, предадени на държавите членки, които Комисията е предоставила и следва да прилага освен при надлежно обосновано изключение.
(180)
В този смисъл избирането на ставка от 7 %, използвана от актюера на френското правителство за актуализирането на финансовите потоци на реформата от 1996 г. до 2043 г., не би бил оправдан, […], тъй като настоящият анализ се отнася за по-кратък период поради определените времеви параметри. Ставката от 7 % също така превишава средните 4,4 % за годишните сконтови проценти за периода 1997-2010 г., посочени от Френската република в мнението ѝ относно решението за откриване на официална процедура по разследване, и от сконтовия процент от […] %, приет за 1998 г. в реформата на начина на финансиране на пенсиите на La Poste (72).
(181)
Ставките от около 7 % за държавните облигации (ДО) със срок 15 години за 1996 г., посочени от Френската република, също не могат да бъдат приети. Ставката трябва да бъде определена за 1997 г., а не за средното ниво от 1996 г. Освен това 15 години е прекалено дълъг период по отношение на значимостта на потоците на годишните плащания, които извънредната вноска с определен размер теоретично е трябвало да поеме през периода, за които лихвите сами по себе си не биха били достатъчни. Алтернативно би могло да се предвиди да се избере сложна лихва, съставена от различни ставки за оптимизиране на инвестирането на извънредната вноска с определен размер, за да изпълнят времевите параметри на потоците в резултат на реформата от 1996 г. от гледна точка на френската държава. Само близка до 5,50 % ставка не би се различавала значително от референтния лихвен процент на Комисията за октомври 1997 г., като за избирането му не би бил взет предвид фактът, че той се анализира от гледна точка на France Télécom (73).
(182)
Накрая, в това отношение референтната ставка от 7 % за облигационните заеми на France Télécom между 1991 г. и 1997 г., посочена от Френската република, обхваща период от шест години далеч преди фактическото положение. В случая е факт, че France Télécom е финансирало извънредната вноска с определен размер през 1996 г. главно чрез краткосрочни облигации и в по-малка степен чрез държавни облигации. Следователно сконтовият процент, произтичащ от платените от France Télécom лихви върху новопоетия дълг през 1996 г., би бил 4,8 % от баланса на предприятието към 31 декември 1996 г. (74) Такъв процент отговаря на истинността на действителните финансови разходи, направени от France Télécom по това време за финансирането на извънредната вноска. При все това по-подходящо е сконтовият процент да не зависи от направения от предприятието избор по това време, а да се използва обективният референтен процент, приет от Комисията в известието, приложимо към сконтовия процент (75).
(183)
В обобщение, в случая не е уместно да се използва референтен лихвен процент, различен от този, който произтича от приложимото в тази област известие на Комисията, и по този начин да се стига до отклоняване от съобщените на държавите членки правила, предоставени от Комисията.
Таблица 5
Финансови потоци в резултат на реформата от 1996 г. за France Télécom (за периода 1997-2011 г.)
(в млн. EUR)
Година
Платени пенсии
(A)
Компенсация и свръхкомпенсация
(Б)
Годишни вноски
(В)
Предимство за France Télécom
(Г)
(A + Б - В) (76)
Еднократна компенсация към 1 януари
(Д)
Лихва
(Е)
Еднократна компенсация към 31 декември
(Д + Е - Г)
1997 (77)
[…]
[…]
[…]
122,3
5 716,8
184,4
5 777,9
1998
[…]
[…]
[…]
188,2
5 777,9
319,5
5 909,2
1999
[…]
[…]
[…]
189,8
5 909,2
326,8
6 046,2
2000
[…]
[…]
[…]
298,3
6 046,2
334,4
6 082,2
2001
[…]
[…]
[…]
302,9
6 082,2
336,3
6 115,6
2002
[…]
[…]
[…]
305,9
6 115,6
338,2
6 148,0
2003
[…]
[…]
[…]
364,7
6 148,0
340,0
6 123,3
2004
[…]
[…]
[…]
477,4
6 123,3
338,6
5 984,5
2005
[…]
[…]
[…]
619,1
5 984,5
330,9
5 696,3
2006
[…]
[…]
[…]
744,4
5 696,3
315,0
5 266,9
2007
[…]
[…]
[…]
909,9
5 266,9
291,3
4 648,2
2008
[…]
[…]
[…]
1 101,0
4 648,2
257,0
3 804,3
2009
[…]
[…]
[…]
1 255,8
3 804,3
210,4
2 758,9
2010
[…]
[…]
[…]
1 386,6
2 758,9
152,6
1 524,8
2011
(прибл.)
[…]
[…]
[…]
1 497,5
1 524,8
84,3
111,6
(184)
Капитализирано със сконтов процент от 5,53 %, вземането под внимание на еднократната компенсация би трябвало да компенсира до първото тримесечие на 2012 г. (78) намаляването на годишните разходи за France Télécom след въвеждането на реформата от 1996 г.
(185)
Освен това срокът на тази компенсация, която неутрализира последиците от реформата, от друга страна би съвпаднал с няколкото месеца, приети за ефективното изчерпване на ресурсите на държавната институция за управление на извънредната вноска на France Télécom, предвидено за 31 декември 2011 г. Към анализа на актуализацията се прибавя и фактът, че при всички случаи извънредната вноска в действителност щеше да е усвоена. Поради това не биха останали непреведени в бюджета на държавата суми, които да е възможно да бъдат преразпределени по начин, различен от предвидения в приложимия закон за държавния бюджет.
(186)
Следователно е обосновано поради плащането на извънредната вноска през 1997 г. France Télécom да не е длъжно да плаща допълнение към годишната вноска за периода между 1 януари 1997 г. и по-късна дата - 31 декември 2010 г., която трябва да бъде точно определена. В действителност, доколкото данните за 2011 г. в таблица 5 и тези за разходите за компенсация и свръхкомпенсация произтичат от прогнози, следва Френската република да определи точната дата въз основа на окончателните дати на извършените плащания, окончателните суми на платените социалноосигурителните плащания и по-малките вноски и други предимства за France Télécom, произтичащи от закона от 1996 г., като се следват посочените в таблица 5 принципи на изчисляване.
(187)
В замяна на това, след неутрализирането на последиците от извънредната вноска и изчерпването на платените на държавата средства, последиците от предоставената през 1996 г. помощ на France Télécom ще доведат, от друга страна, и до предимство за France Télécom спрямо конкурентите му. Тогава помощта няма да може да бъде обоснована с изискването към France Télécom да плаща погасителна вноска, изчислена въз основа на ставка, действително осигуряваща конкурентно равностойно положение. Следователно, ако разпоредбите на закона от 1990 г., изменен със закона от 1996 г., както и произтичащите приложими подзаконови разпоредби, по отношение на това, че предвиждат ставката на погасителната вноска да се изчислява по такъв начин, че да се уеднаквят нивата на задължителните социални и данъчни разходи върху заплатите между France Télécom и останалите предприятия от сектора на далекосъобщенията, предмет на общото право за социалноосигурителните плащания, като изчисляването се ограничава до общите рискове за обикновените и държавните служители, са останали непроменени, като предоставената на France Télécom помощ до погасяването на финансовите задължения, поети от френската държава вместо France Télécom съгласно закона от 1996 г., не би била в съответствие с принципа на пропорционалност.
(188)
За да удовлетворява предвидения в член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС критерий за съответствие с общия интерес, съвместимостта на помощта следва да отговаря на условията, упоменати в настоящото решение.
7. УСЛОВИЯ ЗА СЪВМЕСТИМОСТ В БЪДЕЩЕТО
(189)
Следователно е необходимо Френската република да измени приложимите законови и подзаконови разпоредби, за да се определи, изчисли и удържи погасителната вноска от France Télécom по начин, чрез който да се уеднаквят нивата на задължителните социални и данъчни разходи върху заплатите между France Télécom и останалите предприятия от сектора на далекосъобщенията, предмет на общото право за социалноосигурителните плащания. Освен това начините и параметрите на изчисление следва да се определят прозрачно и обективно, както и да могат да бъдат проверявани и обжалвани.
(190)
Френската република също така би трябвало при изчисляването на процента на погасителната вноска действително да уеднакви нивото на задължителните социални и данъчни разходи върху заплатите между France Télécom и останалите предприятия от сектора на далекосъобщенията, предмет на общото право за социалноосигурителните плащания, като вземе предвид също необичайните рискове за наетите от France Télécom обикновени и държавни служители.
(191)
В актуализираните приложения III и V към мнението на Френската република френските органи по-подробно са представили оценки на евентуалната ставка на погасителната вноска, платима от France Télécom от 1997 г. (вж. таблица 4), ако необичайните рискове бъдат включени в начина на изчисляване (наричана по-долу „изменената ставка“). Изменената ставка включва едновременно социалноосигурителните вноски за безработица и гарантиране на вземанията от заплатите, които биха я увеличили, и специфични социалноосигурителни вноски, които конкурентите на France Télécom не плащат, като 1 % солидарност и изплатените суми в брой за отсъствие от работа и разходите за самоосигуряване от страна на France Télécom, които биха го намалили. В резултат на това се получава ставка, която ес около 7 процентни пункта по висока от действително прилаганата понастоящем.
(192)
Такъв процент осигурява действително конкурентно равенство в сравнение със само отчасти равностойното положение, въведено със закона от 1996 г., като едновременно с това са отчетени също специфичните за France Télécom социални разходи. Ето защо Комисията не оспорва принципите, базата и начините, които следва Френската република при изчисляването на изменената ставка на погасителната вноска за уеднаквяване на нивото на задължителните социални и данъчни разходи върху заплатите между France Télécom и останалите предприятия от сектора на далекосъобщенията, предмет на общото право за социалноосигурителните плащания, както са посочени в актуализираното мнение на Френската република и са описани в приложения III и V към посоченото мнение.
(193)
Следователно при годишното определяне на ставката, чрез която се уеднаквяват условията на конкуренция, Френската република следва да се придържа към принципите, базата и начините на изчисляване на погасителната вноска, включени в мнението, посочено в съображение 191. По-конкретно изменената ставка ще включва едновременно социалноосигурителните вноски за безработица и гарантиране на вземанията върху заплатите, които конкурентите на France Télécom не плащат, като 1 % солидарност и изплатени суми в брой за отсъствие от работа и разходите за самоосигуряване от страна на France Télécom.
(194)
Уеднаквяването ще осигури действително конкурентно равенство между France Télécom и неговите конкуренти и ще гарантира пропорционалността и съвместимостта с общия пазар на помощ, приведена в действие през 1996 г.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЯ
(195)
Комисията констатира, че Френската република неправомерно е привела в действие държавна помощ, въведена с реформата през 1996 г., на начина на финансиране на пенсиите на държавните служители, работещи за France Télécom, в нарушение, от влизането ѝ в сила, на член 108, параграф 3 от ДФЕС.
(196)
Привеждането в действие на тази помощ от 1997 г. е позволило облекчаване на годишните социални разходи на France Télécom. При все това тази последица е била неутрализирана поне през 2010 г. чрез плащането на предвидената с тази реформа извънредна вноска с определен размер. Неутрализирането доказва, че условията, които биха създали действително равенство между France Télécom и конкурентите му що се отнася до тези разходи, и съгласно които тази помощ би била съвместима с вътрешния пазар, се прилагат след 31 декември 2010 г., като точната дата предстои да бъде определена.
(197)
Следователно, доколкото при изчисляването на дължимата от France Télécom погасителна вноска Френската република взема предвид нивата на задължителните социални и данъчни разходи върху заплатите между France Télécom и останалите предприятия от сектора на далекосъобщенията, предмет на общото право за социалноосигурителните плащания, като се отчитат общите и необичайните рискове за обикновените и държавните служители, въведената със закона от 1996 г. реформа може да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС. Следователно Френската република е длъжна да предприеме мерки, по-специално законови и подзаконови разпоредби, необходими за изпълнение на условието, посочено в настоящото съображение,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ, произтичаща от намаляването на насрещната престация, платима на държавата за уреждането и плащането на отпуснатите пенсии, в приложение на Кодекса за гражданските и военните пенсии, на държавните служители на France Télécom съгласно Закон № 96-660 от 26 юли 1996 г. относно националното предприятие France Télécom за изменение на Закон № 90-568 от 2 юли 1990 г. относно организацията на обществената услуга на пощите и далекосъобщенията, е съвместима с вътрешния пазар съгласно изложените в член 2 условия.
Член 2
Погасителната вноска „от работодателя“, дължима от France Télécom съгласно член 30, буква в) от Закон № 90-568 от 2 юли 1990 г. относно организацията на обществената услуга на пощите и далекосъобщенията, е изчислена и удържана по такъв начин, че да се уеднаквят нивата на всички задължителни социални и данъчни разходи върху заплатите между France Télécom и останалите предприятия от сектора на далекосъобщенията, предмет на общото право за социалноосигурителните плащания.
За да изпълни това условие, в срок от седем месеца след уведомяването за настоящото решение Френската република:
а)
изменя член 30 от Закон № 90-568 от 2 юли 1990 г. относно организацията на обществената услуга пощите и далекосъобщенията и нормативните или други текстове за прилагането му по такъв начин, че базата за изчисляването и удържането на погасителната вноска „от работодателя“, дължима от France Télécom, да не се ограничават само до рисковете, които са общи за обикновените и държавните служители, а да включват и необичайните рискове;
б)
удържа от France Télécom, от датата, на която сумите на извънредната вноска, въведена със Закон № 96-660 от 26 юли 1996 г., капитализирани със сконтовия процент, произтичащ от прилагането на известието на Комисията относно метода за определяне на референтните и сконтовите лихвени проценти, приложими в настоящия случай, са равни на сумата на вноските и разходите, които France Télécom би продължило да плаща съгласно член 30 от Закон № 90-568 от 2 юли 1990 г. в първоначалната му редакция, погасителната вноска „от работодателя“, изчислена съгласно реда и условията, посочени в буква а), като се вземат предвид общите и необичайните рискове за обикновените и държавните служители.
Член 3
1. В срок от два месеца след уведомяването за настоящото решение Франция предоставя на Комисията подробно описание на вече предприетите и планираните мерки за спазване на настоящото решение. Тя информира Комисията по-специално за:
а)
състоянието на напредъка на посочените в член 2 изменения на законовите и подзаконовите разпоредби;
б)
окончателните суми на компенсациите и вноските за 2011 г. и при необходимост за предвидените за 2012 г., като се отчита евентуалният излишък от капитализираните суми на извънредната вноска;
в)
сумите на погасителната вноска „от работодателя“ съгласно посочените в член 2 ред и условия за бъдещите срокове на падеж, докато се очакват промените в законодателството;
г)
плащанията на вноската „от работодателя“, извършени след като сумите на извънредната вноска, въведена със Закон № 96-660 от 26 юли 1996 г., капитализирани със сконтовия процент в резултат на прилагането на известието на Комисията относно метода за определяне на референтните и сконтови лихвени проценти, приложим в настоящия случай, вече не неутрализират последиците от реформата от 1996 г.
2. Френската република информира Комисията за напредъка по националните мерки, предприети за изпълнение на настоящото решение. При поискване от страна на Комисията тя незабавно представя информация за вече предприетите и планираните мерки за спазване на настоящото решение.
Член 4
Адресат на настоящото решение е Френската република.
Съставено в Брюксел на 20 декември 2011 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-20 ta’ Diċembru 2011
dwar l-għajnuna mill-Istat Nru C 25/08 (ex NN 23/08) riforma tal-mod ta’ finanzjament tal-pensjonijiet tal-uffiċjali tal-Istat li jaħdmu ma’ France Télécom imwettqa mir-Repubblika Franċiża favur France Télécom
(notifikata bid-dokument numru C(2012) 9403)
(It-test bil-Franċiż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/540/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 108(2), l-ewwel subparagrafu (1),
Wara li kkunsidrat il-ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) (2),
Wara li stiednet lill-partijiet interessati jressqu l-kummenti tagħhom (3) skont l-Artikoli msemmija u wara li kkunsidrat dawn il-kummenti,
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Permezz ta’ lment bid-data tal-4 ta’ Ottubru 2002 finalizzat fis-16 ta’ Jannar 2003, il-Kummissjoni rċeviet allegazzjonijiet li skonthom ir-Repubblika Franċiża kienet tat għajnuna favur France Télécom li naqqset parzjalment l-obbligi finanzjarji tagħha, l-aktar dawk marbuta mal-finanzjament tal-pensjonijiet. Permezz ta’ ittra datata s-17 ta’ Marzu 2004, ir-Repubblika Franċiża kkomunikat lill-Kummissjoni l-informazzjoni li din kienet talbet dwar l-ilment.
(2)
Permezz ta’ ittri datati t-2 ta’ April 2004 u l-24 ta’ Frar 2006, dawk li ressqu l-ilment taw informazzjoni supplimentari dwar l-ilment.
(3)
Permezz ta’ ittra tal-20 ta’ Mejju 2008, il-Kummissjoni nfurmat lir-Repubblika Franċiża bid-deċiżjoni tagħha li tiftaħ il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (“TFUE”) fir-rigward ta’ din l-għajnuna.
(4)
Ir-Repubblika Franċiża ppreżentat il-kummenti tagħha fit-18 ta’ Lulju 2008.
(5)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tiftaħ il-proċedura ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (4). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati jippreżentaw il-kummenti tagħhom dwar l-għajnuna inkwistjoni.
(6)
Fit-22 ta’ Settembru 2008, il-Kummissjoni rċeviet kummenti minn għand France Télécom u, wara estensjoni tal-iskadenza, irċeviet il-kummenti ta’ min ressaq l-ilment u ta’ operatur tat-telekomunikazzjoni fl-1 u s-16 ta’ Ottubru 2008, rispettivament. Imbagħad il-Kummissjoni bagħtithom lir-Repubblika Franċiża filwaqt li tatha l-possibilità li tagħti l-kummenti tagħha, u rċeviet il-kummentarji tar-Repubblika Franċiża f’ittra bid-data tat-13 ta’ Frar 2009.
(7)
Fis-16 ta’ Frar 2009, France Télécom ippreżentat kummenti li ġibdu l-attenzjoni tal-Kummissjoni għal Sentenza tal-Qorti tat-28 ta’ Novembru 2008 (5) li, skont din, tikkonferma l-argumenti tagħha. Fl-14 ta’ Mejju 2009, l-operatur tat-telekomunikazzjoni imsemmi fil-Premessa (6) ippreżenta informazzjoni supplimentari b’rabta mal-kummenti tiegħu li qegħdin fil-fażi tal-proċedura, u rrefera għal Deċiżjoni tal-Kummissjoni datata l-11 ta’ Frar 2009 (6) li, skont hu, issaħħaħ il-kummenti tiegħu.
(8)
Saru laqgħat bejn ir-rappreżentanti tal-Kummissjoni u ta’ France Télécom, fuq talba ta’ din tal-aħħar, fis-17 ta’ Diċembru 2009, it-23 ta’ Settembru 2010 u t-12 ta’ Ottubru 2010. France Télécom bagħtet kummenti supplimentari fit-18 ta’ Ottubru 2010.
(9)
Fit-18 ta’ Marzu 2010, fuq talba tal-Kummissjoni, ir-Repubblika Franċiża tat speċifikazzjonijiet u aġġornament ta’ ċerta dejta li tinsab fil-kummenti inizjali tagħha, li akkumpanjat bi tfakkira tal-kontenut tagħhom.
(10)
Fit-22 ta’ Settembru 2010, l-awtoritajiet Franċiżi infurmaw lill-Kummissjoni b’kummenti ġodda u talbu li ssir laqgħa, li saret fit-22 ta’ Ottubru 2010. Permezz ta’ ittra datata t-28 ta’ Ottubru 2010, il-Kummissjoni bagħtitilhom dettalji fattwali ppreżentati waqt din il-laqgħa u l-kummenti supplimentari ta’ France Télécom u stiednet lir-Repubblika Franċiża tifformula l-kummenti possibbli tagħha. Fis-17 ta’ Novembru 2010, il-Kummissjoni bagħtet dettalji supplimentari mitluba mill-awtoritajiet Franċiżi biex iħejju l-kummenti tagħhom fl-10 ta’ Novembru 2010.
(11)
Permezz ta’ ittra datata d-9 ta’ Diċembru 2010, iffinalizzata fl-24 ta’ Ġunju 2011, ir-Repubblika Franċiża bagħtet il-kummenti supplimentari tagħha, akkumpanjati b’aġġornament ta’ ċerta dejta li tinsab fil-kummenti inizjali tagħha. Saru laqgħat mal-awtoritajiet Franċiżi fit-28 ta’ Ġunju u l-4 ta’ Lulju 2011. Ġew ippreżentati kummenti ġodda fis-7 ta’ Ottubru 2011.
2. DESKRIZZJONI DETTALJATA TAL-GĦAJNUNA
(12)
Il-miżuri soġġetti għal din il-proċedura jikkonsistu fil-bidliet introdotti fl-1996 fl-iskema tal-obbligi fir-responsabbiltà tal-impriża France Télécom fir-rigward tal-ħlas tal-pensjonijiet tal-persunal tagħha bl-istatus ta’ uffiċjal. L-iskema preċedenti kienet ġiet stabbilita mat-twaqqif fl-1990 ta’ France Télécom bħala impriża indipendenti mill-amministrazzjoni tal-Istat. Fil-fatt, il-Liġi tal-1990 adottat il-prattika preċedenti fir-rigward tal-obbligi soċjali ta’ France Télécom. Iddaħħlet skema ġdida fl-1996 minn naħa meta France Télécom twaqqfet bħala kumpanija pubblika b’responsabbiltà limitata, meta ġiet offruta fis-suq u meta nfetħet parti akbar tal-kapital tagħha, u min-naħa l-oħra, mal-ftuħ totali għall-kompetizzjoni tas-swieq fejn kienet topera, fi Franza u fl-Istati Membri l-oħra tal-Unjoni Ewropea. L-iskema introdotta fl-1996 essenzjalment għadha fis-seħħ, bħalissa.
2.1. Il-qafas legali tal-istatus ta’ France Télécom u tal-persunal tagħha bejn l-1990 u l-1996
2.1.1. Status ta’ France Télécom u sitwazzjoni tal-persunal tagħha bejn l-1990 u l-1996
(13)
Skont il-Liġi Nru 90-568 tat-2 ta’ Lulju 1990 (minn hawn ‘il quddiem “il-Liġi tal-1990”) (7), France Télécom twaqqfet bħala operatur pubbliku b’personalità ġuridika. Qabel, kienet tifforma Direttorat Ġenerali tal-Ministeru tal-Posta u t-Telekomunikazzjoni. Permezz ta’ din l-istess Liġi, is-sjieda sħiħa tal-assi mobbli u immobbli tal-Istat marbuta mas-servizzi li jaqgħu taħt dan id-Direttorat Ġenerali ġiet trasferita ipso jure u mingħajr ħlas lil France Télécom.
(14)
L-Artikolu 3 tal-Liġi tal-1990 jagħti partikolarment il-missjoni lil France Télécom:(i) li tiżgura s-servizzi pubbliċi tat-telekomunikazzjoni kollha fir-relazzjonijiet interni u internazzjonali; (ii) li tistabbilixxi, tiżviluppa u topera n-netwerks pubbliċi meħtieġa għall-provvista ta’ dawn is-servizzi u tiżgura l-konnessjoni tagħhom man-netwerks barranin; (iii) li tipprovdi s-servizzi, is-sistemi u n-netwerks tat-telekomunikazzjoni l-oħra kollha, kif ukoll li tistabbilixxi netwerks li jiddistribwixxu bil-kejbil servizzi ta’ xandir tal-awdjo jew tat-televiżjoni.
(15)
Skont l-Artikolu 29 tal-Liġi tal-1990, il-persunal ta’ France Télécom igawdi minn status partikolari, b’applikazzjoni tal-Liġi li tistabbilixxi d-drittijiet u l-obbligi tal-uffiċjali pubbliċi u tal-Liġi li tintroduċi dispożizzjonijiet statutorji dwar il-funzjoni pubblika tal-Istat. Il-Liġi tal-1990 kienet tippermetti l-impjieg ta’ uffiċjali kuntrattwali taħt l-iskema ta’ ftehimiet kollettivi fil-qafas speċifikat minn ftehim legali milħuq bejn l-Istat u l-impriża. Dan kien jipprevedi limitu ta’ 3 % tal-persunal għal dan it-tip ta’ reklutaġġ.
(16)
Bl-insegwiment tal-prattika baġitarja preċedenti, il-Liġi tal-1990 kienet tistabbilixxi fl-Artikolu 30 tagħha t-tqassim tar-responsabbiltajiet relatati mal-finanzjament tas-servizzi soċjali tal-persunal bejn l-Istat Franċiż u France Télécom, kif ġej:
“L-impjegati attivi u rtirati tal-Ministeru tal-Posta u t-Telekomunikazzjoni u dawk tal-operaturi pubbliċi li jaqgħu fl-istatus ġenerali ta’ uffiċjali tal-Istat, kif ukoll id-dipendenti tagħhom, jibbenefikaw minn servizzi ta’ assigurazzjoni medika, tal-maternità u tal-invalidità, permezz tal-assigurazzjoni ġenerali tal-P.T.T. skont il-kundizzjonijiet previsti fil-Ktieb III u fil-Kapitolu II tal-Ewwel Titolu tal-Volum VII tal-Kodiċi tas-Sigurtà Soċjali. Madankollu, il-parti tal-kontribuzzjoni dovuta mill-Istat skont l-Artikolu L. 712-9 għandha tkun ir-responsabbiltà tal-operaturi pubbliċi għall-uffiċjali tagħhom
Il-likwidazzjoni u l-ħlas tal-pensjonijiet allokati, b’applikazzjoni tal-kodiċi tal-pensjonijiet ċivili u militari, għall-uffiċjali ta’ La Poste u ta’ France Télécom għandhom isiru mill-Istat. Bħala kumpens, l-operaturi pubbliċi huma obbligati li jħallsu lit-Teżor:
(a)
L-ammont li jitnaqqas mill-paga tal-uffiċjal, li r-rata hi stabbilita mill-Artikolu L. 61 tal-kodiċi tal-pensjonijiet ċivili u militari;
(b)
Kontribuzzjoni supplimentari li tippermetti t-teħid tar-responsabbiltà kollha tal-ispejjeż tal-pensjonijiet mogħtija u li għandhom jingħataw lill-uffiċjali rtirati.
