РЕШЕНИЕ № 661/2010/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 7 юли 2010 година
относно насоките на Съюза за развитието а трансевропейската транспортна мрежа
(преработена версия)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 172, първа алинея от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Решение № 1692/96/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 юли 1996 г. относно общностните насоки за развитието на трансевропейска транспортна мрежа (3) е било неколкократно съществено изменяно (4). Поради необходимостта от по-нататъшни изменения и с оглед постигане на яснота посоченото решение следва да бъде преработено.
(2)
Изграждането и развитието на трансевропейските мрежи допринасят за постигането на основни цели на Съюза като например доброто функциониране на вътрешния пазар и засилването на икономическото и социално сближаване.
(3)
Изграждането и развитието на трансевропейски мрежи в областта на транспорта на цялата територия на Съюза имат също така за специфична цел да осигурят трайна мобилност на пътници и товари при най-добри социални, екологични и безопасни условия, както и да обединят всички видове транспорт, като отчитат сравнителните предимства на всеки един от тях. Развитието на трансевропейските мрежи може да има като последица създаването на работни места.
(4)
Увеличаването на трафика, и в частност нарастващият дял на тежкотоварните превозни средства, води до повишена натовареност и до по-голям брой стеснени участъци по коридорите на международния транспорт. Следователно, за да се гарантира международната мобилност на стоките и на хората, е необходимо да се подобри капацитетът на трансевропейската транспортна мрежа.
(5)
Плаването на кратки разстояния може, inter alia, да облекчи натовареността на вътрешните пътища.
(6)
Интеграцията на мрежите на европейско равнище може да се развива само постепенно, въз основа на свързването на различни видове транспорт с цел по-доброто използване на предимствата, присъщи на всеки един от тях.
(7)
Наличието на свързващи точки, включително морски пристанища, вътрешни пристанища и интермодални терминали, е предварително условие за интегрирането на различни видове транспорт в мултимодална мрежа.
(8)
Тъй като целите на предлаганото действие, а именно определяне на основните насоки и приоритети в областта на трансевропейските транспортни мрежи, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки и следователно, поради необходимостта от координиране на целите, могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приема мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящото решение не надхвърля необходимото за постигането на тези цели.
(9)
Необходимо е да се набележат проекти от общ интерес, които допринасят за постигане на тези цели и съответстват на приоритетите на действието, които са установени по този начин. Следва да се вземат под внимание само проекти, които са потенциално икономически жизнеспособни.
(10)
Необходимо е приоритетните проекти да се обявят за проекти от европейски интерес, да се съсредоточи финансирането от Съюза върху тези проекти и да се въведат механизми за насърчаване на координацията между държавите-членки с цел улесняването на изпълнението на проектите съгласно желаните графици.
(11)
В съответствие с член 170 от Договора за функционирането на Европейския съюз политиката в областта на трансевропейските мрежи следва да допринесе за засилването на икономическото и социалното сближаване в Съюза. За постигането на тази цел следва да се търси максимална съгласуваност между насоките на Съюза в областта на трансевропейските мрежи и програмирането на наличните финансови инструменти на равнището на Съюза.
(12)
Последващата оценка на приоритетните проекти следва да улесни бъдещото преразглеждане на насоките и на списъка на приоритетните проекти и следва да допринесе за подобряването на методите на предварителна оценка, които вече се използват в държавите-членки.
(13)
Разрешение за някои публични и частни проекти, които вероятно биха имали сериозно въздействие върху околната среда, следва да се дава само след предварителна оценка на това потенциално въздействие при спазване на действащите правила на Съюза.
(14)
Изискванията, свързани с опазването на околната среда, следва да бъдат включени в определянето и прилагането на политиката на Съюза относно трансевропейските мрежи в съответствие с член 11 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Това налага насърчаването на приоритетно развитието на инфраструктурите при тези видове транспорт, които вредят най-малко на околната среда, а именно железопътния, морския транспорт на къси разстояния вътрешното корабоплаване.
(15)
Оценката на въздействието върху околната среда съгласно Директива 2001/42/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 27 юни 2001 г. относно оценката на последиците на някои планове и програми върху околната среда (5) следва да се прилага в бъдеще за всички планове и програми, които водят до проекти от общ интерес. Финансирането на транспортните инфраструктури следва да бъде подчинено също така на спазването на разпоредбите на разпоредбите на Съюза в областта на околната среда, и по-специално на Директива 85/337/ЕИО на Съвета от 27 юни 1985 г. относно оценката на въздействието на някои публични и частни проекти върху околната среда (6), на Директива 92/43/ЕИО на Съвета от 21 май 1992 г. за опазването на естествените местообитания и на дивата флора и фауна (7) и на Директива 2009/147/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 30 ноември 2009 г. относно опазването на дивите птици (кодифицирана версия) (8).
(16)
В рамките на общата цел, чиято същност е да гарантира устойчива мобилност на хората и стоките, следва да се приложат механизми за поддържане на развитието на морски магистрали между държавите-членки, за да се намали натовареността на шосетата и/или да се подобри достъпът до периферните или островните държави и региони. Установяването на такива механизми, допълнени, inter alia, от тръжни процедури, следва да бъде прозрачно, да отговаря на потребностите и не следва по никакъв начин да накърнява правилата на Съюза в областта на конкуренцията и на обществените поръчки.
(17)
За да се подобри рентабилността на инвестициите и да се улесни тяхното съгласуване и структурирането им във финансов пакет, може да се окаже необходимо засилването на сътрудничеството между държавите, участващи в проекти, разположени по една и съща ос.
(18)
Комисията следва да представя на всеки две години доклад за изпълнението на настоящото решение, а до 2010 г. - да изготви доклад за напредъка по приоритетните проекти и, при необходимост, да предложи изменения в списъка с приоритетните проекти.
(19)
Следва да се предоставят правомощия на комитет, който по-специално да подпомага Комисията, когато тя разглежда прилагането и развитието на насоките, установени с настоящото решение.
(20)
С оглед постигане на яснота приложение I към Решение № 1692/96/ЕО следва да бъде заменено с ново приложение, което да съдържа картите за всички държави-членки; по този начин ще се гарантира, че картите, които вече се съдържат в посоченото решение, последно изменено с Регламент (ЕО) № 1791/2006 (9), са допълнени с картите, които се съдържат в Акта за присъединяване от 2003 г. Освен това 2020 г. е целеви срок за схемата за всички държави-членки,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
РАЗДЕЛ 1
ОБЩИ ПРИНЦИПИ
Член 1
Предмет
1. Настоящото решение има за цел да установи насоките относно целите, приоритетите, както и основните направления на предвидените мерки в областта на трансевропейските транспортни мрежи. Тези насоки позволяват да се набележат проектите от общ интерес, чието изпълнение ще допринесе за развитието на мрежата в целия Съюз.
2. Насоките, посочени в параграф 1, очертават обща референтна рамка, предназначена да насърчава държавите-членки, а при необходимост - Съюза, с цел изпълнение на проектите от общ интерес, които имат за цел осигуряването на единство, взаимно свързване и оперативна съвместимост на трансевропейската транспортна мрежа, както и на достъп до тази мрежа. Тези насоки имат също така за цел да улеснят приобщаването на частния сектор.
3. Съществените изисквания за оперативната съвместимост на трансевропейската транспортна мрежа, за телематичните приложения в транспорта и за допълнителните услуги към тях се определят в съответствие с Договорите в Директива 2008/57/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 17 юни 2008 г. относно оперативната съвместимост на железопътната система в рамките на Общността (10), отделно от настоящото решение.
Член 2
Цели
1. Трансевропейската транспортна мрежа се изгражда постепенно до 2020 г. в целия Съюз, като интегрира сухоземни, морски и въздушни транспортни инфраструктурни мрежи, съгласно схемите в картите, включени в приложение I, и/или съгласно спецификациите, предвидени в приложение II.
2. Мрежата трябва:
а)
да осигури трайна мобилност на хората и стоките в пространство без вътрешни граници при най-добрите условия по отношение на социалните условия и безопасността, като същевременно подпомага постигането на целите на Съюза, по-специално във връзка с околната среда и конкуренцията, и допринася за засилването на икономическото и социалното сближаване;
б)
да предложи на потребителите висококачествени инфраструктури при приемливи икономически условия;
в)
да включва всички видове транспорт, като отчита техните сравнителни предимства;
г)
да позволи оптималното използване на наличния капацитет;
д)
да се характеризира, доколкото е възможно, с оперативна съвместимост между видовете транспорт и да спомага за интермодалността между различните видове транспорт;
е)
да бъде, доколкото е възможно, икономически жизнеспособна;
ж)
да обхваща цялата територия на държавите-членки, така че да улесни достъпа като цяло, да свърже островните региони, регионите анклави и периферните региони с централните региони и да свърже помежду им големите градски зони и регионите на Съюза без стеснени участъци;
з)
да може да бъде свързана с мрежите на държавите от Европейската асоциация за свободна търговия (ЕАСТ), на държавите от Централна и Източна Европа и на средиземноморските държави, като същевременно насърчава оперативната съвместимост и достъпа до тези мрежи, доколкото това съответства на интересите на Съюза.
Член 3
Обхват на мрежата
1. Трансевропейската мрежа обхваща транспортните инфраструктури, както и системите за управление на трафика и системите за позициониране и навигация.
2. Транспортните инфраструктури включват пътна и железопътна мрежа, мрежа на вътрешните водни пътища, морски магистрали, пристанища за вътрешно и морско корабоплаване, летища, както и други свързващи точки между отделните видове мрежи.
3. Системите за управление на трафика и системите за позициониране и навигация включват техническото, информационното и телекомуникационното оборудване, необходимо за съгласуваното функциониране на мрежата и за ефикасното управление на трафика.
