РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1036/2010 НА КОМИСИЯТА
от 15 ноември 2010 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на зеолит A на прах с произход от Босна и Херцеговина
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 17 февруари 2010 г., с публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) известие („известие за откриване на процедура“), Европейската комисия („Комисията“) оповести откриването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на зеолит А на прах с произход от Босна и Херцеговина („БиХ“ ).
(2)
Процедурата стартира в отговор на жалба, подадена на 4 януари 2010 г. от Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. и Zeolite Mira Srl Unipersonale („жалбоподателите“), които съставляват основен дял - в конкретния случай над 25 % - от цялото производство на зеолит А в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за наличие на дъмпинг по отношение на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, която бе счетена за достатъчна, за да оправдае започването на разследване.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално е уведомила за откриването на процедурата жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, групата на производителите износители в БиХ, вносителите, ползвателите и други страни, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на БиХ. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(4)
Жалбоподателите, производителите от Съюза, групата на производителите износители в БиХ, вносителите и ползвателите изложиха мненията си. Бяха изслушани всички заинтересовани страни, поискали това и доказали, че са налице специални основания да бъдат изслушани.
(5)
С оглед на очевидно големия брой производители от Съюза и вносители, в известието за откриване на процедурата бе предвидено изготвянето на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали ще е необходима представителна извадка и, ако това е така, да подбере извадка, всички известни производители от Съюза и вносители бяха поканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за откриване на процедурата, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт (описан в раздел 2.1 по-долу), в рамките на периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2009 г.
(6)
Както е пояснено в съображение 16 по-долу, осем производители от Съюза предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителна извадка. Въз основа на информацията, получена от съдействащите производители от Съюза, Комисията подбра представителна извадка от четирима производители от Съюза с най-голям обем на производство/продажби в Съюза.
(7)
Както е пояснено в съображение 20 по-долу, само трима несвързани вносители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителна извадка. Единият от тези вносители обаче не е осъществявал внос/купувал разглеждания продукт. Поради това, предвид ограничения брой вносители, бе сметнато, че повече не е нужно изготвянето на представителна извадка.
(8)
Комисията изпрати въпросници на всички известни засегнати страни и на всички останали дружества, които заявиха своя интерес в посочения в известието за откриване на процедурата срок, а именно на групата на производителите износители от БиХ, четиримата производители от Съюза, включени в извадката, и трима несвързани вносители/ползватели.
(9)
Бяха получени отговори от групата на производителите износители от БиХ, включително от свързаните с нея дружества, четиримата производители от Съюза, включени в извадката, и тримата несвързани вносители/ползватели.
(10)
Комисията проучи и провери цялата информация, счетена за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните дружества:
Производители в Съюза:
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Испания
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, Унгария
-
PQ Silicas BV, Eijsden, Нидерландия
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Италия
Вносители/ползватели в Съюза:
-
Reckitt Benckiser Group, Slough, Обединеното кралство и Mira, Италия
-
Henkel AG, Dusseldorf, Германия
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Германия
Производители износители в БиХ:
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik
-
Alumina d.o.o., Zvornik (свързано със споменатия по-горе производител износител)
Свързан вносител в Съюза:
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Литва
1.3. Разследван период
(11)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2009 г. (наричан по-долу „разследван период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение с оглед оценката на вредата, обхвана периода от януари 2005 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(12)
Разглежданият продукт е зеолит А на прах, срещан още под наименованията зеолит NaA на прах или зеолит 4А на прах (наричан по-долу „разглежданият продукт“), понастоящем класиран в код по КН ex 2842 10 00.
(13)
Разглежданият продукт е предназначен за приложения в сферата на крайното потребление като компонент, който се употребява при производството на сухи миещи средства и омекотители за вода.
2.2. Сходен продукт
(14)
Бе установено, че разглежданият продукт, продуктът, продаван на вътрешния национален пазар на БиХ, както и този, произвеждан и продаван в Съюза от производители от Съюза, притежават едни и същи основни физични и технически характеристики, както и едни и същи основни употреби, поради което се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(15)
Босненската група производители износители изтъкна, че разглежданият продукт, изнасян както от Fabrika Glinice Birac AD, така и от свързаното с нея дружество Alumina d.o.o. (наричани по-долу „групата Birac“), се отличава по производствени разходи, производствени процеси и качество от сходния продукт, произвеждан от някои производители от Съюза. Изтъкнат бе също така аргументът, че производственият процес при групата Birac се основава на разтвор на алуминат, получен при производството на алуминат, вместо на алуминиев трихидрат, докато производството в Съюза като правило се основава на кристалохидрати, които при загряване и добавяне на сода каустик отново се втечняват за производството на зеолитна суспензия. Що се отнася до гореизложените аргументи, отбелязва се, че предоставената от групата Birac информация не оспорва установените факти, че независимо от всякакви твърдяни различия по отношение на производствените процеси, разходи или качество, разглежданият продукт има едни и същи основни физични и технически характеристики и служи за същите цели както сходният продукт.
3. ИЗГОТВЯНЕ НА ПРЕДСТАВИТЕЛНА ИЗВАДКА
3.1. Представителна извадка на производителите от Съюза
(16)
Осем производители от Съюза, представляващи около 50 % от обема на пазарните продажби на производителите от Съюза, се отзоваха на отправеното в известието за откриване на процедурата искане за предоставяне на данни за целите на представителната извадка. Първоначално за включване в извадката бяха избрани петимата водещи производители от Съюза. Едно дружество обаче реши да прекрати оказваното от него съдействие. Поради това останалите четирима производители от Съюза съставляват представителната извадка в хода на настоящото разследване.
(17)
Тези четирима производители представляват около 37 % от общия обем на продажбите на пазара на Съюза от страна на производители от Съюза през РП и над 75 % от обема на продажбите на осмината производители, които предоставиха данни за целите на подготовката на представителната извадка. Четиримата производители, включени в извадката, бяха счетени за представителни за всички производители в Съюза.
(18)
Босненската група производители износители изтъкна, че трима производители от Съюза (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. и Industrias Quimicas del Ebro SA) следва да се разглеждат като неоказващи съдействие на разследването. Изтъкнато бе, че тези дружества са представили няколко дена след изтичане на определения срок несъдържащи поверителни данни отговори на уведомителните писма за допуснати непълноти. По отношение на гореизложеното се отбелязва, че информацията, предоставена от споменатите по-горе страни, беше представена своевременно и по никакъв начин не е възпрепятствала нормалния ход на разследването или правото на защита на страните.
(19)
Изтъкнато беше също така, че един производител от Съюза (MAL Magyar Aluminium) е пропуснал да спомене в своя отговор във връзка с извадката, че е бил свързан с друг производител от Съюза (Silkem d.o.o.). Последното дружество не беше включено в извадката, нито беше упоменато в отговора на въпросника, представен от MAL Magyar Aluminium. Поради това беше изтъкнато, че тези двама производители от Съюза следва да се разглеждат като неоказващи съдействие на настоящото разследване. По отношение на това се отбелязва, че връзката между тези две страна беше известна на службите на Комисията на етапа на жалбата и че връзката беше упомената в отговора на едната от двете страни във връзка с подготовката на представителната извадка. Освен това въпросната връзка беше описана от MAL Magyar Aluminium в неговия отговор на въпросника. И накрая, следва изрично да се посочи, че Silkem d.o.o. и MAL Magyar Aluminium оказаха в пълна степен съдействие на разследването. Що се отнася до Silkem d.o.o., те предоставиха данни на етапа на подготовка на представителната извадка, но не бяха включени в извадката и по тази причина от тях не беше поискано да отговорят на въпросника. Що се отнася до MAL Magyar Aluminium, не беше нужно те да представят обобщен отговор, включващ Silkem d.o.o., понеже Silkem d.o.o. е отделно юридическо лице.
3.2. Представителна извадка на несвързани вносители
(20)
Само трима несвързани вносители се отзоваха на искането за предоставяне на информация за целите на представителната извадка, отправено в известието за откриване на процедурата. Впоследствие беше установено, че едното от тези дружества не е внасяло, нито купувало разглеждания продукт. Съответно беше взето решение, че не е необходимо изготвянето на представителна извадка за несвързаните вносители.
4. ДЪМПИНГ
4.1. Нормална стойност
(21)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията най-напред провери дали са били представителни продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти от всеки от двамата производители износители, т.е. дали общият обем на тези продажби е съставлявал 5 % или повече от общия обем на съответните експортни продажби за Съюза. Установено беше, че продажбите на вътрешния пазар не са били представителни.
(22)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществени от отделните производители износители, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар за независими клиенти.
(23)
Продажбите на вътрешния пазар се считат за рентабилни, когато цената на единица продукция е равна на производствените разходи или е по-висока от тях. Съответно бяха определени производствените разходи за стоката на вътрешния пазар по време на РП.
(24)
Споменатият по-горе анализ показа, че всички продажби на вътрешния пазар и на двамата производители износители са били рентабилни, предвид обстоятелството, че нетната продажна цена на единица продукция е била над определените разходи за производството на единица продукция.
(25)
Предвид това, че продажбите на вътрешния пазар не са били извършвани в представителни количества, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(26)
За да се конструира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент, направените разходи по търговската реализация, общите и административни (ТОА) разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от всеки от оказалите съдействие производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт, при обичайни търговски условия, по време на разследвания период, бяха добавени към техните собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. Където беше необходимо, производствените разходи и ТОА разходите бяха коригирани, преди да бъдат използвани при теста за обичайни търговски условия и при конструиране на нормалните стойности.
4.2. Експортна цена
(27)
Тъй като целият износ за Съюза е бил извършван с посредничеството на свързан вносител, експортната цена е определена въз основа на цената на препродажбата на независими клиенти в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Цената на препродажбата на първия независим купувач в Съюза, беше коригирана с всички разходи, включително мита и такси, направени между вноса и препродажбата, заедно с разумен марж по отношение на ТОА разходите и печалбата. Що се отнася до ТОА разходите, бяха използвани собствените ТОА разходи на свързания вносител. При липсата на съдействие от страна на несвързани вносители в хода на разследването, беше използван разумен марж на печалбата в размер на 5 %, въз основа на получената информация от ползватели, които също са внасяли разглеждания продукт през РП.
(28)
Групата Birac твърдеше, че функциите на свързания с нея вносител са повече сходни с тези на отдел по износа, отколкото с функциите на вносител, и че по тази причина експортната цена не следва да бъде конструирана в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, а по-скоро трябва да бъде установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, на основата на действително платените или платими експортни цени. В това отношение се отбелязва, че в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент експортната цена се установява на основата на цената на препродажбата на независими клиенти в случаите, когато разглежданият продукт е препродаван на независими клиенти от дружества, свързани с износителя в страната износител. Разследването показа, че свързаното дружество се намира в Съюза. То се занимава, inter alia, с клиентските поръчки и фактурирането на разглеждания продукт, производство на групата Birac. Установено бе също така, че групата Birac продава разглеждания продукт на свързаното дружество в Съюза с цел препродажба на независими клиенти в ЕС. Поради това твърдението трябва да бъде отхвърлено. Следва да се отбележи, че обстоятелството, че определени дейности се извършват от свързаното дружество преди вноса, не означава, че експортната цена не може да бъде конструирана на основата на цената на препродажбата на първия независим клиент с необходимите корекции в съответствие с член 2, параграф 9.
4.3. Сравнение
(29)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на основата на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Бяха направени подходящи корекции с отчитане на транспортните разходи, разходите за навло и застраховка, банковите такси, разходите по опаковането и разходите за обслужване на кредити във всички случаи, когато бе установено, че посочените разходи са разумни, точно изчислени и подкрепени с проверени доказателства.
4.4. Дъмпингов марж
(30)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент бе установен дъмпинговият марж за двамата производители износители на базата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(31)
Индивидуалните дъмпингови маржове на двамата производители износители бяха претеглени на основата на количествата, изнесени за Съюза; в резултат беше получен дъмпингов марж, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, в размер на 28,1 % за групата Birac.
(32)
От наличната информация от жалбата и от оказалата съдействие група на производители износители от БиХ става видно, че няма други известни производители на разглеждания продукт в БиХ. Поради това дъмпинговият марж, който трябва да се определи за цялата територия на БиХ, следва да бъде равен на дъмпинговия марж, установен за единствената оказала съдействие група на производители износители от БиХ.
5. ВРЕДА
5.1. Встъпителни бележки
(33)
Припомня се, че в конкретния случай има един единствен босненски производител износител (групата Birac). Поради това не могат да бъдат посочени точни цифри за обема на вноса, пазарните дялове и продукцията на Съюза, както и за обемите на продажбите, с цел да се защити бизнес информацията, която е обект на фирмена тайна. При тези обстоятелства показателите са представени под формата на индекси или диапазони.
(34)
В съответствие с раздел 3.1 по-горе четиримата включени в извадката производители от Съюза съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу за краткост „промишлеността на Съюза“.
5.2. Потребление на Съюза
(35)
По време на предварителния етап на разследването определянето на потреблението на Съюза се основаваше на цифровите данни, съдържащи се в жалбата и допълнени с проверени цифрови данни, установени от участвалите в разследването производители и вносители/ползватели. Тези данни бяха изпратени на всички заинтересовани страни за коментар. Не бяха представени коментари, които да оспорят данните за потреблението в Съюза.
(36)
Потреблението на Съюза съответно беше установено въз основа на обема на продажбите в Съюза на сходния продукт, произвеждан от промишлеността на Съюза, обема на продажбите в Съюза на сходния продукт, произвеждан от другите известни производители от Съюза, и обема на вноса на разглеждания продукт от трети страни.
(37)
На тази основа потреблението на Съюза показва следното развитие:
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Тонове
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Източник: Жалба и отговори на въпросника
(38)
Потреблението на разглеждания продукт и на сходния продукт в Съюза е спаднало със 7 % през разглеждания период. Това се дължи на постепенното намаляване на количеството от разглеждания продукт, влагано от ползвателите в ключови продукти, каквито са перилните препарати. То се дължи също така на обстоятелството, че във все повече потребителски промишлени продукти не се влага зеолит.