L-obbligi li jirriżultaw mill-applikazzjoni għall-uffiċjali ta’ La Poste u ta’ France Télécom tad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu L. 134-1 tal-Kodiċi tas-Sigurtà Soċjali li jaqgħu kollha fuq l-operaturi pubbliċi.
Digriet tal-Kunsill tal-Istat jistabbilixxi, jekk ikun meħtieġ, il-kundizzjonijiet għall-applikazzjoni ta’ dawn id-dispożizzjonijiet”.
(17)
Bejn l-1991 u l-1996, b’applikazzjoni tal-Artikolu 30 tal-Liġi tal-1990, il-kontribuzzjoni ta’ “min iħaddem” (jiġifieri l-kontribuzzjoni supplimentari, imsemmija fil-Punt b) tal-Artikolu 30 tal-Liġi tal-1990 fl-abbozz inizjali tagħha) li kienet tirregola lil France Télécom fir-rigward tal-impjieg tal-uffiċjali tagħha, kienet stabbilita skont id-differenza bejn l-ammont totali tal-pensjonijiet imħallsa mill-Istat Franċiż u l-parti mħallsa mill-uffiċjali impjegati fuq il-pagi tagħhom. France Télécom ipparteċipat ukoll fl-iskemi msejħa ta’ “kumpens” u ta’ “kumpens żejjed”, li jipprevedu trasferimenti bil-għan li jiżguraw il-bilanċ bejn l-iskemi tal-irtirar ta’ uffiċjali ta’ entitajiet pubbliċi oħra. Il-parti tas-salarju għall-finanzjament tal-obbligi tal-pensjoni tal-uffiċjali ġiet iffissata b’applikazzjoni tal-Artikolu L 61 tal-Kodiċi tal-Pensjonijiet Ċivili u Militari permezz ta’ ammont imnaqqas mill-paga tal-uffiċjal, stabbilit għal 7,85 % tal-paga grossa skont il-grad.
(18)
Il-pagamenti ta’ France Télécom għolew minn EUR 920 miljun għal EUR 1 151 miljun bejn l-1991 u l-1996 u saru kif ġej:
Tabella 1
Kontribuzzjonijiet tal-pensjoni tal-impjegati u ta’ min iħaddem ta’ France Télécom 1991-96 (8)
(miljuni ta’ EUR)
1991
1992
1993
1994
1995
1996
A/Pensjonijiet totali mħallsa
939
983
1 070
1 079
1 173
1 214
a 1/kontribuzzjonijiet tal-impjegati
195
201
217
213
229
238
a 2/kontribuzzjoni ta’ min iħaddem
743
782
853
866
944
976
B/Spiża kompensatorja
176
188
277
136
201
175
Spejjeż totali (A + B)
1 115
1 171
1 348
1 215
1 375
1 389
Parti totali ta’ France Télécom (a2 + B)
920
970
1 131
1 002
1 146
1 151
(19)
France Télécom kienet iddaħħal fil-kontijiet l-ispejjeż marbuta mal-pensjonijiet abbażi tal-kontribuzzjonijiet imħallsa. Minħabba n-natura ċerta taż-żieda f’dawn l-ispejjeż, meta titqies l-evoluzzjoni prevedibbli tal-pensjonijiet li jkollhom jitħallsu lill-ex-uffiċjali tagħha, France Télécom kienet iddaħħal ukoll fil-kontijiet tagħha provvediment annwali maħsub biex tifrex l-effett maħsub taż-żidiet futuri tal-pagamenti fuq perjodu ta’ 30 sena. L-ammont totali tal-provvediment li sar sal-1996 kien ta’ FRF 23,4 biljun (EUR 3,6 biljun). Skont l-awtoritajiet Franċiżi, billi l-Istat Franċiż huwa l-assiguratur tiegħu stess, min-naħa tiegħu ma waqqafx riżervi għal dawn il-pensjonijiet (9).
2.1.2. L-emendi li saru fl-istatut ta’ France Télécom u l-pożizzjoni tal-uffiċjali tagħha mill-1996
L-istatuti tal-kumpanija France Télécom
(20)
Il-Liġi Nru 96-660 tas-26 ta’ Lulju 1996 (10) (minn hawn ‘il quddiem “il-Liġi tal-1996”) emendat ċerti dispożizzjonijiet fil-Liġi tal-1990. B’effett mill-31 ta’ Diċembru 1996, minn naħa din tat lil France Télécom it-titolu ta’ impriża nazzjonali soġġetta għad-dispożizzjonijiet leġiżlattivi applikabbli għall-kumpaniji pubbliċi bir-responsabbiltà limitata, sakemm dawn ma jmorrux kontra l-liġi u, min-naħa l-oħra, ittrasferiet mingħajr ħlas il-parti essenzjali tal-assi, id-drittijiet u l-obbligi tal-persuna ġuridika rregolata bil-liġi pubblika France Télécom lill-impriża nazzjonali France Télécom.
(21)
Il-kapital tal-impriża France Télécom SA (“France Télécom”) ġie stabbilit permezz ta’ Digriet għal FRF 25 biljun (EUR 3,8 biljun) mill-fondi proprji li jidhru fil-karta tal-bilanċ fil-31 ta’ Diċembru 1995. L-ishma ta’ France Télécom f’Ottubru 1997 tqiegħdu fis-suq ewlieni tal-Bourse de Paris kif ukoll fin-New York Stock Exchange (NYSE). Skont ir-rapport annwali tal-1998, il-kapital ta’ France Télécom kien maqsum bejn l-Istat b’63,6 %, l-investituri privati b’31,2 %, il-persunal ta’ France Télécom b’3,2 % u Deutsche Telekom b’2 %. Mis-7 ta’ Settembru 2004, biċ-ċessjoni ta’ 10,85 % tal-kapital, il-parteċipazzjoni tal-Istat Franċiż ma baqgħetx tikkontrolla. Wara, din il-parti kompliet tonqos u saret 26,65 % tal-kapital sal-31 ta’ Diċembru 2008. Madankollu, b’26,65 % tad-drittijiet tal-votazzjoni u fin-nuqqas ta’ blokki oħra ta’ azzjonisti sinifikanti, l-Istat Franċiż jaħtar il-President-Direttur-Ġenerali, jibqa’ l-azzjonist ewlieni ta’ France Télécom u fil-prattika jista’ jiddetermina r-riżultat tal-vot tal-azzjonisti dwar il-kwistjonijiet li jeħtieġu maġġoranza sempliċi (11).
L-istatuti u r-reklutaġġ tal-persunal tal-kumpanija France Télécom
(22)
It-tibdil fl-istatut ta’ France Télécom previst mil-Liġi tal-1996 kien jinkludi wkoll diversi dispożizzjonijiet dwar il-persunal tagħha. Skont din il-Liġi, il-korp ta’ uffiċjali ta’ France Télécom hu marbut mal-impriża nazzjonali France Télécom u jaqa’ taħt it-tmexxija ta’ din tal-aħħar. Il-persunal bi status ta’ uffiċjal kien iżomm dan l-istatus u l-garanziji marbuta miegħu. Il-kundizzjonijiet tal-impjieg tal-uffiċjali marbuta ma’ France Télécom huma identiċi għal dawk tal-uffiċjali statali: huma jgawdu mill-garanzija tal-impjieg u ma jistgħux jitkeċċew ħlief għal raġuni serja, fil-każijiet speċifikati mil-liġi. Fir-rigward tar-reklutaġġ ta’ persunal ġdid, il-Liġi tal-1996 kienet tippermetti lil France Télécom tkompli bir-reklutaġġ ta’ uffiċjali sal-1 ta’ Jannar 2002, filwaqt li kienet tippermettilha timpjega uffiċjali kuntrattwali taħt l-iskema tal-ftehimiet kollettivi.
(23)
Fil-31 ta’ Diċembru 1996, France Télécom kienet timpjega 165 200 persuna, li 94,1 % minnhom kienu uffiċjali. Fil-fatt, mingħajr ma stenniet l-iskadenza tal-1 ta’ Jannar 2002 stabbilita bil-Liġi tal-1996, France Télécom waqfet tirrekluta uffiċjali fl-1997. Bħala konsegwenza, in-numru ta’ uffiċjali naqas b’47 % f’għaxar snin, u niżel minn 133 434 uffiċjal fl-1997 għal 69 892 uffiċjal fl-2007. Dan it-tnaqqis hu b’mod ċar akbar minn dak tal-persunal totali ta’ France Télécom (-25 %) li kellha 124 166 impjegat fil-31 ta’ Diċembru 2007.
Il-kontribuzzjonijiet ta’ min iħaddem għall-pensjonijiet tal-kumpanija France Télécom
(24)
L-Artikolu 6 tal-Liġi tal-1996 emenda wkoll l-Artikolu 30 tal-Liġi tal-1990 billi żied żewġ paragrafi c) u d) mat-test oriġinali. Il-Liġi timponi fuq France Télécom li tħallas lit-Teżor, bħala kumpens tal-likwidazzjoni u l-ħlas mill-Istat tal-pensjonijiet allokati għall-uffiċjali ta’ France Télécom:
“(c)
[…], kontribuzzjoni ta’ min iħaddem ta’ natura liberatorja, dovuta mill-1 ta’ Jannar 1997, proporzjonalment mas-somom imħallsa bħala kumpens imnaqqas għall-pensjoni. Ir-rata tal-kontribuzzjoni liberatorja tiġi kkalkolata b’mod li jsiru ugwali l-livelli tal-obbligi soċjali u fiskali obbligatorji fuq is-salarji bejn France Télécom u l-impriżi l-oħra fis-settur tat-telekomunikazzjoni li jaqgħu taħt il-liġi komuni tas-servizzi soċjali, għal dawk ir-riskji komuni għall-impjegati skont il-liġi komuni u għall-uffiċjali tal-Istat. Din ir-rata tista’ tkun soġġetta għal reviżjoni f’każ ta’ modifika tal-imsemmija obbligi. Il-metodi għad-determinazzjoni u għall-ħlas lill-Istat tal-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem jiġu ffissati permezz ta’ Digriet fil-Kunsill tal-Istat;
(d)
[…], kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali, li l-ammont u l-metodi tal-ħlas tagħha għandhom jiġu ffissati skont il-Liġi tal-Finanzi qabel il-31 ta’ Diċembru 1996”.
(25)
Il-Liġi tal-1996 eskludiet ukoll lil France Télécom mill-kamp ta’ applikazzjoni tal-mekkaniżmu tal-kumpensi tax-xjuħija ġeneralizzata u speċifika previsti mil-Liġi tal-1990 u li jirriżultaw, għal France Télécom, fil-ħlas ta’ kumpensi u kumpensi żejda addizzjonali għall-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem, elenkati fit-Tabella 1. Bejn l-1991 u l-1996, l-ammonti mħallsa għal dan il-għan kienu jirrappreżentaw 18 % tal-pensjonijiet imħallsa lill-uffiċjali.
(26)
Il-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem ta’ natura liberatorja implimentata bil-Liġi tal-1996 tissostitwixxi l-kontribuzzjoni supplimentari prevista fil-punt b) tal-Artikolu 30 tal-Liġi tal-1990. Din il-kontribuzzjoni hi bbażata fuq rata ta’ ekwità kompetittiva bbażata fuq ibbilanċjar tal-livell tal-kontribuzzjonijiet soċjali u fiskali obbligatorji għal salarju nett ugwali. Il-metodu ta’ bbilanċjar hu bbażat fuq rikostruzzjoni ta’ x’ikun l-ammont tal-ispejjeż ta’ kompetitur li jħaddem impjegati soġġetti għal-liġi komuni tal-kontribuzzjonijiet soċjali, inklużi l-pensjonijiet, billi jiżguralhom salarju nett ugwali għal dak tal-uffiċjali ta’ France Télécom bi struttura ta’ impjieg identika.
(27)
Il-metodu jeskludi l-kontribuzzjonijiet imħallsa mill-kompetituri biex jiżguraw ir-riskji mhux komuni għall-impjegati u għall-uffiċjali, l-aktar il-qgħad u d-djun tal-impjegati f’każ ta’ rimedju ġudizzjarju jew likwidazzjoni tal-impriża (minn hawn ‘il quddiem “Assurance Garantie des Salaires” (Assigurazzjoni Garanzija tas-Salarji) jew “AGS”). Meta ġiet ivvutata l-Liġi tal-1996, din id-differenza bejn France Télécom u l-kompetituri tagħha ġiet osservata mil-leġiżlatur, li stqarr li: “il-lakuna fid-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 6 tippermetti lil France Télécom tinħeles mill-kontribuzzjonijiet UNEDIC li jkollhom iħallsu l-kompetituri potenzjali tagħha” (12).
(28)
Il-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem ta’ France Télécom, ikkalkulata mill-ġdid kull sena, tingħata bħala perċentwali tas-salarji grossi skont il-grad tal-uffiċjali fis-servizz. Ir-rata ta’ din il-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem fil-medja kienet ta’ […] (*) % bejn l-1997 u l-2010 u hija stabbilita kif indikata fit-Tabella 2, skont il-kummenti tar-Repubblika Franċiża.
Tabella 2
Kontribuzzjoni ta’ min iħaddem ta’ natura liberatorja mħallsa minn France Télécom bejn l-1997 u l-2010
Sena
Rata tal-kontribuzzjoni
Miljuni ta’ EUR
1997
36,20 %
1 088,9
1998
35,40 %
1 069,6
1999
36,70 %
1 108,5
2000
36,40 %
1 085,0
2001
37,00 %
1 088,6
2002
37,70 %
1 100,1
2003
37,60 %
1 085,0
2004
[…] %
1 048,6
2005
[…] %
984,6
2006
[…] %
957,6
2007
[…] %
917,6
2008
[…] %
859,2
2009
[…] %
805,4
2010
[…] %
744,5
(29)
Il-waqfien mir-reklutaġġ tal-uffiċjali mill-1997 illimita l-persunal tal-uffiċjali attivi ta’ France Télécom. Minkejja rtirar ta’ parti dejjem tikber tal-persunal tal-uffiċjali bejn l-1991 u l-2010, it-tabella turi li l-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem ta’ EUR 744 miljun imħallsa minn France Télécom fl-2010 kienet inqas mill-EUR 407 miljun għall-obbligi tal-pensjonijiet li l-impriża kienet tħallas lill-Istat Franċiż qabel id-dħul fis-seħħ tar-riforma tal-1996 u kienet ekwivalenti biss għall-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem li France Télécom kienet tħallas 20 sena qabel fl-1991 (EUR 1 151 miljun u EUR 743 miljun rispettivament, ara t-Tabella 1).
(30)
Ir-riforma introdotta bil-Liġi tal-1996 għalhekk irriżultat li l-ammont tal-kontribuzzjoni ta’ France Télécom qed jonqos fil-valur assolut u ma għadux marbut man-numru ta’ uffiċjali rtirati. It-trasferiment tal-obbligi lill-Istat introdott bil-Liġi tal-1996 sar meta t-tbassir mill-Istat kien qed jipprevedi żieda sinifikanti fl-ispiża tal-pensjonijiet mill-2005, li kienet se togħla minn FRF 13 biljun (EUR 1,98 biljun) fl-2007, FRF 21,5 biljun (EUR 3,3 biljun) fl-2017 u FRF 34 biljun (EUR 6,1 biljun) fl-2027 (13).
(31)
Għalhekk, id-diskussjonijiet dwar l-abbozz tal-liġi fl-Assemblea Nazzjonali u fis-Senat isemmu ammont ta’ FRF 250 biljun f’trasferiment ta’ obbligi ta’ pensjonijiet lejn il-baġit tal-Istat, li ma kinux se jiġu koperti minn FRF 100 miljun f’kontribuzzjonijiet annwali u FRF 40 biljun f’kontribuzzjoni eċċezzjonali, anke biż-żieda tal-waqfien ta’ parti mill-attivitajiet tal-impriża. L-istess diskussjonijiet urew ammont stmat massimu ta’ FRF 40 biljun f’kontribuzzjoni eċċezzjonali biex titnaqqas l-importanza tal-obbligu ġdid u peżanti għall-Istat. Dan l-ammont ġie ffissat fuq parir minn bankiera sabiex jiġi kontabilizzat ma’ proporzjon ta’ dejn fuq fondi proprji ta’ 150 % u sabiex jikkorrispondi mal-provvedimenti għall-pensjonijiet stabbiliti mill-impriża u miżjuda għall-Istat, għal għaxar snin, u għaxar snin biss, li jirriżulta mid-differenza bejn il-pensjonijiet imħallsa u l-kontribuzzjoni liberatorja li jkollha titħallas minn dakinhar (14).
(32)
L-għan tal-kumpens mill-Istat jissemma, mhux biss fit-titolu tal-Artikolu 30 tal-Liġi vvutata mil-leġiżlatur u waqt id-diskussjonijiet dwar l-abbozz tal-Liġi tal-1996, imma anke fir-Rapport annwali ta’ France Télécom għall-1997, li jsemmi l-“ħlas mill-Istat Franċiż ta’ kontribuzzjoni eċċezzjonali ta’ FRF 37,5 biljun b’rabta mal-pensjonijiet futuri tal-ex uffiċjali” (15). Il-provvedimenti stabbiliti minn France Télécom ippermettew lil France Télécom tnaqqas il-finanzjament nett li għandha tagħti billi hi llimitat ruħha li tħallas, f’sena waħda, l-ispejjeż żejda għall-Istat fuq għaxar snin li rriżultaw mir-riforma.
(33)
B’hekk jidher li l-provvediment maħsub biex jifrex l-effett taż-żidiet futuri fil-kontribuzzjonijiet li jirriżultaw mil-Liġi tal-1990, li France Télécom kienet stabbilixxiet kull sena għal ammont kumulat ta’ FRF 23,4 biljun (EUR 3,6 biljun) fl-1996, ġiet ikkunsidrata għall-iffissar tal-ammont tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali (jew “aġġustament”). Il-parti ta’ din il-kontribuzzjoni li ma tikkorrispondix għall-provvedimenti stabbiliti kienet tkopri din iż-żieda fl-ispejjeż għal perjodu ta’ għaxar snin. L-ammont ta’ din ġie stabbilit billi tqies l-ammont li diġà kien hemm provvediment għalih mill-impriża kif jirriżulta bla dubju mid-diskussjonijiet li saru dak iż-żmien.
(34)
Fil-fatt, minħabba n-natura liberatorja tal-kontribuzzjoni annwali ta’ min iħaddem introdotta bil-Liġi tal-1996, l-obbligu ta’ France Télécom minn dakinhar huwa limitat għall-ħlas ta’ din il-kontribuzzjoni, mingħajr ebda impenn ieħor ta’ kopertura tal-iżbilanċi futuri possibbli la fis-sistema ta’ pensjonijiet tal-uffiċjali tagħha u lanqas f’sistemi oħra tas-servizz pubbliku. Il-provvediment kontabbli għalhekk sar mhux applikabbli b’riżultat tal-Liġi tal-1996. Il-provvediment reġa’ ddaħħal bi profitt fil-kont tar-riżultat ta’ France Télécom fil-31 ta’ Diċembru 1996, għal valur ta’ FRF 17,5 biljun (EUR 2,7 biljun) fir-riżultat nett (16).
(35)
Barra minn hekk, l-ammont tal-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali prevista mil-Liġi tal-1996 bħala kumpens għal-likwidazzjoni u għall-ħlas mill-Istat tal-pensjonijiet allokati għall-uffiċjali ta’ France Télécom ġie ffissat għal FRF 37,5 biljun bil-Liġi dwar il-Finanzi għall-1997, jiġifieri EUR 5,71 biljun. Dan ġie ffinanzjat permezz ta’ żieda fid-dejn tal-impriża fuq perjodu qasir u fit-tul (17) u tħallas f’bosta pagamenti bejn Jannar u Ottubru tal-1997. Id-dħul minn din il-kontribuzzjoni eċċezzjonali ppermetta li l-iżbilanċ tal-amministrazzjoni pubblika Franċiża jonqos għal EUR 41,8 biljun fl-1997. Mingħajrha, l-iżbilanċ kien jirrappreżenta 3,7 % tal-PDG din is-sena.
(36)
Id-dħul minn din il-kontribuzzjoni ġie allokat għall-Istabbiliment Pubbliku tal-Ġestjoni tal-Kontribuzzjoni Eċċezzjonali ta’ France Télécom imwaqqaf skont il-Liġi tal-Finanzi għall-1997. Il-kontribuzzjoni eċċezzjonali tikkonsisti, flimkien mal-prodotti finanzjarji li tista’ tiġġenera, l-uniku dħul tal-istabbiliment. L-ispejjeż tagħha huma f’forma ta’ ħlas lura annwali fil-baġit tal-Istat, li ilu jiġi allokat fid-dħul mill-2006 fil-kont ta’ attribuzzjoni speċjali tal-pensjonijiet għall-pensjonijiet ċivili u militari tal-Istat. Dan il-ħlas ġie ffissat għal FRF 1 biljun (EUR 152,4 miljun) għall-1997, li mbagħad jiżdied b’10 % kull sena, sakemm ma jkunx hemm dispożizzjoni speċifika kuntrarja fil-Liġi tal-Finanzi. Il-ħajja tal-istabbiliment pubbliku tintemm wara l-ħlas lura kollu tad-dħul tiegħu lill-Istat (18).
(37)
L-applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet previsti mil-Liġi tal-Finanzi għall-1997 li jistabbilixxu l-ħlasijiet annwali wasslu biex id-dewmien tal-ħajja tal-istabbiliment pubbliku jiġi stmat għal 17-il sena fl-1999, bla rimunerazzjoni fil-likwidità (19). Madankollu, minħabba l-ħlasijiet annwali akbar minn dawk previsti mil-Liġi tal-Finanzi tal-1997, dan id-dewmien tqassar. Kif elenkat fit-Tabella 3, l-ammont akkumulat tal-pagamenti annwali mill-istabbiliment kien diġà jammonta għal EUR 5,47 biljun fl-2010. L-għeluq tal-istabbiliment minħabba l-ħlas lura totali tar-riżorsi disponibbli kien previst għall-31 ta’ Diċembru 2011 (20). Għalhekk, il-Liġi tal-Finanzi għall-2011 tipprevedi ħlas ta’ EUR 243 miljun lill-kont ta’ attribuzzjoni speċjali tal-pensjonijiet għal din is-sena, li għandu jirregolarizza l-kontijiet tal-istabbiliment (21).
(38)
Fi kwalunkwe każ, l-ammont tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali ta’ FRF 37,5 biljun allokat għall-Istabbiliment Pubbliku tal-Ġestjoni tal-Kontribuzzjoni Eċċezzjonali ta’ France Télécom fl-1997 huwa ekwivalenti għall-ammont tal-kontribuzzjoni, anqas minn FRF 40 biljun, imsemmi waqt id-diskussjoni dwar l-abbozz tal-Liġi tal-1996. Minkejja li din ġiet inkluża fil-baġit tal-Istat tal-1997 u kull sena tipprovdi l-fondi lil dan tal-aħħar għall-pensjonijiet ċivili u militari, l-ammont ta’ din il-kontribuzzjoni ġie ffissat sabiex jikkumpensa ż-żieda li rriżultat għall-Istat bl-applikazzjoni tal-Liġi tal-1996.
(39)
Il-parti tas-salarju għall-finanzjament tal-obbligi tal-pensjoni tal-uffiċċjali ffissata b’applikazzjoni tal-Artikolu L 61 tal-Kodiċi tal-pensjonijiet tal-irtirar ċivili u militari mit-twaqqif tal-impriża pubblika France Télécom fl-1991 ma ġietx modifikata bil-Liġi tal-1996. Barra minn hekk, il-liġijiet tal-1990 u l-1996 ma mmodifikawx l-iskema tal-irtirar tal-uffiċjali rregolati bil-liġi privata ta’ France Télécom, li hi dik tal-liġi komuni tas-sigurtà soċjali għall-assigurazzjoni tal-pensjoni tal-irtirar, issupplimentata bl-iskema tal-AGIRC (l-Assoċjazzjoni Ġenerali tal-Istituzzjonijiet tal-Pensjonijiet għall-Persunal Maniġerjali) għall-persunal eżekuttiv u bl-iskema tal-ARRCO (l-Assoċjazzjoni tal-Iskema Supplementari tal-Irtirar għall-Impjegati b’Salarju) għall-persunal mhux eżekuttiv. Skont din l-iskema, France Télécom u l-impjegati tagħha rregolati bil-liġi privata jassumu obbligi ekwivalenti għal dawk ta’ impriżi kompetitriċi fir-rigward b’mod partikolari tal-pagament tal-kontribuzzjonijiet liberatorji ta’ min iħaddem.