Член 4
Основни направления на мерките
Основните направления на действие на Съюза се отнасят до:
а)
изготвянето и преразглеждането на схемите на мрежата;
б)
набелязването на проектите от общ интерес;
в)
адаптирането на съществуващата мрежа;
г)
насърчаването на оперативната съвместимост на мрежата;
д)
оптималното комбиниране на видовете транспорт чрез създаването, inter alia, на центрове за взаимно свързване, които би трябвало да се намират по възможност - за товарните превози -извън градските центрове, за да се осигури ефикасното функциониране на интермодалния транспорт;
е)
стремежа към съгласуваност и взаимна допълняемост на финансовите помощи, при спазване на правилата, приложими по отношение на всеки финансов инструмент;
ж)
научноизследователска и развойна дейност;
з)
сътрудничеството и сключването на подходящи договори с трети държави, заинтересовани от развитието на мрежата;
и)
насърчаването на държавите-членки и на международните организации да подпомагат и да се стремят към постигането на целите, определени от Съюза;
й)
насърчаването на постоянното сътрудничество на заинтересованите лица;
к)
всякакви други мерки, които са необходими, за да се постигнат целите, посочени в член 2, параграф 2.
Член 5
Приоритети
Като се вземат предвид целите, предвидени в член 2, параграф 2, и основните направления на мерките, предвидени в член 4, приоритетите са следните:
а)
изграждането и развитието на ключовите връзки и свързващите звена между отделните мрежи, необходими за премахване на стеснените участъци в мрежите, изграждане на липсващите отсечки и довършването на основните трасета, в частност по техните трансгранични отсечки, преодоляването на естествените прегради и подобряването на оперативната съвместимост на основните трасета;
б)
изграждането и развитието на инфраструктури, които ще насърчават взаимното свързване на националните мрежи с цел по-лесно свързване на островните региони или регионите, приравнявани към острови, както и на регионите анклави, периферните и най-отдалечените региони, от една страна, с централните региони на Съюза, от друга страна, по-специално с оглед намаляването на значителните транспортни разходи в тези региони;
в)
мерките, необходими за постепенното въвеждане в действие на оперативно съвместима железопътна мрежа, която включва, когато това е осъществимо, трасета, приспособени за товарни превози;
г)
мерките, необходими за повишаване ефективността на морския транспорт на дълги и на къси разстояния и на вътрешното корабоплаване;
д)
мерките, необходими за интегриране на железопътния и въздушния транспорт, по-специално посредством железопътен достъп до летищата, когато е уместно, както и необходимите инфраструктури и съоръжения;
е)
подобряването на капацитета и на ефикасността на действащите и новите инфраструктури, насърчаването на интермодалния транспорт и повишаването на безопасността и надеждността на мрежата чрез изграждането и подобряването на интермодални терминали и свързаната с тях инфраструктура за достъп и/или чрез развитието на интелигентни системи;
ж)
отчитането на въпросите на безопасността и на грижата за околната среда при проектирането и реализацията на трансевропейската транспортна мрежа;
з)
развитието на устойчива мобилност на хората и стоките в съответствие със стратегическите цели на Съюза в областта на устойчивото развитие.
Член 6
Мрежи на трети държави
За насърчаването от страна на Съюза на проекти от общ интерес, както и на взаимната свързаност и на оперативната съвместимост на мрежите с цел свързване на мрежите на трети държави с трансевропейската транспортна мрежа, се взема решение за всеки отделен случай в съответствие със съответните процедури по Договорите.
Член 7
Проекти от общ интерес
1. Проектите от общ интерес представляват една обща цел, постигането на която зависи от степента на тяхната зрялост и от финансовото им обезпечаване, без с това да се предопределят финансовите ангажименти на дадена държава-членка или на Съюза.
2. При спазване на правилата на Договорите, и по-специално относно въпросите на конкуренцията, за проект от общ интерес се счита всеки проект, който:
а)
е насочен към постигане на целите, предвидени в член 2, параграф 2;
б)
е свързан с мрежата, описана в член 3, параграф 1;
в)
съответства на един или повече от приоритетите, предвидени в член 5; и
г)
е потенциално икономически жизнеспособен, като това е обосновано с анализ на социално-икономическите разходи и ползи.
3. Всеки проект се отнася до един елемент от мрежата, така както е описан в членове 9 - 18, и по-специално:
а)
отнася се до трасетата, определени в картите от приложение I; и/или
б)
съответства на спецификациите или критериите в приложение II.
4. Държавите-членки вземат всички мерки, които считат за необходими, в рамките на принципите, установени в член 1, параграф 2.
Член 8
Опазване на околната среда
1. При планирането и изпълнението на проектите държавите-членки трябва да вземат предвид опазването на околната среда, като извършват оценки на въздействието върху околната среда на проектите от общ интерес, които предстои да бъдат изпълнени съгласно Директива 85/337/ЕИО, и като прилагат директиви 92/43/ЕИО и 2009/147/ЕО.
Считано от 21 юли 2004 г. държавите-членки извършват съгласно Директива 2001/42/ЕО оценка на околната среда за плановете и програмите, които водят до тези проекти, особено когато те се отнасят до новите трасета или други важни форми на развитие на ключовите инфраструктури.
При подготовката на въпросните планове и програми държавите-членки вземат предвид резултатите от оценката за околната среда в съответствие с член 8 от Директива 2001/42/ЕО.
2. Преди 21 юли 2004 г. Комисията разработва, съгласувано с държавите-членки, подходящите методи за прилагането на стратегическата оценка на въздействието върху околната среда, като целта е, inter alia, осигуряването на добра координация, избягването на двойните усилия и постигането на опростено и ускорено провеждане на процеса на планиране на трансграничните проекти и коридори.
Резултатите от тези дейност и от оценката на въздействието върху околната среда на проектите за трансевропейски мрежи, извършена от държавите-членки съгласно Директива 2001/42/ЕО, се вземат предвид, когато е целесъобразно, от Комисията в нейния доклад за насоките и в евентуалните законодателни предложения за преразглеждане на насоките, съгласно предвиденото в член 22 от настоящото решение.
РАЗДЕЛ 2
ПЪТНА МРЕЖА
Член 9
Характеристики
1. Трансевропейската пътна мрежа обхваща магистрали и висококачествени пътища, налични, нови или изискващи адаптиране, които:
а)
са от важно значение за трафика на далечни разстояния, или
б)
позволяват, по определените в рамките на мрежата трасета, да се заобиколят основните градски центрове, или
в)
осигуряват взаимната свързаност с други видове транспорт, или
г)
свързват регионите анклави и периферните региони с централните региони на Съюза.
2. Мрежата гарантира на ползвателите високо, сходно и постоянно ниво на услуги, удобство и безопасност.
3. Мрежата включва също така инфраструктурата за управление на трафика, информацията за ползвателите, управлението на произшествията и на спешните случаи и плащането на таксите по електронен път; тя се основава на активното сътрудничество между системите за управление на трафика на европейско, национално и регионално равнище и доставчиците на информационни услуги относно пътуванията и трафика и на услуги с добавена стойност, като се осигурява необходимото допълване с приложенията, чието разполагане е улеснено в рамките на програмата за трансевропейските телекомуникационни мрежи.
РАЗДЕЛ 3
ЖЕЛЕЗОПЪТНА МРЕЖА
Член 10
Характеристики
1. Железопътната мрежа е съставена от високоскоростна и от конвенционална железопътна мрежа.
2. Високоскоростната железопътна мрежа, без оглед на това дали използва съществуващи или нови технологии, е съставена от:
а)
специално изградени за висока скорост линии, оборудвани за скорости, по правило равни или по-високи от 250 km/h;
б)
специално преустроени за висока скорост линии, оборудвани за скорости от порядъка на 200 km/h;
в)
специално преустроени за висока скорост линии или специално изградени за висока скорост линии, свързани с високоскоростната железопътна мрежа, които притежават специфични характеристики поради топографски ограничения или поради особености на околната среда, релефа или градоустройството и по които скоростта трябва да бъде адаптирана в зависимост от конкретния случай.
Високоскоростната железопътна мрежа е съставена от линиите, посочени в раздел 3 на приложение I. Съществените изисквания и техническите спецификации за оперативна съвместимост, които се прилагат за високоскоростните железопътни линии, използващи съществуващи технологии, се определят съгласно Директива 96/48/ЕО на Съвета от 23 юли 1996 г. относно оперативната съвместимост на трансевропейската железопътна система за високоскоростни влакове (11). Държавите-членки уведомяват предварително Комисията за откриването на високоскоростни линии и за техните технически характеристики.
3. Конвенционалната железопътна мрежа е съставена от линии за конвенционален железопътен превоз на пътници и товари, включително от железопътните участъци при комбинираните превози, посочени в член 15, достъпа до морските пристанища и до вътрешните пристанища от общ интерес, както и товарните терминали, отворени за всички оператори. Съществените изисквания и техническите спецификации за оперативна съвместимост, приложими за конвенционалните железопътни линии, се определят в съответствие с Директива 2001/16/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 19 март 2001 г. относно оперативната съвместимост на трансевропейската конвенционална железопътна система (12).
4. Железопътната мрежа включва инфраструктура и съоръжения, които позволяват интегрирането на железопътните и автомобилните транспортни услуги, както и, при необходимост, въздушните и морските. Във връзка с това се отделя особено внимание на свързването на регионалните летища с мрежата.
5. Железопътната мрежа изпълнява най-малко една от следните функции:
а)
да е от важно значение за железопътния пътнически трафик на големи разстояния;
б)
да позволява, където е уместно, връзка с летищата;
в)
да позволява достъп до регионалните и локалните железопътни мрежи;
г)
да улеснява превоза на товари, като определя и развива основните трасета, запазени за превози на товари, или трасетата, по които товарните влакове имат приоритет;
д)
да е от важно значение за комбинираните превози;
е)
да позволява взаимната свързаност, посредством пристанища от общ интерес, на морския транспорт на къси разстояния и вътрешните водни пътища.
6. Железопътната мрежа предлагана ползвателите високо ниво на качество и на безопасност чрез непрекъснатост и постепенно въвеждане на оперативна съвместимост на мрежата, по-специално посредством техническото хармонизиране и хармонизираната система за контрол и управление ERTMS, препоръчана за европейската железопътна мрежа. За тази цел Комисията, като се консултира с държавите-членки, съставя план за разполагане, който е съгласуван с националните планове.