5.3. Внос от засегнатата държава
5.3.1. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(39)
Обемът на вноса на разглеждания продукт се е увеличил с 359 % през разглеждания период.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Обем на вноса
100
73
68
252
459
Индекс: 2005 = 100
Източник: Проверен отговор на въпросника
(40)
Средната цена на вноса беше стабилна в периода от 2005 до 2008 г. и нарасна с около 10 % през РП. Това основно се дължеше на по-доброто състояние на пазара на ЕС, което позволи да бъде наблюдавано покачване на цените при всички производители на разглеждания продукт.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Средна цена на вноса (CIF)
100
100
102
99
109
Индекс: 2005 = 100
Източник: Проверен отговор на въпросника
(41)
Пазарният дял на вноса от засегнатата държава нарасна почти четворно през разглеждания период и съставляваше пазарен дял от порядъка на 10-15 % през РП.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Пазарен дял на БиХ
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Индекс: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Източник: Проверен отговор на въпросника
5.3.2. Отражение на дъмпинговия внос върху цените
(42)
С цел да се анализира подбиването на цените бяха сравнени цените на вноса на босненския производител износител с цените на промишлеността на Съюза през РП на базата на среднопретеглените стойности за еднакви продукти. Цените на промишлеността на Съюза бяха коригирани до ниво нето франко завода и сравнени с цените на вноса CIF на границата на Съюза. Не бяха взети предвид никакви мита, тъй като босненският производител износител ползваше нулева преференциална ставка на митото през РП.
(43)
Установеният среднопретеглен марж на подбиване на цените, изразен като процент от цените на промишлеността на Съюза, е между 20 и 25 %.
5.4. Състояние на промишлеността на Съюза
5.4.1. Предварителни бележки
(44)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички икономически фактори и показатели, които имаха влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(45)
Показателите, отнасящи се до макроикономическите елементи, като например производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял и т.н., се основават на данните, установени от службите на Комисията, и се изпращат на заинтересованите страни за коментар, както е посочено по-горе в съображение 35. Данните, използвани за тези показатели, представляват всички производители от Съюза. Всеки път, когато са използвани данни, отнасящи се до производителите от Съюза, взети като цяло, таблиците по-долу използват като източник макроданни. Други показатели се основават на проверени данни от включените в представителната извадка производители. Тези показатели се наричат микроданни. Що се отнася до макроданните, босненският производител износител изтъкна, че поради съществуващ спор по отношение на използвания за класифициране на продукта съответен код по КН, е слабо вероятно тези данни да са надеждни. В това отношение следва да се отбележи, че показателите за вреда по никакъв начин не са засегнати от твърдението за спор относно кодовете по КН. Припомняме, че определението на разглеждания продукт е упоменато в публикуваното известие за откриване на процедурата. Това определение не оставя никакво място за погрешно тълкуване. От заинтересованите страни беше поискано да предоставят информация въз основа на определението на продукта и независимо от кодовете по КН, тъй като в известието за откриване на процедурата се посочва, че кодът по КН се дава само с информативна цел. Освен това е необходимо да се припомни, че босненският производител износител не е оспорил информацията за потреблението на Съюза. Повечето информация за вноса беше непосредствено извлечена от данните, предоставени от босненския производител износител, докато останалата информация касаеше малък обем на вноса с произход от други страни. Предвид гореизложеното и предвид обстоятелството, че не бяха представени никакви конкретни доказателства в подкрепа на твърдението за ненадеждност на данните, този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
5.4.2. Показатели за вреда
Производство, капацитет и използваемост на мощностите
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Производство
100
108
114
90
86
Капацитет
100
99
104
100
100
Използваемост на мощностите
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Индекс: 2005 = 100
Източник: Макроданни
(46)
Обемът на производството на промишлеността на Съюза е спаднал с 14 % през разглеждания период. В периода 2008-2009 г. един производител от Съюза (Sasol Italy SpA) напълно преустанови своето производство. Освен това Henkel AG преустанови своето производство на зеолитна суспензия (това не е разглежданият продукт, но е негова течна разновидност, която се използва като заместител). В известна степен тези нови моменти се отразиха благоприятно на положението на останалите производители.
(47)
Независимо от споменатите по-горе промени капацитетът е бил относително стабилен през разглеждания период с оглед на метода на изчисление, обичайно използван от промишлеността. Проверката на включените в извадката производители обаче показа, че определянето на капацитета на тази промишленост може да варира в зависимост от развитието в сравнителен план на пазара на разглеждания продукт и пазара на други продукти, които могат да бъдат произвеждани при използване на същите мощности.
(48)
Приведените по-горе данни за използваемостта на мощностите сочат спад от 14 %. Освен това нивото на използваемост в нито един момент не е достигнало 80 %, което свидетелства за наличие на известен излишък на производствени мощности. Този въпрос е обсъден по-долу в раздела относно причинно-следствената връзка.
Стокови наличности
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Стокови наличности в края на годината
Под 2 %
Под 2 %
Под 2 %
Под 2 %
Под 2 %
Индекс: 2005 = 100
Източник: Макроданни
(49)
Стоковите наличности на промишлеността на Съюза се запазиха на ниско и стабилно ниво през целия разглеждан период. Производството на сходния продукт беше планирано така, че да съответства на поръчките, като стоковите наличности винаги се поддържаха на възможно най-ниското ниво. По тази причина това не беше фактор от съществено значение в настоящото разследване.
Обем на продажбите и пазарен дял
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Обем на продажбите в ЕС
100
108
116
93
82
Пазарен дял
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Индекс на пазарния дял
100
101
101
96
89
Индекс: 2005 = 100
Източник: Макроданни
(50)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е спаднал с 18 % през разглеждания период.
(51)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е спаднал с 11 % през разглеждания период.
Продажни цени
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Средна продажна цена (EUR/тон)
292
306
315
332
354
Източник: Микроданни
(52)
Средната продажна цена на промишлеността на Съюза на несвързани страни в ЕС е нараснала с 21 % през разглеждания период. Това се дължи до голяма степен на по-високите цени на суровините и енергията, поради което, само по себе си, не се счита за значим показател.
Рентабилност
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Марж на печалбата преди облагане с данък
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Източник: Микроданни
(53)
Рентабилността на промишлеността на Съюза е била на ниско ниво през целия разглеждан период. Тази ситуация се дължи на нейната неспособност да увеличи своите цени поради причините, обсъдени в раздел „Причинно-следствена връзка“ по-долу, и в частност поради съществуването на увеличаващи се обеми на дъмпинговия внос. Тя е следствие също така от ниската степен на използваемост на производствените мощности, разяснена в съображение 47.
(54)
В периода 2005-2008 г. рентабилността на промишлеността на Съюза е регистрирала чувствителен спад, като през 2008 г. се е превърнала в губеща. Тя се е възстановила по време на РП до най-високото си ниво по време на разглеждания период, оставайки обаче малко под печалбата от 5,9 %, която промишлеността би могла да постигне при липса на дъмпингов внос (вж. по-долу съображение 67).
(55)
Производителят износител твърдеше, че рентабилността на производителите от Съюза през 2009 г. е била добра. Това твърдение не беше подкрепено от нито едно пряко доказателство, а по-скоро се позоваваше на неконкретизирана „достъпна за обществеността информация“. Включените в извадката производители заявиха, че постигнатото през 2009 г. ниво на рентабилност има извънреден характер и не може да бъде трайно предвид енергичното навлизане на пазара на босненските производители износители с големи количества и на ниски дъмпингови цени. Включените в извадката производители твърдяха, че през 2010 г. има вероятност рентабилността да се върне на нивата от 2008 г.
(56)
Горните твърдения бяха проучени от службите на Комисията. При този преглед ударението беше поставено върху развитието в разходите за суровините, продажните цени и посочените цени в съответните договори. Установено беше, че през 2009 г. определена роля в полза на промишлеността на Съюза са изиграли някои временни фактори, които са повишили нейната рентабилност въпреки съществуването на значителни обеми на дъмпингов внос:
i)
Включените в извадката производители до известна степен са извлекли полза от нарасналото производство и обем на продажбите след прекратяването на производствената дейност от страна на двамата други производители от Съюза, както бе споменато в съображение 46.
ii)
Въпреки общото увеличение на цените на суровините от 2008 г. насам, някои включени в извадката производители са се възползвали от годишни договори за суровини, които са ограничили въздействието на подобни увеличения.
iii)
Един включен в извадката производител се е възползвал от значително по-ниски финансови разходи през 2009 г., дължащи си на преструктуриране в рамките на неговата група.
(57)
На тази основа развитието на маржа на печалбата все още свидетелства за наличието на вреда, тъй като печалбата щеше да бъде значително по-висока без дъмпинговия внос.
Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и способност за привличане на капитал
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Инвестиции (в евро)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Възвръщаемост на нетните активи
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Паричен поток (в евро)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Източник: Микроданни
(58)
Босненският производител износител твърдеше, че нивото на инвестициите е било ниско през разглеждания период, докато промишлеността на Съюза обясняваше, че възвръщаемостта на инвестициите е била твърде слаба, за да оправдае съществени инвестиции в разглеждания продукт.
(59)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена посредством нетната печалба на промишлеността на Съюза и нетната балансова стойност на инвестициите ѝ, следва посочената по-горе тенденция по отношение на рентабилността. Следва да се отбележи, че участващите нетни активи вече бяха до голяма степен обезценени.
(60)
Състоянието на паричния поток на промишлеността на Съюза също следва посочената по-горе тенденция по отношение на рентабилността. Състоянието на паричния поток през 2008 г. беше незавидно, тъй като загубите от гледна точка на обема на извършените продажби бяха влошени от обстоятелството, че производителите трябваше да продължат да изпълняват договорните си задължения за покупка на суровини.
(61)
Въпросът за способността за набиране на капитал не беше повдигнат от промишлеността на Съюза.
Заетост, производителност и заплати
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Заетост (на пълно работно време)
241
241
253
244
221
Средни разходи за труд на работник (в евро)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Производителност на работник
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Източник: Микроданни, без тези за заетостта (макроданни)
(62)
Броят на заетите лица в промишлеността на Съюза като цяло, имаща отношение към сходния продукт, е намалял през разглеждания период успоредно с намалението в обема на производството и продажбите. Средните разходи за труд на работник са нараснали в резултат на покачването на инфлацията.
(63)
Производителността, изразена като продукция, произведена от един работник, е намаляла с 14 % през разглеждания период, предвид обстоятелството че намалението на обема на продажбите е било по-голямо, отколкото това на заетостта. Има вероятност това неблагоприятно развитие да доведе до допълнителна загуба на работни места в бъдеще.
5.4.3. Размер на дъмпинга
(64)
Предвид обема и цените на дъмпинговия внос с произход от засегнатата държава, въздействието на реалния дъмпингов марж върху пазара на ЕС не може да се смята за пренебрежимо малко.
5.5. Заключение относно вредата
(65)
През разглеждания период производителите от Съюза понесоха съществена вреда в обемно изражение, което недвусмислено сочи направеният по-горе анализ на тенденциите по отношение на производството, използваемостта на мощностите, обема на продажбите, пазарния дял, заетостта и производителността.
(66)
Що се отнася до цените и рентабилността, така очертаната картина също свидетелства за наличието на вреда. Този анализ обаче се усложнява от повишаването на цените на суровините и енергията, което даде своето отражение върху цените на разглеждания продукт. В периода 2005-2008 г. бе отбелязано влошаване както на рентабилността и на паричния поток, така и на възвръщаемостта на инвестициите 2008 г. беше особено трудна година за промишлеността най-вече понеже дружествата бяха обвързани с договори за купуване на суровини, а в същото време бяха загубили повече от 20 % от обема на продажбите си.
(67)
През 2009 г. пазарната ситуация се разведри и повишените цени позволиха да се подобри рентабилността, но, както бе обяснено по-горе в съображение 56, беше ясно, че се касае само за временно подобрение и че няма вероятност пазарната ситуация от 2009 г. да се повтори. Следва да се отбележи обаче, че дори през 2009 г. нивото на рентабилност не достигна стойността от 5,9 %, считана за нормална печалба за този вид промишленост.
(68)
Вредата беше оценена за цялата промишленост на Съюза (макро-икономически показатели), въпреки че за някои показатели бяха оценени само включените в извадката производители (макроикономически показатели). Не бяха установени значими различия между микро- и макропоказателите.
(69)
Предвид гореизложеното се прави временно заключение, че значителна част от промишлеността на Съюза е понесла вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(70)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията проучи въпроса дали дъмпинговият внос от засегнатата държава е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна за класифицирането ѝ като съществена. Бяха проучени и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които е възможно в същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че вредата, която тези други фактори е възможно да са нанесли, не се отдава на дъмпинговия внос.
6.2. Влияние на дъмпинговия внос
(71)
През разглеждания период вносът от засегнатата държава е нараснал с близо 400 % и е заел съществена пазарна ниша, т.е. той е нараснал от ниво, по-ниско от 5 %, до ниво от порядъка на 10-15 %. Успоредно с това се наблюдаваше непосредствено и сравнимо по размер влошаване на икономическата ситуация на промишлеността на Съюза в качеството ѝ на единствения друг значим играч на пазара на ЕС, предвид обстоятелството, че вносът от други източници е несъществен.
(72)
Увеличението на пазарния дял на дъмпинговия внос стана факт на фона на спад от 7 % в потреблението на Съюза през разглеждания период.
(73)
Растящият обем на дъмпинговия внос подби цените на промишлеността на Съюза в порядъка от 20-25 % през РП. С основание може да се направи изводът, че подобен ръст на вноса в условията на пазар, подчинен на договорното начало, е отговорен за блокажа при цените през 2008 и 2009 г. Това въздействие на дъмпинговия внос върху цените беше задълбочено от обстоятелството, че повечето продажби бяха правени на основата на целогодишни договори. В резултат на това е станало възможно използването на босненския дъмпингов внос за блокиране на увеличението на цените при продажби в големи обеми, независимо от увеличението на цените на суровините. През 2009 г. това въздействие беше смекчено, но не в такава степен, че да позволи на промишлеността като цяло да постигне нормалното ниво на печалба от 5,9 %.