L-istimi tal-obbligi li jirriżultaw għall-Istat Franċiż mir-riforma introdotta bil-Liġi tal-1996
(40)
Meta seħħet ir-riforma introdotta bil-Liġi tal-1996, l-uffiċċju tal-attwarji maħtur bħala konsulent tal-Istat Franċiż kien evalwa li l-likwidazzjoni u l-ħlas mill-Istat tal-pensjonijiet allokati għall-uffiċjali attivi u rtirati ta’ France Télécom kienu jiswew FRF 242 biljun (EUR 36,9 biljun (22)) bħala valur aġġornat probabbli fl-1 ta’ Jannar 1997 (23). Din il-figura hi qrib l-ammont sħiħ ta’ FRF 250 biljun diskuss fis-Senat. L-istima fuq l-istess ipotesi attwarji tal-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem ta’ natura liberatorja li France Télécom ikollha tħallas bħala kumpens ġiet stmata, abbażi tal-istessi ipotesi attwarji, għal EUR 15,2 biljun, li magħhom iridu jiżdiedu l-aġġustament jew il-kontribuzzjoni eċċezzjonali ta’ EUR 5,7 biljun imħallsa b’kollox f’Ottubru 1997. L-awtoritajiet Franċiżi jistmaw għal EUR […] biljun, mad-dħul fis-seħħ tar-riforma, il-valur tal-kontribuzzjonijiet fuq is-salarji futuri. Il-valur tal-obbligu nett trasferit minn France Télécom lill-Istat Franċiż, kif stmat fl-1996, ikun għalhekk ta’ EUR […] biljun.
(41)
Għall-perjodu ta’ għaxar snin (mill-1997 sal-2006) imsemmi waqt id-diskussjonijiet dwar l-abbozz tal-Liġi tal-1996, l-ammont kumulat tas-servizzi li għandhom jitħallsu evalwati mill-Kumitat tal-attwarji maħtur bħala konsulent tal-Istat Franċiż kien ta’ EUR […] biljun. F’dan il-perjodu, l-ammont totali tas-servizzi effettivament imħallsa kien kważi identiku, EUR […] biljun, jiġifieri differenza fil-previżjoni ta’ anqas minn 0,83 % (24). Dan jikkonferma a posteriori l-eżattezza tal-previżjonijiet li taw informazzjoni għad-diskussjonijiet dwar il-liġi.
(42)
Minn dawn il-figuri, huwa possibbli li jiġi nnutat li l-ammonti u l-ġustifikazzjoni tagħhom li ġew diskussi fl-Assemblea Nazzjonali u fis-Senat għall-iffissar tal-ammont tal-aġġustament jew kontribuzzjoni nazzjonali ta’ France Télécom huwa ekwivalenti għall-evalwazzjonijiet ivverifikati ex post matul il-perjodu ta’ għaxar snin imsemmi fid-diskussjonijiet dwar l-abbozz tal-liġi. Fil-fatt, l-ammont massimu mħabbar tal-kontribuzzjoni eċċezjonali, EUR 6 biljun (FRF 40 biljun) huwa ekwivalenti għall-provvedimenti li saru mill-impriża sal-1996 biex tilqa’ għall-obbligi tal-irtirar futur li ġew previsti dak iż-żmien, jiġifieri EUR 3,6 biljun (FRF 23,4 biljun) flimkien mad-differenza ta’ EUR 2,4 biljun li kellhom jitħallsu mill-Istat bejn il-kontribuzzjonijiet ta’ minn iħaddem u tal-impjegati li nġabru bejn l-1997 u l-2006, minn naħa, u, min-naħa l-oħra, is-servizzi li kellhom jitħallsu stmati fl-1996 għall-istess perjodu ta’ għaxar snin.
(43)
Min-naħa l-oħra, l-informazzjoni trażmessa mir-Repubblika Franċiża u elenkata fit-Tabella 3 turi li, għall-perjodu mill-1997 sal-2010, l-obbligu akkumulat tal-pensjonijiet tal-uffiċjali ta’ France Télécom li kellhom jiġu ffinanzjati mill-Istat Franċiż skont ir-riforma tal-1996 kien laħaq EUR […] biljun. L-obbligu li għandu jiġi ffinanzjat mill-Istat huwa definit bħala l-bilanċ bejn il-kontribuzzjonijiet annwali ta’ France Télécom u tal-uffiċjali tiegħu fl-impjieg u s-servizzi tal-pensjonijiet li jingħataw lill-uffiċjali rtirati sena wara sena, wara li jitnaqqsu l-pagamenti annwali mill-Istabbiliment Pubbliku tal-Ġestjoni tal-Kontribuzzjoni Eċċezzjonali ta’ France Télécom. Bejn l-1997 u l-2010, l-obbligu evolva kif ġej:
Tabella 3
Obbligi li rriżultaw għall-Istat Franċiż mir-riforma tal-1996 (1997-2010)
(miljuni ta’ EUR)
Kontribuzzjonijiet
(ta’ min iħaddem, tal-impjegati)
Pagamenti annwali mill-istabbiliment pubbliku għall-ġestjoni tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali ta’ France Télécom
Servizzi mħallsa
Obbligi għall-Istat
1997
[…]
152,4
[…]
[…]
1998
[…]
167,7
[…]
[…]
1999
[…]
184,5
[…]
[…]
2000
[…]
202,9
[…]
[…]
2001
[…]
223,2
[…]
[…]
2002
[…]
245,5
[…]
[…]
2003
[…]
270,0
[…]
[…]
2004
[…]
297,1
[…]
[…]
2005
[…]
326,9
[…]
[…]
2006
[…]
1 359,5
[…]
[…]
2007
[…]
395,4
[…]
[…]
2008
[…]
435,0
[…]
[…]
2009
[…]
578,0
[…]
[…]
2010
[…]
635,8
[…]
[…]
Total
[…]
5 473,9
[…]
[…]
(44)
Skont id-dispożizzjonijiet tal-Liġi tal-Finanzi tal-1997 li tikkontrollahom, l-ammonti tal-pagamenti annwali tal-Istabbiliment Pubbliku għall-Ġestjoni tal-Kontribuzzjoni Eċċezzjonali ta’ France Télécom imħallsa fl-1997 ma kinux ekwivalenti għall-ammonti tas-servizzi stmati jew imħallsa fir-realtà lill-persunal irtirat ta’ France Télécom u lanqas għall-ammonti tal-obbligi li fadal biex jiġu ffinanzjati mill-Istat u ma ġewx iffisati skont l-ammonti msemmija. L-eżami tal-ammonti li effettivament tħallsu lura jikkonferma dan in-nuqqas ta’ ekwivalenza. Minkejja l-kontribuzzjoni eċċezzjonali mħallsa minn France Télécom fl-1997, it-Tabella 3 turi li l-ammonti ta’ servizzi mħallsa lill-uffiċjali rtirati ta’ France Télécom qabżu r-riżorsi annwali mill-2004, ħlief għas-sena 2006.
(45)
Għalhekk, il-pagamenti tal-kontribuzzjonijiet annwali ta’ France Télécom u l-pagamenti annwali tal-istabbiliment li jmexxi l-kontribuzzjoni eċċezzjonali ma jiġux allokati b’mod differenti u ex ante lis-servizzi mogħtija lill-persunal irtirat ta’ France Télécom fil-kont ta’ approprjazzjoni speċjali tal-pensjonijiet. Fil-fatt, l-allokazzjoni tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali għall-finanzjament biss tas-servizzi inkwistjoni mill-1997, jekk din ġiet applikata minflok is-sistema ta’ ħlas lura ta’ ammont miżjud kull sena b’10 % previst bil-Liġi tal-Finanzi tal-1997, kienet twassal għall-għeluq tal-istabbiliment pubbliku fi tmiem l-2008, minflok fi tmiem l-2011 kif previst, meta jitqies l-ammont mhux kopert mill-kontribuzzjonijiet annwali, elenkati fit-Tabella 3. Fi kwalunkwe ipotesi, fiż-żewġ każijiet, l-ammont tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali kien jispiċċa sal-31 ta’ Diċembru 2011.
2.2. Il-ftuħ progressiv imbagħad totali tas-swieq tat-telekomunikazzjoni
(46)
Ir-riforma tal-finanzjament tal-pensjonijiet tal-uffiċjali ta’ France Télécom saret bl-isfond tal-ftuħ totali għall-kompetizzjoni tas-swieq tas-servizzi li kienet topera fuqhom France Télécom. Mill-1988, is-settur tat-telekomunikazzjoni ġie progressivament liberalizzat permezz tad-Direttiva 88/301/KEE tal-Kummissjoni tas-16 ta’ Mejju 1988 dwar il-kompetizzjoni fis-swieq ta’ tagħmir tat-terminals tat-telekomunikazzjoni (25) u bid-Direttiva 90/388/KEE tal-Kummissjoni tat-28 ta’ Ġunju 1990 dwar il-kompetizzjoni fis-swieq tas-servizzi tat-telekomunikazzjoni (26). Id-Direttiva 90/388/KEE kienet tipprevedi miżuri ta’ liberalizzazzjoni li kellhom jiġu implimentati qabel il-31 ta’ Diċembru 1990 fir-rigward tal-komunikazzjoni ta’ dejta u s-servizzi tat-telefonija bil-leħen u tad-dejta għan-netwerks tal-intrapriża u gruppi magħluqa ta’ utenti. Id-Direttiva 96/19/KE tal-Kummissjoni tat-13 ta’ Marzu 1996 li temenda d-Direttiva 90/388/KEE fir-rigward tat-twettiq tal-kompetizzjoni sħiħa fis-suq tat-telekomunikazzjoni (27) kellha bħala għan tagħha l-liberalizzazzjoni totali tas-settur tat-telekomunikazzjoni mill-1 ta’ Jannar 1998.
(47)
Fil-fatt, il-Liġi Nru 96-659 tas-26 ta’ Lulju 1996 dwar ir-regolazzjoni tat-telekomunikazzjoni (loi no 96-659 du 26 juillet 1996 relative à la réglementation des télécommunications) iffissat il-kundizzjonijiet li jippermettu li titwettaq kompletament il-liberalizzazzjoni tas-settur billi jintemm il-monopolju ta’ France Télécom fuq it-telefonija fissa u t-trażmissjoni tad-dejta u billi jitħejjew tariffi u interkonnessjonijiet mal-kompetituri. Anke f’setturi oħra, għalkemm ma kinux soġġetti għal drittijiet esklussivi u għalhekk kompetittivi mill-1987, bħal fis-swieq tat-telefonija ċellulari, France Télécom kellha leadership b’sehem fis-suq li għadda minn 53,3 % għal 49,8 % bejn l-1997 u l-2002 (28). Il-Liġi Nru 96-659 ukoll investiet lil France Télécom missjonijiet ta’ interess ekonomiku ġenerali u stabbilixxiet it-twaqqif ta’ fond għall-finanzjament tal-obbligi relatati ma’ dawn, imħallas mill-kompetituri.
(48)
B’applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet imsemmija fil-Premessi 46 u 47, mill-1988 France Télécom kellha taffaċċja kompetituri - uħud minnhom parzjalment ta’ gruppi internazzjonali - fis-swieq tal-prodotti u s-servizzi fejn kienet topera fi Franza, fosthom, pereżempju t-telefonija ċellulari jew il-komunikazzjonijiet internazzjonali, b’komponent transkonfinali. Dan il-moviment żdied fis-swieq liberalizzati mill-1998. Barra minn hekk, France Télécom ikkonkludiet alleanzi ma’ operaturi barranin, pereżempju Deutsche Telekom u Sprint fl-1996 (Global One), - filwaqt li mill-1997 żiedet is-sħubiji u l-investiment ta’ ekwità - fl-Italja (Wind), fl-Olanda (Casema) jew bil-ksib ta’ liċenzji ċellulari fid-Danimarka u fil-Portugall (29).
(49)
Ir-riforma tal-finanzjament tal-pensjonijiet tal-irtirar ta’ France Télécom għalhekk seħħet fl-istess ħin bħal-liberalizzazzjoni tas-suq fil-livell tal-Unjoni Ewropea. Għalhekk kellha effett fuq suq kompletament liberalizzat għall-kompetizzjoni, fejn, barra minn hekk, France Télécom ikkonkludiet alleanzi u wettqet investiment sinifikanti ta’ ekwità fi Stati Membri oħra. Fil-fatt, ix-xewqa li tiġi nkoraġġita l-espansjoni ta’ France Télécom fi swieq Ewropej minbarra Franza tidher fl-isfond tal-Liġi tal-1996 u tal-ftuħ tal-impriża għall-kapital privat, kif jirriżulta mill-istqarrijiet waqt id-diskussjoni tal-abbozz, li jsemmu “l-ambizzjonijiet li kien qed iħaddan il-gvern Franċiż għall-kampjun nazzjonali tiegħu, France Télécom” (30).
(50)
Fil-preżent, France Télécom tistqarr li hi l-fornitur ewlieni ta’ aċċess għall-Internet bil-broadband u t-tielet operatur ċellulari fi Franza u fost il-leaders globali tas-servizzi tat-telekomunikazzjoni lill-intrapriżi multinazzjonali. Lil hinn minn Franza, France Télécom hi attiva b’mod sinifikanti permezz tas-sussidjarji tagħha, b’pożizzjonijiet b’saħħithom fi Spanja, fir-Renju Unit, fil-Polonja, fis-Slovakkja, fil-Belġju u fl-Awstrija (31).
3. RAĠUNIJIET LI WASSLU GĦALL-FTUĦ TAL-PROĊEDURA
(51)
Fid-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura tal-eżami, il-Kummissjoni esprimiet l-apprezzament preliminari tagħha għall-miżuri introdotti permezz tal-Liġi tal-1996 billi qabblithom mal-qafas ta’ referenza għall-kontribuzzjonijiet soċjali u fiskali obbligatorji ta’ France Télécom, stabbiliti bil-Liġi tal-1990. Hi qieset li dawn il-miżuri jidhru li jagħtu, permezz ta’ riżorsi tal-Istat, vantaġġ selettiv lil France Télécom li seta’ jfixkel il-kompetizzjoni u jaffettwa l-kummerċ bejn Stati Membri u seta’ jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(52)
Il-Kummissjoni nnutat ukoll li, anke jekk dawn il-miżuri kienu jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat, dan ma kienx ġie notifikat lill-Kummissjoni qabel l-implimentazzjoni tagħha, għalhekk kellha titqies bħala għajnuna ġdida skont il-ġurisprudenza. Ir-Repubblika Franċiża għalhekk ma rrispettatx l-obbligu tagħha ta’ notifika skont it-Trattat u l-miżura għalhekk kellha titqies bħala illegali.
(53)
Il-Kummissjoni kkonkludiet li huwa abbażi tal-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE li hi setgħet teżamina l-kompatibilità tal-għajnuna mas-suq intern. Il-Kummissjoni nnutat ukoll li l-istess dispożizzjoni ppermettitilha tikkonkludi li l-għajnuna mogħtija lil La Poste bir-riforma fil-mod tal-finanzjament tal-pensjonijiet tal-uffiċjali tagħha kienet kompatibbli mas-suq intern (32) u li, meta tqies ix-xebħ bejn dawn iż-żewġ każijiet, kien jidher xieraq f’dan il-każ li ssir analiżi simili.
(54)
Fl-eżami preliminari tagħha tal-kompatibilità tal-għajnuna mas-suq intern, u minkejja x-xebħ mar-riforma fil-mod ta’ finanzjament tal-pensjonijiet ta’ La Poste, il-Kummissjoni infurmat lir-Repubblika Franċiża b’dawn id-dubji li ġejjin:
(a)
l-ewwel nett, filwaqt li enfasizzat li ma kellhiex informazzjoni ddettaljata li turi li r-rati tal-kontribuzzjoni mħallsa minn France Télécom huma ugwali għal dawk imħallsa minn impriżi privati rregolati bil-liġi komuni li joperaw fis-settur tat-telekomunikazzjoni fi Franza, il-Kummissjoni nnutat li r-rata tal-kontribuzzjoni liberatorja applikata għal France Télécom mill-1997 ma ppermettietx li jiġu żgurati kundizzjonijiet indaqs mal-kompetituri tagħha. Dan jirriżulta mill-fatt li r-rata applikata għal France Télécom tinkludi biss il-kontribuzzjonijiet li jikkorrispondu għar-riskji komuni bejn impjegati rregolati bil-liġi komuni u uffiċjali tal-Istat, u għalhekk teskludi kontribuzzjonijiet li jikkorrispondu għar-riskji mhux komuni bħall-qgħad jew in-nuqqas ta’ pagament tas-salarji f’każ ta’ organizzazzjoni mill-ġdid jew ta’ likwidazzjoni tal-impriża;
(b)
it-tieni nett, il-Kummissjoni ma kellhiex biżżejjed informazzjoni dwar l-effetti tat-tnaqqis fl-obbligi tal-pensjonijiet fuq il-kompetizzjoni, sabiex tevalwa jekk l-effetti possibiliment pożittivi kinux akbar mill-effetti negattivi. Iżda, għal dan il-għan, il-Kummissjoni kellha tqis ukoll il-fatt li France Télécom kienet għadha ma rimborżatx kompletament l-għajnuna illegali u inkompatibbli b’applikazzjoni tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tat-2 ta’ Awwissu 2004 dwar l-għajnuna mill-Istat mogħtija minn Franza lil France Télécom (minn hawn ‘il quddiem id-“Deċiżjoni dwar l-applikazzjoni tat-taxxa professjonali għal France Télécom”) (33), Deċiżjoni li Franza kienet naqset li tikkonforma magħha fiż-żmien stipulat, kif sabet il-Qorti tal-Ġustizzja (34).
4. IL-KUMMENTI TAL-PARTIJIET INTERESSATI
(55)
Il-kummenti mressqa mill-partijiet interessati jingħataw fil-qosor fit-Taqsimiet 4.1 sa 4.3.
4.1. France Télécom
(56)
Fil-kummenti tagħha, li hi tqis supplimentari fir-rigward tal-kummenti trażmessi mir-Repubblika Franċiża, France Télécom tqis li hi qed taffaċċja problema kronika ta’ persunal żejjed marbuta mal-istatus preċedenti tagħha ta’ amministrazzjoni u li hi ma għandhiex, għall-popolazzjoni kkonċernata, l-istess possibilitajiet ta’ flessibilità fl-impjieg bħall-kompetituri tagħha. Għalhekk, France Télécom trid tagħmel allokament għat-taħriġ sinifikanti ħafna ta’ EUR 180 miljun, ekwivalenti għal 4,5 % tat-total tas-salarji meta mqabbla ma’ 2,9 % għall-medja tal-impriżi Franċiżi. France Télécom tallega wkoll li għandha piż ta’ salarji akbar ta’ madwar […]% minbarra aġġustamenti u żidiet. Barra minn hekk, billi ma tistax timplimenta programmi ta’ għoti ta’ sensji, France Télécom iffinanzjat l-ispiża tal-bonuses għat-tluq tal-uffiċjali, pereżempju l-liv fi tmiem il-karriera, għal ammont ogħla minn EUR 8 biljun bejn l-1996 u l-2006.
(57)
It-tieni, France Télécom tqis li l-obbligi tal-pensjonijiet imħallsa bejn l-1990 u l-1996 kienu anormali u qiegħduha f’sitwazzjoni ta’ żvantaġġ strutturali meta mqabbla mal-kompetituri privati tagħha, skont is-sentenza Combus (35) billi l-qafas ta’ referenza għall-evalwazzjoni tan-natura normali jew anormali tal-imsemmija obbligi hija l-iskema tal-liġi komuni applikabbli għall-kompetituri. Il-prinċipji li jinsabu fis-sentenza Combus ġew ikkonfermati wara mill-Qorti fis-sentenza tagħha Hotel Cipriani (36). France Télécom tikkontesta li s-sitwazzjoni ta’operatur wieħed, f’dan il-każ hi stess, qabel u wara r-riforma introdotta bil-Liġi tal-1996, tikkostitwixxi qafas ta’ tqabbil xieraq biex tiġi apprezzata l-eżistenza ta’ vantaġġ ekonomiku skont il-ġurisprudenza. Fi kwalunkwe każ, jekk il-qafas ta’ referenza kellu jkun France Télécom qabel u wara r-riforma tal-1996, il-miżura ma kinitx tikkwalifika bħala selettiva billi kienet tiġi applikata b’mod simili fi ħdan l-imsemmi qafas.
(58)
Jirriżulta li l-miżuri inkwistjoni la ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat skont it-Trattat billi jħollu lil France Télécom minn żvantaġġ strutturali anormali, anqas ma jistgħu jiġu klassifikati bħala vantaġġ selettiv li jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat.
(59)
Alternattivament, France Télécom tqis li l-għajnuna mill-Istat, kieku din ġiet ippruvata, kienet tkun kompatibbli mas-suq intern skont il-kriterji stabbiliti mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tagħha dwar l-iskema ta’ pensjonijiet ta’ La Poste (minn hawn ‘il quddiem “deċiżjoni La Poste”) (37). F’dan ir-rigward, in-natura speċifika tas-sistema tagħha fis-sens li hi tħallas kontribuzzjoni kkalkulata abbażi tar-riskji komuni biss ma timplikax li France Télécom kienet tpoġġiet f’sitwazzjoni favorevoli meta mqabbla mal-kompetituri mill-1996: minbarra l-iżvantaġġi strutturali marbuta mal-istatus tal-uffiċjali li timpjega, France Télécom kellha tħallas obbligu konsiderevoli marbut mar-riforma tal-1996, li l-kompatibilità tagħha mar-riforma tal-1996 trid tiġi analizzata u li l-ammont tagħha ta’ EUR 5,7 biljun jaqbeż bil-kbir l-ammont li France Télécom kien ikollha tħallas kieku l-kontribuzzjoni tagħha ġiet soġġetta għar-riskji mhux komuni.
(60)
France Télécom tqis li, fid-Deċiżjoni La Poste (38), il-Kummissjoni aċċettat li l-ammont ta’ kontribuzzjoni eċċezzjonali waħda (EUR 2 biljun), fil-qafas ta’ riforma li daħlet fis-seħħ wara n-notifikazzjoni imma qabel id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni, jikkumpensal-kontribuzzjonijiet li jikkorrispondu għar-riskji mhux komuni, sakemm jitħallas l-ammont kollu tal-kontribuzzjoni unika. Xejn ma jiġġustifika, skont France Télécom, li l-Kummissjoni twarrab dan il-prinċipju minħabba li l-istqarrijiet politiċi fiż-żmien tad-diskussjoni dwar l-abbozz tal-Liġi tal-1996 ma jippermettux li jitqies li l-ammont tal-kontribuzzjoni fissa ta’ France Télécom ġiet iffissata mil-leġiżlatur b’mod li jinżamm status quo ta’ għaxar snin.
(61)
Barra minn hekk, il-figuri disponibbli fl-1996 jikkontradixxu t-teżi li skont din l-ammont ta’ EUR 5,7 biljun kien ġie stmat dak iż-żmien b’mod li jaqbel eżatt mal-ispiża żejda għall-Istat tal-applikazzjoni tal-Liġi tal-1996 billi kkumpensa, sena wara sena, l-obbligi annwali anqas imħallsa mill-impriża, anke b’kunsiderazzjoni tal-obbligi tal-kumpens bejn l-iskemi tal-irtirar li France Télécom inħelset minnhom fl-1996 (39). L-ammont tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali kellu l-għan li jikkumpensa globalment lill-Istat Franċiż skont ir-riforma. Għalhekk bilfors kellu jitqies biex tiġi analizzata l-ekwità kompetittiva ta’ din tal-aħħar mid-dħul fis-seħħ tagħha fl-1997.
(62)
Fl-aħħar, France Télécom tqis li, billi mingħajr ir-riforma tal-1996, hi kien ikollha żvantaġġ kompetittiv sinifikanti fi swieq li l-liberalizzazzjoni tagħhom kienet objettiv tal-Unjoni u billi l-awtoritajiet Franċiżi minn dakinhar ikkonformaw kompletament mad-deċiżjoni dwar l-applikazzjoni tat-taxxa professjonali għal France Télécom (40), il-miżura ma twassalx għal effetti negattivi fuq il-kompetizzjoni.
4.2. Dawk li ressqu l-ilment
(63)
Dawk li ressqu l-ilment jaqblu mal-valutazzjoni tal-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tal-ftuħ dwar l-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat skont it-Trattat fit-tnaqqis tal-obbligi tal-pensjonijiet li kellhom jitħallsu minn France Télécom imdaħħal bil-Liġi tal-1996. Skont ir-raġunament segwit f’din id-Deċiżjoni, fejn dawk li ressqu l-ilment qed jilmentaw dwar in-nuqqas ta’ kwantifikazzjoni, l-ammont ta’ għajnuna kien ta’ EUR 12,3 biljun u f’ebda każ ma kien anqas minn EUR 9,9 biljun (41). Dawk li ressqu l-ilment iqisu li huma l-effetti tal-miżura, jiġifieri t-tnaqqis tal-obbligi soċjali li normalment iwieżnu fuq il-baġit tal-impriża, u mhux l-għan tagħha, jiġifieri l-kumpens ta’ żvantaġġ allegat, li jiddeterminaw il-klassifikazzjoni tagħha bħala għajnuna mill-Istat. Barra minn hekk ma kienx ikun hemm żvantaġġ bl-impjieg ta’ uffiċjali minn France Télécom, billi l-impriża kienet tħallas kontribuzzjonijiet tal-qgħad u tal-obbligi tas-salarji ta’ 13 % inqas mill-kompetituri u kellha persunal stabbli u flessibbli fir-rigward tat-tnaqqis fl-ispiża tas-salarji permezz ta’ rtirar bikri u rabtiet mas-servizz pubbliku.