РАЗДЕЛ 4
МРЕЖА НА ВЪТРЕШНИТЕ ВОДНИ ПЪТИЩА И ВЪТРЕШНИ ПРИСТАНИЩА
Член 11
Характеристики
1. Трансевропейската мрежа на вътрешните водни пътища обхваща реките, каналите, както и различните ръкави и връзки помежду им. Тя позволява свързването между промишлените региони и големите градове, както и връзката им с пристанищата.
2. Минималните технически характеристики за плавателните пътища на мрежата са предвидените за габарит от клас IV, който позволява преминаването на кораб или тласкан състав от плавателни съдове с дължина от 80 до 85 m и ширина 9,50 m. В случай на модернизация или изграждане на нов плавателен път, който е част от мрежата, техническите спецификации следва да съответстват най-малко на клас IV и да позволят впоследствие да се достигне до клас Vа/Vb, както и да позволяват преминаването по приемлив начин на кораби, използвани за комбинирания транспорт. Клас Vа позволява плаването на кораб или тласкан състав с дължина 110 m и ширина 11,40 m, а клас Vb - на тласкан състав с дължина от 172 до 185 m и ширина 11,40 m.
3. Вътрешните пристанища представляват част от мрежата, по-специално като свързващи точки между водните пътища, посочени в параграф 2 и член 15, и други видове транспорт.
4. Мрежата включва вътрешните пристанища, които са:
а)
отворени за търговски трафик;
б)
разположени в мрежата на вътрешните водни пътища, както е показано в схемата в раздел 4 на приложение I;
в)
свързани с други трансевропейски маршрути, както е посочено в приложение I; и
г)
оборудвани със съоръжения за претоварване, предназначени за интермодален транспорт, или с годишен товарооборот най-малко 500 000 тона.
Вътрешните пристанища, посочени в буква г), са показани в приложение I.
5. Мрежата обхваща също така и инфраструктурата за управление на трафика. Това предполага по-специално изграждането на оперативно съвместима и интелигентна система за трафика и за транспорта, наречена „Система за речни информационни услуги“, с което се цели оптимизирането на наличния капацитет и повишаването на безопасността на мрежата за вътрешните водни пътища, както и подобряването на оперативната съвместимост с другите видове транспорт.
РАЗДЕЛ 5
МОРСКИ ПРИСТАНИЩА
Член 12
Характеристики
1. Морските пристанища позволяват развитието на морския транспорт и представляват точки за обслужване на островите чрез кораби и свързващи точки между морския транспорт и други видове транспорт. Чрез тях се предоставят оборудване и услуги на транспортните оператори. Чрез тяхната инфраструктура се предоставя гама от услуги за превоз на пътници и стоки, включително фериботни услуги, превозване с кораб на къси и дълги разстояния, включително крайбрежно плаване, в рамките на Съюза и между Съюза и трети държави.
2. Морските пристанища, включени в трансевропейската транспортна мрежа, съответстват на една от категориите А, Б или В, както са определени по-долу:
А
:
международни морски пристанища: пристанища с общ обем на годишния трафик не по-малко от 1,5 милиона тона товаропоток или 200 000 души пътникопоток, които - освен ако това е невъзможно, са свързани с наземните части от трансевропейската транспортна мрежа и следователно са от важно значение за международния морски транспорт;
Б
:
морски пристанища на Съюза, които не са включени в категория А: тези пристанища имат общ обем на годишния трафик не по-малко от 0,5 милиона тона товаропоток или между 100 000 и 199 999 души пътникопоток, които са свързани - освен ако това е невъзможно, с наземните части от трансевропейската транспортна мрежа и са снабдени с необходимите съоръжения за претоварване за морско плаване на къси разстояния;
В
:
регионални пристанища: тези пристанища не отговарят на критериите за категории А и B, но са разположени в островни, периферни или най- отдалечени региони, като ги свързват по море и/или свързват такива региони с централните региони на Съюза.
Морските пристанища от категория А са означени на примерните карти в схемите от раздел 5 на приложение I въз основа на най-актуалните данни за пристанището.
3. В допълнение към критериите, предвидени в член 7, пристанищните проекти от общ интерес, които се отнасят за морски пристанища, включени в трансевропейската морска пристанищна мрежа, трябва да отговарят на критериите и спецификациите в приложение II.
Член 13
Морски магистрали
1. Трансевропейската мрежа на морските магистрали има за цел концентрирането на товаропотоците по морски пътища с логистично предназначение, за да се подобрят съществуващите жизнеспособни връзки по море, които се ползват редовно и често за превоз на стоки между държавите-членки, или за да бъдат създадени нови, така че да се намали натовареността по пътищата и/или да се подобри обслужването на периферните и островните държави и региони. Не следва да се изключва комбинираният превоз на пътници и товари по морските магистрали, при условие че преобладава превозът на товари.
2. Трансевропейската мрежа на морските магистрали е съставена от съоръженията и инфраструктурите на най-малко две пристанища, разположени в две различни държави-членки. Тези съоръжения и инфраструктури включват най-малко в една държава-членка елементи като пристанищни съоръжения, електронни системи за логистично управление, процедури за безопасност и сигурност и административни и митнически процедури, както и инфраструктури за пряк достъп по суша и море, включително средства за осигуряване на корабоплаването през цялата година, по-специално чрез предоставяне на разположение на драгажно оборудване и чрез създаване на условия за достъп през зимата с помощта на ледоразбивачи.
3. Вътрешните водни пътища или каналите, определени в раздел 4 на приложение I, които свързват две европейски морски магистрали или два участъка от тях и които допринасят значително за скъсяването на морските трасета, като увеличават ефективността и намаляват времето за превоз, са част от трансевропейската мрежа на морските магистрали.
4. Проектите от общ интерес за трансевропейската мрежа на морските магистрали се предлагат от най-малко две държави-членки и трябва да отговарят на съществуващите нужди. Предложените проекти трябва по правило да включват участие на публичния и частния сектор в съответствие с процедури, които предвиждат - преди помощите от националните бюджети да могат да бъдат допълнени, ако е необходимо, от помощи от Съюза - тръжни процедури в една от следните форми:
а)
чрез публични покани за представяне оферти, организирани съвместно от заинтересованите държави-членки, които имат за цел установяването на нови връзки от пристанище от категория А по смисъла на член 12, параграф 2, което те подбират предварително за всяка морска зона, както е предвидено в проект № 21, посочен в приложение III;
б)
доколкото местоположението на пристанищата е сравнимо - чрез публични покани за представяне на оферти, организирани съвместно от заинтересованите държави-членки и насочени към консорциуми, които обединяват най-малко корабните дружества и пристанищата, разположени в една от морските зони, както е предвидено в проект № 21, посочен в приложение III.
5. Проектите от общ интерес за трансевропейската мрежа от морски магистрали:
а)
имат за предмет най-вече съоръженията и инфраструктурите, които съставляват мрежата от морски магистрали;
б)
могат да включват, без да се засягат членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз, стартови помощи, ако вследствие на тръжните процедури, посочени в параграф 4, бъде преценено, че е необходима публично подпомагане за осигуряване на финансовата жизненоспособност на проекта; стартовите помощи са ограничени до две години и се предоставят единствено за подпомагане на покриването на надлежно оправданите инвестиционни разходи; те не могат да надвишават минималната сума, оценена като необходима за стартирането на съответните връзки; помощите не трябва да водят до нарушаване на конкуренцията в съответните пазари в противоречие с общия интерес;
в)
могат да включват също така и дейности, ползите от които са по-разнообразни и които не са свързани с конкретни пристанища, като например предоставянето на оборудване за операции по разбиване на лед и драгажни операции, както и информационни системи, включително системи за управление на трафика и електронни системи за докладване.
6. Проектите от общ интерес за трансевропейската мрежа на морските магистрали се представят за одобрение на Комисията.
7. В тригодишен срок Комисията представя на комитета, посочен в член 21, параграф 1, първоначален списък на конкретните проекти от общ интерес, като по този начин тя изразява в конкретна форма концепцията за морски магистрали.
Този списък се съобщава и на Европейския парламент.
РАЗДЕЛ 6
ЛЕТИЩА
Член 14
Характеристики
1. Трансевропейската летищна мрежа обхваща летищата, които са разположени на територията на Съюза и които са открити за търговски въздушен трафик, при условие че отговарят на критериите, предвидени в раздел 6 на приложение II. Тези летища се класифицират в зависимост от обема и вида въздушен трафик и в зависимост от функциите, които изпълняват в рамките на мрежата. Те позволяват да се развиват въздушните връзки и взаимната свързаност между въздухоплавателния транспорт и други видове транспорт.
2. Международните свързващи точки и свързващите точки в Съюза са ядрото на трансевропейската летищна мрежа. Връзките между Съюза и останалата част от света се осигуряват, в голямата си част, от международните свързващи точки. Свързващите точки в Съюза осигуряват предимно свързването в рамките на Съюза, като обслужването извън Съюза все още представлява малка част от дейността им. Регионалните свързващи точки и точки за достъп осигуряват достъп до централната част на мрежата или допринасят за предотвратяване на крайната изолация на периферните и изолираните региони.
3. Международните и вътрешните за Съюза свързващи точки се свързват постепенно с високоскоростните линии на железопътната мрежа, когато това е уместно. Мрежата включва инфраструктурите и съоръженията, които позволяват интегрирането на въздушните и железопътни транспортни услуги и, когато е уместно, морските транспортни услуги.
РАЗДЕЛ 7
МРЕЖА НА КОМБИНИРАНИЯ ТРАНСПОРТ
Член 15
Характеристики
Трансевропейската мрежа на комбинирания транспорт включва:
а)
железопътни линии и вътрешни водни пътища, подходящи за комбиниран транспорт и корабоплаване, които, комбинирани, когато е уместно, с най-късото трасе за автомобилен превоз на товари в началото или края на пътуването, позволяват превоз на стоки на дълги разстояния;
б)
интермодални терминали, оборудвани със съоръжения, позволяващи претоварване между железопътни линии, вътрешни водни и морски пътища и шосета;
в)
подходящ подвижен състав - на временна основа, когато все още неадаптираните характеристики на инфраструктурата го изискват.