(74)
Предвид недвусмислено установеното съвпадение във времето на рязкото увеличаване на дъмпинговия внос на цени, подбиващи цените на промишлеността на Съюза, от една страна, и на загубата на продажби и производствени обеми на промишлеността на Съюза, намаляването на нейния пазарен дял и натиска върху цените ѝ, от друга, се прави временното заключение, че дъмпинговият внос е изиграл определяща роля за понесената от промишлеността на Съюза вреда.
6.3. Влияние на други фактори
6.3.1. Равнище на износа на производителите от Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Експортни продажби на продукцията на Общността
100
108
90
57
121
Индекс: 2005 = 100
Източник: Макроданни
(75)
Обемът на износа на всички производители от Съюза е нараснал през разглеждания период, но е представлявал средно едва около 10 % от производството. Износът на включените в извадката производители е нараснал и частично е компенсирал реализираните от ЕС загуби по отношение на обемите на продажбите.
(76)
Следователно постигнатите от производителите на Съюза резултати по отношение на износа са спомогнали за запазването на икономическата им дейност и нямат принос за понесената съществена вреда.
6.3.2. Внос от трети държави
(77)
Вносът от трети държави е бил несъществен през разглеждания период и не е възможно да е допринесъл за понесената от промишлеността на Съюза вреда. Босненският производител износител изтъкна, че пазарният дял на производителите от Съюза е бил загубен от тях за сметка на вноса от Китай и Корея, но това твърдение не е подкрепено с конкретни факти, тъй като вносът от тези държави е бил незначителен.
6.3.3. Въздействие на спада в потреблението
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Потребление на ЕС в тонове
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Източник: Макроданни
(78)
През разглеждания период потреблението спадна с около 24 000 тона (7 %), което се дължи на обстоятелството, че индустрията за производство на перилни препарати употребяваше в своите формули все повече и повече алтернативни продукти, които да заменят разглеждания продукт. Производителят износител изказа твърдението, че това е довело до „залежаване на стоковите наличности, анулиране на поръчки и по-ниски печалби“.
(79)
Трябва да се отбележи, че двама производители на пазара на ЕС са преустановили дейността си в края на разглеждания период, с което е настъпила корекция на капацитета, компенсираща намаляването на потреблението. Освен това, както бе обяснено в съображение 49, стоковите наличности са се задържали на ниско и стабилно равнище, което ще рече, че производството се е адаптирало към по-ниските нива на потребление.
(80)
Ето защо, макар да не може да се изключи вероятността спадът в потреблението да е допринесъл за понесената от производителите от Съюза вреда, изглежда това въздействие е несъществено.
6.3.4. Въздействие на инвестициите
(81)
Производителят износител изказа твърдението, че вредата е причинена от спазването на законодателството REACH. Както беше разяснено в съображение 58 обаче, предвид нивото на инвестициите в разглеждания продукт през целия разглеждан период, това не е могло да допринесе в съществена степен за понесената вреда. Освен това, разходите, свързани с прилагането на REACH, са били в умерен размер.
6.3.5. Въздействие на увеличените разходи за суровини и енергия
(82)
Някои страни изтъкнаха, че увеличените разходи за суровини и енергия са допринесли за вредата. Увеличението при тези разходи действително беше значително и се състоя основно през 2008 г. Това несъмнено донякъде се отрази на рентабилността през посочената година, тъй като стана по времето на наблюдавания спад в обема на продажбите. До известна степен обаче увеличението на енергийните разходи доведе до повишение и на продажните цени, както бе посочено в съображение 52, макар че ефектът на подбиване на цените вследствие на дъмпинговия внос предотврати регистрирането на по-високи нива на повишение.
(83)
Поради това се счита, че увеличените разходи за суровини и енергия не са допринесли за понесената вреда.
6.3.6. Въздействие на проблемите, свързани с капацитета
(84)
Проблемите, свързани с излишъка на производствени мощности и с ниската им степен на използваемост бяха обсъдени в съображение 46. На въздействието на проблемите, свързани с капацитета, върху рентабилността трябва да се погледне едновременно през призмата на структурните особености на тази промишленост и на съществуването на дъмпингов внос. Въздействието върху рентабилността се дължи на значителните по размер присъщи разходи, които биха били възстановени, ако нивата на използване бяха по-високи.
(85)
Проблемите, свързани с излишъка на производствени мощности и с ниската им степен на използваемост, обаче могат частично да обяснят някои от неблагоприятните, с вредоносен ефект, показатели, понесени от производителите от Съюза, но с тях не може да се обясни силният спад на производството, обема на продажбите и пазарния дял през 2009 г.. Поради това те очевидно не нарушават причинно-следствената връзка между голямото нарастване на вноса на дъмпингови цени и вредата, понесена от производителите от Съюза.
6.3.7. Въздействие на световната кредитна криза/общата икономическа криза
(86)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че световната кредитна криза и общата икономическа криза са допринесли за вредата. Потреблението на разглеждания продукт действително намаля в периода 2008/2009 г., когато възникнаха тези кризи.
(87)
Тези проблеми обаче не могат да обяснят защо през 2009 г. пазарният дял на производителите от Съюза спадна чувствително, докато пазарният дял, държан от босненския внос, се разшири и подби цените на ЕС с повече от 20 %. Поради това, макар и да е било възможно спадът в потреблението в периода 2008/2009 г. сам по себе си да е засегнал промишлеността на Съюза, значителното по размер увеличение на вноса от БиХ оказа много по-съществено въздействие върху обемите на продажбите на промишлеността на Съюза и, предвид подбиването, върху цените. Поради това кризата не е нарушила причинно-следствената връзка между голямото нарастване на вноса на дъмпингови цени и вредата, понесена от производителите от Съюза.
6.3.8. Влияние на заздравения сегмент на промишлените потребители
(88)
Въпреки че през РП повече от 10 дружества произвеждаха разглеждания продукт, основният сегмент на промишлени потребители (производители на перилни препарати и омекотители за вода) основно се състоеше от 4 големи групи (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble и Unilever). В действителност на двамата основни оказали съдействие ползватели се падаха близо 40 % от покупките на разглеждания продукт в ЕС. Благодарение на централизираните покупки тези 4 групи действително са в състояние да държат ниски цените на разглеждания продукт.
(89)
Това явление обаче не е новост, тъй като съществува от много години. Поради това и с него не може да се обясни силният спад на производството, обема на продажбите и пазарния дял през 2009 г. По тази причина то не е нарушило причинно-следствената връзка между голямото нарастване на вноса на дъмпингови цени и вредата, понесена от производителите от Съюза.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(90)
Въз основа на гореизложеното се прави временното заключение, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от разглеждания дъмпингов внос.
(91)
Разгледани бяха редица фактори, различни от дъмпинговия внос, но с нито един от тях не могат да се обяснят значителните загуби по отношение на пазарен дял, производство и обем на продажбите, настъпили през 2008 и 2009 г., които съвпадат с нарастването на обема на дъмпинговия внос.
(92)
Предвид гореизложения анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, се прави временното заключение, че вносът от БиХ е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
7.1. Общи забележки
(93)
Комисията проучи въпроса дали, въпреки временното заключение за наличието на вредоносен дъмпинг, съществуват неопровержими причини, които могат да доведат до извода, че не е в интерес на Съюза да се приемат мерки в този конкретен случай. За тази цел и в съответствие с член 21, параграф 1 от основния регламент влиянието на евентуалните мерки върху всички участващи в настоящата процедура страни, както и последствията от невъвеждането на такива мерки бяха разгледани въз основа на всички представени доказателства.
7.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(94)
Анализът на вредата ясно показа, че дъмпинговият внос е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза. Увеличеният през последните години дъмпингов внос оказва натиск върху продажбите на пазара на Съюза и води до намаляване на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Това е попречило на промишлеността на Съюза да достигне нива на рентабилност, съизмерими с тези при други продукти.
(95)
Разследването показа, че всяко увеличение на пазарния дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава е пряко свързано с влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза. Въпреки извършеното преструктуриране по отношение на производителите от Съюза (две дружества преустановиха своето производство), ситуацията не се е подобрила. В това отношение следва да се отбележи, че зеолит A на прах е важен с оглед на оборота продукт за включените в извадката дружества, съставляващ до 30 % от оборота на продажбите им. Ако не бъдат наложени мерки, състоянието на промишлеността на Съюза несъмнено ще продължи да се влошава. Налагането на мерки ще възстанови вносната цена на невредоносни нива, което ще позволи на промишлеността на Съюза да се конкурира в условията на лоялна търговия.
(96)
Поради това се прави временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки категорично ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.
7.3. Интерес на вносителите
(97)
Вероятното влияние на мерките върху вносителите беше разгледано в съответствие с член 21, параграф 2 от основния регламент. В това отношение следва да се отбележи, че заявилите своя интерес несвързани вносители също бяха ползватели. По тази причина анализът, който се отнася до тях, фигурира в съответния раздел относно интереса на ползвателите.
7.4. Интерес на ползвателите и потребителите
(98)
Не бяха получени коментари от потребителски организации след публикуването на известието за откриване на настоящата процедура. По тази причина анализът се ограничи в рамките на влиянието на мерките върху ползвателите.
(99)
Въпросници бяха изпратени до 8 известни ползватели. Значими коментари обаче бяха получени само от двама от тях. Поради това анализът на интереса на Съюза се основава на отговорите на двама доста значими ползвателя, които съставляват почти 40 % от потреблението на Съюза.
(100)
Двамата оказали съдействие ползватели от Съюза са водещи фигури в индустрията за перилни препарати и омекотители за вода в Съюза. И двамата се противопоставиха на въвеждането на мерки.
(101)
Разследването установи, че по-малко от 1/3 от потреблението на оказалите съдействие ползватели от Съюза представлява внос от босненския производител износител. Останалата част се осигурява с доставки от производителите от Съюза, които си остават главният източник на доставки за оказалите съдействие ползватели. Предвид ниското ниво на използваемост на производствените мощности на производителите от Съюза, както беше обяснено в съображения 46 и 47 по-горе, очевидно не се очаква евентуалното налагане на мерки да доведе до какъвто и да бил недостиг при снабдяването или съответно повишение на цените.
(102)
В допълнение към горното е видно, че промишлените потребители в Съюза вече са започнали да проучват възможността за внос от Китай. Обстоятелството, че такава възможност съществува и се счита за надеждна, свидетелства за това, че евентуалното налагане на мерки по никакъв начин няма да доведе до недостиг на разглежданият продукт.
(103)
Проучен бе и относителният дял, в процентно изражение от оборота на продажбите, на крайните продукти, в които е вложен разглежданият продукт. В това отношение следва да се отбележи, че и в двата случая съответните продукти съставляват под 10 % от оборота.
(104)
Анализирано беше също така и процентното съдържание на разглеждания продукт, влаган в крайните продукти. Разследването установи, че като цяло тези проценти са изключително малки (средно по-малко от 5 % от общата себестойност), поради което разглежданият продукт не представлява особено значим съставен елемент от себестойността на крайните продукти.
(105)
Комисията разгледа също така въпроса дали налагането на мерки би имало съществено неблагоприятно финансово отражение върху положението на тези двама ползватели. Комисията състави два сценария, а именно: един песимистичен и един по-реалистичен.
(106)
Песимистичният сценарий изхожда от постановката, че ще бъде наблюдаван ръст както на вноса, така и на цените в Съюза, така че да се достигне равнището на митото. Това би довело до средно увеличение на разходите за ползвателите с по-малко от 2 %.
(107)
Описаната по-горе ситуация трябва да се сравни с нивата на рентабилност при оказалите съдействие ползватели от Съюза. Рентабилността на ползвателите по отношение на продуктите, съдържащи разглеждания продукт, е около 11 %, а по отношение на всички техни продукти беше над 20 %. При наличието на подобни стойности на рентабилността, дори един пълен набор от мерки, приложен едновременно спрямо вноса и цените в Съюза, не би имал несъразмерен ефект върху финансовото състояние на тези страни.
(108)
Фактически един много по-реалистичен сценарий е налагането на мерки да доведе до ситуация, при която се увеличават само цените на вноса от БиХ, докато промишлеността на Съюза се ползва от увеличени икономии от мащаба. И действително, както бе обяснено по-горе, снабдяването с разглеждания продукт в рамките на ЕС е напълно достатъчно, тъй като повечето производители от Съюза далеч не работят с пълния си капацитет.
(109)
Следва също така да се отбележи, че разследването установи, че съществуват продукти, които са в състояние да заменят разглеждания продукт. Действително е ясно, че както оказалите, така и неоказалите съдействие ползватели произвеждат и перилни препарати, несъдържащи разглеждания продукт. При този по-реалистичен сценарий разходите на оказалите съдействие ползватели ще се увеличат само с малка част от процента. С други думи, с оглед на данните за рентабилността, налагането на мерки ще има само незначителни последици за ползвателите.
(110)
С оглед на горното е ясно, че налагането на мерки не би довело до съществено въздействие върху ползвателите. Съответно е твърде малко вероятно да има увеличение на цената за потребителите.
7.5. Заключение относно интереса на Съюза
(111)
В по-общ план се очаква промишлеността на Съюза да бъде безусловно в състояние да се възползва от мерките. В действителност, тя на първо място би могла да се възползва от увеличените икономии от мащаба, благодарение на по-доброто използване на производствените си мощности, дължащо се на увеличеното производство и продажби.
(112)
С оглед на гореизложеното се прави временното заключение, че налагането на мерки върху дъмпинговия внос на разглеждания продукт от Босна и Херцеговина няма да окаже съществено влияние на ползвателите от Съюза и че най-общо това е в интерес на Съюза.
8. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(113)
Предвид заключенията, направени по-горе по отношение на дъмпинга, нанасяната от него вреда и интереса на Съюза, следва да се въведат временни мерки върху вноса на разглеждания продукт от Босна и Херцеговина, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
8.1. Степен на отстраняване на вредата
(114)
Временните антидъмпингови мерки следва да бъдат достатъчни, за да се премахне вредата, нанасяна на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос, без да се надвишават установените дъмпингови маржове.