(64)
Skont min ressaq l-ilment, l-għajnuna mill-Istat, ikkaratterizzata hekk, hija inkompatibbli mas-suq intern. Fil-fatt, il-vantaġġ kompetittiv konsiderevoli mogħti lil France Télécom kien ta’ żvantaġġ akbar billi t-tnaqqis tal-obbligi ma kienx meħtieġ biex jiġi evitat li tkun kompromessal-istruttura finanzjarja tagħha: wara li tneħħilha dejn aġġornat nett ta’ pensjonijiet ta’ mill-anqas EUR 9,9 biljun fl-1996 u billi ma kellhiex tibqa’ tirreġistra din l-ispiża fil-karta tal-bilanċ tagħha jew fl-anness ta’ dan, France Télécom imbagħad daħlet għal dejn b’ammonti ħafna ogħla, b’dejn finanzjarju nett ta’ EUR 44 biljun bħala medja bejn l-1997 u l-2007. Imbagħad, l-għajnuna li ħelset lil France Télécom mill-obbligi tal-pensjonijiet li ntwirtu mill-monopolju ppermettiet il-finanzjament tal-espansjoni internazzjonali tal-impriża, filwaqt li saħħet il-pożizzjoni tagħha fi Franza, fejn kienet tgawdi vantaġġi sinifikanti bħala monopolju li l-obbligi tiegħu kienu biss il-kumpens ġust.
(65)
Barra minn hekk l-għajnuna illegali u inkompatibbli li ma ġietx rimborżata fil-passat timpedixxi li l-għajnuna għall-funzjonament inkwistjoni tiġi ddikjarata kompatibbli, meta jitqies l-effett kumulat tagħha. Fl-aħħar, in-nuqqas ta’ ekwità kompetittiva tar-riforma tal-1996 minħabba n-nuqqas ta’ pagament ta’ kontribuzzjonijiet li jikkorrispondu għar-riskji tal-qgħad u n-nuqqas ta’ ħlas tas-salarji fil-każ ta’ organizzazzjoni mill-ġdid tal-impriża jeskludi l-kompatibilità tar-riforma mar-regoli tat-Trattat. Għalhekk, l-obbligu tal-pensjonijiet ta’ France Télécom għandu jiġi kkalkolat minn espert indipendenti u Franza timpenja ruħha li tiżgura n-newtralità finanzjarja tal-iskema, l-aktar billi tistabbilixxi mekkaniżmi ta’ aġġustament tal-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem u tal-aġġustament ta’ EUR 5,7 biljun fil-każ li jvarjaw l-obbligi.
4.3. L-operatur tat-telekomunikazzjoni
(66)
L-operatur tat-telekomunikazzjoni jaqsam u jappoġġja l-analiżi preliminari ppreżentata fid-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-Kummissjoni, li tikklassifika bħala għajnuna mill-Istat ġdida u illegali l-modifiki li ddaħħlu bil-Liġi tal-1996 li jissostitwixxu l-kontribuzzjonijiet liberatorji annwali ta’ France Télécom bil-ħlas tal-pensjonijiet li effettivament l-Istat ħa fir-responsabbiltà tiegħu, wara li tnaqqsu l-kontribuzzjonijiet imħallsa mill-impjegati fil-grad ta’ uffiċjal. L-istess klassifikazzjoni għandha tapplika wkoll skont dan l-operatur għall-kontribuzzjonijiet soċjali ugwali għar-riskji mhux komuni għall-impjegati rregolati bil-liġi privata li jħallsu l-kompetituri ta’ France Télécom imma li din tal-aħħar ilha ma tħallasx mill-anqas mill-1996 għall-uffiċjali tagħha u għall-persunal irregolat bil-liġi komuni. Barra minn hekk, għall-kuntrarju tal-każ li kien is-suġġett tad-Deċiżjoni La Poste (42), il-kalkolu tal-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem ta’ France Télécom ma nkludiex u għadu ma jinkludix dawn il-kontribuzzjonijiet, ħaġa li timpedixxi li l-għajnuna tiġi ddikjarata kompatibbli.
(67)
Fir-rigward tal-għajnuna li tirriżulta mill-għejbien tar-rimborż lill-Istat tal-pensjonijiet mogħtija, l-operatur iqis li l-analiżi tal-bilanċ kompetittiv imwettqa mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tagħha La Poste kellha twassalha, a contrario, biex tikkonkludi dwar l-inkompatibilità tagħha. Din l-analiżi kellha tkun ibbażata fuq il-fatti li seħħew mill-1996 u mhux, bħal fid-Deċiżjoni La Poste, b’mod ipotetiku għall-futur.
(68)
Issa, skont dan l-operatur, f’ħafna mis-swieq fejn topera, France Télécom għandha pożizzjoni ta’ saħħa fis-suq simili għal pożizzjoni dominanti. Għalhekk, hi tinsab soġġetta għal obbligi ta’ regolazzjoni ex ante fis-swieq għall-operaturi b’veloċità għolja u għolja ħafna, li joriġinaw u jintemmu b’telefonati fuq linji fissi. Fid-Deċiżjoni tagħha tas-16 ta’ Lulju 2003 dwar proċedura ta’ applikazzjoni tal-Artikolu 82 tat-Trattat KE fil-każ COMP-38.233, il-Kummissjoni sabet u ssanzjonat ukoll ksur tal-Artikolu 102 tat-TFUE fl-istabbiliment prinċipali ta’ France Télécom permezz tas-sussidjarja tagħha Wanadoo (43). Billi l-impriża tgawdi saħħa finanzjarja tajba, l-għajnuna li rċiviet ippermettitilha tiffinanzja t-tkabbir internazzjonali tagħha, l-aktar permezz tal-akkwist ta’ Orange, Retevisión u AMENA.
(69)
Finalment, l-operatur qed jitlob lill-Kummissjoni tikkwantifika preċiżament l-ammonti ta’ għajnuna u, b’applikazzjoni tal-Liġi Deggendorf (44), tiċħad li tammetti l-kompatibilità tal-miżuri inkwistjoni mas-suq intern sakemm l-għajnuna illegali tal-passat ma tkunx rimborżata.
5. KUMMENTI TAR-REPUBBLIKA FRANĊIŻA
(70)
Ir-Repubblika Franċiża tqis li l-bidliet introdotti fl-1996 fil-mod ta’ finanzjament tal-pensjonijiet tal-uffiċjali tal-Istat Franċiż impjegati ma’ France Télécom ma jinkludu l-ebda element ta’ għajnuna mill-Istat. Fi kwalunkwe każ, ir-riforma tal-1996 kienet tkun kompatibbli mas-suq intern, partikolarment, permezz ta’ traspożizzjoni f’dan il-każ tar-raġunament li segwiet il-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tagħha La Poste (45).
5.1. Dwar il-preżenza ta’ għajnuna mill-Istat
(71)
Skont ir-Repubblika Franċiża, il-Liġi tal-1990 poġġiet lil France Télécom f’sitwazzjoni anormali u eċċezzjonali fir-rigward tal-liġi komuni li tipprevedi li l-impriżi għandhom iħallsu kontribuzzjoni ta’ min iħaddem ta’ natura liberatorja, proporzjonali mal-kost tas-salarji u mhux marbuta mal-livell ta’ pensjonijiet mogħtija. Għalhekk l-obbligu li ħadet France Télécom kien ikun anormali, billi l-iżbilanċ finanzjarju tal-iskema sekondarja għall-popolazzjoni kkonċernata kien sigur u bla dubju kien se jsir impossibbli meta jitqies it-tnaqqis inevitabbli fin-numru ta’ uffiċjali attivi u fl-istess ħin iż-żieda fin-numru ta’ pensjonanti.
(72)
Ir-riforma tal-1996 kienet tallinja l-finanzjament tal-pensjonijiet mal-liġi komuni, mingħajr ma twassal li tpoġġi lill-impriża f’sitwazzjoni kompetittiva aktar favorevoli, billi l-kontribuzzjoni ta’ France Télécom tiġi kkalkolata kull sena b’mod li tallinja l-livell tal-obbligi soċjali u fiskali obbligatorji ma’ dawk tal-kompetituri fis-settur tat-telekomunikazzjoni. Madankollu, in-nuqqas ta’ kunsiderazzjoni tal-kontribuzzjonijiet li jikkorrispondu għar-riskji mhux komuni bejn l-impjegati rregolati bil-liġi privata u l-uffiċjali fil-kalkolu tal-kontribuzzjoni b’applikazzjoni tar-“rata ta’ ekwità kompetittiva” ikun ġustifikat skont il-kuntratt ta’ dawn tal-aħħar, li jeskludi pereżempju r-riskju tal-qgħad minbarra każijiet eċċezzjonali ta’ liċenzjament jew ta’ tneħħija mill-kariga.
(73)
Ir-Repubblika Franċiża tqis li s-sitwazzjoni tal-kompetituri tal-impriża fi Franza għandha tikkostitwixxi l-qafas ta’ referenza għad-determinazzjoni tan-natura normali jew anormali tal-obbligi li jaqgħu fuq France Télécom. Issa f’dan il-każ, meta titqies in-natura prevalenti, eċċezzjonali tal-liġi komuni, inġusta u mhux sostenibbli fir-rigward tal-obbligu li kienet titfa’ fuq France Télécom il-Liġi tal-1990, it-tneħħija u l-allinjament tagħha mas-sitwazzjoni tal-kompetituri previsti fir-riforma tal-1996 sempliċement reġgħu daħħlu l-kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni. Barra minn hekk, France Télécom ma ġietx ikkumpensata għall-iżvantaġġi li kellha taħt din is-sistema, filwaqt li, kif jenfasizzaw il-kummenti tagħha, hi għadha tbati minn żvantaġġi strutturali, spejjeż żejda u nuqqas ta’ flessibilità skont il-kuntratt applikabbli għall-uffiċjali li timpjega fir-rigward ta’ bonuses finanzjarji għar-riżenji jew għar-ritorn fl-amministrazzjoni, sforzi fil-qasam tat-taħriġ professjonali jew spiża tas-salarji ogħla. Finalment, l-iskema preżenti li tirriżulta mir-riforma għalhekk ma tagħti l-ebda vantaġġ lil France Télécom u konsegwentement ma fiha l-ebda element ta’ għajnuna mill-Istat skont it-Trattat.
(74)
Din l-interpretazzjoni tirriżulta mill-prinċipji ġenerali stabbiliti mill-ġurisdizzjoni tal-Unjoni li skont din, billi jikkostitwixxu biss għajnuna mill-Istat l-interventi li jnaqqsu l-obbligi li jitfgħu piż normalment fuq il-baġit ta’ impriża, liġi li tippermetti li jiġi evitat li l-baġit ta’ impriża jitgħabba b’obbligu li, f’sitwazzjoni normali, ma kienx jeżisti, ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat (46). Dan xorta kien ikun il-każ ta’ miżuri li jeħilsu kompetitur pubbliku minn żvantaġġ strutturali meta mqabbel mal-kompetituri privati tiegħu (47). Din l-interpretazzjoni tkun konformi wkoll mal-prattika tal-Kummissjoni (48).
(75)
Fl-aħħar nett, b’mod aktar ġenerali, ir-Repubblika Franċiża ma tqisx li hu pertinenti li jiddaħħlu f’din il-proċedura l-mekkaniżmi ta’ kumpens u ta’ kumpens żejjed skont liema France Télécom kienet tħallas obbligi bejn l-1991 u l-1996 (ara Tabella 1) biex tiddetermina l-eżistenza ta’ għajnuna jew id-data li fiha jidher vantaġġ li jirriżulta mir-riforma introdotta bil-Liġi tal-1996, li ma fiha ebda dispożizzjoni f’dan ir-rigward. Il-pagament ta’ dawn l-obbligi rriżulta wkoll minn skema eċċezzjonali skont il-liġi komuni li fiha l-iskema ta’ pensjonijiet applikabbli għal France Télécom kienet titqies bħala skema awtonoma, li ma għadux il-każ mill-1997.
(76)
B’din ir-riżerva, ir-Repubblika Franċiża rfinat l-evalwazzjoni tal-obbligi pprovduta minn France Télécom u msemmija fil-Premessa 61 li l-intrapriża ma baqgħetx tħallas mill-1997. Abbażi ta’ rikostruzzjoni reali għall-2008 sal-2010 ikkalkolata b’lura b’applikazzjoni ta’ fattur ta’ transazzjoni, ir-Repubblika Franċiża tqis li l-obbligi li France Télécom kienet tħallas skont dan huma EUR 165 miljun anqas minn dawk ikkalkolati mill-impriża.
5.2. Dwar il-kompatibilità mas-suq intern ta’ għajnuna possibbli mill-Istat
(77)
Fi kwalunkwe każ, ir-Repubblika Franċiża tqis li jekk ir-riforma tal-1996 b’rabta ma’ France Télécom kienet tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, din kellha tiġi ddikjarata kompatibbli mas-suq intern, b’konformità mal-analiżi li ġiet segwita mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tagħha La Poste (49). Ir-riforma tal-1996 teħles lil France Télécom minn obbligu strutturali li kien jaffettwa l-kompetittività tagħha f’suq li kien fil-fażi tal-liberalizzazzjoni u l-kontribuzzjonijiet tagħha issa qed jiġu kkalkolati abbażi ta’ rata ta’ ugwaljanza kompetittiva fir-rigward tar-riskji komuni.
(78)
Il-fatt li l-kontribuzzjoni li France Télécom ilha tħallas mill-1997 ma tinkludix ir-riskji mhux komuni għall-impjegati rregolati bil-liġi privata ma jkunx ta’ ostakolu għall-kompatibilità mas-suq intern. F’dan ir-rigward, it-Tabella 4, meħuda mill-informazzjoni pprovduta mir-Repubblika Franċiża, turi d-differenza bejn il-kontribuzzjoni mħallsa minn France Télécom u dak li kienet tħallas kieku r-riskji mhux komuni kienu ddaħħlu fil-kalkolu, wara t-tnaqqis tas-servizzi awtoassigurati minn France Télécom u imposti oħra, li jitfgħu piż fuq din tal-aħħar meta mqabbla mal-kompetituri.
Tabella 4
Kontribuzzjoni ta’ min iħaddem ta’ France Télécom bejn l-1997 u l-2010 kkalkolata fuq ir-rata ta’ ekwità kompetittiva applikata (REK) u rata ta’ ekwità kompetittiva modifikata (REK*) biex jiġu inklużi r-riskji mhux komuni
Sena
REK
Miljuni ta’ EUR
REK*
Miljuni ta’ EUR
REK-REK*
1997
36,2 %
1 088,9
48,1 %
1 446,9
- 358,0
1998
35,4 %
1 069,6
47,1 %
1 423,1
- 353,5
1999
36,7 %
1 108,5
48,4 %
1 460,3
- 351,8
2000
36,4 %
1 085,0
48,0 %
1 429,3
- 344,3
2001
37,0 %
1 088,6
47,9 %
1 407,9
- 319,3
2002
37,7 %
1 100,1
43,5 %
1 267,9
- 167,8
2003
37,6 %
1 085,0
45,0 %
1 298,5
- 213,5
2004
[…] %
1 048,6
[…] %
[…]
[…]
2005
[…] %
984,6
[…] %
[…]
[…]
2006
[…] %
957,6
[…] %
[…]
[…]
2007
[…] %
917,6
[…] %
[…]
[…]
2008
[…] %
859,2
[…] %
[…]
[…]
2009
[…] %
805,4
[…] %
[…]
[…]
2010
[…] %
744,5
[…] %
[…]
[…]
(79)
Ir-Repubblika Franċiża tqis li, mill-1997 u sal-2043, il-valur aġġornat tal-kontribuzzjonijiet effettivament imħallsa u li jkollhom jitħallsu minn France Télécom ikun ta’ EUR 13,5 biljun. Rata ta’ ugwaljanza kompetittiva modifikata permezz tal-kunsiderazzjoni tar-riskji mhux komuni fil-kalkolu, wara t-tnaqqis ta’ kontribuzzjonijiet li jitfgħu piż fuq France Télécom u mhux lill-kompetituri tagħha, twassal għal kontribuzzjoni annwali ogħla għall-istess perjodu, jiġifieri EUR 16,7 biljun. Filwaqt li jikkunsidraw li l-inklużjoni tal-imsemmija riskji mhix rilevanti, l-awtoritajiet Franċiżi kkalkolaw li d-differenza (EUR 3,2 biljun) kienet tiġi kkumpensata sew permezz tal-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali ta’ EUR 5,7 biljun imħallsa minn France Télécom fl-1997.
(80)
Ir-Repubblika Franċiża tqis li wieħed jista’ jikkunsidra, bħal fid-Deċiżjoni La Poste (50), li din il-kontribuzzjoni fissa tista’ tkun simili għal aġġustament li jista’ jikkumpensal-pagament ta’ kontribuzzjonijiet marbuta ma’ rata modifikata li tinkludi l-kontribuzzjonijiet għar-riskji mhux komuni. F’dan il-każ, jidher li l-ammont ta’ dan l-aġġustament fil-preżent hu ogħla mill-ammont li jirriżulta mid-differenza bejn ir-rata ffissata mir-riforma tal-1996 u r-rata emendata elenkata fit-Tabella 4 u li dan l-ammont ta’ aġġustament qatt ma jintuża kompletament bid-differenza fir-rati. F’dawn il-kundizzjonijiet, jikbru d-dubji espressi mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tal-ftuħ tagħha dwar in-nuqqas ta’ ekwità kompetittiva vera bejn France Télécom u l-kompetituri tagħha.
(81)
Għar-Repubblika Franċiża, ir-riforma tal-mod ta’ finanzjament tal-pensjonijiet tal-uffiċjali impjegati ma’ La Poste, introdotta fl-2006 u ispirata minn dik ta’ France Télécom fl-1996, tkun tista’ titqabbel perfettament ma’ din tal-aħħar, fir-rigward tal-aspetti essenzjali tagħha. Meta jitqies dan il-paralleliżmu, l-ebda ġustifikazzjoni ma tippermetti lill-Kummissjoni titlaq mill-preċedenti li jikkonċerna la Poste. B’mod partikolari, il-Kummissjoni jkollha tammetti li l-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali imposta fuq France Télécom għandha titqies fl-analiżi tal-ekwità kompetittiva tar-riforma, billi titqies de facto bħala avvanz fuq il-pagament tal-kontribuzzjonijiet marbuta mar-riskji mhux komuni.
(82)
Għall-kuntrarju, id-diskussjonijiet quddiem l-Assemblea Nazzjonali u s-Senat li dak iż-żmien kienu jsemmu perjodu ta’ għaxar snin ta’ kopertura finanzjarja tar-riforma jsegwu stqarrijiet okkażjonali. Raġunament simili ma jinsabx la fin-noti spjegattivi tal-mottivi tal-abbozzi tal-liġi u lanqas fil-liġijiet inkwistjoni jew fit-testi maħruġa għall-applikazzjoni tagħhom. Il-ħsieb tal-leġiżlatur fl-1996 kien li jiffissal-obbligi tal-pensjonijiet ta’ France Télécom fuq livell ekwivalenti għal dak tal-kompetituri u mhux li jtellef l-effett tar-riforma għal perjodu ta’ għaxar snin, kif jimplika r-raġunament li l-Kummissjoni tista’ tadotta billi toqgħod fuq stqarrijiet mhux fil-kuntest.
(83)
Is-servizzi parlamentari jindikaw mingħajr ambigwità li l-ammont tal-kontribuzzjoni ġie stabbilit b’mod fiss, bla rabta mal-obbligu li l-Istat fil-fatt kellu jassumi. Bl-istess mod, fid-Deċiżjoni tiegħu Nru 96-385 DC tat-30 ta’ Diċembru 1996, il-Kunsill kostituzzjonali nnota li l-kontribuzzjoni fissa ta’ FRF 37,5 biljun kienet iġġustifikata bit-teħid tar-responsabbiltà mill-Istat għall-pensjonijiet tal-uffiċjali, bla ma ġie stabbilit il-kumpens għal dan filwaqt li, min-naħa l-oħra, il-ħlas lill-baġit tal-Istat ma kienx se jiġi allokat għal spiża partikolari u kien jikkontribwixxi għall-kundizzjonijiet ġenerali ta’ bilanċ ta’ dan il-baġit konformi mal-Artikolu 18 tad-Digriet organiku tat-2 ta’ Jannar 1959 dwar il-liġijiet tal-finanzi.
(84)
Għar-Repubblika Franċiża, l-ammont preċiż tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali ġie ffissat mil-Liġi tal-Finanzi tal-1997 billi tqis mhux biss perjodu ta’ għaxar snin li matulu din il-kontribuzzjoni kellha tiġi “rimborżata” lill-Istat iżda għall-kuntrarju skont l-effett fuq l-istruttura tal-karta tal-bilanċ ta’ France Télécom, li kellha tibqa’ sostenibbli.
(85)
Il-kalibrazzjoni tal-ammont tagħha kellha ssir mhux biss bil-ħsieb ta’ kumpens tal-obbligi għall-Istat, imma billi titqies il-kapaċità kontributorja tal-impriża. Il-mod kif tmexxiet din il-kontribuzzjoni b’konnessjoni mas-servizzi ta’ rtirar imħallsa attwalment mill-1997 jikkonferma n-natura fissa tagħha. Għalhekk, jirriżulta mill-figuri pprovduti mir-Repubblika Franċiża li, bejn l-1997 u l-2006, il-pensjonijiet mogħtija lill-uffiċjali ta’ France Télécom permezz tal-kont ta’ approprjazzjoni speċjali għall-pensjonijiet kienu ta’ EUR […] biljun, minkejja li l-Istabbiliment pubbliku nkarigat bil-ġestjoni tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali ta’ France Télécom kien irrimborża ammont ta’ EUR 3,4 biljun f’dan il-kont. Għall-istess perjodu, l-ammont mhux iffinanzjat mill-kontribuzzjonijiet imħallsa kien ta’ EUR 1,2 biljun. Barra minn hekk, fl-1997, kien stmat li dan il-fond kellu ħajja ta’ minn 17 sa 25 sena, mingħajr rabta mal-perjodu ta’ għaxar snin li fuqu l-Kummissjoni tibbaża r-raġunament tagħha li tidher li tixtieq tadotta.
(86)
Ir-Repubblika Franċiża tqis li France Télécom tneħħiet mis-suq mingħajr ir-riforma, b’rati ta’ kontribuzzjoni li kienu jilħqu 77 % tas-salarju gross skont il-grad fl-2010 u proviżjonament fil-kontijiet tagħha tal-obbligi tal-irtirar għall-uffiċjali impjegati magħha..Għalhekk ir-riforma kienet stadju deċiżiv fl-adattament għal-liberalizzazzjoni tas-suq, konformi ma’ għan tal-Unjoni, adattata għal dan tal-aħħar u limitata għall-minimu meħtieġ. Mingħajr din ir-riforma, France Télécom kienet toħroġ mis-suq u ma kinitx tkun tista’ twettaq l-investimenti meħtieġa, l-aktar biex tippermetti d-diżaggregazzjoni taċ-ċirkwit lokali, mingħajr ma jkun jista’ jiġi eskluż riskju ta’ falliment, b’mod li r-riforma ma kienx ikollha effetti negattivi fuq il-kompetizzjoni.
(87)
Barra minn hekk, skont ir-Repubblika Franċiża, ir-riforma tal-mod ta’ finanzjament tal-pensjonijiet ta’ France Télécom u, b’mod partikolari l-impożizzjoni tal-pagament ta’ kontribuzzjoni eċċezzjonali, ma kinux jirriżultaw fi spiża għall-Istat bejn l-1997 u l-2006 imma kienu jiġġeneraw, fil-fatt, dħul nett ta’ aktar minn EUR 9,1 biljun għall-Istat Franċiż, skont l-istimi tal-awtoritajiet Franċiżi (51). Kieku jkollu jsir kalkolu tar-rendiment mill-kontribuzzjoni eċċezzjonali r-Repubblika Franċiża tqis li għandha tinżamm rata ta’ aġġornament ta’ 7 %. Għalhekk, il-prinċipju ta’ kontribuzzjoni eċċezzjonali ilu li nkiseb mill-1996. L-orizzont tal-investiment kellu jkun twil billi d-differenzi mistennija bejn is-servizzi li kellhom jitħallsu u l-kontribuzzjonijiet mistennija qabżu l-EUR 500 miljun biss fl-2005, jiġifieri disa’ snin wara u qabżu l-EUR 1 biljun biss 12-il sena wara. Bħala medja għall-1996, ir-rata tal-obbligi simili tat-Teżor (minn hawn ‘il quddiem “OST”) fi 15-il sena għoliet għal 6,9 %. Min-naħa tagħha France Télécom ipproċediet għal ħruġ ta’ bonds bejn Novembru tal-1991 u Novembru tal-1997 bir-rata medja komparabbli ta’ 7 %.
(88)
Finalment, is-sekwestru tal-ammonti mitluba mill-Kummissjoni b’applikazzjoni tad-Deċiżjoni tagħha dwar l-applikazzjoni tat-taxxa professjonali għal France Télécom (52) imbagħad il-ħlas ta’ dawn l-ammonti, kellhom iwasslu lill-Kummissjoni biex tqis li d-Deċiżjoni tagħha ġiet implimentata, b’konformità mal-Komunikazzjoni tagħha tal-2007 dwar dan is-suġġett (53). Konsegwentement, l-effett kumulat ta’ din l-għajnuna ma kellux jiġi eżaminat.
6. EVALWAZZJONI TAL-GĦAJNUNA
6.1. L-eżistenza ta’ għajnuna skont L-Artikolu 107(1) tat-TFUE
(89)
L-Artikolu 107(1) tat-TFUE jistabbilixxi li: “Ħlief għad-derogi previsti fit-Trattati, kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, sa fejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern”.