РАЗДЕЛ 8
МРЕЖА ЗА УПРАВЛЕНИЕ И ИНФОРМАЦИЯ ОТНОСНО МОРСКИЯ ТРАФИК
Член 16
Характеристики
Трансевропейската мрежа за управление и информация относно морския трафик обхваща:
а)
системите за управление на морския брегови или пристанищен трафик;
б)
системите за позициониране на корабите;
в)
системите за докладване относно корабите, пренасящи опасни или замърсяващи товари;
г)
системите за комуникация при бедствие и за безопасност в морето.
РАЗДЕЛ 9
МРЕЖА ЗА УПРАВЛЕНИЕ НА ВЪЗДУШНИЯ ТРАФИК
Член 17
Характеристики
Трансевропейската мрежа за управление на въздушния трафик обхваща въздушното пространство, предназначено за общо въздухоплаване, въздушните пътища, помощните средства за въздушна навигация, системите за планиране и управление на трафика и системата за контрол на въздушния трафик (контролни центрове, средства за проследяване и за комуникация), необходими за сигурното и ефикасно въздухоплаване в европейското въздушно пространство.
РАЗДЕЛ 10
МРЕЖА ЗА ПОЗИЦИОНИРАНЕ И НАВИГАЦИЯ
Член 18
Характеристики
Трансевропейската мрежа за позициониране и навигация включва системите за позициониране и навигация чрез спътници и системите, определени в рамките на бъдещия европейски план за радионавигация. Тези системи предлагат ефикасна и надеждна услуга за позициониране и навигация за всички видове транспорт.
РАЗДЕЛ 11
КООРДИНАЦИЯ МЕЖДУ ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ
Член 19
Европейски координатор
1. За улесняване на съгласуваното изпълнение на някои проекти, в частност трансграничните проекти, или на части от трансгранични проекти измежду проектите, обявени за проекти от европейски интерес, посочени в член 25, Комисията, със съгласието на заинтересованите държави-членки и след консултация с Европейския парламент, може да определи лице, наречено „европейски координатор“.
2. Европейският координатор се избира по-специално в зависимост от неговия опит с европейските институции и познанията му по въпросите, свързани с финансирането и социално-икономическата и екологична оценка на големи проекти.
3. Решението на Комисията за определяне на европейски координатор посочва по какъв начин последният ще изпълнява задачите, посочени в параграф 5.
4. Европейският координатор действа от името и за сметка на Комисията. Обикновено европейският координатор е компетентен по отношение на отделен проект, по-специално при трансгранични проекти, но при необходимост неговата компетентност може да бъде разширена до всички проекти по дадена основна ос. Европейският координатор изготвя работен план за своята дейност съвместно със заинтересованите държави-членки.
5. Европейският координатор:
а)
в сътрудничество със заинтересованите държави-членки насърчава използването на съвместни методи на оценка на проектите и съветва, когато е уместно, вносителите на проектите във връзка с финансовите пакети на проектите;
б)
всяка година изготвя за Европейския парламент, Комисията и заинтересованите държави-членки доклад за напредъка по проектите, за които той отговаря, за последните развития в нормативната или друга област, които може да се отразят върху характеристиките на проектите, както и за евентуалните трудности и препятствия, които могат да доведат до сериозно закъснение спрямо датите, посочени в приложение III;
в)
консултира се, съвместно със заинтересованите държави-членки, с регионалните и местните власти, операторите и ползвателите на превозните средства, както и с представителите на гражданското общество, за да придобие по-точна представа за търсенето на транспортни услуги, възможностите за финансиране на инвестициите и вида услуги, които трябва да се предоставят с оглед улесняване на достъпа до това финансиране.
6. Заинтересованите държави-членки си сътрудничат с европейския координатор и му предоставят информацията, необходима за изпълнението на задачите, посочени в параграф 5.
7. Без да се засягат приложимите процедури, установени в правото на Съюза или в националното право, Комисията може да поиска становището на европейския координатор по време на разглеждането на заявленията за финансиране от страна на Съюза на проекти или групи проекти, по отношение на които европейският координатор е компетентен.
РАЗДЕЛ 12
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 20
Национални планове и програми
Държавите-членки предоставят на Комисията обобщения на националните планове и програми, изготвени от тях с оглед развитието на трансевропейската транспортна мрежа, по-специално относно проектите, обявени за проекти от европейски интерес, посочени в членове 24-27. След изготвянето на националните планове и програми държавите-членки ги предават на Комисията за сведение.
Член 21
Комитет за мониторинг на насоките и за обмен на информация
1. Комисията се подпомага от Комитета за мониторинг на насоките и обмен на информация, наричан по-долу „Комитетът“, съставен от представители на държавите-членки и председателстван от представител на Комисията.
2. Комитетът осъществява обмена на информация по плановете и програмите, изпратени от държавите-членки, и може да разглежда всякакви въпроси, свързани с развитието на трансевропейската транспортна мрежа.
Член 22
Доклад
Веднъж на всеки две години Комисията представя пред Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите доклад за прилагането на насоките, описани в настоящото решение.
Комитетът подпомага Комисията при изготвянето на този доклад.
Докладът бива придружен, когато е необходимо, от законодателни предложения за преразглеждане на насоките. Когато е уместно, той включва изменения на списъка на приоритетните проекти в приложение III или допълнения на този списък с проекти, съответстващи на член 23, параграф 1. При преразглеждането се вземат предвид по-специално проектите, допринасящи за териториалното сближаване в рамките на Съюза в съответствие с член 23, параграф 1, буква д).
Член 23
Приоритетни проекти
1. Приоритетните проекти са проекти от общ интерес, посочени в член 7, чието проучване потвърждава, че:
а)
имат за цел да премахнат стеснен участък или да попълнят липсващо звено по основно трасе на трансевропейската мрежа, по-специално проекти, които са трансгранични проекти, които преминават през естествени препятствия или които включват трансгранична отсечка;
б)
са в такъв мащаб, че дългосрочното планиране на европейско равнище ще допринесе за значителна добавена стойност;
в)
предоставят като цяло потенциални чисти социално-икономически ползи, както и други социално-икономически предимства;
г)
подобряват в значителна степен мобилността на стоките и хората между държавите-членки и по такъв начин допринасят и за оперативната съвместимост на националните мрежи;
д)
допринасят за териториалното сближаване в рамките на Съюза, като интегрират мрежите на новите държави-членки и като подобряват връзките с периферните и островните региони;
е)
допринасят за устойчивото развитие на транспорта, като повишават безопасността и като намаляват вредите, нанасяни от транспорта на околната среда, по-специално като допринасят за преминаването към определени видове транспорт: железопътния транспорт, интермодалния транспорт, вътрешното корабоплаване и морския транспорт;
ж)
свидетелстват за ангажимента на заинтересованите държави-членки за навременното извършване на проучвания и на процедури за оценка с оглед приключването на работите в предварително определения срок, въз основа на националните планове или всякакви други равностойни документи, отнасящи се до въпросния проект.
2. Приоритетните проекти, работите по които е трябвало да започнат преди 2010 г., участъците от тях, както и определените срокове за приключване на работите, посочени в параграф 1, буква ж), са предвидени в приложение III.
3. До 2010 г. Комисията изготвя доклад за напредъка и, когато е уместно, предлага изменения на списъка на приоритетните проекти, набелязани в приложение III и съответстващи на параграф 1.
Член 24
Декларация за европейски интерес
Приоритетните проекти, набелязани в приложение III, се обявяват за проекти от европейски интерес. Тази декларация се прави само в съответствие с процедурата, установена в Договорите и свързаните с тях законодателни актове.
Член 25
Проекти с обявен европейски интерес
1. Без да се засяга правната основа на съответните финансови инструменти на Съюза, държавите членки:
а)
по време на представянето на своите проекти по Кохезионния фонд в съответствие с Регламент (ЕО) № 1084/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г. за създаване на Кохезионен фонд (13), дават съответното предимство на проектите, обявени за проекти от европейски интерес;
б)
при представянето на своите проекти с оглед бюджета за трансевропейските мрежи, в съответствие с членове 5 и 9 от Регламент (ЕО) № 680/2007 на Европейския парламент и на Съвета от 20 юни 2007 г. за установяване на общи правила за отпускане на финансова помощ от Общността в областта на трансевропейските транспортни и енергийни мрежи (14), дават съответното предимство на проектите, обявени за проекти от европейски интерес.
2. Без да се засяга правната основа на съответните финансови инструменти на Съюза, Комисията:
а)
насърчава държавите-членки да вземат предвид проектите, обявени за проекти от европейски интерес, при планирането на своите структурни фондове, по-специално в регионите, обхванати от цел „Сближаване“, като се вземат предвид националните транспортни схеми, които попадат в приложното поле на наличните рамки за подпомагане на Съюза;
б)
следи държавите-бенефициери по Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП), по време на представянето на техните проекти в рамките на този инструмент и в съответствие с Регламент (ЕО) № 1085/2006 на Съвета от 17 юли 2006 г. за създаване на Инструмент за предприсъединителна помощ (ИПП) (15), да дават съответното предимство на проектите, обявени за проекти от европейски интерес.
3. При планирането на своите финансови потребности Комисията дава съответното предимство на проектите, обявени за проекти от европейски интерес.
Член 26
Закъснение при приключването на проектите, обявени за проекти от европейски интерес
1. В случай на значително закъснение спрямо крайния срок 2010 г. в започването на работата по някой от проектите, обявени за проекти от европейски интерес, Комисията изисква от заинтересованите държави-членки да посочат в тримесечен срок причините за това закъснение. Въз основа на дадения отговор Комисията се консултира с всички заинтересовани държави-членки, за да реши проблема, който е довел до закъснението.
Комисията може да предприеме съответните мерки, като се консултира с комитета и в рамките на активно наблюдение на изпълнението на проекта, обявен за проект от европейски интерес, и при надлежно отчитане на принципа за пропорционалност. На заинтересованите държави-членки се дава възможност да представят становище по тези мерки преди тяхното приемане.
Европейският парламент бива информиран незабавно за всяка предприета мярка.