(115)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за премахване на ефекта от вредоносния дъмпинг, беше преценено, че евентуалните мерки следва да позволят на промишлеността на Съюза да покрие разходите си и да получи печалба преди данъчно облагане, която е логично да се реализира при нормални условия на конкуренция, т.е. при липсата на дъмпингов внос. Маржът на печалба преди данъчно облагане, използван за това изчисление, беше 5,9 % от търговския оборот. Това съответства на нивото на печалбата, достигнато от промишлеността на Съюза през РП за всички нейни продукти, включващи разглеждания продукт. Като се има предвид, че рентабилността по отношение на разглеждания продукт е била повлияна от дъмпинговия внос, става ясно, че посоченото ниво на печалбата е разумно и не е прекомерно високо. Също така беше проучено дали следва да се използват нивата на печалба, постигнати от промишлеността на Съюза в периода 2005-2007 г., но нивата на печалбата бяха ниски по отношение на рентабилността, постигната от дружествата за сходни продукти и не бяха счетени за представителни за добре работеща промишленост. Това е така, защото босненският внос подбиваше цените на промишлеността на Съюза с 10-20 % в течение на тези 3 години и тези разлики щяха да изиграят важна роля в годишните преговори по договорите. По тази причина тези маржове на печалбата не можеха да бъдат счетени за представителни за нормална ситуация на пазара на ЕС. Въз основа на гореизложеното беше изчислена невредоносна цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Невредоносната цена беше получена, като към производствените разходи беше добавен горепосоченият марж на печалбата.
(116)
След това бе определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената вносна цена, установена за изчисленията за подбиване на цената, със средната невредоносна цена на продуктите, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на ЕС. Впоследствие разликата, произтичаща от това сравнение, бе изразена като процент от средната вносна CIF стойност. Изчисленият по този начин марж на подбиване възлизаше на 31,5 %.
8.2. Временни мерки
(117)
Предвид гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент беше счетено, че временните антидъмпингови мерки следва да бъдат наложени върху вноса с произход от Босна и Херцеговина на нивото на установения марж на дъмпинга.
(118)
Въз основа на изложеното по-горе ставката на временното антидъмпингово мито за Босна и Херцеговина е в размер на 28,1 %.
9. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(119)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, които са заявили своя интерес в срока, определен в известието за откриване на процедурата, да могат да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за целите на налагане на окончателно мито.
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на зеолит A на прах, наричан още зеолит NaA или зеолит 4A на прах, понастоящем класиран в код по КН ex 2842 10 00 (код TARIC 2842100030) и с произход от Босна и Херцеговина.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1, е в размер на 28,1 %
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт до свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане.
Член 2
1. Без да се засяга член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани от Комисията, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, заинтересованите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 15 ноември 2010 година.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 1036/2010
tal-15 ta’ Novembru 2010
li jimponi dazju ta’ anti-dumping provviżorju fuq l-importazzjonijiet tat-trab zeolite A li joriġina mill-Bosnja-Ħerzegovina
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta' Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (ir-“Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 7 tiegħu,
Wara li kkonsultat lill-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. IL-PROĊEDURA
1.1. It-tnedija
(1)
Fis-17 ta' Frar 2010, il-Kummissjoni Ewropea (il-“Kummissjoni”) ħabbret, permezz ta’ avviż li ġie ppubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2) (“Avviż tat-Tnedija”), il-bidu ta’ proċedura anti-dumping li tikkonċerna l-importazzjonijiet fl-Unjoni tat-trab zeolite A li joriġina mill-Bosnja-Ħerzegovina (“BiH”).
(2)
Il-proċedura tnediet b’segwitu għal ilment imressaq fl-4 ta' Jannar 2010 mill-Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. u Zeolite Mira Srl Unipersonale (“il-kwerelanti”), li jirrappreżentaw proporzjon kbir, f’dan il-każ ta’ iktar minn 25 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni tat-trab zeolite A. L-ilment kien fih evidenza prima facie ta’ dumping tal-prodott imsemmi u ta’ ħsara materjali li rriżultat minnu, li tqieset biżżejjed biex ikun iġġustifikat il-bidu tal-investigazzjoni.
1.2. Il-partijiet ikkonċernati mill-proċedura
(3)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-kwerelanti, lill-produtturi oħra magħrufa tal-Unjoni, lill-grupp tal-produtturi esportaturi fil-BiH, lill-importaturi, lill-utenti, u lill-partijiet oħra magħrufa li huma kkonċernati, u lir-rappreżentanti tal-BiH bil-bidu tal-proċedura. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jagħtu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fl-avviż tat-tnedija.
(4)
Il-kwerelanti, il-produtturi tal-Unjoni, il-grupp tal-produtturi esportaturi fil-BiH, l-importaturi u l-utenti taw il-fehmiet tagħhom. Il-partijiet kollha interessati, li għamlu din it-talba u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw is-smigħ.
(5)
Minħabba l-għadd kbir ta’ produtturi u importaturi tal-Unjoni, it-teħid ta’ kampjuni kien maħsub minn qabel fl-Avviż tat-tnedija, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk it-teħid ta’ kampjuni huwiex meħtieġ u jekk inhu hekk, tkun tista’ tagħżel kampjun, il-produtturi kollha magħrufa u l-importaturi tal-Unjoni ġew mitluba jippreżentaw lilhom infushom lill-Kummissjoni u jipprovdu, kif speċifikat fl-Avviż tat-tnedija, informazzjoni bażika dwar l-attivitajiet tagħhom relatati mal-prodott ikkonċernat (kif definit fit-taqsima 2.1. hawn taħt) matul il-perjodu mill-1 ta' Jannar 2009 sal-31 ta' Diċembru 2009.
(6)
Kif spjegat fil-premessa (16) hawn taħt, tmien produtturi tal-Unjoni pprovdew l-informazzjoni mitluba u qablu li jkunu inklużi fil-kampjun. Fuq il-bażi tal-informazzjoni li ntbagħtet mill-produtturi tal-Unjoni li kkoperaw, il-Kummissjoni għażlet kampjun ta’ erba’ produtturi tal-Unjoni li għandhom l-akbar volum ta’ produzzjoni/bejgħ fl-Unjoni.
(7)
Kif spjegat fil-premessa (20) hawn taħt, kienu biss tliet importaturi mhux relatati li pprovdew l-informazzjoni mitluba u qablu li jkunu inklużi fil-kampjun. Madankollu wieħed minn dawn l-importaturi ma kienx jimporta/jixtri l-prodott ikkonċernat. Għalhekk, minħabba l-għadd limitat ta’ importaturi, it-teħid ta’ kampjuni tqies li ma għadux aktar neċessarju.
(8)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-partijiet kollha magħrufa li huma kkonċernati u lill-kumpaniji l-oħra kollha li għamlu lilhom infushom magħrufa fl-iskadenzi stipulati fl-Avviż tat-tnedija, jiġifieri lill-grupp tal-produtturi esportaturi fil-BiH, l-erba’ produtturi tal-Unjoni fil-kampjun u tliet importaturi/utenti mhux relatati.
(9)
Ġew riċevuti risposti mill-grupp tal-produtturi esportaturi fil-BiH, inkluż il-kumpaniji relatati miegħu, mill-erba’ produtturi tal-Unjoni fil-kampjun u mit-tliet importaturi/utenti tal-Unjoni mhux relatati.
(10)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha meqjusa neċessarja għal determinazzjoni provviżorja ta’ dumping, ta’ ħsara li rriżultat minnu u tal-interessi tal-Unjoni. Twettqu żjarat ta’ verifika fil-kwartieri ta’ dawn il-kumpaniji li ġejjin:
Produtturi fl-Unjonia
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Spanja
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, l-Ungerija
-
PQ Silicas BV, Eijsden, l-Olanda
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, l-Italja
Importaturi/utenti fl-Unjoni
-
Reckitt Benckiser Group, Slough, ir-Renju Unit u Mira, l-Italja
-
Henkel AG, Dusseldorf, il-Ġermanja
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, il-Ġermanja
Produtturi esportaturi fil-BiH
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik
-
Alumina d.o.o., Zvornik (relatata mal-produttur esportatur imsemmi hawn fuq)
Importatur relatat fl-Unjoni
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, il-Litwanja
1.3. Il-perjodu ta’ investigazzjoni
(11)
L-investigazzjoni ta’ dumping u ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta' Jannar 2009 sal-31 ta' Diċembru 2009 (il-“perjodu ta’ investigazzjoni” jew il-“PI”). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tal-ħsara kopra l-perjodu minn Jannar tal-2005 sal-aħħar tal-PI (“il-perjodu kkunsidrat”).
2. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
2.1. Il-prodott ikkonċernat
(12)
Il-prodott ikkonċernat huwa t-trab zeolite A, imsejjaħ ukoll bħala t-trab zeolite NaA jew it-trab zeolite 4A (il-“prodott ikkonċernat”), li attwalment jinsab fi ħdan il-kodiċi NM ex 2842 10 00.
(13)
Il-prodott ikkonċernat huwa destinat għal applikazzjonijiet b'użu finali bħala bennej, użat fil-produzzjoni ta’ deterġenti xotti u rattaba tal-ilma.
2.2. Il-prodott simili
(14)
Il-prodott ikkonċernat, il-prodott mibjugħ lokalment fil-BiH kif ukoll dak manifatturat u mibjugħ fl-Unjoni mill-produtturi tal-Unjoni, nstab li kellhom l-istess karatteristiċi bażiċi fiżiċi u tekniċi kif ukoll l-istess użi bażiċi u għalhekk huma kkunsidrati li huma simili fit-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
(15)
Il-grupp tal-produtturi esportaturi tal-Bosnja argumenta li l-prodott ikkonċernat esportat minn Fabrika Glinice Birac AD u l-kumpanija relatata magħha Alumina d.o.o. (“il-grupp Birac”) għandu l-ispejjeż tal-produzzjoni, il-proċessi tal-produzzjoni u l-kwalità differenti mill-prodott simili prodott minn xi produtturi tal-Unjoni. Ġie argumentat ukoll li l-proċess tal-produzzjoni tal-grupp Birac huwa bbażat fuq il-likur tal-alumina mill-proċess tal-produzzjoni tal-alumina minflok tal-aluminju triidrat, filwaqt li l-produzzjoni fl-Unjoni hija tipikament ibbażata fuq il-kristalli idrati li, permezz tat-tisħin u ż-żieda tas-soder kawstiku, jerġgħu jinġiebu fi stat likwidu għall-produzzjoni tat-taħlita likwida taz-zeolite. Fir-rigward tal-argumenti msemmija hawn fuq qed jiġi nnutat li l-informazzjoni ppreżentata mill-grupp Birac ma tikkontestax il-fatti stabbiliti li irrispettivament minn kull allegati differenzi fil-proċessi tal-produzzjoni, fl-ispejjeż jew fil-kwalità, il-prodott ikkonċernat għandu l-istess karatteristiċi bażiċi fiżiċi u tekniċi u jservi l-istess għanijiet bħall-prodott simili.
3. IT-TEĦID TA’ KAMPJUNI
3.1. It-teħid ta’ kampjuni ta’ produtturi tal-Unjoni
(16)
Tmien produtturi tal-Unjoni li jirrappreżentaw madwar 50 % tal-volum tal-bejgħ fis-suq tal-produtturi tal-Unjoni wieġbu għat-talba għad-dejta tat-teħid tal-kampjuni fl-Avviż tat-tnedija. Fil-bidu ntgħażlu l-ikbar ħames produtturi tal-Unjoni biex ikunu parti mill-kampjun. Madankollu, waħda mill-kumpaniji ddeċidiet li twaqqaf il-kooperazzjoni tagħha. Għalhekk l-erba’ produtturi tal-Unjoni li baqa’ jiffurmaw il-kampjun f’din l-investigazzjoni.
(17)
Dawn l-erba’ produtturi kienu jirrappreżentaw madwar 37 % tal-volum tal-bejgħ totali tal-produtturi tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni fil-PI u iktar minn 75 % tal-volum tal-bejgħ tat-tmien produtturi li pprovdew id-dejta fl-eżerċizzju tat-teħid ta' kampjuni. L-erba’ produtturi magħżula fil-kampjun kienu kkunsidrati li huma rappreżentattivi tal-produtturi totali fl-Unjoni.
(18)
Il-grupp tal-produtturi esportaturi tal-Bosnja argumenta li tliet produtturi tal-Unjoni (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. u Industrias Quimicas del Ebro SA) għandhom jiġu kkunsidrati li ma kkoperawx mal-investigazzjoni. Ġie argumentat li dawn il-kumpaniji ppreżentaw risposti mhux kunfidenzjali għall-ittri ta’ defiċjenza xi ġranet iktar tard mid-data stipulata. Fir-rigward ta’ dan imsemmi hawn fuq, ġie nnutat li l-informazzjoni pprovduta mill-partijiet imsemmija qabel ġiet ippreżentata fil-ħin u ma mpedietx b’xi mod il-progress tal-investigazzjoni jew id-drittijiet għad-difiża tal-partijiet.
(19)
Ġie argumentat ukoll li produttur wieħed tal-Unjoni (MAL Magyar Aluminium) naqas li jsemmi fir-risposta tiegħu dwar it-teħid ta’ kampjuni li kien relatat ma’ produttur ieħor tal-Unjoni (Silkem d.o.o.). Din il-kumpanija tal-aħħar ma kinitx parti mill-kampjun u ma kinitx inkluża fir-risposta għall-kwestjonarju ta’ MAL Magyar Aluminium. Għalhekk ġie argumentat li dawn iż-żewġ produtturi tal-Unjoni għandhom jiġu kkunsidrati li ma kkoperawx mal-investigazzjoni preżenti. Ma’ dan ġie nnutat li r-relazzjoni bejn dawn iż-żewġ partijiet kienet magħrufa lis-servizzi tal-Kummissjoni fl-istadju tal-ilment u r-relazzjoni kienet iddikjarata fir-risposta dwar it-teħid ta’ kampjuni ta’ waħda miż-żewġ partijiet. Barra minn dan, ir-relazzjoni kienet żvelata fir-risposta għall-kwestjonarju ta’ MAL Magyar Aluminium. Finalment għandu jkun ċar li Silkem d.o.o. u MAL Magyar Aluminium ikkooperaw bis-sħiħ mal-investigazzjoni. Fir-rigward ta’ Silkem d.o.o., il-kumpanija ppreżentat dejta fl-istadju tat-teħid ta’ kampjuni iżda ma tteħditx fil-kampjun u għalhekk ma ntalbitx tagħti risposta għall-kwestjonarju. Fir-rigward ta’ MAL Magyar Aluminium ma kienx hemm ħtieġa li l-kumpanija tippreżenta risposta kkonsolidata bl-inklużjoni ta’ Silkem d.o.o. peress li Silkem d.o.o. hija entità legali separata.