(90)
L-applikazzjoni tal-kundizzjonijiet kumulattivi ta’ dan l-Artikolu għall-fatti ta’ dan il-każ tiġi eżaminata fit-Taqsimiet 6.1.1 sa 6.1.5.
6.1.1. Għajnuna mogħtija mill-Istat permezz ta’ riżorsi tal-Istat
(91)
Il-Liġi tal-1990 u l-Liġi tal-1996 inħarġu mill-Istat Franċiż. Huma jistabbilixxu l-miżura li skont din France Télécom tħallas lit-Teżor kumpens għal-likwidazzjoni u l-ħlas tal-pensjonijiet allokati għall-uffiċjali ta’ France Télécom li jsir mill-Istat. Billi, b’applikazzjoni tal-Liġi tal-1996, il-kumpens imħallas minn France Télécom lit-Teżor hu anqas milli dak li hemm fil-verżjoni inizjali tal-Liġi tal-1990, l-għajnuna ngħatat lil France Télécom permezz ta’ riżorsi tal-Istat Franċiż.
6.1.2. Jiġu ffavoriti ċerti impriżi
(92)
Id-dispożizzjonijiet tal-Liġi tal-1990 kienu jiddefinixxu l-iskema applikabbli għall-operatur pubbliku li kellu personalità ġuridika ta’ France Télécom. Il-Liġi tal-1996 dwar l-impriża nazzjonali France Télécom temenda l-imsemmija skema permezz ta’ dispożizzjonijiet li japplikaw għal France Télécom skont metodi li tispeċifika għal din l-impriża biss.
(93)
L-iskema introdotta bil-Liġi tal-1990 għandha l-għan li tiffissa kumpens speċifiku fir-rigward tal-prinċipiji u tal-ammonti tal-kontribuzzjonijiet ta’ min iħaddem għall-pensjonijiet imħallsa minn France Télécom u l-Istat Franċiż. Anke l-kumpens li kellu jitħallas minn France Télécom previst bil-Liġi tal-1990 fl-abbozz inizjali tagħha, li ġie applikat bejn l-1991 u l-1996, bħall-kumpens differenti stabbilit bil-Liġi tal-1996, li ilha fis-seħħ mill-1997, huma miżuri speċifiċi li jikkonċernaw biss lil France Télécom, u b’hekk jissodisfaw il-kundizzjoni ta’ selettività, għall-kuntrarju ta’ dak li ssostni France Télécom.
6.1.3. Vantaġġ ekonomiku li jfixkel jew jhedded li jfixkel il-kompetizzjoni
(94)
Għandu jiġi determinat jekk il-miżuri li jiffissaw l-ammont tal-kumpens inkwistjoni jiffavorixxux lil France Télécom. Il-kwistjoni li wieħed isir jaf jekk l-emendi mdaħħla fl-Artikolu 30 tal-Liġi tal-1990 permezz tal-Liġi tal-1996 jikkostitwixxux għajnuna billi jagħtu vantaġġ ekonomiku lil France Télécom għandha tiġi apprezzata fid-dawl tan-natura u tal-ekonomija tal-iskema tal-pensjonijiet inkwistjoni u tal-effetti li rriżultaw għal France Télécom u mhux fid-dawl tar-raġunijiet jew tal-għanijiet tal-emendi. L-għan segwit permezz tal-emenda tal-Liġi tal-1990 għalhekk mhux, fil-prinċipju, rilevanti biex jiġu evalwati l-effetti tiegħu, għall-kuntrarju ta’ dak li ssostni r-Repubblika Franċiża.
Il-loġika tal-iskema tal-pensjonijiet applikabbli
(95)
It-teħid ta’ responsabbiltà mill-Istat tal-likwidazzjoni u tal-ħlas tal-pensjonijiet allokati għall-uffiċjali ta’ France Télécom jirriżulta mill-applikazzjoni tal-Kodiċi tal-pensjonijiet tal-irtirar ċivili u militari, li japplika biss għall-ex uffiċjali inkwistjoni. La l-Liġi tal-1990 u lanqas dik tal-1996 ma emendaw l-istatus ta’ dawn l-uffiċjali u lanqas il-prinċipju tat-teħid tar-responsabbiltà mill-Istat tal-ħlas tal-pensjoni tagħhom. Dan it-teħid ta’ responsabbiltà jidher li jirriżulta mill-prinċipju li skont dan l-uffiċjali b’kuntratt għandhom jaqdu l-ġid pubbliku b’mod indipendenti għal kollox fl-interess ġenerali. Dan mhux il-każ meta dawn l-uffiċjali jaħdmu għal impriża li toffri dawn is-servizzi b’xejn bil-għan li sservi l-interess u l-benefiċċju ta’ din l-impriża, b’kompetizzjoni ma’ impriżi oħra li joffru dawn l-istess servizzi.
(96)
Fid-dawl ta’ dan, il-ħlas ta’ kumpens lill-Istat, previst bil-Liġi tal-1990 kemm fl-abbozz inizjali tagħha kif ukoll wara l-emendi mdaħħla bil-Liġi tal-1996, jikkostitwixxi eċċezzjoni għall-prinċipju tat-teħid tar-responsabbiltà mill-Istat Franċiż. Din l-eċċezzjoni tiġi ġġustifikata bin-natura u l-ekonomija tal-iskema applikabbli għall-pensjonijiet tal-uffiċjali impjegati minn France Télécom. Fil-fatt, l-Istat Franċiż huwa obbligat li jaffettwa l-likwidazzjoni u l-ħlas tal-pensjonijiet allokati, b’applikazzjoni tal-Kodiċi tal-pensjonijiet tal-irtirar ċivili u militari, lill-uffiċjali ta’ France Télécom, li jiddependu mir-regolamenti ġenerali tal-uffiċjali tal-Istat Franċiż u mhux mil-liġi komuni dwar is-servizzi tas-sigurtà soċjali.
(97)
Anke fin-nuqqas ta’ kumpens imħallas minn France Télécom, l-Istat Franċiż mhux se jkun anqas responsabbli li jiżgura l-impenji ta’ vitalizju tiegħu fir-rigward tal-uffiċjali skont ir-regolamenti kkonċernati, ħlief biex jemenda b’mod unilaterali l-impenji inkwistjoni. A contrario, id-disponibbiltà ta’ uffiċjali mħarrġa mill-Istat lil France Télécom bla ebda kumpens għall-pensjonijiet imħallsa jew li jridu jitħallsu tagħti vantaġġ ċar lil din tal-aħħar.
(98)
Minħabba li l-impriżi kompetitriċi ta’ France Télécom ma jimpjegawx uffiċjali b’kuntratt li fir-rigward tagħhom l-Istat Franċiż ikollu obbligi finanzjarji simili, il-loġika tas-sistema tal-finanzjament tal-pensjonijiet u tal-ħlas ta’ kumpensi għal France Télécom introdotta bil-liġi ma tistax tiġi trasposta għalihom. Prova tal-fatt li r-regolamenti tal-impjegati tal-kompetituri huma differenti fir-rigward tar-riskji tan-nuqqas ta’ ħlas tas-salarji koperti bil-liġi komuni dwar is-servizzi tas-sigurtà soċjali, l-awtoritajiet Franċiżi jidhru li jqisu li l-ħlas tal-kontribuzzjonijiet soċjali għall-kopertura ta’ dan ir-riskju hu ġġustifikat fil-każ tagħhom. Issa huwa preċiżament dwar dawn ir-regolamenti li r-Repubblika Franċiża qed targumenta biex ikun ikkunsidrat li mhix ġustifikata l-inklużjoni tar-riskji mhux komuni għall-uffiċjali u għall-persunal irregolati bil-liġi privata fil-kalkolu tal-kumpens imħallas minn France Télécom b’applikazzjoni tal-Liġi tal-1996.
(99)
Għalhekk jirriżulta li, fir-rigward tal-obbligi mħallsa skont l-impjieg tal-persunal tagħhom irregolat bil-liġi privata, dawn l-impriżi ma jsibu ruħhom, la skont il-liġi u lanqas fil-fatt, f’sitwazzjoni komparabbli ma’ dik ta’ France Télécom fir-rigward tal-uffiċjali tagħhom, għall-kuntrarju ta’ dak li jsostnu fil-kummenti tagħhom ir-Repubblika Franċiża u France Télécom.
(100)
Bl-istess mod, ma tistax titqabbel l-iskema ta’ kumpens applikata għal France Télécom mal-iskema definita għal entitajiet pubbliċi oħra li jimpjegaw uffiċjali b’kuntratt bħall-Borża ta’ Pariġi, jew l-Uffiċċju Nazzjonali tal-Foresti, u li jistgħu jiġu kklassifikati bħala impriżi għal uħud mill-attivitajiet tagħhom skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, jew stabbilimenti pubbliċi oħra ta’ natura industrijali u kummerċjali, bħal EDF jew GDF fil-passat. EDF jew GDF kellhom skemi ta’ rtirar speċifiċi, u mhux allinjati ma’ dawk tal-funzjoni pubblika. Barra minn hekk, l-iskemi ta’ EDF u ta’ GDF minn dak iż-żmien ġew garantiti mill-iskema ġenerali, anke jekk għandu jiġi enfasizzat li l-Kummissjoni kkonkludiet li hemm nuqqas ta’ għajnuna biss sakemm il-garanzija tkun finanzjarjament newtrali għall-Istat (54), li mhuwiex il-każ tar-riforma tal-1996 f’dan il-każ partikolari.
(101)
Għall-kuntrarju, l-iskema ta’ kumpens favur l-Istat għall-ħlas tal-pensjonijiet ta’ uffiċjali impjegati ma’ La Poste, qabel l-emendi deskritti u approvati b’ċerti kundizzjonijiet mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tagħha La Poste, kienet ukoll dik ta’ intrapriża nazzjonali simili għal stabbiliment pubbliku ta’ natura industrijali u kummerċjali u baqgħet, skont il-Liġi tal-1990 fl-abbozz inizjali tagħha, simili għal dik ta’ France Télécom, billi stabbilixxiet ir-rimborż annwali lill-Istat tal-pensjonijiet tal-irtirar imħallsa lill-uffiċjali u l-ikklerjar tal-obbligi previsti fl-Artikolu L-134 tal-Kodiċi tas-Sigurtà Soċjali.
(102)
Anke jekk jidher li La Poste mhix f’kompetizzjoni ma’ France Télécom, kompetizzjoni li l-vantaġġi mogħtija lil din tal-aħħar jistgħu jgħawġu jew jheddu li jgħawġu, xorta jibqa’ l-fatt li l-loġika u d-dispożizzjonijiet tal-iskema tal-irtirar tal-uffiċjali ta’ France Télécom qabel ir-riforma tal-1996 kienet l-istess bħal dik tal-iskema komparabbli applikata għal La Poste fl-istess perjodu. Barra minn hekk, il-Kummissjoni qieset fid-Deċiżjoni tagħha La Poste li r-riforma tal-iskema applikabbli għal La Poste kienet tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, għal kuntrarju ta’ dak li ssostni r-Repubblika Franċiża fir-rigward ta’ France Télécom. B’mod aktar ġenerali, biex tiġi evalwata s-sitwazzjoni ta’ France Télécom, is-sitwazzjoni ta’ referenza għandha tkun dik ta’ impriża, pubblika jew privata, li timpjega uffiċjali li żammew il-kuntratt tagħhom. Impriżi simili kienu jsibu ruħhom fl-istess sitwazzjoni ta’ referenza bħal France Télécom. Għalhekk huwa skont din is-sistema ta’ referenza li tista’ tiġi evalwata l-eżistenza ta’għajnuna mill-Istat favur France Télécom.
Il-vantaġġi finanzjarji
(103)
Bl-istess mod, ma jistax jiġi sostnut li miżura ma tagħtix vantaġġ lil impriża, f’dan il-każ France Télécom, mis-sempliċi fatt li din qed tikkumpensa ċertu żvantaġġ li din l-impriża ma kienx ikollha fil-passat, għall-kuntrarju ta’ dak li jallegaw ir-Repubblika Franċiża u France Télécom. Riċentement il-Kummissjoni reġgħet ċaħdet l-argument ta’ operatur preeżistenti tat-telekomunikazzjoni kompetitur ta’ France Télécom skont liema drittijiet soċjali speċifiċi tal-pensjoni simili għal dawk tal-funzjoni pubblika li ntwirtu mill-passat u differenti minn dawk tal-liġi komuni għal parti mill-persunal jiġġustifikaw miżuri ta’ tnaqqis tal-obbligi soċjali marbuta mal-pensjonijiet ta’ din il-kategorija tal-persunal imġarrba mill-operatur (55). F’dan ir-rigward, kif enfasizzaw l-awtoritajiet Franċiżi waqt id-diskussjoni tal-abbozz, il-Liġi tal-1996 imponiet obbligu ġdid u peżanti għall-Istat Franċiż għal-likwidazzjoni u l-ħlas tal-pensjonijiet allokati għall-uffiċjali ta’ France Télécom. Fl-istess ħin, il-Liġi tal-1996 għalhekk kellha l-effett li tnaqqas il-kumpens li France Télécom kienet dejjem ħallset.
(104)
Bil-metodi tal-kalkolu tar-rata tal-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem previsti bil-liġi, mill-31 ta’ Diċembru 1996, France Télécom tħallas lill-Istat kumpens anqas minn dak li kienet tħallas kieku ma ntervenietx il-liġi. Barra minn hekk, minħabba n-natura liberatorja tal-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem introdotta b’din il-liġi, France Télécom immedjatament daħħlet mill-ġdid fil-31 ta’ Diċembru 1996 il-provvediment allokat fil-kontijiet tagħha għall-pagament tal-obbligi futuri tagħha. B’hekk, l-obbligu li kien tneħħa minn France Télécom la kien ġdid billi l-Liġi tal-1990 kompliet issegwi l-prattika baġitarja preċedenti, u lanqas imprevedibbli, billi l-impriża kienet tinkludi dispożizzjonijiet għal dan il-għan, u lanqas eċċezzjonali skont il-liġi komuni tas-sigurtà soċjali billi din ma tapplikax għall-kumpens imħallas minn France Télécom.
(105)
Mad-dħul fis-seħħ tagħha, il-Liġi tal-1996 ittrasferiet lill-Istat Franċiż l-obbligu ta’ kontribuzzjoni annwali li tkopri totalment in fine il-piż tal-finanzjament tal-pensjonijiet tal-persunal ikkonċernat. L-ammont tal-għajnuna mogħtija skont il-Liġi tal-1996 tista’ tiġi kkalkolata, mid-dħul fis-seħħ tagħha, permezz tad-differenza annwali bejn il-kumpens li jikkostitwixxi l-kontribuzzjoni liberatorja ta’ min iħaddem imħallas minn France Télécom lill-Istat Franċiż u l-obbligi li kienet tħallas b’applikazzjoni tal-Liġi tal-1990, elenkati fit-Tabella 1, kieku din kienet tibqa’ ma tinbidilx, wara li jitnaqqas l-ammont tal-kontribuzzjoni fissa mħallsa fl-1997.
(106)
Mill-istimi pprovduti mir-Repubblika Franċiża u mogħtija fil-Premessa 40, jirriżulta li, meta seħħet ir-riforma tal-1996 u sat-tmiem previst tal-obbligi finanzjarji li rriżultaw mir-responsabbiltà li ħa l-Istat Franċiż, l-awtoritajiet Franċiżi setgħu jistmaw dan l-ammont totali ta’ responsabbiltà ġdida netta sal-2043, id-data li fiha l-obbligi finanzjarji tal-Istat fir-rigward tal-uffiċjali rtirati jew tal-benefiċjarji tagħhom kellhom jispiċċaw, għal EUR […] biljun. Il-valur attwali tal-obbligu nett kien ta’ EUR […] biljun fl-1996 wara li tnaqqsu l-kontribuzzjonijiet annwali ta’ France Télécom (EUR 15,2 biljun), dawk tal-impjegati (EUR […] biljun) u l-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali ta’ EUR 5,7 biljun.
(107)
Barra minn hekk għandu jiġi nnutat li l-ammonti stmati meta seħħet ir-riforma fl-1996 kienu jikkostitwixxu approssimazzjoni tal-ammont reali (56). L-ammonti tal-kumpens previst għar-responsabbiltà ta’ France Télécom f’forma ta’ kontribuzzjonijiet annwali, mhux aktar mill-aġġustament ta’ EUR 5,7 biljun imħallsa fl-1997, la kellhom l-għan u lanqas l-effett li jfittxu n-newtralità baġitarja għall-Istat Franċiż. Kieku dan kien il-każ, minħabba n-natura adattata tal-ipotesi tal-kalkolu attwarju, kienu jkunu ekwivalenti l-ispejjeż u d-dħul għall-perjodu kollu u, b’konsegwenza, ma kienx ikun hemm vantaġġ ekonomiku għal France Télécom.
(108)
L-awtoritajiet Franċiżi kienu konxji mill-fatt li t-“trasferiment tal-obbligi tal-irtirar tal-uffiċjali ta’ France Télécom għall-baġit ġenerali tal-Istat” kien “obbligu ġdid u peżanti għall-Istat” li kien kopert parzjalment biss mill-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali jew is-somma li tinġabar miċ-ċediment ta’ parti mill-ishma tal-impriża li kienu tal-Istat. Għalhekk id-diskussjonijiet imsemmija fil-premessa 31 juru li l-Istat Franċiż ma fittix, fl-1996, li jikkumpensa kompletament l-obbligu ġdid li kien qed jieħu għall-futur imma għall-kuntrarju fittex li jieħu obbligu ġdid u li jkunu “l-interessi tal-impriża li jitqiesu l-ewwel f’dan il-każ”.
(109)
Huwa evidenti li, anke b’ipotesijiet attwarji differenti minn dawk sostnuti mill-Istat Franċiż biex jiġi stmat l-obbligu ġdid li kien qed jassumi u minkejja l-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali mħallsa fl-1997, ir-riforma tat vantaġġ ekonomiku konsiderevoli f’forma ta’ anqas kontribuzzjonijiet ta’ min iħaddem għall-pensjoni tal-irtirar. Iżda, billi l-kontribuzzjoni fissa jew l-aġġustament ippermettew mhux li jiġu koperti kompletament l-obbligi trasferiti lill-Istat Franċiż imma, l-aktar, li jnaqqsuhom u b’kunsiderazzjoni tal-istimi inkwistjoni, ma tistax tiġi kkonfermata n-natura xierqa tal-kalkolu attwarju użat dak iż-żmien u l-eżattezza tal-istimi li jirriżultaw għall-perjodu kollu sal-2043.
(110)
Barra minn hekk, ma jistgħux jitqabblu l-vantaġġi finanzjarji li jirriżultaw mill-kontribuzzjonijiet imnaqqsa ta’ France Télécom mal-iżvantaġġi allegati li jirriżultaw mill-fatt tal-impjieg tal-uffiċjali, kif issostni France Télécom, appoġġjata mir-Repubblika Franċiża. Fil-fatt, il-Liġi tal-1996 f’ebda każ ma żiedet dawn l-iżvantaġġi allegati, billi hi ma rriżultatx fir-reklutaġġ ta’ uffiċjali addizzjonali. Fil-fatt, waqt li ħelset lil France Télécom minn parti mill-obbligi finanzjarji tagħha, l-għan tal-Liġi tal-1996 ma kienx li jikkumpensa żvantaġġ allegat marbut mas-salarji jew, fit-termini ta’ France Télécom, l-anqas flessibilità fl-impjieg ta’ uffiċjali.
(111)
Għalhekk għandhom assolutament jitwieġbu l-argumenti dwar l-iżvantaġġi allegati fl-impjieg ta’ uffiċjali, imressqa mir-Repubblika Franċiża u minn France Télécom.
-
L-ewwel nett, eżatt qabel il-ftuħ totali tas-suq Franċiż għall-kompetizzjoni, France Télécom kellha persunal imħarreġ u kompetenti li mingħajru, kieku kellu jiġi sostitwit totalment, il-pożizzjoni tagħha fis-suq ma kinitx tkun tista’ tinżamm, li dan France Télécom tonqos milli tinnota fis-sottomissjonijiet tagħha.
-
Barra minn hekk, l-ammont tas-salarji u l-investiment fit-taħriġ tal-persunal li France Télécom tanalizza bħala żvantaġġi, jikkostitwixxu obbligi normali fil-baġit ta’ impriża, u mhuwiex ippruvat li ma jtejbux l-impenn u l-produttività tal-persunal fir-rigward tal-kompetituri tagħha.
-
Barra minn hekk, jekk huwa minnu li France Télécom ma għandhiex possibilitajiet biex taġġusta l-ispejjeż tas-salarji tagħha bl-implimentazzjoni ta’ pjan soċjali għat-tnaqqis tal-impjegati għall-persunal ikkonċernat, huwa dubjuż jekk pjan simili maħsub biss għall-uffiċjali b’kuntratt skont il-kwalità tagħhom jistax jiġi implimentat effettivament, meta l-waqfien tar-reklutaġġ tal-uffiċjali fl-1997 u r-rikors għall-persunal irregolat bil-liġi privata offra possibiltajiet ċerti ta’ flessibilità fl-aġġustament tal-ispejjeż tas-salarji.
-
Finalment, jekk hu minnu li l-impriża tiddedika baġit konsiderevoli biex tħeġġeġ l-irtirar kmieni tal-persunal inkwistjoni, huwa minnu wkoll li t-tħeġġiġ u l-interess biex l-impriża timplimenta għodda simili kien ikun inqas mingħajr ir-rapport fuq l-Istat Franċiż ta’ obbligi finanzjarji li kellha France Télécom, prevista bil-Liġi tal-1996. B’hekk l-għodda tippermetti li jitħeġġeġ l-irtirar kmieni u għalhekk, għall-persunal ikkonċernat, it-teħid aktar kmieni tal-obbligu mill-Istat. Mingħajr il-Liġi tal-1996, France Télécom kienet tkompli tassumi din ir-responsabbiltà.
(112)
Tidher ukoll bla bażi, minħabba nuqqas ta’ konnessjoni mal-kwistjoni tal-preżenza jew le ta’ vantaġġ ekonomiku li rriżulta mill-miżuri inkwistjoni, il-kunsiderazzjoni tal-vantaġġi kompetittivi li rebħet France Télécom mill-monopolju preċedenti tagħha, li tqajmu minn dawk li ressqu l-ilment. Il-vantaġġi u l-iżvantaġġi allegati huma bla konnessjoni fil-fatt mal-kwistjoni tal-ugwaljanza tal-kompetizzjoni fis-swieq tat-telekomunikazzjoni fir-rigward tal-obbligi soċjali.
(113)
Hija biss il-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali prevista bil-Liġi tal-1996 li tefgħet piż b’mod immedjat fuq l-obbligi ta’ France Télécom meta mqabbla mas-sitwazzjoni ta’ referenza diġà identifikata. Il-ħlas tal-kontribuzzjoni fissa naqqset l-ammont ta’ għajnuna li gawdiet u se tgawdi minnha France Télécom sakemm jintemm l-obbligu finanzjarju li daħal responsabbli għalih l-Istat Franċiż minflok France Télécom b’applikazzjoni tal-Liġi tal-1996. Bla ħsara għall-eżattezza tal-metodi attwarji użati mill-gvern Franċiż f’dak il-perjodu, mingħajr din il-kontribuzzjoni fissa, l-ammont tal-obbligi li France Télécom kienet tinħeles minnhom kien ikun ta’ EUR 18,9 biljun u mhux ta’ EUR […] biljun, il-valur nett fl-1996.
L-effett tat-tfixkil jew tat-theddid tat-tfixkil tal-kompetizzjoni
(114)
Il-Liġi tal-1996 għalhekk ippermettiet u tippermetti lil France Télécom tiddisponi minn riżorsi finanzjarji addizzjonali biex topera fis-swieq fejn hi attiva. Dawn ir-riżorsi għalhekk kienu, skont il-liġi tal-1996, akbar minn dawk li kellha France Télécom abbażi tal-Liġi tal-1990 fl-abbozz inizjali tagħha. Iżda, is-swieq tas-servizzi tat-telekomunikazzjoni li fihom kienet topera u topera France Télécom fit-territorju kollu fi Franza u fi Stati Membri oħra nfetħu gradwalment għall-kompetizzjoni bl-għejbien progressiv ta’ drittijiet esklussivi jew speċjali mill-1988, imbagħad, ħlief għal derogi speċifiċi, totalment mill-1998. Il-ftuħ għall-kompetizzjoni kien totali fi Franza fl-2002. L-għejbien tal-ostakoli legali kien akkumpanjat mid-dħul ta’ operaturi oħra li France Télécom sabet ruħha u għadha tinsab f’kompetizzjoni magħhom, anke qabel il-miżuri leġiżlattivi tal-1990 u l-1996 li huma s-suġġett ta’ din id-Deċiżjoni.
(115)
Meħlusa mill-obbligu tal-provvediment tal-obbligi tal-irtirar futuri minħabba l-irtirar tal-uffiċjali tagħha u soġġetta għal livell ta’ anqas kontribuzzjoni annwali, France Télécom setgħet tiddisponi minn bilanċ imnaqqas ta’ impenji u obbligi, u b’hekk kabbret l-attrazzjoni tagħha biex tiġbor il-kapital, u dan poġġiha f’sitwazzjoni aktar favorevoli milli qabel ir-riforma tal-1996. Meħlusa minn obbligu li ġarrbet fis-suq storiku Franċiż tagħha, France Télécom setgħet aktar faċilment tiżviluppa fi swieq ta’ Stati Membri oħra li kienu għadhom kif infetħu għall-kompetizzjoni, u dan effettivament għamlitha, kif tintwera fil-Premessi 48 sa 50.