При приемането на тези мерки Комисията надлежно взема предвид отговорността на всяка от заинтересованите държави-членки за закъснението и се въздържа от предприемането на мерки, които могат да навредят на изпълнението на проекта в държава-членка, която не е отговорна за това закъснение.
2. Когато някой от проектите, обявени за проекти от европейски интерес, не е приключен в голямата си част в разумен срок след очакваната крайна дата за неговото приключване, посочена в приложение III, и всички заинтересовани държави-членки са отговорни за закъснението, Комисията преразглежда проекта в съответствие с процедурата, посочена в параграф 1, с цел проектът да престане да бъде класифициран като проект от европейски интерес по реда на процедурата за преразглеждане, посочена в член 22, трета алинея.
Във всички случаи Комисията преразглежда проекта в края на период от 15 години след датата, на която проектът е бил обявен за проект от европейски интерес по смисъла на настоящото решение.
Член 27
Оценки на социално-икономическото въздействие и на въздействието върху околната среда
1. Пет години след приключването на проект, обявен за проект от европейски интерес, или на някоя от неговите отсечки, заинтересованите държави-членки извършват оценка на социално-икономическото му въздействие и въздействието му върху околната среда, включително въздействието му върху търговията и свободното движение на хора и стоки между държавите-членки, върху териториалното сближаване и върху устойчивото развитие. Държавите-членки информират Комисията за резултатите от тази оценка.
2. Когато проект от европейски интерес включва трансгранична отсечка, която е неделима технически и финансово, заинтересованите държави-членки координират своите процедури на оценка на социално-икономическото въздействие на проекта и полагат усилия да проведат трансгранична анкета, преди да дадат разрешение за изграждането и при отчитане на съществуващата рамка.
3. Другите отсечки на проекти от европейски интерес се координират двустранно или многостранно от държавите-членки, в зависимост от конкретния случай.
4. Съгласуваните действия или трансграничните анкети, посочени в параграф 2, се прилагат, без да се засягат задълженията, произтичащи от законодателството на Съюза в областта на опазването на околната среда, и по-специално задълженията във връзка с оценката на въздействието върху околната среда. Заинтересованите държави-членки информират Комисията за започването и за резултата от тези съгласувани действия или трансгранични анкети. Комисията включва тази информация в доклада, посочен в член 22.
Член 28
Трансгранични отсечки
Трансграничните отсечки между две държави-членки в рамките на определени приоритетни проекти, включително морски магистрали, се определят от въпросните държави въз основа на критерии, определени от Комитета, като Комисията се уведомява за тях.
Това са по-специално отсечките, които са неделими технически и финансово или за които заинтересованите държави-членки се ангажират съвместно и създават обща структура.
Член 29
Отмяна
Решение № 1692/96/ЕО се отменя.
Позоваванията на отмененото решение се считат за позовавания на настоящото решение и се четат съгласно таблицата на съответствието в приложение V.
Член 30
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 31
Адресати
Адресати на настоящото решение са държавите-членки.
Съставено в Страсбург на 7 юли 2010 година.
DEĊIŻJONI Nru 661/2010/UE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tas-7 ta’ Lulju 2010
fuq linji gwida tal-Unjoni għall-iżvilupp tan-netwerk tat-trasport trans-Ewropew
(tfassil mill-ġdid)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel paragrafu tal-Artikolu 172 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkonsultaw lill-Kumitat tar-Reġuni,
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Id-Deċiżjoni Nru 1692/96/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill t-23 ta’ Lulju 1996 fuq linji gwida tal-Komunità għall-iżvilupp tan-netwerk tat-trasport trans-Ewropew (3) ġiet emendata kemm-il darba b’mod sostanzjali (4). Billi għandhom isiru emendi ġodda, u għal ċarezza akbar, id-Deċiżjoni għandha tiġi mfassla mill-ġdid.
(2)
L-istabbiliment u l-iżvilupp tan-netwerks trans-Ewropej jikkontribwixxu għall-ksib tal-għanijiet maġġuri tal-Unjoni, bħat-tħaddim tajjeb tas-suq intern u t-tisħiħ ta’ koeżjoni ekonomika u soċjali.
(3)
L-istabbiliment u l-iżvilupp tan-netwerks tat-trasport trans-Ewropej fit-territorju kollu tal-Unjoni wkoll għandhom l-għanijiet speċifiċi li jassiguraw il-mobbiltà sostenibbli ta’ persuni u merkanzija taħt l-aħjar kondizzjonijiet soċjali, ambjentali u dawk dwar is-sigurtà u li jintegraw il-modi ta’ trasport kollha, b’konsiderazzjoni għall-vantaġġi komparattivi tagħhom. Il-ħolqien tax-xogħol hu wieħed mill-effetti possibbli tan-netwerk trans-Ewropew.
(4)
It-tkabbir fit-traffiku, b’mod partikolari minħabba s-sehem dejjem jikber tal-vetturi tqal tal-merkanzija, irriżulta f’konġestjoni miżjuda u f’imkejjen ta’ konġestjoni fil-kurituri tat-trasport internazzjonali. Sabiex tiġi żgurata l-mobbiltà internazzjonali tal-merkanzija u tal-passiġġieri, huwa għalhekk meħtieġ li tiġi ottimizzata l-kapaċità tan-netwerk tat-trasport trans-Ewropew.
(5)
Il-ġarr bil-baħar fuq distanzi qosra jista’, inter alia, jgħin biex tittaffa l-konġestjoni fuq rotot ta’ trasport fuq l-art.
(6)
L-integrazzjoni tan-netwerk f’livell Ewropew tista’ tkun żviluppata biss progressivament billi jintrabtu flimkien modi differenti ta’ trasport biex jitjieb l-użu ta’ vantaġġi inerenti ta’ kull wieħed.
(7)
Il-punti ta’ interkonnessjoni inklużi l-portijiet tal-baħar, il-portijiet interni u t-terminali intermodali huma pre-kondizzjoni għall-integrazzjoni tal-modi differenti tat-trasport f’netwerk multimodali.
(8)
Minħabba li l-għanijiet tal-azzjoni proposta, u b’mod partikolari l-iffissar ta’ linji ġenerali u ta’ prijoritajiet fil-qasam tan-netwerks tat-trasport trans-Ewropej ma jistgħux jintlaħqu b’mod suffiċjenti mill-Istati Membri u jistgħu, għalhekk, minħabba fil-ħtieġa li jiġu kkordinati dawn l-għanijiet, jintlaħqu aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri, skont il-prinċipju tas-sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Skont il-prinċipju tal-proporzjonalità kif stabbilit f’dak l-Artikolu, din id-Deċiżjoni ma tmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ biex jintlaħqu dawk l-għanijiet.
(9)
Huwa neċessarju li jiġu identifikati proġetti ta’ interess komuni li jikkontribwixxu biex jiksbu dawk l-għanijiet u li jikkorrispondu mal-prijoritajiet tal-azzjoni li b'hekk ġew stabbiliti. Huma biss proġetti li huma potenzjalment vijabbli ekonomikament li għandhom jiġu kkunsidrati.
(10)
Teżisti l-ħtieġa li l-proġetti ta’ prijorità jiġu ddikjarati ta’ interess Ewropew, sabiex il-finanzjament tal-Unjoni jiġi kkonċentrat fuq dawn il-proġetti u sabiex jiġu introdotti mekkaniżmi li jiffaċilitaw il-kordinament bejn l-Istati Membri sabiex tiġi ffaċilitata t-tlestija tal-proġetti fl-iskeda taż -żmien mixtieqa.
(11)
Skont l-Artikolu 170 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, il-politika tan-netwerk trans-Ewropew għandha tgħin biex tissaħħaħ il-koeżjoni ekonomika u soċjali fl-Unjoni. Sabiex jinkiseb dan il-għan, għandhom isiru sforzi sabiex tiġi mmassimizzata l-konsistenza bejn il-linji gwida tal-Unjoni għan-netwerk tat-trasport trans-Ewropew u l-programmazzjoni tal-istrumenti finanzjarji rilevanti disponibbli fil-livell tal-Unjoni.
(12)
Valutazzjoni a posteriori tal-proġetti ta’ prijorità għandha tiffaċilita reviżjonijiet futuri tal-linji gwida u tal-lista ta' proġetti ta’ prijorità u għandha tgħin biex jitjiebu l-metodi tal-valutazzjoni a priori pprattikati mill-Istati Membri.
(13)
Awtorizzazzjoni għal ċerti proġetti pubbliċi u privati li x’aktarx ikollhom impatt ambjentali sinifikanti għandha tingħata biss wara stima minn qabel ta' dak l-impatt potenzjali, f'konformità mar-regoli eżistenti tal-Unjoni.
(14)
Il-ħtiġijiet tal-protezzjoni ambjentali għandhom jiġu integrati fid-defininizzjoni u l-implimentazzjoni tal-politika tal-Unjoni fil-kamp tan-netwerks trans-Ewropej skont l-Artikolu 11 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea. Dan jinvolvi l-promozzjoni bħala prijorità tal-infrastruttura għall-modi ta' trasport li jikkawżaw inqas ħsara lill-ambjent, jiġifieri t-trasport bil-ferrovija, il-ġarr bil-baħar fil-qosor u l-ġarr fuq mogħdijiet fuq l-ilma interni.
(15)
L-istima ambjentali skont id-Direttiva 2001/42/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-27 ta’ Ġunju 2001 dwar l-istima tal-effetti ta’ ċerti pjanijiet u programmi fuq l-ambjent (5) ser jitwettqu fil-futur għall-pjani u l-programmi kollha li jwasslu għal progetti ta’ interess komuni. Il-finanzjament tal-infrastruttura tat-trasport għandu wkoll ikun bil-kondizzjoni li jikkonforma mad-dispożizzjonijiet tal-leġislazzjoni ambjentali tal-Unjoni, b’mod partikolari d-Direttiva tal-Kunsill 85/337/KEE tas-27 ta’ Ġunju 1985 dwar l-istma tal-effetti ta’ ċerti proġetti pubbliċi u privati fuq l-ambjent (6), id-Direttiva tal-Kunsill 92/43/KEE tal-21 ta’ Mejju 1992 dwar il-konservazzjni tal-habitat naturali u tal-fawna u l-fawna selvaġġa (7) u d-Direttiva 2009/147/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-30 ta' Novembru 2009 dwar il-konservazzjoni tal-għasafar selvaġġi (versjoni kodifikata) (8).