3.2. It-teħid ta’ kampjuni ta’ importaturi mhux relatati
(20)
Kienu tlieta biss l-importaturi mhux relatati li wieġbu għat-talba għall-informazzjoni fl-eżerċizzju tat-teħid ta’ kampjuni fl-Avviż tat-tnedija. Sussegwentement ġie skopert li waħda minn dawn il-kumpaniji la importat u lanqas xtrat il-prodott ikkonċernat. Sussegwentement ġie deċiż li t-teħid ta' kampjuni ma kienx neċessarju għall-importaturi mhux relatati.
4. ID-DUMPING
4.1. Il-valur normali
(21)
Skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni l-ewwel eżaminat jekk il-bejgħ domestiku tal-prodott simili lill-klijenti indipendenti minn kull wieħed miż-żewġ produtturi esportaturi tal-grupp Birac kienx rappreżentattiv, jiġifieri jekk il-volum totali ta' dan il-bejgħ kienx daqs jew iktar minn 5 % tal-volum totali tal-bejgħ esportat korrispondenti lejn l-Unjoni. Instab li l-bejgħ domestiku ma kienx rappreżentattiv.
(22)
Il-Kummissjoni sussegwentement eżaminat jekk il-bejgħ domestiku ta’ kull produttur esportatur setax jiġi kkunsidrat daqslikieku sar fl-andament normali tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi ġie stabbilit il-proporzjon tal-bejgħ domestiku profitabbli lill-klijenti indipendenti.
(23)
It-tranżazzjonijiet tal-bejgħ domestiku ġew ikkunsidrati profitabbli fejn il-prezz tal-unità kien daqs jew iktar mill-ispiża tal-produzzjoni. L-ispiża tal-produzzjoni fuq is-suq domestiku matul il-PI ġiet għalhekk iddeterminata.
(24)
L-analiżi t’hawn fuq uriet li l-bejgħ domestiku kollu taż-żewġ produtturi esportaturi kien profitabbli, billi l-prezz tal-bejgħ nett tal-unità kien iktar mill-ispiża tal-produzzjoni kkalkulata tal-unità.
(25)
Billi l-bejgħ fuq is-suq domestiku ma sarx fi kwantitajiet rappreżentattivi, il-valur normali kellu jinbena, skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku.
(26)
Biex jinbena l-valur normali skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku, l-ispejjeż għall-bejgħ, dawk amministrattivi u ġenerali (SG&A) li saru u l-medja differenzjata tal-profitt magħmul minn kull wieħed mill-produtturi esportaturi li kkoperaw fuq il-bejgħ domestiku tal-prodott simili, fl-andament normali tal-kummerċ, matul il-perjodu tal-investigazzjoni, żdiedu mal-ispiża medja tal-produzzjoni tagħhom stess matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Fejn neċessarju, l-ispejjeż tal-produzzjoni u l-ispejjeż SG&A ġew aġġustati, qabel ma ntużaw fit-test tal-andament normali tal-kummerċ u fil-bini tal-valuri normali.
4.2. Il-prezz tal-esportazzjoni
(27)
Billi l-esportazzjonijiet kollha lejn l-Unjoni saru permezz ta’ importatur relatat, il-prezz tal-esportazzjoni nbena fuq il-bażi tal-prezz ta’ bejgħ mill-ġdid lill-klijenti indipendenti skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku. Saru aġġustamenti fil-prezz ta’ bejgħ mill-ġdid lill-ewwel xerrej indipendenti fl-Unjoni għall-ispejjeż kollha inklużi d-dazji u t-taxxi, minfuqa bejn l-importazzjoni u l-bejgħ mill-ġdid, kif ukoll marġni raġjonevoli għall-ispejjeż SG&A u l-profitti. Fir-rigward tal-ispejjeż SG&A, intużaw l-ispejjeż SG&A tal-importatur relatat stess. Fin-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-importaturi mhux relatati fl-investigazzjoni, intuża marġni raġjonevoli ta’ profitt ta’ 5 %, ibbażat fuq l-informazzjoni miksuba mill-utenti li importaw ukoll il-prodott ikkonċernat fil-PI.
(28)
Il-grupp Birac stqarr li l-funzjonijiet tal-importatur relatat tiegħu kienu simili għal dawk ta’ dipartiment tal-esportazzjoni iktar milli ta’ importatur, u għalhekk il-prezz tal-esportazzjoni ma għandux jinbena skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku, iżda minflok jiġi stabbilit skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku, fuq il-bażi tal-prezzijiet tal-esportazzjoni attwalment imħallsa jew li għandhom jitħallsu. F’dan ir-rigward, huwa nnutat li, skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku, il-prezz tal-esportazzjoni huwa stabbilit fuq il-bażi tal-prezz tal-bejgħ mill-ġdid lill-klijenti indipendenti kull meta l-prodott ikkonċernat jinbiegħ mill-ġdid lill-klijenti indipendenti mill-kumpaniji relatati mal-esportatur fil-pajjiż tal-esportazzjoni. L-investigazzjoni wriet li l-kumpanija relatata tinsab fl-Unjoni. Hija timmaniġġja, inter alia, l-ordnijiet tal-klijenti u l-ħruġ tal-fatturi tal-prodott ikkonċernat prodott mill-grupp Birac. Instab ukoll li l-grupp Birac ibiegħ il-prodott ikkonċernat lill-kumpanija relatata fl-Unjoni għall-bejgħ mill-ġdid lill-klijenti indipendenti fl-UE. Konsegwentement, l-ilment għandu jiġi rrifjutat. Għandu jiġi nnutat li l-fatt li ċertu attivitajiet jitwettqu mill-kumpanija relatata qabel l-importazzjoni ma jfissirx li l-prezz tal-esportazzjoni ma jistax jerġa’ jinbena fuq il-bażi tal-prezz tal-bejgħ mill-ġdid lill-ewwel klijent indipendenti bid-dispożizzjonijiet neċessarji jsiru skont l-Artikolu 2(9).
4.3. Il-paragun
(29)
Il-paragun bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni sar fuq il-bażi ex-works. Bl-iskop li jiġi żgurat paragun ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret dispożizzjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabilità tal-prezz skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Ingħataw aġġustamenti xierqa għall-ispejjeż tat-trasport, l-ispejjeż tat-trasport tal-merkanzija u tal-assigurazzjoni, l-ispejjeż bankarji, l-ispejjeż tal-ippakkjar u l-ispejjeż tal-kreditu fil-każijiet kollha fejn instab li huma raġjonevoli, preċiżi u appoġġjati b’evidenza vverifikata.
4.4. Il-marġni tad-dumping
(30)
Skont l-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, il-marġni tad-dumping għaż-żewġ produtturi esportaturi ġie stabbilit fuq il-bażi tal-paragun tal-medja differenzjata tal-valur normali mal-medja differenzjata tal-prezz tal-esportazzjoni.
(31)
Il-marġnijiet ta’ dumping individwali taż-żewġ produtturi esportaturi ġew differenzjati fuq il-bażi tal-kwantitajiet esportati lejn l-Unjoni, u rriżultaw f’marġni ta’ dumping, espress bħala perċentwali tal-prezz tal-CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, ta’ 28,1 % għall-grupp Birac.
(32)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli mill-ilment u mill-grupp tal-produtturi esportaturi fil-BiH li qed jikkoopera, ma hemmx produtturi magħrufa oħra tal-prodott ikkonċernat fil-BiH. Għalhekk, il-marġni ta’ dumping għall-pajjiż kollu li għandu jiġi stabbilit għall-BiH għandu jkun daqs il-marġni ta’ dumping stabbilit għall-grupp tal-produtturi esportaturi uniku li qed jikkoopera fil-BiH.
5. IL-ĦSARA
5.1. Rimarki introduttorji
(33)
Ta’ min wieħed ifakkar li f’dan il-każ hemm produttur esportatur wieħed biss mill-Bosnja (il-grupp Birac). Għalhekk, ma jistgħux jingħataw ċifri preċiżi relatati mal-volumi tal-importazzjoni, il-prezzijiet tal-importazzjoni, l-ishma tas-suq u l-produzzjoni tal-Unjoni kif ukoll il-volumi tal-bejgħ għall-għan ta’ protezzjoni tal-informazzjoni proprjetarja tan-negozju. F’dawn iċ-ċirkostanzi, l-indikaturi qegħdin jingħataw f’forma ta’ indiċi jew firxiet.
(34)
F’konformità mat-taqsima 3.1 hawn fuq, l-erba’ produtturi tal-Unjoni fil-kampjun jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni fit-tifsira tal-Artikolu 4(1) u l-Artikolu 5(4) tar-Regolament bażiku u min hawn “il quddiem tissejjaħ l’-industrija tal-Unjoni”.
5.2. Il-konsum tal-Unjoni
(35)
Matul l-istadju provviżorju tal-investigazzjoni, il-kalkolu tal-konsum tal-Unjoni kien ibbażat fuq iċ-ċifri li kien hemm fl-ilment u ssupplimentati biċ-ċifri vverifikati stabbiliti mill-produtturi u l-importatur/utenti involuti fl-investigazzjoni. Din id-dejta ntbagħtet lill-partijiet interessati kollha għall-kummenti. Ma ngħataw l-ebda kummenti li jqajmu kwistjoni dwar id-dejta tal-konsum tal-Unjoni.
(36)
Il-konsum tal-Unjoni kien għalhekk stabbilit fuq il-bażi tal-volum tal-bejgħ fl-Unjoni tal-prodott simili prodott mill-industrija tal-Unjoni, il-volum tal-bejgħ fl-Unjoni tal-prodott simili prodott mill-produtturi l-oħra magħrufa tal-Unjoni u l-volum tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat minn pajjiżi terzi.
(37)
Fuq din il-bażi, il-konsum tal-Unjoni żviluppa kif ġej:
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
Tunnellati
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Sors: L-ilment u r-risposti għall-Kwestjonarju
(38)
Il-konsum tal-prodott ikkonċernat u tal-prodott simili fl-Unjoni waqa’ b’7 % fuq il-perjodu kkunsidrat. Dan jirrifletti tnaqqis gradwali tal-ammont tal-prodott ikkonċernat inkorporat f’prodotti ewlenin bħal deterġenti tal-ħasil mill-utenti. Dan jirrifletti wkoll li iktar prodotti tal-industrija għall-utenti qed isiru ħielsa miz-zeolite.
5.3. Importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
5.3.1. Il-volum, il-prezz u s-sehem s-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiż ikkonċernat
(39)
Il-volum tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat żdied bi 359 % matul il-perjodu kkunsidrat.
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
Volum tal-importazzjonijiet
100
73
68
252
459
Indiċi: 2005 = 100
Sors: Risposta għall-kwestjonarju vverifikata
(40)
Il-prezz medju tal-importazzjoni kien stabbli mill-2005 sal-2008 u żdied b’madwar 10 % fil-PI. Dan seħħ l-iktar minħabba s-sitwazzjoni mtejba fis-suq tal-UE li ppermettiet iż-żidiet fil-prezz għall-produtturi kollha tal-prodott ikkonċernat.
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
Prezz medju tal-importazzjoni (CIF)
100
100
102
99
109
Indiċi: 2005 = 100
Sors: Risposta għall-kwestjonarju vverifikata
(41)
Is-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat żdied bi kważi erba’ darbiet matul il-perjodu kkunsidrat u kien jirrappreżenta sehem tas-suq ta’ madwar 10-15 % fil-PI.
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
Sehem tas-suq għal B&H
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Indiċi: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Sors: Risposta għall-kwestjonarju vverifikata
5.3.2. L-effett fuq il-prezzijiet tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping
(42)
Għall-finijiet tal-analiżi tal-bejgħ taħt il-prezz, il-prezzijiet tal-importazzjoni tal-produttur esportatur tal-Bosnja ġew imqabbla mal-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni matul il-PI, fuq il-bażi ta’ medja għal medja. Il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni ġew aġġustati għal-livell nett ex-works, u mqabbla mal-prezzijiet tal-importazzjoni CIF. L-ebda dazji tad-dwana ma ġew ikkunsidrati peress li l-produttur esportatur tal-Bosnja kien suġġett għal rata preferenzjali ta’ 0 % fil-PI.
(43)
Il-medja differenzjata tal-marġni tal-bejgħ taħt il-prezz li nstabet, espressa bħala perċentwali tal-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni, hija ta’ bejn l-20 u l-25 %.
5.4. Is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
5.4.1. Rimarki preliminari
(44)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat il-fatturi u l-indiċijiet ekonomiċi kollha li għandhom piż fuq l-istat tal-industrija tal-Unjoni.