(116)
Jirriżulta minn hekk li t-tnaqqis tal-obbligi ta’ France Télécom li rriżulta mill-metodi tal-kalkolu tal-kumpens li kellu jitħallas lill-Istat Franċiż għat-teħid tar-responsabbiltà tal-pensjonijiet tal-uffiċjali, ifixkel jew jhedded li jfixkel il-kompetizzjoni bejn France Télécom u dawn l-operaturi ġodda fi Franza u fl-Istati Membri l-oħra fejn France Télécom hi preżenti.
6.1.4. Allokazzjoni tal-kummerċ bejn Stati Membri
(117)
Is-swieq li fihom topera France Télécom fi Franza nfetħu progressivament għall-kompetizzjoni mill-1988 u, għalhekk, huma miftuħa b’mod estensiv għall-kummerċ bejn l-Istati Membri. Id-Direttiva 96/19/KE kellha fil-mira l-liberalizzazzjoni totali tas-settur tat-telekomunikazzjoni mill-1 ta’ Jannar 1998. Operaturi li l-kapital tagħhom jinżamm parzjalment minn impriżi ta’ Stati Membri oħra minbarra Franza għalhekk ġew stabbiliti hemmhekk. Uħud minn dawn is-swieq jikkonċernaw il-komunikazzjonijiet internazzjonali bejn Stati Membri. Bl-istess mod, permezz ta’ sussidjarji, France Télécom toffri servizzi ta’ komunikazzjonijiet elettroniċi fi Stati Membri oħra, l-aktar Spanja, il-Belġju jew ir-Renju Unit.
(118)
F’dawn il-kundizzjonijiet, miżura li tnaqqas l-obbligi ġenerali tal-operat u tal-funzjonament ta’ France Télécom u għalhekk teħles riżorsi li din l-intrapriża tiddisponi minnhom biex tinvesti jew ittejjeb l-offerti kummerċjali tagħha fi Franza jew biex tistabbilixxi ruħha fi Stati Membri oħra tista’ taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
6.1.5. Konklużjoni dwar l-eżistenza ta’ għajnuna skont L-Artikolu 107(1) tat-TFUE
(119)
Minn dak li ntqal qabel, jirriżulta li, bit-tnaqqis tal-kumpens li jikkostitwixxi l-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem li trid titħallas lill-Istat għall-obbligi tal-pensjoni prevista bil-Liġi tal-1990 fl-abbozz inizjali tagħha u bis-sostituzzjoni tal-kumpens previst bil-Liġi tal-1996, sakemm dan il-kumpens tal-aħħar kien anqas minn dak applikat qabel, ir-Repubblika Franċiża tat, permezz tar-riżorsi tagħha, għajnuna lil France Télécom li tfixkel jew thedded li tfixkel il-kompetizzjoni u taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE u dan, mit-trasferiment tal-obbligi stabbilit bil-Liġi tal-1996.
(120)
Konsegwentement jenħtieġ li jiġi eżaminat jekk din l-għajnuna tistax tiġi ddikjarata kompatibbli mas-suq intern.
6.2. Bażijiet legali alternattivi għall-kompatibilità tal-għajnuna
(121)
Il-Kummissjoni tinnota li Franza ma semmietx l-Artikolu 106(2) tat-TFUE bħala bażi tal-kompatibilità tal-miżuri inkwistjoni.
(122)
Id-derogi previsti fl-Artikolu 107(2) tat-TFUE, dwar l-għajnuna ta’ natura soċjali mogħtija lill-konsumaturi individwali, l-għajnuna li għandha l-għan li tagħti rimedju għad-diżastri naturali u avvenimenti straordinarji oħra kif ukoll l-għajnuna mogħtija f’ċerti reġjuni tar-Repubblika Federali tal-Ġermanja, evidentement mhumiex rilevanti fil-każ preżenti.
(123)
Fir-rigward tad-derogi previsti fl-Artikolu 107(3) tat-TFUE il-Kummissjoni tiddikjara li l-għajnuna inkwistjoni mhix maħsuba biex tiffavorizza l-iżvilupp ekonomiku ta’ reġjuni li fihom il-livell tal-ħajja hu baxx b’mod anormali jew li fihom hemm nuqqas serju ta’ impjiegi, li hi ma tikkostitwixxix proġett ta’ interess Ewropew u ma għandhiex l-għan li tagħti rimedju għal taqlib serju fl-ekonomija Franċiża. Hi ma għandhiex l-għan li tippromwovi l-kultura u l-konservazzjoni tal-patrimonju.
(124)
Għalhekk jidher li l-Artikolu 107(3)(c) biss tat-TFUE għandu l-għan li jiġi applikat għall-evalwazzjoni tal-kompatibilità ta’ din il-miżura.
6.3. Kompatibilità tal-għajnuna fir-rigward tal-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE
(125)
Fit-termini tal-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE “jistgħu jkunu kunsidrati bħala kompatibbli mas-suq intern: […] għajnuna maħsuba sabiex tiffaċilita l-iżvilupp ta’ ċerti attivitajiet jew ta’ ċerti reġjuni ekonomiċi, basta dik l-għajnuna ma tfixkilx il-kondizzjonijiet tal-kummerċ sa grad li jkun kuntrarju għall-interess komuni […]”.
(126)
Biex għajnuna titqies bħala kompatibbli mas-suq intern minħabba li tiffaċilita l-iżvilupp tal-attivitajiet ekonomiċi jew ta’ ċerti setturi ekonomiċi, hi għandha ttejjeb il-mod li bih tiġi eżerċitata l-attività ekonomika. Għajnuna hi kompatibbli biss skont l-Artikolu 107(3)(c) basta dik l-għajnuna ma tfixkilx il-kundizzjonijiet tal-kummerċ sa grad li jkun kuntrarju għall-interess komuni. Fl-evalwazzjoni tagħha, il-Kummissjoni tagħti importanza partikolari għall-kriterji ta’ ħtieġa u ta’ proporzjonalità (57).
(127)
Fuq bażi preliminari u b’kunsiderazzjoni tad-dubji li tqajmu mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tal-ftuħ tagħha tal-proċedura, għandu jiġi nnutat li r-Repubblika Franċiża ħadet ammont sodisfaċenti minn France Télécom, li jikkorrispondi għall-irkupru tal-għajnuna mitlub mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tagħha dwar l-applikazzjoni tat-taxxa professjonali għal France Télécom (58). Il-Kummissjoni tqis, wara li ġiet ikkonfermata s-sentenza tal-Qorti li ċaħdet ir-rikors għall-annullament ta’ din id-Deċiżjoni mill-Qorti Ewropea (59), li r-Repubblika Franċiża ħadet il-miżuri meħtieġa għall-eżekuzzjoni tal-obbligi li jirriżultaw minn din id-Deċiżjoni. Billi l-irkupru korrett tal-għajnuna mħallsa b’applikazzjoni tat-taxxa professjonali telimina l-vantaġġ ekonomiku li France Télécom kienet tgawdi minnu għal dan il-għan, ma hemmx lok li jiġu eżaminati l-effetti ta’ akkumulazzjoni eventwali mal-għajnuna li hi s-suġġett ta’ din il-proċedura.
(128)
Għall-kumplament, għandu jiġi nnutat minnufih li, għall-kuntrarju tal-obbligi ta’ investiment, l-obbligi soċjali ta’ impriża huma spejjeż rikorrenti ta’ funzjonament u li għajnuna li tnaqqas lil dawn tikkostitwixxi għajnuna għall-funzjonament tal-impriża, li l-kompatibilità tagħha mas-suq intern, skont il-ġurisprudenza tal-Qorti, għandha tiġi evalwata b’mod restrittiv ħafna.
6.3.1. Konformità tal-miżura ta’ għajnuna ma’ objettiv ta’ interess komuni
(129)
F’dan il-każ partikolari, l-għajnuna mwettqa mill-1997 tista’ titqies bħala li kienet maħsuba biex tiffaċilita l-iżvilupp tal-attività ekonomika tal-għoti ta’ servizzi ta’ komunikazzjonijiet elettroniċi, fil-kuntest tal-liberalizzazzjoni totali ta’ dawn is-swieq. Fil-fatt, il-Liġi tal-1996 ġiet adottata pari passu mal-Liġi Nru 96-659 tas-26 ta’ Lulju 1996 għar-regolazzjoni tat-telekomunikazzjoni (loi no 96-659 du 26 juillet 1996 de réglementation des télécommunications), li kienet tittrasponi l-obbligi li rriżultaw għal Franza mil-liġi tal-Unjoni u, speċjalment, mid-Direttiva 96/19/KE.
(130)
F’dan ir-rigward, l-objettiv ġenerali fil-mira tal-Liġi tal-1996 fir-rigward tal-ħlas ta’ kumpens finanzjarju lill-Istat Franċiż hu li tqarreb il-livelli ta’ obbligi soċjali u fiskali obbligatorji bbażati fuq is-salarji, bejn France Télécom u l-impriżi l-oħra fis-settur tat-telekomunikazzjoni li jaqgħu taħt il-liġi komuni tas-servizzi soċjali. Il-mezz użat, jiġifieri miżura ta’ għajnuna li timmira direttament u esklussivament il-mod li bih jiġu ffissati l-kontribuzzjonijiet ta’ min iħaddem ta’ France Télécom, jidher adegwat biex jintlaħaq l-objettiv stabbilit.
(131)
Miżura ta’ għajnuna li għandha l-għan li tnaqqas obbligi soċjali attwali ta’ France Télécom li kienet ħadet ir-responsabbiltà tagħhom f’perjodu meta l-provvediment ta’ servizz f’monopolju għall-parti l-kbira tal-attivitajiet tagħha ma kienx jitlob komportament ekonomikament effikaċi, tista’ tikkontribwixxi, f’kuntest kompetittiv differenti, biex ittejjeb il-mod li bih jiġu offruti s-servizzi li qabel kienu f’monopolju sakemm l-allokazzjoni tar-riżorsi finanzjarji tal-impriżi konkorrenti mal-obbligi soċjali rispettivi tagħhom ma ddaħħalx tfixkil f’proċess ta’ kompetizzjoni skont il-merti. Ċertament, minn hawn ‘il quddiem se jkun hemm riżervi dwar l-adegwatezza ta’ ċerti dispożizzjonijiet tal-liġi biex jintlaħaq l-objettiv li din tiffissa. Madankollu, la l-leġittimità tagħha u lanqas il-konformità tagħha mal-objettiv ta’ interess komuni li jiġu żviluppati swieq ta’ servizzi ta’ komunikazzjonijiet elettroniċi fejn il-kompetizzjoni tkun effettiva, billi tikkontribwixxi b’dan il-mod għall-progress teknoloġiku u għall-irkupru ekonomiku ta’ din l-attività, ma jistgħu jiġu ddubitati.
6.3.2. Il-ħtieġa tal-miżura ta’ għajnuna
(132)
Il-limitu tal-uffiċjali impjegati ma’ France Télécom ikkawżat mill-projbizzjoni tar-reklutaġġ wara l-1 ta’ Jannar 2002 prevista bil-Liġi tal-1996 kellu bħala konsegwenza inevitabbli żieda konsiderevoli fl-obbligu tal-pensjonijiet li kienu jitfgħu piż fuq France Télécom proporzjonalment mal-uffiċjali attivi. Miċħuda b’dan il-mod mill-possibilità li tirrekluta uffiċjali mill-korp tal-Istat, barra minn hekk b’mod komprensibbli meta titqies in-natura issa kompetittiva tal-provvista tas-servizzi inkwistjoni, France Télécom kien ikollha taffaċċja obbligu ta’ ħlas ta’ pensjonijiet eċċessiv għall-persunal ikkonċernat relattivament ma’ dak li l-kompetituri tagħhom kellhom u għandhom jaffaċċjaw. Għandu jiġi nnutat ukoll li l-impenji tal-kumpens li kellu jitħallas lill-Istat Franċiż previsti bid-dispożizzjonijiet inizjali tal-Liġi tal-1990 kienu jirrigwardaw mhux biss l-uffiċjali attivi fi swieq kompetittivi fl-1990 u wara iżda anke l-uffiċjali tad-Direttorat Ġenerali tal-Ministeru tal-Posta u t-Telekomunikazzjoni rtirati fl-1990.
(133)
Pereżempju, ir-rata tal-kontribuzzjoni li kienet tirriżulta għal France Télécom jekk inżammu kif kienu d-dispożizzjonijiet tal-Liġi tal-1990 kienet tkun ta’ 77 % tas-salarji grossi skont il-grad tal-uffiċjali attivi fl-2010, skont ir-Repubblika Franċiża. Din ir-rata hija qrib rata ta’ […]% li tippermetti li tiġi żgurata ekwità kompetittiva totali għar-riskji komuni u mhux komuni bejn France Télécom u l-kompetituri tagħha. F’valuri assoluti, id-differenza tirrappreżenta madwar EUR […] miljun ta’ spiża żejda annwali meta mqabbla mar-rata ta’ kontribuzzjoni li tiżgura l-ugwaljanza kompetittiva. Barra minn hekk, kieku ma ġietx inkluża fil-liġi n-natura liberatorja tal-kontribuzzjonijiet ta’ min iħaddem, France Télécom kien ikollha tkompli taffaċċja ħtiġijiet ta’ fondi sinifikament ogħla meta mqabbla mal-provvedimenti ta’ EUR 3,6 biljun diġà stabbiliti fl-1996.
(134)
F’dan ir-rigward, il-kummenti ta’ dawk li ressqu l-ilment dwar il-fatt li mill-1996 France Télécom setgħet tidħol għal obbligu finanzjarju ħafna ogħla mill-obbligu li l-Istat Franċiż neħħilha mhumiex rilevanti għax mhumiex relatati mal-kwistjoni li qed tiġi eżaminata. Anke jekk it-tkabbir tal-obbligu finanzjarju li ħadet France Télécom mill-1996 u l-ammonti inkwistjoni sa llum jidhru li jnaqqsu r-riskju tal-falliment tal-impriża msemmija mir-Repubblika Franċiża kieku ġiet segwita l-iskema prevista bil-Liġi tal-1990, il-miżura ta’ għajnuna tidher meħtieġa fil-futur biex tippermetti li France Télécom toffri fis-swieq ikkonċernati kompetizzjoni bbażata fuq il-merti, mingħajr ma tkun imxekkla bil-piż ta’ obbligi soċjali li ntwirtu mill-passat li l-kompetituri tagħha m’għandhomx.
(135)
Il-kunsiderazzjonijiet ta’ dawk li ressqu l-ilment u tal-operatur tat-telekomunikazzjoni dwar ir-rilevanza ta’ bilanċ totali bil-għan li titqies il-ħtieġa tal-għajnuna fir-rigward tal-vantaġġi l-oħra li ħadet France Télécom mill-monopolju passat tagħha f’dan il-każ mhumiex ibbażati fuq il-fatti. Huwa minnu li, mill-1996, il-pożizzjoni ta’ France Télécom f’diversi swieq ta’ servizzi fejn hi topera fi Franza għadha predominanti, l-aktar minħabba effetti ta’ netwerk inerenti fis-swieq tal-komunikazzjonijiet. Bl-istess mod, France Télécom firxet il-preżenza tagħha fis-swieq ta’ Stati Membri oħra billi kisbet pożizzjonijiet sinifikanti, l-aktar fil-Polonja u fi Spanja. Jibqa’ l-fatt li, kif jenfasizza indirettament l-operatur tat-telekomunikazzjoni fil-kummenti tiegħu, minħabba l-pożizzjoni predominanti tagħha skont l-Artikolu 102 tat-TFUE jew minħabba l-qawwa sinifikanti fis-suq skont ir-regolamentazzjoni applikabbli għall-komunikazzjonijiet elettroniċi fl-Unjoni (60), France Télécom hi soġġetta għal obbligi asimetriċi li mhumiex imposti fuq impriżi kompetitriċi li l-qawwa fis-suq tagħhom hi iżgħar.
(136)
Issa dawn l-obbligi, pereżempju fil-qasam ta’ aċċess għan-netwerk tiegħu, ta’ bbażar tal-prezzjijiet fuq l-ispejjeż jew ta’ astensjoni minn imġiba kummerċjali li tkun permessa lil impriża mhux dominanti għandhom l-għan preċiżament li jagħmlu fiċ-ċert li l-pożizzjoni ta’ France Télécom li wirtet mill-ex monopolju tagħha ma tibqax tfixkel il-kompetizzjoni. Dawn l-istrumenti regolatorji ad hoc, imfassla u applikati regolarment mill-awtoritajiet nazzjonali tar-regolazzjoni u tal-kompetizzjoni u mill-Kummissjoni (61), huma aktar immirati u effikaċi biex joffru rimedju għall-effetti żvantaġġużi persistenti miksuba minn France Télécom minħabba l-monopolju preċedenti tagħha, kif isostnu dawk li ressqu l-ilment.
(137)
Barra minn hekk, l-għajnuna tal-Istat li hi s-suġġett ta’ din il-proċedura tidher, fil-prinċipju, meħtieġa biex jintlaħaq objettiv ta’ interess komuni bit-titjib tal-kundizzjonijiet ta’ kompetizzjoni relatati mal-obbligi tal-irtirar u, allura, il-provvediment ta’ servizzi ta’ komunikazzjonijiet elettroniċi.
6.3.3. Proporzjonalità tal-miżura ta’ għajnuna
(138)
Jidher ċar li l-kumpens finanzjarju favur l-Istat stabbilit bil-Liġi tal-1990 għal-likwidazzjoni u l-ħlas tal-pensjonijiet hu speċifiku għal France Télécom u sui generis. Minflok il-prinċipju ta’ rimborż totali previst mil-Liġi inizjali tal-1990 ġiet sostitwita skema differenti għall-iffissar tal-ammont tal-kumpens li kellu jitħallas lill-Istat mill-1996. Teoretikament kienu possibbli diversi alternattivi għall-iffissar tal-ammont tal-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem li kellhom jitħallsu minn France Télécom, sat-teħid totali tar-responsabbiltà mill-Istat bla rimborż. Dan il-kumpens ilu jiġi kkalkolat mill-1997 b’referenza għal ċerti obbligi li jidħlu responsabbli għalihom l-impriżi kompetitriċi fis-settur. Għall-finijiet tad-determinazzjoni ta’ jekk l-għajnuna hijiex proporzjonali biex jintlaħaq l-objettiv stabbilit, allura għandha tiġi eżaminata n-natura oġġettiva u ġustifikata tar-referenza għall-iffissar tal-ammont tal-kumpens iffissat skont il-Liġi tal-1996.
(139)
Għandu jiġi nnutat minnufih li, f’proċessi relatati ma’ tnaqqis ta’ obbligi marbuta mal-pensjonijiet tal-uffiċjali ta’ ex operaturi ta’ monopolji fis-settur tat-telekomunikazzjoni, OTE fir-Repubblika Ellenika u BT Plc fir-Renju Unit, il-Kummissjoni vverifikat l-aktar jekk dawn l-impriżi kinux soġġetti għal obbligi soċjali ekwivalenti għal dawk tal-kompetituri biex tiddeċiedi, rispettivament, dwar il-kompatibilità u l-inkompatibilità mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE dwar l-għajnuna mill-Istat mogħtija lill-operaturi inkwistjoni (62). Issa, il-Kummissjoni tiddikjara li f’dan il-każ, il-kontribuzzjonijiet liberatorji mħallsa kull sena minn France Télécom u previsti bil-Liġi tal-1996 ma jippermettux li jiġi żgurat il-ġbir ta’ obbligi soċjali ekwivalenti għal dawk tal-kompetituri tagħha. Ir-rata ta’ ekwità kompetittiva (minn hawn ‘il quddiem “REK”) ma ntlaħqitx.
(140)
Madankollu, ir-Repubblika Franċiża u France Télécom igawdu mill-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali ta’ EUR 5,7 biljun imħallsa fl-1997 minn France Télécom b’applikazzjoni tal-Liġi tal-1996. L-ammont ta’ din il-kontribuzzjoni fissa ġie stabbilit fl-1996 b’mod li jikkumpensa, għal perjodu ta’ għaxar snin ta’ applikazzjoni tal-Liġi tal-1996, l-ispiża żejda prevista għall-Istat dak iż-żmien, billi tqiesu wkoll il-provvedimenti kontabbli li France Télécom kienet għamlet u li l-impriża setgħet terġa’ tieħu fis-sena finanzjarja 1996-97. Il-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali hi maqsuma f’żewġ elementi:
-
minn naħa, ammont ta’ EUR 3,6 biljun li jikkorrispondi għall-provvedimenti li saru minn France Télécom sal-1996 sabiex taffaċċja l-obbligi ta’ rtirar futur tal-uffiċċjali previsti dak iż-żmien;
-
min-naħa l-oħra, ammont ta’ EUR 2,1 biljun (minn hawn ‘il quddiem “ammont supplimentari”) li jikkorrispondi kemm fil-previżjonijiet tal-awtoritajiet pubbliċi kif ukoll fil-fatti għall-obbligi soċjali netti tal-likwidazzjoni tal-pensjonijiet li l-Istat kellu jħallas fuq perjodu ta’ għaxar snin, bejn l-1997 u l-2006, minħabba t-trasferiment tal-obbligu tal-pensjonijiet tal-uffiċjali tat-telekomunikazzjoni.
(141)
Billi s-somma fissa ta’ EUR 5,7 biljun qatt ma kellha l-għan li tikkumpensa n-nuqqas ta’ rata ta’ ekwità kompetittiva bejn France Télécom u l-kompetituri tagħha, ma kienx ikun ġustifikat li jiġu bbilanċjati din is-somma u l-kontribuzzjonijiet annwali liberatorji li ma tħallsux minn France Télécom filwaqt li kienu jkunu meħtieġa biex tintlaħaq rata ta’ ekwità kompetittiva reali.
(142)
Għall-kuntrarju, jirriżulta mill-eżami tad-diskussjonijiet parlamentari li l-ammont supplimentari ta’ EUR 2,1 biljun kien maħsub biex ikopri t-trasferiment tal-obbligi mill-1997 sal-2006 u, fil-fatt, biex jelimina l-effetti tal-għajnuna għal perjodu ta’ għaxar snin. Għalhekk, l-isforz finanzjarju nett ta’ France Télécom li jikkorrispondi għal dan l-ammont supplimentari kkonsista fil-finanzjament, għal perjodu ta’ għaxar snin, tal-ispiża żejda tar-riforma għall-Istat Franċiż.
(143)
Barra minn hekk, il-kontribuzzjoni eċċezzjonali tinkludi t-teħid lura tal-provvedimenti kontabbli stabbiliti sal-1996 u li saru mhux applikabbli. Il-provvedimenti li ttieħdu lura mill-Istat kienu ġew stabbiliti minn France Télécom biex jindirizzaw l-obbligu ta’ pensjonijiet futuri u dan it-teħid lura jelimina l-effetti tal-għajnuna għall-perjodu ta’ ħlas tal-pensjonijiet li huma jistgħu jkopru.
(144)
Madankollu, il-Liġi tal-1996 tirreferi għal kontribuzzjoni eċċezzjonali waħda, mingħajr ma d-dispożizzjonijiet applikabbli, mhux aktar dawk tal-Liġi tal-finanzi iżda dawk tad-Digriet addizzjonali, jiddistingwu ammont li jirriżulta mill-provvedimenti, li jkollu jitnaqqas mill-obbligu trasferit lill-Istat għal dan il-perjodu. L-Artikolu 6 tal-Liġi tal-1996 jispeċifika li l-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali għandha titħallas bħala kumpens tat-teħid tal-obbligu mill-Istat tal-pensjonijiet allokati għall-uffiċjali tal-Istat. L-ammont ta’ din il-kontribuzzjoni eċċezzjonali għalhekk trid titqies fit-totalità tagħha fl-analiżi tar-riforma.
(145)
Billi France Télécom, bil-ħlas ta’ din il-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali, kopriet l-obbligu tal-pensjonijiet tal-irtirar tal-uffiċjali tat-telekomunikazzjoni u l-obbligu tal-kumpens bejn l-iskemi għal perjodu ta’ madwar 15-il sena, l-effetti tal-għajnuna ġew newtralizzati. Għalhekk France Télécom, bil-ħlas ta’ din il-kontribuzzjoni eċċezzjonali, innewtralizzat l-effetti tal-għajnuna għal dan il-perjodu. Għalhekk, huwa ġġustifikat li, matul dan il-perjodu, France Télécom ma tiġix kostretta tissodisfa l-kundizzjonijiet ta’ kompatibilità ta’ din l-għajnuna, u allura li ma tħallasx il-kontribuzzjoni annwali meħtieġa biex tiġi żgurata rata ta’ ekwità kompetittiva li tinkludi r-riskji mhux komuni għall-impjegati rregolati bil-liġi privata.
(146)
Għandhom jiġu riveduti fid-dettall l-istadji ta’ dan ir-raġunament.
Ir-rata ta’ ekwità kompetittiva ma ntlaħqitx
(147)
Jidher ċar li l-imposti annwali liberatorji li saru minn France Télécom mir-riforma tal-1996 ma jippermettux li tintlaħaq rata ta’ ekwità kompetittiva, kif enfasizzat id-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura. Dan jirriżulta mill-fatt li r-rata applikata għal France Télécom tinkludi biss il-kontribuzzjonijiet li jikkorrispondu għar-riskji komuni bejn impjegati rregolati bil-liġi privata u uffiċjali tal-Istat, u għalhekk teskludi kontribuzzjonijiet li jikkorrispondu għar-riskji mhux komuni bħall-qgħad jew in-nuqqas ta’ pagament tas-salarji f’każ ta’ organizzazzjoni mill-ġdid jew ta’ likwidazzjoni tal-impriża.