(16)
Fl-għan ġenerali li tiġi żgurata l-mobbiltà sostenibbli tal-persuni u l-merkanzija, għandhom jiġu stabbiliti mekkaniżmi li jappoġġjaw l-iżvilupp ta' toroq tal-baħar bejn l-Istati Membri sabiex titnaqqas il-konġestjoni tat-toroq u/jew jitjieb l-aċċess għall-Istati u r-reġjuni periferiċi u insulari. L-istabbiliment ta' dawn il-mekkaniżmi, sostnuti, fost oħrajn, minn proċeduri tat-tfigħ ta' offerti, għandu jkun trasparenti u mmirat għall-ħtiġijiet u m'għandu bl-ebda mod jippreġudika r-regoli tal-Unjoni dwar il-kompetizzjoni jew l-akkwist pubbliku.
(17)
Il-kordinament iktar mill-qrib bejn l-Istati Membri involuti fi proġetti fuq l-istess rotta jistgħu jkunu meħtieġa sabiex itejbu r-redditu fuq l-investimenti u sabiex ikun aktar faċli li l-investimenti jiġu sinkronizzati u li jinħoloq pakkett ta’ finanzjament.
(18)
Il-Kummissjoni għandha tagħti kull sentejn rapport fuq l-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni u sal-2010 l-Kummissjoni għandha tfassal rapport dwar il-progress tal-proġetti prijoritarji u, skont il-każ, tipproponi li temenda l-lista tal-proġetti prijoritarji.
(19)
Għandha tingħata s-setgħa lil Kumitat biex b'mod partikolari jgħin lill-Kummissjoni meta teżamina l-implimentazzjoni u l-iżvilupp tal-linji gwidi stabbiliti mid-deċiżjoni preżenti.
(20)
Għal raġunijiet ta' ċarezza, jeħtieġ li l-Anness I għad-Deċiżjoni Nru 1692/96/KE jiġi ssostitwit b'Anness ġdid li jkun fih il-mapep li jikkonċernaw l-Istati Membri kollha; dan jiżgura li l-mapep li diġà jinsabu f'dik id-Deċiżjoni kif emendata l-aħħar bir-Regolament (KE) Nru 1791/2006 (9) jiġu ssupplimentati b'dawk li jinsabu fl-Att ta' Adeżjoni tal-2003. Barra minn hekk, id-data mmirata għall-pjan hija l-2020 għall-Istati Membri kollha,
ADOTTAW DIN ID-DEĊIŻJONI:
TAQSIMA 1
PRINĊIPJI ĠENERALI
Artikolu 1
Suġġett
1. L-iskop ta’ din id-Deċiżjoni għandu jkun li tistabbilixxi l-linji gwida li jkopru l-għanijiet, il-prijoritajiet u l-linji wiesgħa ta’ miżuri maħsuba fil-kamp tan-netwerk tat-trasport trans-Ewropew. Dawn il-linji gwida jidentifikaw proġetti ta’ interess komuni, li l-implimentazzjoni tagħhom għandha tikkontribwixxi għall-iżvilupp tan-netwerk fl-Unjoni.
2. Il-linji gwida msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jikkostitwixxu qafas ġenerali ta’ referenza maħsub biex iħeġġeġ lill-Istati Membri u, fejn xieraq, lill-Unjoni biex iwettqu proġetti ta’ interess komuni, li l-iskop tagħhom ikun li jiżgura l-koeżjoni, l-interkonnessjoni u l-interoperabbiltà tan-netwerk tat-trasport trans-Ewropew, kif ukoll l-aċċess għal dak in-netwerk. Dawn il-linji gwida huma maħsuba wkoll biex jiffaċilitaw l-involviment tas-settur privat.
3. Ħtiġijiet essenzjali relatati mal-interoperabbiltà tan-netwerk ta’ trasport trans-Ewropew, tat-telematika tat-transport u ta' servizzi anċillari, huma definiti skont it-Trattati fid-Direttiva 2008/57/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-17 ta' Ġunju 2008 dwar l-interoperabbiltà tas-sistema ferrovjarja fil-Komunità (10) u separatament minn din id-Deċiżjoni.
Artikolu 2
Għanijiet
1. In-netwerk ta’ trasport trans-Ewropew għandu jiġi stabbilit gradwalment sal-2020, billi jkunu integrati n-netwerks ta' infrastruttura tat-trasport bl-art, bil-baħar u bl-ajru fl-Unjoni skont il-pjani abbozzati indikati fuq il-mapep fl-Anness I u/jew l-ispeċifikazzjonijiet fl-Anness II.
2. In-netwerk għandu:
(a)
jassigura l-mobbiltà sostenibbli ta’ persuni u merkanzija f'żona mingħajr fruntieri interni taħt l-aħjar kondizzjonijiet soċjali u ta’ sigurtà, filwaqt li jgħinu fil-ksib tal-għanijiet tal-Unjoni, partikolarment fir-rigward tal-ambjent u l-kompetizzjoni, u jikkontribwixxi għat-tisħiħ tal-koeżjoni ekonomika u soċjali;
(b)
joffri lill-utenti infrastruttura ta’ kwalità għolja fuq termini ekonomiċi aċċettabbli;
(c)
jinkludi l-modi kollha ta’ trasport, waqt li jkunu kkunsidrati l-vantaġġi komparattivi tagħhom;
(d)
iħalli l-aħjar użu tal-kapaċitajiet eżistenti;
(e)
ikun, sa fejn ikun possibbli, interoperabbli bejn il-modi ta’ trasport u jħeġġeġ l-intermodalità bejn il-modi differenti ta’ trasport;
(f)
ikun, sa fejn ikun possibbli, vijabbli ekonomikament;
(g)
ikopri t-territorju kollu tal-Istati Membri tal-Komunità sabiex jiffaċilita aċċess in ġenerali, ikun ħolqa għal reġjuni gżejjer magħluqa bl-art u periferiċi mar-reġuni ċentrali u jikkollega mingħajr imkejjen ta' konġestjoni l-konurbazzjonijiet u r-reġjuni ewlenin tal-Unjoni;
(h)
ikun kapaċi li jkun kollegat man-netwerks tal-Istati tal-Assoċjazzjoni Ewropea għall-Kummerċ Ħieles (EFTA), il-pajjiżi tal-Ewropa Ċentrali u tal-Lvant u l-pajjiżi tal-Mediterran, waqt li fl-istess ħin jippromwovi l-interoperabbiltà u l-aċċess għal dawn in-netwerks, sakemm dan juri li hu fl-interess tal-Unjoni.
Artikolu 3
Ambitu tan-netwerk
1. In-netwerk trans-Ewropew għandu jkun fih infrastruttura tat-trasport, sistemi ta’ ġestjoni tat-traffiku u sistemi ta’ pożizzjonar u ta’ navigazzjoni.
2. L-infrastruttura tat-trasport għandu jkun fiha netwerks tat-triq, tal-ferroviji u tal-mogħdijiet fuq l-ilma interni, toroq tal-baħar, portijiet tal-baħar u portijiet ta' mogħdijiet fuq l-ilma interni, ajruporti u punti oħra ta’ inter-konnessjoni bejn in-netwerks modali.
3. Is-sistemi ta’ ġestjoni tat-traffiku u s-sistemi ta’ pożizzjonar u navigazzjoni għandhom jinkludu l-installazzjonijiet tekniċi u u s-sistemi ta’ informazzjoni u telekomunikazzjoni meħtieġa biex jassiguraw operazzjoni bla xkiel tan-netwerk u ġestjoni tat-traffiku effiċjenti.
Artikolu 4
Linji wiesgħa ta' miżuri
Il-linji wiesgħa ta' azzjoni tal-Unjoni għandhom ikopru:
(a)
it-tfassil u r-reviżjoni tal-linji ġenerali tal-pjani tan-netwerk;
(b)
l-identifikazzjoni ta’ proġetti ta’ interess komuni;
(c)
l-adattament tan-netwerk eżistenti;
(d)
il-promozzjoni tal-interoperabbiltà tan-netwerk;
(e)
l-aħjar kombinazzjoni ta’ modi ta’ trasport, inter alia, billi jiġu maħluqa ċentri ta’ interkonnessjoni, li fil-każ ta’ merkanzija jridu jkunu jinsabu, safejn ikun possibbli, 'il barra minn ċentri urbani, sabiex jagħmlu possibbli l-operazzjoni effiċjenti tal-intermodalità;
(f)
l-għan ta’ konsistenza u l-komplimentarjetà ta’ għajnuna finanzjarja f'konformità mar-regoli applikabbli għal kull strument finanzjarju;
(g)
ir-riċerka u l-iżvilupp;
(h)
il-kooperazzjoni ma’ pajjiżi terzi kkonċernati bl-iżvilupp tan-netwerk u l-konklużjoni ta’ ftehimiet xierqa magħhom;
(i)
inċentivi għall-Istati Membri u organizzazzjonijiet internazzjonali biex ikomplu l-għanijiet tal-Unjoni;
(j)
il-promozzjoni ta’ kooperazzjoni kontinwa bejn il-partijiet interessati;
(k)
xi miżuri oħrajn li jidhru neċessarji biex jinkisbu l-għanijiet imsemmija fl-Artikolu 2(2).