(45)
L-indikaturi li jirreferu għall-elementi makroekonomiċi, bħall-produzzjoni, il-kapaċità, il-volum tal-bejgħ, is-sehem tas-suq eċċ, huma bbażati fuq id-dejta stabbilita mis-servizzi tal-Kummissjoni u mibgħuta lill-partijiet interessati għall-kummenti kif imsemmi hawn fuq f’premessa (35). Id-dejta għal dawn l-indikaturi tirrappreżenta l-produtturi kollha tal-Unjoni. Kull meta tintuża dejta li tirrelata mal-produtturi tal-Unjoni b’mod ġenerali, it-tabelli t’hawn taħt jirreferu għall-makrodejta bħala s-sors. Indikaturi oħra huma bbażati fuq dejta vverifikata mill-produtturi tal-kampjun. Dawn l-indikaturi jissejħu mikrodejta. Fir-rigward tal-makrodejta, il-produttur esportatur tal-Bosnja argumenta li minħabba l-kontroversja dwar il-kodiċi NM adattat wżat għall-klassifikazzjoni tal-prodott, aktarx li din id-dejta mhix ta’ min joqgħod fuqha. F’dan ir-rigward ta’ min wieħed jinnota li l-indikaturi tal-ħsara mhuma bl-ebda mod affettwati mill-allegata kontroversja dwar il-kodiċijiet NM. Ta’ min wieħed jiftakar li d-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat ingħatat fl-avviż tat-tnedija ppubblikat. Din id-definizzjoni hija ċara u ma tħalli l-ebda possibbiltà għall-misinterpretazzjoni. Il-partijiet interessati ġew mitluba jipprovdu l-informazzjoni fuq il-bażi tad-definizzjoni tal-prodott irrispettivament mill-kodiċijiet NM peress li l-avviż tat-tnedija jgħid li l-kodiċi NM qed jingħata għall-informazzjoni biss. Barra minn dan ta’ min wieħed jiftakar li l-produttur esportatur tal-Bosnja ma kkontestax l-informazzjoni li tikkonċerna l-konsum tal-Unjoni. Il-biċċa l-kbira tal-informazzjoni dwar l-importazzjonijiet ġiet derivata direttament mid-dejta tal-produttur esportatur tal-Bosnja filwaqt li l-bqija rreferiet għal volum żgħir ta’ importazzjonijiet minn pajjiżi oħra. Fid-dawl ta’ dan t’hawn fuq u l-fatt li ma ġiet ippreżentata l-ebda evidenza konkreta li tikkonferma t-talba dwar id-dejta li ma tistax toqgħod fuqha, dan l-argument kellu jiġi rifjutat.
5.4.2. Indikaturi tal-ħsara
Produzzjoni, kapaċità u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
Produzzjoni
100
108
114
90
86
Kapaċità
100
99
104
100
100
Utilizzazzjoni tal-kapaċità
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Indiċi: 2005 = 100
Sors: Makrodejta
(46)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-volum tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqas b’14 %. Fl-2008-2009 wieħed mill-produtturi tal-Unjoni (Sasol Italy SpA) waqqaf il-produzzjoni totalment. Barra minn dan, Henkel AG waqqfet il-produzzjoni tat-taħlita likwida taz-zeolite tagħha (dan mhux il-prodott ikkonċernat iżda huwa verżjoni likwida li tintuża bħala sostitut). Sa ċertu punt dawn l-iżviluppi għenu s-sitwazzjoni tal-produtturi li kien għad baqa’.
(47)
Minkejja l-iżviluppi msemmija hawn fuq, il-kapaċità kienet relattivament stabbli fuq il-perjodu kollu kkunsidrat fuq il-bażi tal-metodu tal-kalkolu normalment użat mill-industrija. Madankollu, il-verifika tal-produtturi fil-kampjun uriet li l-kalkolu tal-kapaċità għal din l-industrija jista’ jvarja u dan jiddependi fuq l-andament relattiv tas-suq għall-prodott ikkonċernat u s-suq għall-prodotti l-oħra li jistgħu jiġu prodotti bl-użu tal-istess faċilitajiet.
(48)
Iċ-ċifri tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità hawn fuq juru tnaqqis ta’ 14 %. Barra minn dan, fl-ebda punt din ir-rata ma laħqet it-80 % li turi ċertu kapaċità żejda. Din il-kwistjoni hija diskussa iktar taħt il-kawżalità.
Ħażniet
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
Ħażna fl-aħħar tas-sena
Inqas minn 2 %
Inqas minn 2 %
Inqas minn 2 %
Inqas minn 2 %
Inqas minn 2
Indiċi: 2005 = 100
Sors: Makrodejta
(49)
Il-livell tal-ħażna tal-industrija tal-Unjoni kien baxx u stabbli matul il-perjodu kkunsidrat. Il-produzzjoni tal-prodott simili kienet ippjanata li taqbel mal-ordnijiet u l-ħażniet dejjem inżammu fl-iktar livell minimu possibbli. Dan għalhekk ma kienx fattur importanti f’din l-investigazzjoni.
Volum tal-bejgħ u sehem tas-suq
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
Volum tal-bejgħ fl-UE
100
108
116
93
82
Sehem tas-suq
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Indiċi tas-sehem tas-suq
100
101
101
96
89
Indiċi: 2005 = 100
Sors: Makrodejta
(50)
Il-volum tal-bejgħ fl-industrija tal-Unjoni naqas matul il-perjodu kkunsidrat bi 18 %.
(51)
Is-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas matul il-perjodu kkunsidrat bi 11 %.
Prezzijiet tal-bejgħ
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
Prezz medju tal-bejgħ f’Euro/tunnellata
292
306
315
332
354
Sors: Mikrodejta
(52)
Il-prezz medju tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni lill-partijiet mhux relatati fl-UE żdied b’21 % fuq il-perjodu kkunsidrat. Dan irrifletta ftit jew wisq il-prezzijiet ogħla tal-materja prima u tal-enerġija u, f’iżolament, għalhekk ikkunsidrat bħala indikatur sinifikanti.
Profitabbiltà
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
Marġni tal-profitt qabel it-taxxa
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Sors: Mikrodejta
(53)
Il-profitabbiltà tal-industrija tal-Unjoni kienet baxxa matul il-perjodu kkunsidrat. Din is-sitwazzjoni rriżultat minħabba l-inabbiltà tagħha li tgħolli l-prezzijiet tagħha għar-raġunijiet diskussi taħt it-taqsima tal-“Kawżalità” hawn taħt u b’mod partikolari l-eżistenza ta’ volumi dejjem jiżdiedu ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping. Irriżultat ukoll minħabba l-utilizzazzjoni baxxa tal-kapaċità spjegata fil-premessa (47).
(54)
Bejn l-2005 u l-2008 il-profitabbiltà tal-industrija tal-Unjoni waqgħet sostanzjalment u fl-2008 bdiet tagħmel it-telf. Irkuprat matul il-PI għall-ogħla livell matul il-perjodu eżaminat iżda xorta kienet inqas mill-profitt ta’ 5,9 % li l-industrija setgħet tikseb fin-nuqqas tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping (ara l-premessa (67) hawn taħt).
(55)
Il-produttur esportatur sostna li l-profitabbiltà tal-produtturi tal-Unjoni kienet b’saħħitha fl-2009. Din is-suppożizzjoni ma kinitx ikkonfermata minn xi evidenza pożittiva iżda minflok it-talba tirreferi għal “informazzjoni disponibbli għall-pubbliku” mhux speċifikata. Il-produtturi fil-kampjun sostnew li r-rata tal-profitabbiltà miksuba fl-2009 kienet ta’ darba u ma kinitx sostenibbli fid-dawl tad-dħul bis-saħħa fis-suq tal-produtturi esportaturi tal-Bosnja bi kwantitajiet kbar u bi prezzijiet baxxi li huma l-oġġett ta’ dumping. Il-produtturi fil-kampjun sostnew li l-profitabbiltà fl-2010 aktarx li kienet se taqa’ lura għal-livelli tal-2008.
(56)
It-talbiet t’hawn fuq ġew eżaminati mis-servizzi tal-Kummissjoni. L-eżami kien jikkonsisti b’mod partikolari fl-iżvilupp tal-materja prima u l-ispejjeż tal-bejgħ, il-prezzijiet kif riflessi fil-kuntratti rilevanti. Instab li l-industrija tal-Unjoni gawdiet fl-2009 minn ċertu fatturi temporanji li żiedu l-profitabbiltà tagħha minkejja l-eżistenza ta’ volumi sinifikanti ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping:
i)
Il-produtturi fil-kampjun ibbenefikaw sa ċertu punt minn żieda fil-volum tal-produzzjoni u tal-bejgħ wara t-twaqqif tal-produzzjoni ta’ żewġ produtturi oħra tal-Unjoni kif imsemmi fil-premessa (46).
ii)
Għalkemm kien hemm żieda ġenerali fil-prezzijiet tal-materja prima mill-2008, xi produtturi fil-kampjun ibbenefikaw minn kuntratti annwali tal-materja prima li llimitaw l-impatt ta’ dawn iż-żidiet.
iii)
Wieħed mill-produtturi fil-kampjun ibbenefika minn spejjeż tal-iffinanzjar iktar baxxi b’mod sinifikanti fl-2009 minħabba ristrutturar fil-grupp li jagħmel parti minnu.
(57)
Fuq din il-bażi, l-iżvilupp tal-marġni tal-profitt xorta wera l-eżistenza ta’ ħsara peress li l-profitt kien ikun ogħla b’mod konsiderevoli mingħajr l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
Investimenti, ir-redditu fuq l-investiment, il-likwidità tal-flus u l-ħila għall-akkwist tal-kapital
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
Investimenti (Euro)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Redditu fuq l-assi netti
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Likwidità tal-flus (Euro)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Sors: Mikrodejta
(58)
Il-produttur esportatur tal-Bosnja sostna li l-investimenti kienu baxxi matul il-perjodu kkunsidrat filwaqt li l-industrija tal-Unjoni spjegat li r-redditi fuq l-investiment kienu baxxi wisq biex jiġġustifikaw investiment sostanzjali fil-prodott ikkonċernat.
(59)
Ir-redditu fuq l-investiment, espress f’termini tal-profitti netti tal-industrija tal-Unjoni u l-valur nett fuq il-karta tal-investimenti tagħha jsegwu x-xejra tal-profitabbiltà indikata hawn fuq. Għandu jiġi nnotat li l-assi netti involuti diġà kienu ġew deprezzati bil-kbir.
(60)
Il-qagħda tal-likwidità tal-flus tal-industrija tal-Unjoni wkoll issegwi x-xejra tal-profitabbiltà indikata hawn fuq. Il-qagħda tal-likwidità tal-flus kienet serja fl-2008 peress li t-telf fil-volumi tal-bejgħ kien mgħarraq bil-produtturi jkollhom ikomplu jissodisfaw l-obbligazzjonijiet kuntrattwali tagħhom biex jixtru l-materji primi.
(61)
Il-ħila għall-akkwist tal-kapital ma tqajmitx bħala kwistjoni mill-industrija tal-Unjoni.
L-impjiegi, il-produttività u l-pagi
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
L-impjiegi (FTE)
241
241
253
244
221
L-ispiża medja tax-xogħol għal kull ħaddiem (Euro)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Il-produttività għal kull impjegat
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Sors: Mikrodejta minbarra l-Impjiegi - makrodejta
(62)
L-għadd tal-impjegati tal-produtturi kollha tal-Unjoni involuti fil-prodott simili naqas matul il-perjodu kkunsidrat f’konformità mat-tnaqqis fil-produzzjoni u l-volum tal-bejgħ. L-ispiża medja tax-xogħol għal kull ħaddiem żdiedet biex tirrifletti ż-żidiet fl-inflazzjoni.
(63)
Il-produttività, espressa f’termini ta’ produzzjoni għal kull ħaddiem, naqset b’14 % matul il-perjodu kkunsidrat peress li l-volum tal-bejgħ naqas iktar mill-impjiegi. Dan l-iżvilupp negattiv aktarx iwassal għal iktar telf ta’ impjiegi fil-ġejjieni.
5.4.3. Id-daqs tad-dumping
(64)
Meta wieħed iqis il-volum u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiż ikkonċernat, l-impatt fuq issuq tal-UE tal-marġni attwali tad-dumping ma jistax jiġi kkunsidrat bħala negliġibbli.
5.5. Il-konklużjoni dwar il-ħsara
(65)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-produtturi tal-Unjoni ġarrbu ħsara sostanzjali fil-volum li hija evidenti b’mod ċar mill-analiżi t’hawn fuq tal-produzzjoni tagħha, l-utilizzazzjoni tal-kapaċità, il-volum tal-bejgħ, is-sehem tas-suq, l-impjiegi u x-xejriet tal-produttività.
(66)
F’termini tal-prezzijiet u l-profitabbiltà hemm preżenti wkoll stampa ta’ ħsara. Madankollu din l-analiżi hija kkomplikata minħabba ż-żidiet fil-prezzijiet tal-materja prima u tal-enerġija li kellhom impatt fuq il-prezzijiet tal-prodott ikkonċernat. Il-profitabbiltà, il-likwidità tal-flus, u r-redditu fuq l-investiment ilkoll marru għall-agħar matul il-perjodu 2005-2008. L-2008 kienet sena partikolarment serja għall-industrija l-iktar minħabba li l-kumpaniji kienu marbuta b’kuntratti tal-materja prima iżda tilfu iktar minn 20 % tal-volum tal-bejgħ tagħhom.
(67)
Fl-2009 il-qagħda tas-suq tjiebet u ż-żidiet fil-prezz ippermettew qagħda mtejba tal-profitabbiltà iżda kif spjegat hawn fuq fil-premessa (56) kien ċar li din kienet waqfa temporanja u li l-qagħda tas-suq fl-2009 aktarx li ma tiġix ripetuta. Madankollu, għandu jiġi nnutat li anke fl-2009 ir-rata tal-profitabbiltà ma laħqitx il-5,9 % meqjusa bħala l-profitt normali għal din l-industrija.
(68)
Il-ħsara kienet evalwata għall-industrija tal-Unjoni kollha (indikaturi makroekonomiċi) għalkemm għal xi indikaturi ġew evalwati biss il-produtturi fil-kampjun (indikaturi mikroekonomiċi). L-ebda differenzi sinifikanti ma ġew identifikati bejn il-mikroindikaturi u l-makroindikaturi.
(69)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal qabel, huwa stabbilit b’mod provviżorju li proporzjon kbir tal-industrija tal-Unjoni ġarrab ħsara fit-tifsira tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku.