(148)
Għalhekk jirriżulta mit-Tabella 4 li n-nuqqas ta’ kunsiderazzjoni tar-riskji mhux komuni fil-kalkolu tal-kontribuzzjoni li għandha titħallas minn France Télécom tirriżulta f’differenza konsiderevoli bejn il-kumpens li jħallas France Télécom lill-Istat u dik li kienet tħallas kieku r-rata ta’ kontribuzzjoni ġiet ikkalkolata biex tiġi żgurata ekwità kompetittiva totali mal-bażijiet tal-kalkolu tal-obbligi tal-kompetituri. Għalhekk, il-miżura ta’ għajnuna li tirriżulta mil-Liġi ma tissodisfax il-prinċipju ta’ proporzjonalità. Biex tissodisfa dan il-prinċipju u sabiex jintlaħaq l-objettiv leġittimu ddikjarat li ttejjeb il-kundizzjonijiet ta’ kompetizzjoni billi tagħmel ugwali l-metodi ta’ kalkolu relatati mal-obbligi mġarrba mill-impriżi attivi fis-swieq tat-telekomunikazzjoni ikkonċernati fi Franza, l-għajnuna mogħtija lil France Télécom b’applikazzjoni tal-Liġi tal-1996 kellha u għandha effettivament fil-futur tibbilanċja l-imsemmija obbligi billi tinkludi dawk relatati mar-riskji mhux komuni taż-żewġ kategoriji ta’ persunal.
(149)
F’dan ir-rigward, l-argument imressaq minn Franza li skont dan l-uffiċjali tal-Istat mhumiex esposti għal ċerti riskji u, għalhekk, mhuwiex ġustifikat li tikkontribwixxi għal dawn ir-riskji, ma jistax jinżamm. L-ewwel nett, huwa minħabba miżuri tal-Istat li dawn ir-riskji ma jitfaċċawx, għalhekk mhux ġustifikat li France Télécom tikseb vantaġġ finanzjarju minnhom. Pereżempju, huwa minħabba l-impenn tal-Istat Franċiż fir-rigward tal-uffiċjali attivi fi France Télécom u minħabba li l-Istat Franċiż huwa l-assiguratur tiegħu nnifsu li mhux se jkun hemm ir-riskju li s-salarji ma jitħallsux f’każ ta’ rimedju legali tal-impriża. Imma l-possibilità li France Télécom tiddikjara li falliet, eżatt bħal kompetitur, ma tistax tiġi eskluża. Fiż-żewġ każijiet, dan mhuwiex vantaġġ mogħti lill-impriża imma direttament lill-impjegati tagħha. Il-garanzija tal-ħlas tas-salarji tintervjeni wara li l-impriża tkun waqfet topera. Iżda impriża kompetitriċi jkollha tikkontribiwixxi biex tiggarantixxi r-riskju tan-nuqqas ta’ pagament tas-salarji wara li tieqaf topera, għall-kuntrarju ta’ France Télécom. Għalhekk mhuwiex ġustifikat li jingħata vantaġġ lil din tal-aħħar, f’forma ta’ anqas kontribuzzjoni jew, fil-fatt, ta’ esklużjoni ta’ dan ir-riskju bil-mod tal-kalkolu tal-kontribuzzjonijiet ta’ France Télécom.
(150)
Barra minn hekk, b’mod aktar fondamentali, l-objettiv stess tar-riforma introdotta fl-1996, li ma jidhirx li wasal sa tmiem il-loġika tiegħu, hu li jibbilanċja l-kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni għall-obbligi fiskali u soċjali bejn il-kompetituri kollha fis-settur, u dan indipendentement mill-kuntratt tal-persunal tagħhom u mill-eżistenza ta’ obbligu attwali għal France Télécom li tissieħeb u tħallas kontribuzzjonijiet lill-korpi ta’ ġestjoni kompetenti. Hi preċiżament din il-loġika ta’ bbilanċjar tal-kundizzjonijiet ta’ kompetizzjoni li tkun tista’ trendi l-miżura eżaminata kompatibbli mas-suq intern. Ikunx espost jew le l-persunal ta’ France Télécom għal riskji simili għalhekk mhux rilevanti f’din il-loġika.
(151)
Finalment, tnaqqis tat-teħid tar-responsabbiltà għall-pensjonijiet permezz ta’ trasferiment ta’ obbligu nett lill-Istat ikun jirrispetta l-prinċipju ta’ proporzjonalità biss jekk dan jippermetti bbilanċjar tal-kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni. Iżda, France Télécom ma tpoġġietx f’sitwazzjoni ta’ ekwivalenza totali mal-impriżi tas-settur fir-rigward tal-obbligi soċjali abbażi tas-salarji, billi ċerti obbligi soċjali u fiskali ma ddaħħlux fil-bażi tal-evalwazzjoni tal-kontribuzzjoni annwali.
Mhuwiex ġustifikat li tiġi enfasizzata d-diskrepanza bejn ir-rata tal-kontribuzzjoni liberatorja applikata għal France Télécom mill-1997 u l-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali mħallsa lill-Istat minn France Télécom
(152)
Bl-istess mod, mhuwiex ġustifikat, għall-kuntrarju tal-pretensjonijiet tar-Repubblika Franċiża u ta’ France Télécom, li jitqies l-ammont tal-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali ta’ EUR 5,7 biljun li diġà tħallas minn France Télécom fl-1997 biex tiġi enfasizzata d-diskrepanza tar-rata tal-kontribuzzjoni liberatorja applikata għal France Télécom.
(153)
Bħala limitu, il-Kummissjoni tixtieq tfakkar li, f’kull sitwazzjoni, hi għandha tistabbilixxi jekk humiex issodisfati l-kundizzjonijiet tal-applikazzjoni tad-deroga previsti bl-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE, mingħajr ma tintrabat ma’ prattika preċedenti ta’ teħid ta’ deċiżjonijiet, u tqisha stabbilita (63).
(154)
Fi kwalunkwe każ, ir-riforma li qed tiġi eżaminata hi nettament differenti, u bil-bosta, mir-riforma msemmija fid-Deċiżjoni La Poste (64), li l-awtoritajiet Franċiżi qed jippruvaw jużaw.
(155)
Fil-fatt, għall-kuntrarju tar-riforma msemmija fid-Deċiżjoni La Poste li qed jinvokaw ir-Repubblika Franċiża u France Télécom, ir-riforma fil-mod ta’ finanzjament tal-pensjonijiet tal-uffiċjali ta’ France Télécom seħħet mal-ftuħ fil-livell tal-Unjoni tas-swieq fejn setgħet topera France Télécom.
(156)
Barra minn hekk jidher li France Télécom kisbet vantaġġ minn din il-liberalizzazzjoni billi stabbilixxiet ruħha fis-swieq ta’ Stati Membri oħra u dan grazzi mhux biss għall-bidla fl-istatut għal kumpanija bir-responsabbiltà limitata, imma anke, parzjalment, għat-tneħħija tal-impenji tal-obbligi tal-pensjonijiet mill-karta tal-bilanċ tagħha u għall-anqas obbligi potenzjali futuri li rriżultaw mir-riforma. Dan it-tnaqqis fl-impenji fil-karta tal-bilanċ tagħha ppermetta lil France Télécom tkabbar is-solvenza tagħha u l-kapaċità li tissellef. Jirriżulta mill-figuri tal-obbligi pprovduti minn dawk li ressqu l-ilment fil-kummenti tagħhom u mhux ikkontestati mir-Repubblika Franċiża dwar l-ammonti, li l-obbligu finanzjarju nett ta’ France Télécom għola minn EUR 19,2 biljun fl-1997 għal EUR 83 biljun fl-2002.
(157)
Huwa minnu li politika proattiva ta’ investiment f’espansjoni fis-swieq ta’ Stati Membri oħra li saret possibbli permezz tal-liberalizzazzjoni tista’ tkun l-oriġini ta’ dan it-tkabbir sostanzjali ħafna ta’ obbligu finanzjarju. Xorta jibqa’ l-fatt li l-provvista ta’ fondi meħtieġa saret possibbli parzjalment minħabba t-tneħħija tal-obbligi tal-irtirar għal ammont nett ta’ EUR […] biljun trasferiti lill-Istat Franċiż fl-1996. Għalhekk, il-kummenti tal-operatur tat-telekomunikazzjoni li jippruvaw juru li l-għajnuna ppermettiet lil France Télécom tiffinanzja l-espansjoni internazzjonali tagħha (kummenti mniżżla fil-Premessa 68) mhumiex, anke jekk indirettament, neqsin minn bażi ta’ verità.
(158)
Għall-kuntrarju, is-swieq postali kollha li fihom La Poste Franċiża tista’ topera fl-Unjoni għadhom mhumiex kompletament miftuħa għall-kompetizzjoni u mhumiex se jkunu qabel l-2012, jiġifieri sitt snin wara r-riforma tal-finanzjament tal-pensjonijiet ta’ La Poste (65). L-effett restrittiv ta’ kompetizzjoni tal-għajnuna li ngħatat lil France Télécom fi swieq kompletament miftuħa għalhekk huwa akbar minn dak tal-għajnuna lil La Poste. Għalhekk ma jenħtieġx paralleliżmu totali fil-kundizzjonijiet meħtieġa għall-kompatibilità tal-għajnuna, billi dawn huma sitwazzjonijiet kompetittivi differenti fi swieq fejn il-prijorità tagħhom fil-ftuħ fil-livell tal-Unjoni u l-kontribuzzjoni għall-kompetittività tal-ekonomija tagħha, kienu differenti wkoll. Jirriżulta minn dan li l-kriterju ta’ interess komuni msemmi fl-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE mhux bilfors jiġi evalwat b’mod identiku fiż-żewġ każijiet inkwistjoni.
(159)
Barra minn hekk, is-sitwazzjoni finanzjarja ta’ La Poste u, konsegwentement, il-kapaċità tagħha ta’ espansjoni fi swieq esterni jew ta’ rinfurzar fis-suq Franċiż ma kinux komparabbli ma’ dawk ta’ France Télécom. Kif enfasizzat id-Deċiżjoni La Poste, mingħajr ir-riforma tal-2006, minħabba l-bidla għal standards kontabbli ġodda, La Poste kellha tirreġistra fil-kontijiet tagħha provvediment għall-impenn favur l-Istat li sa dak iż-żmien ma kinitx iddaħħal fil-karta tal-bilanċ tagħha għal ammont ta’ EUR 76 biljun (66). Iżda, għall-kuntrarju ta’ La Poste, France Télécom kienet tirreġistra provvedimenti kontabbli fil-kontijiet tagħha biex tilqa’ għall-impenji futuri tagħha mingħajr ir-riforma, u dan għamel is-sitwazzjonijiet finanzjarji ta’ kull intrapriża oġġettivament differenti.
(160)
Bl-istess mod, in-nuqqas ta’ riforma għal France Télécom u l-insegwiment tal-iskema implimentata bil-Liġi tal-1990 kienu jissarrfu fi tkabbir tal-obbligi tal-pensjonijiet li kien qed isir sinifikanti mill-2005-07 skont il-previżjonijiet ta’ dak iż-żmien li jingħataw fil-Premessa 30, u dawn jikkorroboraw ir-riżultati a posteriori elenkati fit-Tabella 3. Iżda, meta seħħet ir-riforma, l-insegwiment tal-iskema implimentata bil-liġi applikabbli għal La Poste issarrfet immedjatament f’żieda annwali ta’ madwar EUR […] miljun għal La Poste (67).
(161)
Għalhekk ma ġiex ippruvat li s-sitwazzjoni taż-żewġ impriżi bl-effett tal-liġi applikabbli qabel ir-riformi rispettivi u, konsegwentement, l-impatt kompetittiv ta’ dawn, kienet simili. Il-fatti juru l-kuntrarju. Huwa ċar li eżami li jwassal għal konklużjonijiet simili fiż-żewġ każijiet mhux ġustifikat.
(162)
Barra minn hekk, fil-każ tad-Deċiżjoni La Poste, kien hemm raġunijiet biżżejjed biex jitqies li l-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali setgħet terġa’ tiġi allokata fil-futur bħala avvanz fuq il-pagament tal-kontribuzzjonijiet marbuta mar-rata emendata ta’ ekwità kompetittiva. Dawn ir-raġunijiet ma jidhrux f’dan il-każ. Fil-fatt, il-kundizzjoni li timponi l-allokazzjoni mill-ġdid tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali ta’ La Poste ġiet iffissata wara li l-Kummissjoni kienet għaddiet għall-ftuħ tal-proċedura formali ta’ eżami billi poġġiet f’dubju s-sottovalutazzjoni tal-kontribuzzjoni liberatorja meħtieġa biex tinkiseb rata ta’ ekwità kompetittiva.
(163)
Il-biċċa l-kbira, u għalkemm l-awtoritajiet Franċiżi ma rrikonoxxewx dan b’mod espliċitu, l-allokazzjoni tal-kontribuzzjoni liberatorja eċċezzjonali inkwistjoni fid-Deċiżjoni La Poste għalhekk kienet ir-riżultat ta’ negozjar bejn il-Kummissjoni u l-Istat Membru maħsub biex jiżgura l-ħlas ta’ kontribuzzjoni liberatorja u b’hekk jiżgura rata ta’ ekwità kompetittiva. F’dan in-negozjar, il-punt tat-tluq tal-awtoritajiet Franċiżi mniżżel fin-notifika tagħhom tat-23 ta’ Ġunju 2006, wara l-ewwel entrati fil-fajl f’Diċembru 2005, kien li l-kontribuzzjoni eċċezzjonali prevista għal La Poste ma kinitx meħtieġa mil-lat tal-ekwità kompetittiva, għall-kuntrarju tal-abbozz maħsub tar-riforma tal-kontribuzzjoni annwali.
(164)
Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni għalhekk ma kinitx se tivvalida riforma li kienet daħlet fis-seħħ, kif jidher li qed issostni France Télécom. Fil-fatt, in-notifika u d-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura tat-12 ta’ Ottubru 2006 ġew qabel l-iffissar tal-ammont tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali bil-Liġi 2006-1771 tat-30 ta’ Diċembru 2006 (Liġi tal-Finanzi li jemendaw għall-2006). Dawn in-negozjati kienu jikkonċernaw bosta aspetti tar-riforma u l-aktar il-kunsiderazzjoni tal-vantaġġ li kienet tirrappreżenta r-riforma nnotifikata fil-passat, il-perimetru tal-kalkolu tar-rata tal-kontribuzzjoni maħsuba u l-metodi għall-kunsiderazzjoni tal-ispeċifiċità tal-bank tal-posta b’rabta mal-attivitajiet postali u l-persunal affettwat. Dawn in-negozjati komplew u kien biss fil-kummenti tagħhom tat-8 ta’ Ġunju 2007 li l-awtoritajiet Franċiżi aċċettaw il-metodi għall-allokazzjoni tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali fil-qafas ta’ ftehim globali dwar ir-riforma, u b’hekk marru lura għall-pożizzjoni nnotifikata tagħhom dwar il-kontribuzzjoni eċċezzjonali u l-metodu tal-kalkolu tal-kontribuzzjonijiet annwali tal-futur.
(165)
Min-naħa l-oħra, għall-kuntrarju tad-dispożizzjonijiet tal-Liġi tal-Finanzi għall-1997 li waqqfet l-istabbiliment pubbliku għall-ġestjoni tal-kontribuzzjoni ta’ France Télécom, li kienu jipprevedu regoli stretti dwar il-ħlas lura annwali lill-Istat, l-istabbiliment pubbliku għall-ġestjoni tal-kontribuzzjoni ta’ La Poste ma kienx soġġett għal regoli speċifiċi (68). Billi din kienet kontribuzzjoni eċċezzjonali li kellha titħallas u ma kinitx allokata, il-Kummissjoni seta’ jevalwa li r-Repubblika Franċiża setgħet tnaqqas l-ammont u fl-istess ħin iżżid ir-rata ta’ kontribuzzjoni annwali ta’ La Poste.
(166)
Barra minn hekk, irid jiġi ppruvat li t-termini tal-Liġi tal-1996 jiddefinixxu l-parametri tal-kalkolu tal-kontribuzzjoni annwali mħallsa regolarment lill-Istat bħala kumpens għall-pensjonijiet tal-uffiċjali, mingħajr ma jitqiesu r-riskji mhux komuni bejn l-uffiċjali u l-persunal irregolat bil-liġi privata. F’dan ir-rigward, it-Tribunal u l-Qorti speċifikaw, dwar it-taxxa professjonali dovuta minn France Télécom, li tnaqqis fl-obbligi ma kienx jiġi kkumpensat b’obbligu speċifiku differenti, l-aktar meta l-Istat Membru, ir-Repubblika Franċiża f’dan il-każ, irid jipprova li l-obbligi preċedenti twaqqfu għax ipprevedew anqas obbligi futuri skont skema ta’ tassazzjoni differenti (69).
(167)
Il-Kummissjoni ma tistax tinjora l-fatt li l-għan tal-kontribuzzjoni fissa speċifika diġà mħallsa fl-1997 kienet, kif jistabbilixxi speċifikament l-Artikolu 6 tal-Liġi tal-1996, li tikkumpensa parzjalment lill-Istat Franċiż għall-obbligu finanzjarju li ħa bil-Liġi tal-1996.
(168)
Barra minn hekk, jirriżulta mill-kontenut tar-rapport tas-Senat iċċitat fil-Premessa 27 li, meta daħħal il-prinċipju tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali, il-leġiżlatur ma fittixx li jqis, u ħafna anqas li jikkumpensa, id-differenza bejn il-kontribuzzjonijiet annwali ta’ France Télécom u dawk, relattivament ogħla, tal-kompetituri tagħha. Għall-kuntrarju, il-leġiżlatur apposta obbliga lil France Télécom li tħallas obbligi annwali li ma jkoprux ir-riskji mhux komuni għaż-żewġ kategoriji ta’ persunal (uffiċjali u mhux uffiċjali) u dan, bla ma tiġi stabbilita konnessjoni bejn din l-għażla u l-imposta tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali mħallsa fl-1997.
(169)
L-obbligu għal France Télécom li kien jirrappreżenta l-kontribuzzjoni liberatorja tħallas bħala dħul ġenerali fil-baġit tal-Istat, tpoġġa fl-istabbiliment pubbliku inkarigat bil-ġestjoni tagħha u ntuża. Skont dawn il-kundizzjonijiet, il-Kummissjoni allura ma tistax, kompletament jew parzjalment, terġa’ talloka b’mod fittizju u a posteriori l-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali li diġà ntużat għal skop totalment differenti minn dak li allokawlha l-awtoritajiet Franċiżi u mhux previst bil-liġi, jiġifieri l-kumpens tan-nuqqas ta’ kunsiderazzjoni tar-riskji mhux komuni għall-impjegati rregolati bil-liġi privata u għall-uffiċjali tal-Istat. Din il-kontribuzzjoni fissa għalhekk ma ġietx implimentata bi previżjoni tal-ibbilanċjar komplut, fi skema leġiżlattiva u regolatorja differenti, tal-obbligi annwali ta’ France Télécom ma’ dawk tal-kompetituri.
(170)
Għall-istess raġunijiet, skont ir-regoli ta’ ġestjoni u tal-ħlas lura fil-baġit previsti bil-Liġi tal-Finanzi mill-1997 u implimentati sal-preżent, l-allegazzjonijiet u l-kalkoli tar-Repubblika li kellhom l-għan li juru li r-riforma tal-1996 illum irriżultat f’bilanċ favorevoli għall-Istat ma jistgħux jiġu aċċettati.
(171)
Fil-fatt, meta jitqiesu l-metodi tal-ġestjoni u tal-użu tal-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali ta’ France Télécom mill-istabbiliment pubbliku kompetenti, kif stabbiliti fil-Liġi tal-Finanzi, u l-figuri tar-rimborżi attwali mill-1997 trażmessi mir-Repubblika Franċiża, deskritti fil-Premessi 36 u 37 u fit-Tabella 3, hemm lok li jiġi ddikjarat li d-dħul li r-Repubblika Franċiża tipprova tuża, b’investiment li jdaħħal interessi bir-rata ta’ 7 %, qatt ma kien jeżisti.
[…]. Barra minn hekk, l-allegazzjoni ma tirriflettix l-imġiba attwali tal-awtoritajiet Franċiżi. Meta jitqiesu r-regoli ta’ ġestjoni stabbiliti fil-Liġijiet tal-Finanzi li ħarġu mit-twaqqif tiegħu, l-imsemmi stabbiliment pubbliku ma ġġenerax dan id-dħul, li barra minn hekk ma ġiex previst u ma tax interessi. Għall-kuntrarju, ir-riżorsi tal-istabbiliment kellhom jintużaw kompletament sal-31 ta’ Diċembru 2011. Dan kien iseħħ aktar kmieni kieku kienu ġew allokati għall-finanzjament tar-riforma tal-1996 - u dan hu kkuntestat mir-Repubblika Franċiża - anke kieku ddaħħal miegħu il-bilanċ favorevoli mit-taxxa kummerċjali, kif isostnu l-awtoritajiet Franċiżi. Fil-fatt, il-kunsiderazzjoni ta’ bilanċ favorevoli mit-taxxa kummerċjali hi illeġittima għax din twassal għal konfużjoni fir-rwoli differenti tal-Istat. L-amalgamazzjoni proposta mill-awtoritajiet Franċiżi ta’ dawn ir-rwoli differenti ma tistax tiġi segwita u għandha tinżamm distinzjoni bejn, minn naħa, l-Istat li jagħti għajnuna lil France Télécom billi jieħu r-responsabbiltà għall-ħlas tal-pensjonijiet tal-uffiċjali, sabiex jiżviluppa proċess ta’ kompetizzjoni abbażi tal-merti, u, min-naħa l-oħra, l-Istat bħala azzjonist ta’ France Télécom u, fl-aħħar, l-Istat, awtorità pubblika li teżerċita l-poter fiskali tagħha.
(172)
Barra minn hekk, għandu jiġi nnutat li t-talba li saret mir-Repubblika Franċiża u minn France Télécom biex tiġi kkunsidrata l-kontribuzzjoni eċċezzjonali biex tiġi eżaminata l-kompatibilità tar-riforma tikkontradixxi l-kummenti li r-Repubblika Franċiża kienet għamlet fl-ittra tagħha tas-17 ta’ Marzu 2004, skont liema “il-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali prevista bl-Artikolu 6 tal-Liġi tas-26 ta’ Lulju 1996 ma tistax għalhekk tiġi analizzata bħala l-kumpens ta’ allegat “vantaġġ”. L-analiżi tal-ammont tiegħu hu a fortiori bla rilevanza fir-rigward tar-regolamentazzjoni tal-għajnuna mill-Istat” billi dan l-ammont kien “kontribuzzjoni eċċezzjonali għall-benefiċċju tal-uniku azzjonist tiegħu [l-Istat Franċiż], simili għal dividend eċċezzjonali mogħti qabel kull ftuħ tal-kapital għal investituri privati”.
(173)
Ir-raġunament sottostanti tal-argument li sar mir-Repubblika Franċiża fiż-żmien adattat juri ċerta loġika ekonomika u finanzjarja. Jagħmel sens, għal azzjonist uniku, mal-ftuħ tal-kapital għal investituri oħrajn, li jassorbi l-profitt tiegħu biss u kemm jista’ jkun il-fondi disponibbli fl-impriża qabel il-ftuħ tal-kapital, sakemm dan ma jikkompromettix l-attrattività tal-investiment. Dan l-aħħar aspett ġie kkunsidrat fil-parametri finanzjarji imposti fil-karta tal-bilanċ tal-ftuħ ta’ France Télécom, li minnha jirriżulta indirettament l-ammont tal-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali, kif din ġiet ippreżentata lill-Parlament fl-1996. Għalhekk, kien perfettament koerenti min-naħa ta’ Stat azzjonist uniku nnotifikat li dan jieħu l-akbar ammont possibbli ta’ dividend eċċezzjonali, skont il-kundizzjonijiet stess tar-Repubblika Franċiża, milli jħalli l-fondi fl-impriża, li wara l-ftuħ tal-kapital fl-1997 ma kienx jieħu minnhom aktar mill-prorata tiegħu tal-parti tal-kapital li jinżamm.
(174)
Il-validità ta’ dan ir-raġunament imressaq fil-ħin adattat mir-Repubblika Franċiża, li talbet li l-analiżi tal-ammont tal-aġġustament ta’ EUR 5,7 biljun ma jitqiesx b’ebda mod għall-evalwazzjoni tar-riforma fir-rigward tar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat, ġiet ikkorborata mill-kummenti tagħha matul il-proċedura. Fil-fatt, bid-dikjarazzjoni li l-klassifikazzjoni tal-ammont tal-aġġustament kienet saret mhux skont l-ispiża tar-riforma stmata għall-Istat jew il-vantaġġi li kisbet France Télécom imma skont il-kapaċità kontributorja tal-impriża, ir-Repubblika Franċiża tindika li l-impożizzjoni ta’ aġġustament kienet tirriżulta aktar minn imġiba ta’ azzjonist wieħed innotifikat milli minn dik ta’ Stat regolatur anzjuż dwar il-bilanċ tal-obbligi tal-pensjonijiet li ħa r-responsabbiltà tagħhom skont ir-riforma.