Artikolu 5
Prijoritajiet
Filwaqt li jitqiesu l-għanijiet stabbiliti fl-Artikolu 2(2) u l-linji wiesgħa ta' miżuri stabbiliti fl-Artikolu 4, il-prijoritajiet għandhom ikunu:
(a)
li jiġu stabbliti u żviluppati r-rabtiet u l-inter-konnessjonijiet ewlenin meħtieġa biex jiġu eliminati l-imkejjen ta' konġestjoni, jimtlew il-partijiet li jifdlu u jitlestew ir-rotot ewlenin, speċjalment il-partijiet li jaqsmu l-fruntieri, li jaqsmu x-xkilijiet naturali, u li jtejbu l-inter-operabbiltà fuq ir-rotot ewlenin;
(b)
li tiġi stabbilita u żviluppata infrastruttura li tippromwovi l-inter-konnessjoni tan-netwerks nazzjonali sabiex tiġi ffaċilitata l-konnessjoni tal-gżejjer, jew taż-żoni simili għal gżejjer, u reġjuni mdawra bl-art, dawk periferiċi u dawk l-iktar imbiegħda minn naħa waħda u r-reġjuni ċentrali tal-Unjoni min-naħa l-oħra, b’mod partikolari sabiex jitnaqqsu l-ispejjeż għolja tat-trasport f'dawn iż-żoni;
(c)
il-miżuri meħteġa għall-kisba gradwali ta’ netwerk inter-operabbli tal-ferroviji, inklużi, fejn vijabbli, ir-rotot addattati għat-trasport tal-merkanzija;
(d)
il-miżuri meħtieġa sabiex jippromwovu l-ġarr bil-baħar fuq distanzi twal, fuq distanzi qosra u fuq ilmijiet interni;
(e)
il-miżuri meħtieġa biex jintegraw it-trasport bil-ferrovija u bl-ajru, b’mod speċjali permezz tal-aċċess bil-ferroviji għall-ajruporti, kull meta jkun xieraq, u l-infrastrutturi u l-istallazzjonijiet meħtieġa;
(f)
l-ottimizzazzjoni tal-kapaċità u l-effiċjenza tal-infrastruttura eżistenti u ġdida, il-promozzjoni tal-inter-modalità u t-titjib tas-sikurezza u tal-affidabbiltà tan-netwerk billi jiġu stabbiliti u mtejba t-terminali inter-modali u l-infrastruttura tagħhom għall-aċċess u/jew billi jiġu żviluppati sistemi intelliġenti;
(g)
l-integrazzjoni ta' kwistjonijiet ta' sikurezza u ta' ambjent fit-tfassil u l-implimentazzjoni tan-netwerk tat-trasport trans-Ewropew;
(h)
l-iżvilupp ta' mobbiltà sostenibbi tal-persuni u tal-merkanzija skont l-għanijiet tal-Unjoni dwar l-iżvilupp sostenibbli.
Artikolu 6
Netwerks ta’ pajjiżi terzi
Il-promozzjoni mill-Unjoni ta' proġetti ta’ interess komuni u ta' interkonnessjoni tan-netwerk u ta' interoperabbiltà sabiex tiġi żgurata l-kompatibbiltà tan-netwerks ta' pajjiżi terzi man-netwerk tat-trasport trans-Ewropew għandha tkun stabbilita fuq bażi ta’ każ b’każ skont il-proċeduri xierqa fit-Trattati.
Artikolu 7
Proġetti ta’ interess komuni
1. Il-proġetti ta’ interess komuni għandhom jiffurmaw għan komuni, li l-implimentazzjoni tagħhom tiddependi fuq il-grad tagħhom ta’ maturità u d-disponibbiltà ta’ risorsi finanzjarji, mingħajr preġudizzju għall-impenn finanzjarju ta’ xi Stat Membru jew tal-Unjoni.
2. F’konformità mar-regoli tat-Trattati, partikolarment rigward kwistjonijiet ta’ kompetizzjoni, għandu jkun ikkunsidrat bħala ta’ interess komuni kwalunkwe proġett li:
(a)
jsegwi l-għanijiet stabbiliti fl-Artikolu 2(2);
(b)
jikkonċerna n-netwerk deskritt fl-Artikolu 3(1);
(c)
jikkorrispondi ma’ waħda jew aktar mill-prioritajiet stabbiliti fl-Artikolu 5; u
(d)
huwa potenzjalment ekonomikament vijabbli fuq il-bażi ta’ analiżi tal-ispejjeż u l-benifeċċji soċjo-ekonomiċi.
3. Il-proġetti għandhom jirrelataw ma’ element tan-netwerk deskritt fl-Artikoli 9 sa 18 u għandhom partikolarment:
(a)
jirrelataw mar-rotot identifikati fuq il-mapep fl-Anness I, u/jew
(b)
jikkorrispondu mal-ispeċifikazzjonijiet jew il-kriterji fl-Anness II.
4. L-Istati Membri għandhom jieħdu kwalunkwe miżura li jikkunsidraw neċessarja fil-qafas tal-prinċipji stabbiliti fl-Artikolu 1(2).
Artikolu 8
Protezzjoni ambjentali
1. Meta jiġu ppjanati u mwettqa l-proġetti, trid titqies il-protezzjoni ambjentali mill-Istati Membri bit-twettiq, skont id-Direttiva 85/337/KEE, ta’ stimi tal-impatt ambjentali tal-proġetti ta’ interess komuni li jridu jiġu implimentati u billi jiġu applikati d-Direttivi 92/43/KEE u 2009/147/KE.
Mill-21 ta' Lulju 2004, għandha titwettaq mill-Istati Membri stima ambjentali tal-pjani u l-programmi li jwasslu għal dawn il-proġetti, b’mod speċjali meta jirrigwardaw rotot ġodda jew xi żvilupp infrastrutturali nodali importanti ieħor skont id-Direttiva 2001/42/KE.
L-Istati Membri għandhom iqisu r-riżultati ta’ din l-istima ambjentali fit-tħejjija tal-pjani u l-programmi ikkonċernati, skont l-Artikolu 8 tad-Direttiva 2001/42/KE.
2. Qabel il-21 ta’ Lulju 2004, il-Kummissjoni għandha tiżviluppa, fi ftehim mal-Istati Membri, metodi xierqa sabiex timplimenta l-istima strateġika tal-impatt ambjentali bil-għan li tiżgura, fost oħrajn, il-koordinament xieraq, tevita d-duplikazzjoni tal-isforzi, u tikseb is-simplifikazzjoni u l-aċċelerazzjoni tal-proċessi tal-pjanifikazzjoni għal proġetti u kurituri li jaqsmu l-fruntieri.
Ir-riżultati ta’ dan ix-xogħol u tal-istima ambjentali tal-proġetti għan-netwerks trans-Ewropej imwettqa mill-Istati Membri skont id-Direttiva 2001/42/KE għandhom jitqiesu, kif xieraq, mill-Kummissjoni fir-rapport tagħha dwar l-linji gwida u l-proposti leġislattivi possibbli li jakkumpanjawh għar-reviżjoni tal-linji gwida, kif previst fl-Artikolu 22 ta’ din id-Deċiżjoni.
TAQSIMA 2
NETWERK TAT-TOROQ
Artikolu 9
Karatteristiċi
1. In-netwerk tat-toroq trans-Ewropew għandu jikkonsisti f’awtostradi u toroq ta’ kwalità għolja, kemm jekk eżistenti, ġodda jew li għandhom jiġu adattati, li:
(a)
għandhom rwol importanti fit-traffiku fuq distanza twila; jew
(b)
iduru maċ-ċentri urbani prinċipali fuq ir-rotot identifikati min-netwerk; jew
(c)
jipprovdu interkonnessjoni ma' modi oħra ta’ trasport; jew
(d)
jikkollegaw reġjuni magħluqa bl-art u dawk periferiċi mar-reġuni ċentrali tal-Unjoni.
2. In-netwerk għandu jagħti lill-utenti garanzija ta’ livell ta’ servizzi għoli, uniformi u kontinwu, ta' kumdità u ta' sikurezza.
3. In-netwerk għandu jinkludi wkoll infrastruttura għall-ġestjoni tat-traffiku, għat-tagħrif għall-utenti, għat-trattament ta' inċidenti u emerġenzi u għall-ġbir elettroniku tat-tariffi, liema infrastruttura tkun imsejsa fuq kooperazzjoni attiva bejn is-sistemi tal-ġestjoni tat-traffiku fil-livell Ewropew, nazzjonali u reġjonali u l-fornituri ta' tagħrif dwar il-vjaġġi u t-traffiku u ta' servizzi ta’ valur miżjud, li tiżgura l-kumplimentarjetà meħtieġa b' applikazzjonijiet li l-użu tagħhom huwa ffaċilitat taħt il-programm tan-netwerks tat-telekomunkazzjonijiet trans-Ewropej.
TAQSIMA 3
NETWERK TAL-FERROVIJI
Artikolu 10
Karatteristiċi
1. In-netwerk tal-ferroviji għandu jkun fih il-linji tal-ferroviji ta’ veloċità qawwija u l-linji tal-ferroviji konvenzjonali.
2. In-netwerk tal-ferroviji ta’ veloċità qawwija, kemm jekk jużaw it-teknoloġija attwali u kemm jekk dik ġdida, għandu jkun fih:
(a)
linji ta’ veloċità qawwija mibnija b’mod speċjali u mgħammra għal veloċitajiet daqs jew ogħla minn 250 km fis-siegħa;
(b)
linji ta’ veloċità qawwija li ġew imġedda b’mod speċjali u mgħammra għal veloċitajiet ta' 200 km fis-siegħa;
(c)
linji ta’ veloċitajiet qawwija li ġew imġedda b’mod speċjali mibnija b’mod speċjali għal veloċità qawwija u kkollegati man-netwerk tal-ferroviji ta’ veloċità qawwija li jkollhom karatteristiċi speċjali b’riżultat ta' restrizzjonijiet topografiċi jew ambjentali, ta' konfigurazzjoni tal-art jew ta' pjanifikazzjoni tal-ibliet, li fuqhom il-veloċità trid tiġi adattata individwalment.
In-netwerk tal-ferroviji ta’ veloċità qawwija għandu jikkonsisti fil-linji indikati fit-Taqsima 3 tal-Anness I. Ir-rekwiżiti essenzjali u l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi għall-inter-operabbiltà applikabbli għal-linji tal-ferroviji ta’ veloċità qawwija li jużaw it-teknoloġija attwali għandhom jiġu ddefiniti skont id-Direttiva tal-Kunsill 96/48/KE tat-23 ta' Lulju 1996 fuq l-interoperabbiltà tas-sistema ferrovjarja trans-Ewropea ta’ veloċità għolja (11). L-Istati Membri għandhom jagħtu lill-Kummissjoni avviż minn qabel tal-ftuħ ta’ kwalunkwe linja ta’ veloċità qawwija u l-karatteristiċi tekniċi tal-linja.