6. KAWŻALITÀ
6.1. Daħla
(70)
Skont l-Artikoli 3(6) u (7) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiż ikkonċernat ikkawżawx ħsara lill-industrija tal-Unjoni sal-grad suffiċjenti li tkun ikkunsidrata bħala materjali. Il-fatturi magħrufa, minbarra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, li fl-istess ħin jista’ jkun li għamlu ħsara lill-industrija tal-Unjoni, ġew eżaminati wkoll sabiex jiġi żgurat li l-ħsara possibbli kkawżata minn dawn il-fatturi l-oħra ma ġietx attribwita għall-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
6.2. Effetti tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping
(71)
Matul il-perjodu kkunsidrat l-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat żdiedu bi kważi 400 % u ggwadanjaw suq sostanzjali, jiġifieri żdiedu minn taħt il-5 % għal bejn l-10 u l-15 %. F’parallel kien hemm deterjorazzjoni diretta u komparabbli fil-qagħda ekonomika tal-industrija tal-Unjoni billi hija l-uniku parteċipant sinifikanti ieħor fis-suq tal-UE, dan hekk kif l-importazzjonijiet minn sorsi oħra huma negliġibbli.
(72)
Iż-żidiet fis-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping seħħu fl-isfond ta’ waqgħa fil-konsum tal-UE ta’ 7 % fuq il-perjodu kkunsidrat.
(73)
L-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping b’volumi dejjem jikbru nbiegħu taħt il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b’bejn 20-25 % fil-PI. Jista’ jiġi konkluż b’mod raġjonevoli li dawn l-importazzjonijiet dejjem jiżdiedu f’suq li qed jiċkien kienu responsabbli għas-soppressjoni tal-prezz fl-2008 u l-2009. Dan l-effett tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping fuq il-prezzijiet ġie mkabbar bil-fatt li ħafna mill-bejgħ sar fuq il-bażi tal-kuntratti annwali. Għalhekk, l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-Bosnja jistgħu jintużaw biex jissoppressaw iż-żidiet fil-prezz għall-volumi kbar ta’ bejgħ minkejja ż-żidiet fil-prezzijiet tal-materja prima. Fl-2009 dan l-effett naqas iżda ma kienx biżżejjed biex jippermetti li l-industrija b’mod ġenerali tilħaq il-livell tal-profitt normali ta’ 5,9 %.
(74)
Minħabba l-koinċidenza stabbilita b’mod ċar fiż-żmien bejn, fuq naħa waħda, iż-żieda f’daqqa tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping bi prezzijiet taħt il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni u, fuq in-naħa l-oħra, it-telf tal-bejgħ u l-volum tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni, it-tnaqqis fis-sehem tas-suq u s-soppressjoni tal-prezz, qed jiġi konkluż b’mod provviżorju li l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping lagħbu rwol ewlieni fil-qagħda ta’ ħsara tal-industrija tal-Unjoni.
6.3. Effetti ta’ fatturi oħra
6.3.1. L-andament tal-esportazzjoni tal-produtturi tal-Unjoni
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
Bejgħ tal-esportazzjoni tal-produzzjoni tal-Unjoni
100
108
90
57
121
Indiċi: 2005 = 100
Sors: Makrodejta
(75)
Il-volum tal-esportazzjoni tal-produtturi kollha tal-Unjoni żdied matul il-perjodu kkunsidrat iżda kien jirrappreżenta biss medja ta’ madwar 10 % tal-produzzjoni. L-esportazzjonijiet tal-produtturi fil-kampjun żdiedu u kkumpensaw parzjalment għall-volumi tal-bejgħ mitlufa tal-UE.
(76)
Għalhekk, l-andament tal-esportazzjoni tal-produtturi tal-Unjoni għen biex isostni l-kummerċ tagħha u ma kkontribwixxiex għall-ħsara materjali li ġarrbet.
6.3.2. L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi
(77)
L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi kienu negliġibbli matul il-perjodu kkunsidrat u ma setgħux ikkontribwixxew għall-ħsara li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni. Il-produttur esportatur fil-Bosnja argumenta li s-sehem tas-suq tal-produtturi tal-Unjoni ntilef minħabba l-importazzjonijiet miċ-Ċina u l-Korea iżda din id-dikjarazzjoni mhix ikkonfermata mill-fatti attwali peress li l-importazzjonijiet minn dawn il-pajjiżi kienu marġinali.
6.3.3. L-impatt ta’ waqgħa fil-konsum
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
Konsum fl-UE f’tunnellati
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Sors: Makrodejta
(78)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-konsum waqa’ b’madwar 24 000 tunnellata (7 %) u dan jirrifletti l-fatt li l-industrija tad-deterġent tal-ħasil kienet qiegħda gradwalment tuża iktar prodotti alternattivi fil-formoli tagħhom biex tibdel il-prodott ikkonċernat. Il-produttur esportatur sostna li dan wassal għal “ħażniet saturati, kanċellamenti tal-ordnijiet u profitti iktar baxxi”.
(79)
Ta’ min wieħed jgħid li żewġ produtturi fis-suq tal-UE waqfu l-produzzjoni lejn l-aħħar tal-perjodu kkunsidrat u għalhekk sar aġġustament tal-kapaċità biex ipatti għat-tnaqqis fil-konsum. Barra minn dan, kif spjegat fil-premessa (49) il-livelli tal-ħażna baqgħu baxxi u stabbli u dan ifisser li l-produzzjoni aġġustat għal-livelli tal-konsum iktar baxxi.
(80)
Għalhekk, filwaqt li ma jistax jiġi eskluż li l-waqgħa fil-konsum ikkontribwixxiet għall-ħsara li ġarrbu l-produtturi tal-Unjoni, jidher li dan l-impatt mhux importanti.
6.3.4. L-impatt tal-investimenti
(81)
Il-produttur esportatur sostna li l-konformità mal-leġiżlazzjoni REACH ikkawżat il-ħsara. Madankollu, kif spjegat fil-premessa 58 meta wieħed iqis il-livell tal-investimenti fil-prodott ikkonċernat matul il-perjodu kkunsidrat, dan ma setax ikkontribwixxa għall-ħsara mġarrba fuq xi livell sinifikanti. Barra minn dan, l-ispejjeż assoċjati ma’ REACH kienu moderati.
6.3.5. L-impatt ta’ żidiet fl-ispejjeż tal-materja prima u tal-enerġija
(82)
Ċertu partijiet sostnew li l-ispejjeż ogħla tal-materja prima u tal-enerġija kkontribwixxew għall-ħsara. Iż-żidiet f’dawn l-ispejjeż kienu fil-fatt sinifikanti u seħħew l-iktar fl-2008. Dan bla dubju kellu xi impatt fuq il-profitabbiltà f’dik is-sena peress li dawn seħħew fiż-żmien meta l-volum tal-bejgħ kien nieżel. Madankollu, sa ċertu punt iż-żidiet fl-ispejjeż tal-enerġija ġew riflessi fiż-żidiet fil-prezzijiet tal-bejgħ kif muri fil-premessa (52) għalkemm l-effett tat-tnaqqis tal-prezzijiet tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping ma ħalliex livelli taż-żidiet adegwati.
(83)
Għalhekk huwa kkunsidrat li ż-żieda fl-ispejjeż tal-materja prima u tal-enerġija ma kkontribwixxietx għall-ħsara mġarrba.
6.3.6. L-impatt tal-kwistjonijiet tal-kapaċità
(84)
Il-kwistjonijiet tal-kapaċità żejda u tal-utilizzazzjoni baxxa tal-kapaċità ġew diskussi fil-premessa (46). Wieħed irid iħares lejn l-effett tal-kwistjonijiet tal-kapaċità fuq il-profitabbiltà billi jqis kemm il-karatteristiċi strutturali ta’ din l-industrija kif ukoll l-eżistenza tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping. L-effett fuq il-profitabbiltà huwa minħabba l-ispejjeż fissi sostanzjali li jiġu rkuprati kieku r-rati tal-utilizzazzjoni kienu ogħla.
(85)
Madankollu, il-kwistjonijiet tal-kapaċità żejda u tal-utilizzazzjoni baxxa tal-kapaċità jistgħu jispjegaw parzjalment xi indikaturi negattivi tal-ħsara mġarrba mill-produtturi tal-Unjoni iżda ma jispjegawx it-tnaqqis kbir fil-produzzjoni, il-volum tal-bejgħ u s-sehem tas-suq fl-2009. B’mod ċar għalhekk dawn il-kwistjonijiet ma jiksrux ir-rabta kawżali bejn iż-żieda kbira fl-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u l-ħsara mġarrba mill-produtturi tal-Unjoni.
6.3.7. L-impatt tal-kriżi tal-kreditu globali/il-kriżi ekonomika ġenerali
(86)
Ċertu partijiet interessati sostnew li l-kriżi tal-kreditu globali u l-kriżi ekonomika ġenerali kkontribwixxew għall-ħsara. Fil-fatt il-konsum tal-prodott ikkonċernat veru waqa’ fl-2008/2009 meta seħħew dawn il-kriżijiet.
(87)
Madankollu, dawn il-kwistjonijiet ma jistgħux jispjegaw għaliex is-sehem tas-suq tal-produtturi tal-Unjoni waqa’ sostanzjalment fl-2009 filwaqt li s-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet mill-Bosnja żdied u l-bejgħ sar taħt il-prezz tal-UE b’iktar minn 20 %. Għalhekk filwaqt li t-tnaqqis fil-konsum fl-2008/2009 kien waħdu jaffettwa l-industrija tal-Unjoni, iż-żieda sinifikanti fl-importazzjonijiet mill-BiH kellha impatt ferm iktar sinifikanti fuq il-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni u, minħabba l-bejgħ taħt il-prezz, fuq il-prezzijiet. Għalhekk, il-kriżi ma kisritx ir-rabta kawżali bejn iż-żieda kbira fl-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u l-ħsara mġarrba mill-produtturi tal-Unjoni.
6.3.8. L-impatt tal-industrija tal-utenti kkonsolidata
(88)
Għalkemm iktar minn 10 kumpaniji mmanifatturaw il-prodott ikkonċernat fil-PI, l-industrija tal-utenti ewlenija (il-produtturi tad-deterġent tal-ħasil u tar-rattaba tal-ilma) kienet tikkonsisti essenzjalment minn erba' (4) gruppi kbar (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble u Unilever). Fil-fatt iż-żewġ utenti ewlenin li kkoperaw kienu jirrappreżentaw kważi 40 % tax-xiri tal-prodott ikkonċernat fl-UE. Bl-użu tax-xiri ċentralizzat dawn l-erba' (4) gruppi fil-fatt huma kapaċi jżommu l-prezzijiet tal-prodott ikkonċernat baxxi.
(89)
Madankollu, din il-kwistjoni mhix fenomenu ġdid iżda ilha teżisti għal ħafna snin. Għalhekk, għal darba oħra din ma tistax tispjega t-tnaqqis kbir fil-produzzjoni, il-volum tal-bejgħ u s-sehem tas-suq fl-2009. Għalhekk b’mod ċar din ma tiksirx ir-rabta kawżali bejn iż-żieda kbira fl-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u l-ħsara mġarrba mill-produtturi tal-Unjoni.
6.4. Konklużjoni tal-kawżalità
(90)
Fuq il-bażi ta’ dan t’hawn fuq, qed jiġi konkluż b’mod provviżorju li l-ħsara materjali li saret lill-industrija tal-Unjoni kienet ikkawżata mill-importazzjonijiet ikkonċernati li huma l-oġġett ta’ dumping.
(91)
Ġew eżaminati għadd ta’ fatturi minbarra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping iżda l-ebda minn dawn ma setgħu jispjegaw it-telf serju fis-sehem tas-suq, il-produzzjoni u l-volum tal-bejgħ li seħħew fl-2008 u fl-2009 u li jaħbtu eżatt maż-żidiet fil-volumi tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
(92)
Meta wieħed iqis l-analiżi t’hawn fuq li ddistingwiet kif suppost u sseparat l-effetti tal-fatturi kollha magħrufa fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni mill-effetti ta’ ħsara tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, qed jiġi konkluż b’mod provviżorju li l-importazzjonijiet mill-BiH ikkawżaw ħsara materjali lill-industrija tal-Unjoni fit-tifsira tal-Artikolu 3(6) tar-Regolament bażiku.
7. L-INTERESS TAL-UNJONI
7.1. Rimarki ġenerali
(93)
Il-Kummissjoni eżaminat jekk, minkejja l-konklużjoni provviżorja dwar l-eżistenza ta’ dumping li jagħmel ħsara, eżistewx raġunijiet kostrinġenti li jistgħu jwasslu għall-konklużjoni li mhux fl-interess tal-Unjoni li tadotta miżuri f’dan il-każ partikolari. Għal dan il-għan, u skont l-Artikolu 21(1) tar-Regolament bażiku, l-impatt tal-miżuri possibbli fuq il-partijiet kollha involuti f’din il-proċedura u anke l-konsegwenzi li ma jittieħdux il-miżuri ġew ikkunsidrati fuq il-bażi tal-evidenza kollha ppreżentata.
7.2. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(94)
L-analiżi tal-ħsara wriet b’mod ċar li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet minħabba l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping. Iż-żieda fil-preżenza tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping fis-snin riċenti kkawżat soppressjoni tal-bejgħ fis-suq tal-Unjoni u telf tas-sehem tas-suq lill-industrija tal-Unjoni. Dan ma ppermettiex li l-industrija tal-Unjoni tilħaq il-livelli tal-profitabbiltà simili għal dawk miksuba għal prodotti oħra.
(95)
L-investigazzjoni wriet li kull żieda fis-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiż ikkonċernat tinkiseb bi ħsara diretta għall-industrija tal-Unjoni. Minkejja r-ristrutturar li seħħ fir-rigward tal-produtturi tal-Unjoni (żewġ kumpaniji waqqfu l-produzzjoni) is-sitwazzjoni ma tjibitx. F’dan ir-rigward ta’ min wieħed jinnota li t-trab zeolite A huwa prodott importanti f’termini tad-dħul mill-bejgħ tal-kumpaniji fil-kampjun u jlaħħaq sat-30 % tad-dħul mill-bejgħ tagħhom. Mingħajr l-impożizzjoni ta’ miżuri, is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni b’mod ċar tkompli teħżien iktar. L-impożizzjoni ta’ miżuri treġġa’ l-prezz tal-importazzjoni f’livelli mhux ta’ ħsara, u tippermetti li l-industrija tal-Unjoni tikkompeti taħt ċirkostanzi tal-kummerċ ġusti.