(175)
Kieku kellu jiġi segwit raġunament simili, il-Kummissjoni ma kienx ikollha tqis il-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali fl-analiżi tal-kompatibilità tar-riforma mar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat, kif intalab fi żmien adattat mir-Repubblika Franċiża. Jirriżulta li kellu jiġi kkunsidrat biss it-tnaqqis tal-kontribuzzjonijiet annwali ta’ France Télécom biex ikunu anqas minn dawk tal-kompetituri, kif ipproponiet ir-riforma mill-1997.
(176)
Għall-istess raġunijiet, il-Kummissjoni ma tistax issegwi l-kummenti ta’ dawk li ressqu l-ilment li qed jitolbu l-implimentazzjoni ta’ mekkaniżmi ta’ aġġustament tal-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali mħallsa fl-1997 u tal-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem annwali ta’ France Télécom biex tiġi żgurata n-newtralità finanzjarja tar-riforma.Dan iwassal ukoll għal kalkolu ġdid u allokazzjoni fittizja mill-ġdid a posteriori tal-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali kollha jew parzjali mħallsa fil-baġit tal-Istat fl-1997. Bl-istess mod, il-mekkaniżmu inkwistjoni iwassal biex jiġi implimentat kontroll a posteriori, sena wara sena, li l-għan tiegħu ma jkunx li tiġi żgurata l-proporzjonalità tal-għajnuna mogħtija, għalkemm imnaqqsa bil-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali, fl-1997, imma li titneħħa kull għajnuna fir-riforma.
(177)
Għall-kuntrarju, hemm lok li jiġi eżaminat jekk il-ħlas tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali jistax jitqies fl-evalwazzjoni tal-kompatibilità tal-miżura ta’ għajnuna mas-suq intern billi tinżamm il-ġustifikazzjoni ta’ dan il-ħlas kif stabbilit bil-Liġi tal-1996.
Huwa ġustifikat li ma jintalabx minn France Télécom il-pagament ta’ kontribuzzjoni supplimentari li tiżgura rata ta’ ugwaljanza kompetittiva għall-perjodu 1997-2010
(178)
Skont il-Liġi tal-1996, il-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali fl-1997 tħallset bħala kumpens għat-teħid tal-obbligu tal-pensjonijiet mill-Istat Franċiż. Skont dawn il-kundizzjonijiet, għandhom jitqiesu l-effetti tal-impożizzjoni ta’ dan fuq il-bilanċ finanzjarju totali tar-riforma introdotta bil-Liġi tal-1996 kif applikata s’issa. Hemm lok li jitqies iż-żmien meta l-obbligu tal-pensjonijiet tal-irtirar kien kopert mill-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali.
(179)
Biex jitqabblu flussi finanzjarji għal France Télécom mifruxa tul iż-żmien, jiġifieri, il-pagament tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali fl-1997 u l-anqas obbligi annwali li rriżultaw mil-liġi tal-1996 minn dak iż-żmien, jenħtieġ li wieħed jgħaddi għall-aġġornament tal-ammonti. Matul is-sena 1997, bosta pagamenti tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali nfirxu sa Ottubru 1997, anke jekk il-finanzjament ta’ din permezz ta’ self fil-fatt ippospona l-obbligu finanzjarju għal France Télécom. Min-naħa l-oħra, saru pagamenti tal-kontribuzzjoni liberatorja mill-bidu tas-sena 1997. Ir-rata ta’ aġġornament fil-prinċipju għandha tkun dik li tirriżulta mill-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni applikabbli f’dan il-qasam (70), rata li, pereżempju, kienet ta’ 5,53 % f’Ottubru 1997. Għandu jiġi eżaminat jekk hux xieraq f’dan il-każ li tintuża rata differenti minn dik tal-Kummissjoni applikabbli, u b’hekk jiġu injorati r-regoli, ikkomunikati lill-Istati Membri, li stabbilixxiet il-Kummissjoni għaliha nnifisha u li trid tapplika ħlief f’każ ta’ eċċezzjoni ġustifikata b’mod korrett.
(180)
F’dan ir-rigward, l-għażla tar-rata ta’ 7 % użata mill-attwarju tal-gvern Franċiż biex jaġġorna l-flussi finanzjarji tar-riforma tal-1996 sal-2043 ma tkunx ġustifikata, […]% minħabba li din l-analiżi hi għal perjodu iqsar skont l-iskeda stabbilita. Ir-rata ta’ 7 % ukoll hi ħafna ikbar mill-medja ta’ 4,4 % tar-rati annwali ta’ aġġornament għall-perjodu 1997-2010 użati mir-Repubblika Franċiża fil-kummenti tagħha dwar id-Deċiżjoni tal-ftuħ jew mir-rati ta’ aġġornament ta’ […]% użati għall-1998 fir-riforma tal-mod ta’ finanzjament tal-pensjonijiet ta’ La Poste (71).
(181)
Ir-rati ta’ madwar 7 % għall-OST għal 15-il sena għall-1996 proposti mir-Repubblika Franċiża ma jistgħux jintużaw lanqas. Ir-rata għandha tiġi stabbilita għall-1997 u mhux għall-medja tal-1996. Barra minn hekk, il-perjodu ta’ 15-il sena hu twil wisq fir-rigward tal-kobor tal-flussi ta’ pagamenti annwali li teoretikament il-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali kien ikollha taffaċċja matul il-perjodu, li għalihom ma kinux ikunu biżżejjed l-interessi biss. Alternattivament, mill-perspettiva tal-Istat Franċiż tista’ tiġi prevista l-għażla ta’ rata komposta mibnija minn rati differenti għall-isfruttament tal-investiment tal-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali biex tilqa’ għall-iskala ta’ fluss li rriżultat bir-riforma tal-1996. Minbarra li rata simili, madwar 5,50 % ma tkunx sostanzjalment differenti mir-rata ta’ referenza tal-Kummissjoni għal Ottubru 1997, l-għażla ma tqisx il-fatt li l-analiżi ssir mill-perspettiva ta’ France Télécom (72).
(182)
Finalment, f’dan ir-rigward, ir-referenza ta’ 7 % għas-self obbligatorju ta’ France Télécom bejn l-1991 u l-1997 avvanzata mir-Repubblika Franċiża tkopri perjodu ta’ sitt snin, ħafna qabel dawn il-fatti. F’dan il-każ, il-fatt huwa li France Télécom iffinanzjat il-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali fl-1996 permezz ta’ ħruġ prinċipalment għal perjodu qasir u, f’miżura ħafna anqas, permezz ta’ ħruġ obbligatorju. Iżda, rata ta’ aġġornament li tirriżulta mir-rati ta’ interess imħallsa minn France Télécom fuq l-obbligi l-ġodda li saru fl-1996 kienet titla’ għal 4,8 % abbażi tal-karta tal-bilanċ tagħha fil-31 ta’ Diċembru 1996 (73). Rata simili tiġi aġġustata għall-materjalità tal-ispejjeż finanzjarji reali li ġarrbet France Télécom dak iż-żmien biex tiffinanzja l-kontribuzzjoni eċċezzjonali. Madankollu, jidher xieraq li r-rata ta’ aġġornament ma ssirx dipendenti fuq l-għażla li ssir mill-impriża fiż-żmien adattat, imma li tintuża r-referenza oġġettiva użata mill-Kummissjoni fil-komunikazzjoni applikabbli tagħha dwar ir-rata ta’ aġġornament (74).
(183)
Fil-qosor, mhux xieraq f’dan il-każ li tintuża referenza tar-rata differenti minn dik li tirriżulta mill-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni applikabbli f’dan il-qasam u li b’hekk wieħed jinjora r-regoli, ikkomunikati lill-Istati Membri, li stabbilixxiet il-Kummissjoni.
Tabella 5
Flussi finanzjarji li rriżultaw mir-riforma tal-1996 għal France Télécom (1997-2011)
(Miljun EUR)
Sena
Pensjonijiet imħallsa
(A)
Kumpens u kumpens żejjed
(B)
Kontribuzzjonijiet annwali
(C)
Vantaġġ FT
(D)
(A + B-C) (**)
Aġġustament l-1 ta’ Jannar
(E)
Interess
(F)
Aġġustament 31 ta’ Diċembru
(E + F+D)
1997 (***)
[…]
[…]
[…]
122,3
5 716,8
184,4
5 777,9
1998
[…]
[…]
[…]
188,2
5 777,9
319,5
5 909,2
1999
[…]
[…]
[…]
189,8
5 909,2
326,8
6 046,2
2000
[…]
[…]
[…]
298,3
6 046,2
334,4
6 082,2
2001
[…]
[…]
[…]
302,9
6 082,2
336,3
6 115,6
2002
[…]
[…]
[…]
305,9
6 115,6
338,2
6 148,0
2003
[…]
[…]
[…]
364,7
6 148,0
340,0
6 123,3
2004
[…]
[…]
[…]
477,4
6 123,3
338,6
5 984,5
2005
[…]
[…]
[…]
619,1
5 984,5
330,9
5 696,3
2006
[…]
[…]
[…]
744,4
5 696,3
315,0
5 266,9
2007
[…]
[…]
[…]
909,9
5 266,9
291,3
4 648,2
2008
[…]
[…]
[…]
1 101,0
4 648,2
257,0
3 804,3
2009
[…]
[…]
[…]
1 255,8
3 804,3
210,4
2 758,9
2010
[…]
[…]
[…]
1 386,6
2 758,9
152,6
1 524,8
2011
(stmat)
[…]
[…]
[…]
1 497,5
1 524,8
84,3
111,6
(184)
Kapitalizzata bir-rata ta’ aġġornament ta’ 5,53 %, il-kunsiderazzjoni tal-aġġustament kien ikollha tikkumpensa sal-ewwel trimestru tal-2012 (75) it-tnaqqis tal-obbligi annwali li minnu bbenefikat France Télécom minħabba l-implimentazzjoni tar-riforma tal-1996.
(185)
Barra minn hekk, l-iskadenza ta’ dan il-kumpens, li jinnewtralizza l-effetti tar-riforma, tikkoinċidi wkoll għal ftit xhur mal-eżawriment attwali tar-riżorsi tal-istabbiliment pubbliku inkarigat bil-ġestjoni tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali ta’ France Télécom prevista fil-31 ta’ Diċembru 2011. Mal-analiżi ta’ aġġornament jiżdied ukoll il-fatt li, fi kwalunkwe każ, il-kontribuzzjoni eċċezzjonali effettivament kienet tkun intużat. Għalhekk, ma kienx jifdal ammonti mhux rimborżati lill-baġit tal-Istat li jkun possibbli li jiġu allokati mod ieħor ħlief kif previst bil-Liġi tal-Finanzi applikabbli.
(186)
Għalhekk huwa ġġustifikat li, minħabba l-ħlas ta’ din il-kontribuzzjoni eċċezzjonali fl-1997, France Télécom ma ġietx obbligata li tħallas suppliment ta’ kontribuzzjoni annwali għall-perjodu bejn l-1 ta’ Jannar 1997 u data wara l-31 ta’ Diċembru 2010 li għad trid tiġi determinata bi preċiżjoni. Fil-fatt, sakemm, fit-Tabella 5, il-figuri għas-sena 2011 u dawk tal-obbligu ta’ kumpens u kumpens żejjed jirriżultaw minn stimi, b’mod partikolari, għandha tiġi stabbilita d-data eżatta mir-Repubblika Franċiża abbażi tad-data definittiva tal-pagamenti li saru, tal-ammonti definittivi tas-servizzi mħallsa u tal-anqas kontribuzzjonijiet u vantaġġi oħra għal France Télécom li rriżultaw mil-Liġi tal-1996, billi ġew segwiti l-prinċipji tal-kalkolu elenkati fit-Tabella 5.
(187)
Għall-kuntrarju, wara n-newtralizzazzjoni tal-effetti tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali u l-eżawriment tar-riżorsi mħallsa lill-Istat, l-għajnuna mogħtija fl-1996 lil France Télécom se jkollha l-effetti kollha billi barra minn hekk tagħti vantaġġ lil France Télécom meta mqabbla mal-kompetituri tagħha. Imbagħad l-għajnuna ma tkunx tista’ tiġi ġġustifikata ħlief billi France Télécom tiġi soġġetta għall-ħlas ta’ kontribuzzjoni liberatorja kkalkolata fuq rata li tiżgura ekwità kompetittiva reali. Għalhekk, kieku d-dispożizzjonijiet tal-Liġi tal-1990 kif emendati bil-Liġi tal-1996 kif ukoll id-dispożizzjonijiet regolatorji sekondarji applikabbli, billi jipprevedu li r-rata tal-kontribuzzjoni liberatorja tiġi kkalkolata b’mod li tibbilanċja l-livelli ta’ obbligi soċjali u fiskali obbligatorji bbażati fuq is-salarji bejn France Télécom u l-impriżi l-oħra fis-settur tat-telekomunikazzjoni li jirriżultaw mil-liġi komuni tas-servizzi soċjali, billi jillimitaw il-kalkolu għal dawk ir-riskji li huma komuni għall-impjegati rregolati bil-liġi privata u għall-uffiċjali tal-Istat, baqgħu ma nbidlux, l-għajnuna li ngħatat lil France Télécom sat-tmiem tal-obbligi finanzjarji li ħa r-responsabbiltà tagħhom l-Istat Franċiż minflok France Télécom skont il-Liġi tal-1996 ma kinitx tissodisfa l-prinċipju ta’ proporzjonalità.
(188)
Biex tissodisfa l-kriterju ta’ konformità mal-interess komuni previst fl-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE, il-kompatibilità tal-għajnuna tenħtieġ għalhekk ir-rispett tal-kundizzjonijiet li din id-Deċiżjoni hi kwalifikata bihom.
7. KUNDIZZJONIJIET TA’ KOMPATIBILITÀ GĦALL-FUTUR
(189)
Konsegwentement, jenħtieġ li r-Repubblika Franċiża temenda d-dispożizzjonijiet leġiżlattivi u regolatorji applikabbli biex tistabbilixxi, tikkalkola u tiġbor il-kontribuzzjoni liberatorja li għandha titħallas minn France Télécom b’mod li tagħmel ugwali l-livelli ta’ obbligi soċjali u fiskali obbligatorji bbażati fuq is-salarji bejn France Télécom u l-impriżi l-oħra fis-settur tat-telekomunikazzjoni li jirriżultaw mil-liġi komuni tas-servizzi soċjali. Barra minn hekk, jeħtieġ li l-metodi u l-parametri tal-kalkolu jiġu ffissati b’mod trasparenti u oġġettiv u jistgħu jkunu soġġetti għal kontrolli u rikorsi.
(190)
Ir-Repubblika Franċiża kien missha wkoll, mal-kalkolu tar-rata tal-kontribuzzjoni liberatorja, tibbilanċja effettivament il-livell ta’ spejjeż soċjali u fiskali obbligatorji bbażati fuq is-salarji bejn France Télécom u l-impriżi l-oħra fis-settur tat-telekomunikazzjoni li jirriżultaw mil-liġi komuni tas-servizzi soċjali billi jqisu wkoll ir-riskji mhux komuni għall-impjegati rregolati bil-ligi privata u għall-uffiċjali impjegati minn France Télécom.
(191)
Fil-kummenti tar-Repubblika Franċiża ddettaljati aħjar fl-Annessi III u V tagħha aġġornati, l-awtoritajiet Franċiżi ppreżentaw stimi ta’ x’kienet tkun ir-rata ta’ kontribuzzjoni liberatorja li kellha titħallas minn France Télécom mill-1997 (ara t-Tabella 4) kieku r-riskji mhux komuni ddaħħlu fil-metodu tal-kalkolu (minn hawn ‘il quddiem ir-“rata emendata”). Ir-rata emendata tinkludi kemm il-kontribuzzjonijiet għall-qgħad u l-assigurazzjoni ta’ garanzija tal-ħlas dovut tas-salarji, li jżiduha, u kontribuzzjonijiet speċifiċi li ma jħallsux il-kompetituri ta’ France Télécom bħall-1 % tal-obbligu in solidum u s-servizzi fi flus għall-waqfien mix-xogħol awtoassigurati minn France Télécom, li jnaqqsuha. Għalhekk tirriżulta rata ogħla b’madwar seba’ punti perċentwali mir-rata effettivament applikata bħalissa.
(192)
Rata simili tiżgura ugwaljanza kompetittiva effettiva meta mqabbla mal-ekwità parzjali biss introdotta bil-Liġi tal-1996, filwaqt li jitqiesu l-obbligi soċjali speċifiċi ta’ France Télécom. Għalhekk il-Kummissjoni ma tikkontestax il-prinċipji, il-bażi u l-metodi tal-kalkolu segwiti mir-Repubblika Franċiża biex tiġi stabbilita rata ta’ kontribuzzjoni liberatorja emendata biex tibbilanċja l-livelli ta’ obbligi soċjali u fiskali obbligatorji bbażati fuq is-salarji bejn France Télécom u l-impriżi l-oħra fis-settur tat-telekomunikazzjoni li jirriżultaw mil-liġi komuni tas-servizzi soċjali, kif indikati fil-kummenti aġġornati tar-Repubblika Franċiża u deskritti u ddetaljati fl-Annessi III u V ta’ dawn il-kummenti.
(193)
Konsegwentement, id-determinazzjoni annwali tar-rata li tippermetti l-ibbilanċjar tal-kundizzjonijiet ta’ kompetizzjoni mir-Repubblika Franċiża jkollha ssegwi l-prinċipji, il-bażi u l-metodi tal-kalkolu tal-kontribuzzjoni liberatorja li jinsabu fil-kummenti msemmija fil-Premessa (191). B’mod partikolari, ir-rata emendata għandha tinkludi kemm il-kontribuzzjonijiet għall-qgħad u l-assigurazzjoni ta’ garanzija tal-ħlas dovut tas-salarji, u l-kontribuzzjonijiet jew obbligi speċifiċi li ma jħallsux il-kompetituri ta’ France Télécom bħall-1 % tal-obbligu in solidum u s-servizzi fi flus għall-waqfien mix-xogħol awtoassigurati minn France Télécom.
(194)
Dan l-ibbilanċjar fil-fatt se jiżgura ugwaljanza kompetittiva attwali bejn France Télécom u l-kompetituri tagħha u jiggarantixxi l-proporzjonalità u l-kompatibilità mas-suq intern ta’ għajnuna mwettqa fl-1996.
8. KONKLUŻJONIJIET
(195)
Il-Kummissjoni tiddikjara li r-Repubblika Franċiża illegalment wettqet għajnuna mill-Istat implimentata skont ir-riforma fl-1996 tal-metodu ta’ finanzjament tal-pensjonijiet tal-uffiċjali tal-Istat impjegati ma’ France Télécom bil-ksur, mid-dħul fis-seħħ tagħha, tal-Artikolu 108(3) tat-TFUE.
(196)
It-twettiq ta’ din l-għajnuna mill-1997, ippermetta tnaqqis fl-obbligi soċjali annwali mġarrba minn France Télécom. Madankollu, dan l-effet ġie newtralizzat mill-anqas sal-2010 mill-ħlas tal-kontribuzzjoni fissa eċċezzjonali prevista skont din ir-riforma. Din in-newtralizzazzjoni tiġġustifika li l-kundizzjonijiet li jpoġġu fuq bażi ta’ ugwaljanza reali lil France Télécom u lill-kompetituri tagħha fir-rigward ta’ dawn l-obbligi u li jrendu din l-għajnuna kompatibbli mas-suq intern jiġu applikati minn data wara l-31 ta’ Diċembru 2010 li għad trid tiġi ffissata.
(197)
Għalhekk, sa fejn u sakemm ir-Repubblika Franċiża tqis, fil-kalkolu tal-kontribuzzjoni liberatorja dovuta minn France Télécom, il-livelli tal-obbligi soċjali u fiskali obbligatorji bbażati fuq is-salarji bejn France Télécom u l-impriżi l-oħra fis-settur tat-telekomunikazzjoni li jirriżultaw mil-liġi komuni tas-servizzi soċjali billi tqis ir-riskji komuni u mhux komuni għall-impjegati rregolati bil-liġi privata u għall-uffiċjali tal-Istat, ir-riforma introdotta bil-Liġi tal-1996 tista’ tiġi ddikjarata kompatibbli mas-suq intern b’applikazzjoni tal-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE. Għalhekk ir-Repubblika Franċiża hi obbligata li tieħu l-miżuri, l-aktar leġiżlattivi u regolatorji, meħtieġa biex tissodisfa l-kundizzjoni msemmija f’din il-premessa,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna mill-Istat li tirriżulta mit-tnaqqis tal-kumpens li għandu jitħallas lill-Istat għal-likwidazzjoni u l-ħlas tal-pensjonijiet allokati, b’applikazzjoni tal-Kodiċi tal-pensjonijiet tal-irtirar ċivili u militari, lill-uffiċjali ta’ France Télécom b’applikazzjoni tal-Liġi Nru 96-660 tas-26 ta’ Lulju 1996 dwar l-impriża nazzjonali France Télécom li temenda l-Liġi Nru 90-568 tat-2 ta’ Lulju 1990 rigward l-organizzazzjoni tas-servizz pubbliku tal-posta u tat-telekomunikazzjoni hi kompatibbli mas-suq intern, skont il-kundizzjonijiet previsti fl-Artikolu 2.
Artikolu 2
Il-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem ta’ natura liberatorja, dovuta minn France Télécom skont l-Artikolu 30(c) tal-Liġi Nru 90-568 tat-2 ta’ Lulju 1990 rigward l-organizzazzjoni tas-servizz pubbliku tal-posta u tat-telekomunikazzjoni, għandha tiġi kkalkolata u tinġabar b’mod li tibbilanċja l-livelli tal-obbligi soċjali u fiskali obbligatorji kollha bbażati fuq is-salarji bejn France Télécom u l-impriżi l-oħra fis-settur tat-telekomunikazzjoni li jirriżultaw mil-liġi komuni tas-servizzi soċjali.
Biex tiġi ssodisfata din il-kundizzjoni, mhux aktar minn seba’ xhur wara n-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, ir-Repubblika Franċiża:
(a)
għandha temenda l-Artikolu 30 tal-Liġi Nru 90-568 tat-2 ta’ Lulju 1990 rigward l-organizzazzjoni tas-servizz pubbliku tal-posta u tat-telekomunikazzjoni u t-testi regolatorji jew oħrajn maħruġa għall-applikazzjoni tagħha b’mod li l-bażi tal-kalkolu u l-ġbir tal-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem ta’ natura liberatorja, dovuta minn France Télécom, ma jkunux limitati biss għar-riskji komuni għall-impjegati rregolati bil-liġi privata u għall-uffiċjali tal-Istat imma jinkludu wkoll ir-riskji mhux komuni;
(b)
tiġbor mingħand France Télécom, mill-ġurnata meta l-ammonti ta’ kontribuzzjoni eċċezzjonali implimentata bil-Liġi Nru 96-660 tas-26 ta’ Lulju 1996 kapitalizzati bir-rata ta’ aġġornament li tirriżulta mill-applikazzjoni tal-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar il-metodu tal-iffissar tar-rati ta’ referenza u ta’ aġġornament applikabbli f’dan il-każ jugwalaw l-ammont tal-kontribuzzjonijiet u l-obbligi li France Télécom kienet tkompli tħallas skont l-Artikolu 30 tal-Liġi Nru 90-568 tat-2 ta’ Lulju 1990 fl-abbozz inizjali tagħha, kontribuzzjoni ta’ min iħaddem ta’ natura liberatorja kkalkolata skont il-metodi speċifikati fil-punt a), b’kunsiderazzjoni tar-riskji komuni u mhux komuni għall-impjegati rregolati bil-liġi privata u għall-uffiċjali tal-Istat.
Artikolu 3
1. Fix-xahrejn li jsegwu n-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, ir-Repubblika Franċiża għandha tikkomunika lill-Kummissjoni deskrizzjoni dettaljata tal-miżuri li diġà ttieħdu u previsti biex tikkonforma ma’ din id-Deċiżjoni. Hi għandha tavża b’mod partikolari lill-Kummissjoni:
(a)
bl-istat ta’ progress tal-emendi tad-dispożizzjonijiet leġiżlattivi u regolatorji msemmija fl-Artikolu 2;
(b)
bl-ammonti definittivi ta’ kumpensi u kontribuzzjonijiet għas-sena 2011 u b’dawk previsti, jekk ikun il-każ, għall-2012, fir-rigward, l-aktar, tal-bilanċ eventwali tal-ammonti kapitalizzati tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali;
(c)
bl-ammonti tal-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem ta’ natura liberatorja kkalkolati skont il-metodi speċifikati fl-Artikolu 2 għall-iskadenzi futuri, fl-istennija tal-emenda fil-leġiżlazzjoni;
(d)
bil-pagamenti tal-kontribuzzjoni ta’ min iħaddem li saru wara li l-ammonti tal-kontribuzzjoni eċċezzjonali implimentata bil-Liġi Nru 96-660 tas-26 ta’ Lulju 1996 kapitalizzati bir-rata ta’ aġġornament li jirriżulta mill-applikazzjoni tal-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar il-metodu tal-iffissar tar-rati ta’ referenza u ta’ aġġornament applikabbli f’dan il-każ ikunu waqfu milli jinnewtralizzaw l-effetti tar-riforma tal-1996.
2. Ir-Repubblika Franċiża għandha żżomm lill-Kummissjoni infurmata dwar il-progress tal-miżuri nazzjonali li jittieħdu għall-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni. Hi għandha tittrażmetti immedjatament, fuq sempliċi talba mill-Kummissjoni, kull informazzjoni dwar il-miżuri li jkunu diġà ttieħdu u dawk previsti biex tikkonforma ma’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 4
Ir-Repubblika Franċiża hi d-destinatarja ta’ din id-Deċiżjoni.
Magħmul fi Brussell, l-20 ta’ Diċembru 2011.