(96)
Għalhekk qed jiġi konkluż b’mod provviżorju li l-impożizzjoni tal-miżuri b’mod ċar tkun fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
7.3. L-interess tal-importaturi
(97)
L-impatt li l-miżuri aktarx ikollhom fuq l-importaturi ġie kkunsidrat skont l-Artikolu 21(2) tar-Regolament bażiku. F’dan ir-rigward ta’ min wieħed jinnota li l-importaturi mhux relatati li għamlu lilhom infushom magħrufa kienu wkoll utenti. Għalhekk l-analiżi li tirreferi għalihom qed tiġi ppreżentata taħt it-taqsima rilevanti dwar l-interess tal-utenti.
7.4. L-interess tal-utenti u tal-konsumaturi
(98)
Ma ġew riċevuti l-ebda rappreżentazzjonijiet mingħand l-organizzazzjonijiet tal-konsumaturi wara l-pubblikazzjoni tal-avviż tat-tnedija ta’ din il-proċedura. Għalhekk, l-analiżi kienet limitata għall-effett tal-miżuri fuq l-utenti.
(99)
Intbagħtu kwestjonarji lil tmien (8) utenti magħrufa. Madankollu, ġew riċevuti kummenti sinifikanti mingħand tnejn minnhom biss. Għalhekk, l-analiżi tal-interess tal-Unjoni hija bbażata fuq ir-risposti ta’ żewġ utenti kemxejn kbar, li flimkien jirrappreżentaw kważi 40 % tal-konsum tal-Unjoni.
(100)
Iż-żewġ utenti tal-Unjoni li kkoperaw jirrappreżentaw il-parteċipanti ewlenin fl-industrija tal-Unjoni tad-deterġenti tal-ħasil u tar-rattaba tal-ilma. It-tnejn oġġezzjonaw għall-impożizzjoni tal-miżuri.
(101)
L-investigazzjoni stabbiliet li fir-rigward tal-konsum tal-utenti tal-Unjoni li kkoperaw, inqas minn 1/3 tal-konsum huwa importat mingħand il-produttur esportatur tal-Bosnja. Il-parti l-oħra hija koperta minn ksib mingħand il-produtturi tal-Unjoni li jibqgħu s-sors tal-provvista primarju għall-utenti li kkoperaw. Fid-dawl tar-rata baxxa tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità tal-produtturi tal-Unjoni, kif spjegat hawn fuq fil-premessi (47) u (48), huwa ċar li kull impożizzjoni tal-miżuri mhux mistenni li twassal għal xi nuqqas fil-provvista jew konsegwentement żieda fil-prezzijiet.
(102)
Barra minn dan t’hawn fuq, jidher li l-industrija tal-utenti tal-Unjoni diġà bdiet tesplora l-possibbiltà tal-importazzjonijiet miċ-Ċina. Il-fatt li teżisti din l-għażla u hija kkunsidrata affidabbli juri li ebda impożizzjoni tal-miżuri mhi se twassal għal nuqqas tal-prodott ikkonċernat.
(103)
Ingħatat ħarsa wkoll lejn il-perċentwali tad-dħul mill-bejgħ tal-prodotti finali li jinkorporaw il-prodott ikkonċernat. F’dan ir-rigward ta’ min wieħed jinnota li fiż-żewġ każi l-prodotti rilevanti jirrappreżentaw inqas minn 10 % tad-dħul mill-bejgħ tagħhom.
(104)
Ġie investigat ukoll il-perċentwali tal-prodott ikkonċernat li huwa inkorporat fil-prodotti finali. L-investigazzjoni stabbiliet li b’mod ġenerali dawn il-perċentwali huma estremament żgħar (bħala medja inqas minn 5 % tal-ispiża totali), u għalhekk il-prodott ikkonċernat ma jirrappreżentax element tal-ispiża sinifikanti ħafna fil-prodotti rfinuti.
(105)
Il-Kummissjoni eżaminat ukoll jekk l-impożizzjoni tal-miżuri jkollhiex xi impatt finanzjarju negattiv sinifikanti fuq is-sitwazzjoni ta’ dawn iż-żewġ utenti. Il-Kummissjoni stabbiliet żewġ xenarji, jiġifieri x-xenarju fl-agħar każ u x-xenarju iktar realistiku.
(106)
Ix-xenarju fl-agħar każ jassumi li kemm il-prezz tal-importazzjoni kif ukoll il-prezzijiet tal-Unjoni żdiedu bil-livell tad-dazju. Bħala medja, dan iżid l-ispejjeż tal-utenti b’inqas minn 2 %.
(107)
Is-sitwazzjoni t’hawn fuq trid tiġi mqabbla mar-rati tal-profitabbiltà tal-utenti tal-Unjoni li kkoperaw. Il-profitabbiltà tal-utenti fuq il-prodotti li jinkorporaw il-prodott ikkonċernat hija madwar 11 % u għall-prodotti kollha tagħhom kienet iktar minn 20 %. Fid-dawl ta’ dawn ir-rati tal-profitabbiltà, anke jekk il-miżuri jgħaddu kollha kemm fuq il-prezz tal-importazzjoni kif ukoll fuq il-prezzijiet tal-Unjoni, dan ma jkollux effett sproporzjonat fuq is-sitwazzjoni finanzjarja ta’ dawn il-partijiet.
(108)
Fil-fatt ix-xenarju li huwa ferm iktar realistiku huwa li l-impożizzjoni tal-miżuri twassal għal sitwazzjoni fejn jiżdiedu biss il-prezzijiet tal-importazzjoni mill-BiH filwaqt li l-industrija tal-Unjoni tgawdi minn ekonomiji ikbar ta’ skala. Fil-fatt, kif spjegat hawn fuq, is-sitwazzjoni tal-provvista tal-prodott ikkonċernat fl-UE hija suffiċjenti bis-sħiħ, peress li ħafna mill-produtturi tal-Unjoni joperaw b’inqas sew mill-kapaċità sħiħa tagħhom.
(109)
Ta’ min wieħed jinnota wkoll li l-investigazzjoni stabbiliet li hemm prodotti li jistgħu jiġu sostitwiti għall-prodott ikkonċernat. Fil-fatt, huwa ċar li kemm l-utenti li kkoperaw kif ukoll l-utenti li ma kkoperawx jipproduċu wkoll deterġenti tal-ħasil mingħajr il-prodott ikkonċernat. F’dan ix-xenarju li huwa iktar realistiku, l-ispejjeż tal-utenti li kkoperaw jiżdiedu biss bi frazzjoni ta’ wieħed fil-mija. Fi kliem ieħor, fid-dawl taċ-ċifri tal-profitabbiltà l-impożizzjoni tal-miżuri jkollha biss konsegwenzi negliġibbli għall-utenti.
(110)
Fid-dawl ta’ dan t’hawn fuq huwa ċar li l-impożizzjoni tal-miżuri ma twassal għall-ebda impatt sinifikanti fuq l-utenti u għalhekk ftit li xejn hemm probabbiltà li jkun hemm xi żieda fil-prezz għall-konsumaturi.
7.5. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(111)
Fuq kollox, huwa mistenni li l-industrija tal-Unjoni tkun b’mod ċar f’pożizzjoni li tgawdi mill-miżuri. Fil-fatt, l-ewwel nett tista’ tgawdi mill-ekonomiji ikbar ta’ skala minħabba l-utilizzazzjoni ikbar tal-kapaċità b’riżultat taż-żieda fil-produzzjoni u l-bejgħ.
(112)
Fid-dawl ta’ dan t’hawn fuq qed jiġi konkluż b’mod provviżorju li l-impożizzjoni tal-miżuri fuq l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping tal-prodott ikkonċernat mill-Bosnja-Ħerzegovina mhux se taffettwa b’mod sinifikanti l-utenti tal-Unjoni u li b’mod ġenerali hija fl-interess tal-Unjoni.
8. PROPOSTA GĦALL-MIŻURI PROVVIŻORJI TA’ ANTI-DUMPING
(113)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet milħuqa hawn fuq fir-rigward ta’ dumping, il-ħsara li tirriżulta u l-interess tal-Unjoni, il-miżuri provviżorji fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-Bosnja-Ħerzegovina għandhom jiġu imposti sabiex jipprevenu milli tiġi kkawżata aktar ksara lill-industrija tal-Unjoni minħabba l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
8.1. Il-livell tat-tneħħija tal-ћsara
(114)
Il-livell tal-miżuri anti-dumping provviżorji għandu jkun suffiċjenti sabiex tiġi eliminata l-ħsara lill-industrija tal-Unjoni kkawżata mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, mingħajr ma jinqabżu l-marġnijiet ta’ dumping misjuba.
(115)
Fil-kalkolu tal-ammont tad-dazju neċessarju sabiex jitneħħew l-effetti tad-dumping li jagħmel ħsara, ġie kkunsidrat li kull miżuri għandhom jippermettu li l-industrija tal-Unjoni tkopri l-ispejjeż tagħha u tagħmel profitt qabel it-taxxa li jista’ jinkiseb b’mod raġjonevoli taħt kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni normali, jiġifieri fin-nuqqas tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping. Il-marġni tal-profitt qabel it-taxxa wżat għal dan il-kalkolu kien ta’ 5,9 % tad-dħul mill-bejgħ. Dan kien il-livell tal-profitt miksub mill-industrija tal-Unjoni fil-PI għall-prodotti kollha tagħha inkluż il-prodott ikkonċernat. Meta wieħed iżomm f’moħħu li l-profitabbiltà tal-prodott ikkonċernat kienet affettwata mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping huwa ċar li dan il-livell ta’ profitt huwa prudenti u mhux eċċessiv. Ġie kkunsidrat ukoll jekk ir-rati tal-profitt miksuba mill-industrija tal-Unjoni fl-2005-2007 għandhomx jintużaw iżda r-rati tal-profitt kienu baxxi f’termini tal-profitabbiltà miksuba mill-kumpaniji għall-prodotti simili u ma ġewx ikkunsidrati li huma rappreżentattivi għal industrija vijabbli. Dan huwa minħabba l-fatt li l-importazzjonijiet mill-Bosnja kienu bi prezzijiet taħt dawk tal-industrija tal-Unjoni b’bejn 10-20 % matul dawn it-tliet (3) snin u dawn id-differenzi kien se jkollhom rwol sinifikanti fin-negozjati tal-kuntratti annwali. Għalhekk dawn il-marġnijiet tal-profitt ma setgħux jiġu kkunsidrati bħala rappreżentattivi ta’ sitwazzjoni normali fis-suq tal-UE. Fuq il-bażi msemmija hawn fuq, ġie kkalkulat prezz li mhux ta’ ħsara għall-industrija tal-Unjoni tal-prodott simili. Il-prezz li mhux ta’ ħsara nkiseb billi żdied il-marġni tal-profitt imsemmi hawn fuq mal-ispiża tal-produzzjoni.
(116)
Imbagħad ġiet iddeterminata ż-żieda neċessarja fil-prezz fuq il-bażi ta’ paragun tal-medja differenzjata tal-prezz tal-importazzjoni, kif stabbilita għall-kalkoli tal-bejgħ taħt il-prezz, mal-medja tal-prezz li mhux ta' ħsara tal-prodotti mibjugħa mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-UE. Id-differenza li tirriżulta minn dan il-paragun imbagħad ġiet espressa bħala perċentwali tal-valur CIF medju tal-importazzjoni. Għalhekk, il-marġni tal-bejgħ bi prezzijiet imnaqqsa kien ikkalkulat fil-livell ta’ 31,5 %.
8.2. Miżuri provviżorji
(117)
Fid-dawl ta’ dak li intqal qabel, u skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, huwa kkunsidrat li l-miżuri anti-dumping provviżorji għandhom jiġu imposti fuq l-importazzjonijiet li joriġinaw fil-Bosnja-Ħerzegovina fil-livell tal-marġni ta’ dumping misjub.
(118)
Fuq il-bażi ta’ dan t’hawn fuq, ir-rata tad-dazju anti-dumping provviżorju għall-Bosnja-Ħerzegovina hija ta’ 28,1 %.
9. ŻVELAR
(119)
Fl-interess tal-amministrazzjoni tajba, għandu jiġi ffissat perjodu li matulu l-partijiet interessati li ppreżentaw lilhom infushom fiż-żmien speċifikat fl-avviż tat-tnedija jistgħu jikkomunikaw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u jitolbu seduta ta’ smigħ. Barra minn hekk, għandu jingħad li s-sejbiet fir-rigward tal-impożizzjoni ta’ dazji gћall-finijiet ta’ dan ir-Regolament huma provviżorji u jista’ jkun hemm bżonn li jitqiesu mill-ġdid għall-finijiet ta’ kwalunkwe dazju definittiv,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Qed jiġi impost dazju anti-dumping provviżorju fuq l-importazzjonijiet tat-trab zeolite A, imsejjaħ ukoll bħala trab Zeolite NaA jew Zeolite 4A, li attwalment jaqa’ taħt il-kodiċi NM ex 2842 10 00 (il-Kodiċi TARIC 2842100030) u li joriġina mill-Bosnja-Ħerzegovina.
2. Ir-rata tad-dazju anti-dumping provviżorju applikabbli għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 għandha tkun 28,1 %.
3. Ir-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa fl-Unjoni tal-prodott imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jkun suġġett għall-provvista ta’ garanzija, ekwivalenti għall-ammont tad-dazju provviżorju.
4. Sakemm ma jiġix speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
1. Mingħajr ħsara għall-Artikolu 20 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet interessati jistgħu jitolbu l-iżvelar tal-fatti essenzjali u l-konsiderazzjonijiet li abbażi tagħhom ġie adottat dan ir-Regolament, jikkomunikaw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u japplikaw sabiex jinstemgħu verbalment mill-Kummissjoni sa xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
2. Skont l-Artikolu 21(4) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet ikkonċernati jistgħu jikkummentaw dwar l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament sa xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ tiegħu.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 1 ta’ dan ir-Regolament għandu japplika għal perjodu ta’ sitt xhur.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-15 ta’ Novembru 2010.