3. In-netwerk tal-linji tal-ferroviji konvenzjonali għandu jkun fih linji għat-trasport konvenzjonali bil-ferrovija tal-passiġġieri u tal-merkanzija, inklużi s-segmenti tal-linji tal-ferroviji tan-netwerk tat-trasport trans-Ewropew magħqud imsemmi fl-Artkolu 15, l-aċċess għall-portijiet tal-baħar u l-portijiet interni ta’ interess komuni u dawk it-terminali tal-merkanzija li jkunu miftuħa għall-operaturi kollha. Ir-rekwiżiti essenzjali u l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi għall-inter-operabbiltà applikabbi għal-linji tal-ferroviji konvenzjonali għandhom ikunu ddefiniti skont id-Direttiva 2001/16/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-19 ta' Marzu 2001 fuq l-interoperabbiltà tas-sistema ferrovjarja konvenzjonali trans-Ewropea (12).
4. In-netwerk tal-ferroviji għandu jinkudi l-infrastrutturi u l-faċilitajiet li jippermettu lis-servizzi bil-ferrovija u bit-triq u, fejn xieraq, dawk bil-baħar u bl-ajru sabiex jiġu integrati. F’dan ir-rigward, għandha tingħata attenzjoni partikolari lill-konnessjoni tal-ajruporti reġjonali man-netwerk.
5. In-netwerk tal-ferroviji għandu jwettaq mill-inqas waħda mill-funzjonijiet li ġejjin:
(a)
ikollu rwol importanti fit-traffiku tal-passiġġieri għad-distanza fit-tul;
(b)
jippermetti l-inter-konnessjoni mal-ajruporti, fejn xieraq;
(c)
jippermetti l-aċċess għan-netwerks tal-ferroviji reġjonali u lokali;
(d)
jiffaċilita t-trasport tal-merkanzija permezz tal-identifikazzjoni u l-iżvilupp tar-rotot prinċipali ddedikati għall-merkanzija jew tar-rotot li fuqhom il-ferroviji tal-merkanzija għandhom il-prijorità;
(e)
ikollu rwol importanti fit-trasport ikkombinat;
(f)
jippermetti l-inter-konnessjoni permezz tal-portijiet ta’ interess komuni mal-ġarr bil-baħar fuq rotot qosra u fl-ibħra interni.
6. In-netwerk tal-ferroviji joffri lill-utenti livell għoli ta' kwalità u sikurezza, bis-saħħa tal-kontinwità tiegħu u tal-implimentazzjoni gradwali tal-inter-operabbiltà tiegħu, li tinġieb b’mod partikolari bl-armonizzazzjoni teknika u bis-sistema armonizzata tal-kmand u tal-kontroll tal-ERTMS irrakkommandata għan-netwerk Ewropew tal-ferroviji. Għal dan il-għan, għandu jiġi stabbilit mill-Kummissjoni, f’konsultazzjoni mal-Istati Membri, pjan ta'realizzazzjoni, ikkoordinat mal-pjani nazzjonali.
TAQSIMA 4
NETWERK TA’ MOGĦDIJIET FUQ L-ILMA INTERNI U PORTIJIET INTERNI
Artikolu 11
Karatteristiċi
1. In-netwerk trans-Ewropew ta’ mogħdijiet fuq l-ilma interni għandu jikkonsisti fi xmajjar u kanali u fergħat u rabtiet varji li jikkollegawhom. Dan għandu, partikolarment, jagħmel possibbli l-interkonnessjoni bejn ir-reġuni industrijali u l-konurbazzjonijiet ewlenin u jikkollegahom mal-portijiet.
2. Il-karatterstiċi tekniċi minimi għall-mogħdijiet fuq l-ilma li jifformaw parti min-netwerk għandhom ikunu dawk stabbiliti għal klassi IV tal-mogħdijiet fuq l-ilma, li jippermetti l-passaġġ ta’ bastiment jew qoxra irmonkata ta’ 80 sa 85 m fit-tul u 9,50 m fil-wisa. Fejn mogħdija fuq l-ilma li tifforma parti min-netwerk tkun modernizzata jew mibnija, l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi għandhom jikkorrispondu mill-inqas mal-klassi IV, għandhom ikunu jippermettu li tinkiseb il-klassi Va/Vb f’data aktar tard u għandhom jagħmlu provvediment sodisfaċenti għall-passaġġ ta’ bastimenti użati għat-trasport kombinat. Il-klassi Va tippermetti l-passaġġ ta’ bastiment jew qoxra irmonkata ta’ 110 m fit-tul u 11,40 m fil-wisa u l-klassi Vb tippermetti l-passaġġ ta’ bastiment jew qoxra irmonkata ta’ 172 sa 185 m fit-tul u 11,40 m fil-wisa.
3. Il-portijiet interni għandhom jagħmlu parti min-netwerk, b’mod partikolari bħala punti ta’ interkonnessjoni bejn il-mogħdijiet fuq l-ilma msemmija fil-paragrafu 2 u l-Artikolu 15 u modi oħra ta' trasport.
4. In-netwerk għandu jinkludi l-portijiet interni:
(a)
miftuħa għat-traffiku kummerċjali;
(b)
li jinsabu fuq in-netwerk tal-mogħdijiet fuq l-ilma interni kif murija fid-deskrizzjoni qasira fl-Anness I, Taqsima 4;
(c)
interkonnessi ma’ rotot oħra tat-trasport trans-Ewropew kif muri fl-Anness I; u
(d)
mgħammra bil-faċilitajiet tat-trasbord għat-trasport intermodali jew bi traffiku tal-merkanzija annwali ta’ mill-inqas 500 000 tunnellata.
Il-portijiet interni msemmija fil-punt (d) huma murija fl-Anness I.
5. In-netwerk għandu jinkludi wkoll l-infrastruttura għall-ġestjoni tat-traffiku. Dan għandu jinvolvi b’mod partikolari li tiġi stabbilita sistema tat-traffiku u tat-trasport inter-operabbli u intelliġenti magħrufa bħala s-‧Servizzi tat-Tagħrif tax-Xmajjar‧ maħsuba biex tottimizza l-kapaċità u s-sikurezza eżistenti tan-netwerk tal-mogħdijiet fuq l-ilma interni u sabiex ittejjeb l-inter-operabbiltà ma' modi oħra tat-trasport.
TAQSIMA 5
PORTIJIET TAL-BAĦAR
Artikolu 12
Karatteristiċi
1. Il-portijiet tal-baħar għandhom jippermettu l-iżvilupp tat-trasport bil-baħar u għandhom jikkostitwixxu konnessjonijiet tan-navigazzjoni għall-gżejjer u għall-postijiet ta’ interkonnessjoni bejn it-trasport bil-baħar u modi oħra tat-trasport. Dawn għandhom jipprovdu t-tagħmir u s-servizzi lill-operaturi tat-trasport. L-infrastruttura tagħhom għandha tipprovdi firxa ta’ servizzi għat-trasport tal-passiġġieri u tal-merkanzija, inklużi s-servizzi bil-laneċ u s-servizzi tat-trasport bil-baħar fuq distanzi qosra u fit-tul, inkluż it-trasport max-xtajta, fl-Unjoni u bejn din tal-aħħar u pajjiżi terzi.
2. Il-portijiet tal-baħar inklużi fin-netwerk tat-trasport trans-Ewropew għandhom jikkorrispondu ma’ waħda mill-kategoriji, A, B jew Ċ, definiti kif ġej:
A.
:
portijiet internazzjonali tal-baħar: il-portijiet b’volum ta’ traffiku totali annwali ta’ mhux inqas minn 1,5 miljun tunnellata ta’ merkanzija jew 200 000 passiġġier li, għajr f’każ ta’ impossibbiltà, huma kkollegati mal-elementi fuq l-art tan-netwerk tat-trasport trans-Ewropew u għalhekk għandhom parti ewlenija fit-trasport marittimu internazzjonali;
B.
:
portijiet tal-Unjoni tal-baħar, mhux inklużi fil-kategorija A: dawn il-portijiet għandhom volum ta’ traffiku totali annwali ta’ mhux inqas minn 0,5 miljun tunnellata ta’ merkanzija jew bejn il-100 000 u l-199 999 passiġġier, huma kkollegati, għajr f’każ ta’ impossibbiltà, mal-elementi fuq l-art tan-netwerk tat-trasport trans-Ewropew u huma mgħammra bil-faċilitajiet meħtieġa tat-trasport għat-tbaħħir fuq distanzi qosra;
C.
:
portijiet reġjonali: dawn il-portijiet ma jissodisfawx il-kriterji tal-kategoriji A u B iżda huma f' reġjuni gżejjer, periferiċi jew l-iktar imbiegħda, u jikkollegaw dawn ir-reġjuni bil-baħar u/jew jikkollegawhom mar-reġjuni ċentrali tal-Unjoni.
Il-portijiet tal-baħar fil-kategorija A għandhom jintwerew fuq il-mapep indikattivi fid-deskrizzjonijiet fil-qosor tal-pjani fit-Taqsima 5 tal-Anness I, fuq il-bażi tal-aktar informazzjoni riċenti dwar il-portijiet.
3. B’żieda mal-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 7, il-proġetti tal-portijiet tal-baħar ta’ interess komuni li għandhom x’jaqsmu mal-portijiet tal-baħar inklużi fin-netwerk trans-Ewropew tal-portijiet tal-baħar għandhom jikkonformaw mal-kriterji u l-ispeċifikazzjonijiet fl-Anness II.
Artikolu 13
Toroq tal-Baħar
1. In-netwerk tat-toroq tal-baħar trans-Ewropew huwa maħsub li jikkonċentra l-fluss tal-merkanzija fuq ir-rotot loġistiċi msejsa fuq il-baħar f’manjiera li ttejjeb il-kollegamenti marittimi eżistenti li jkunu vijabbli, regolari u frekwenti, jew li tistabbilixxi kollegamenti marittimi ġodda għat-trasport tal-merkanzija bejn l-Istati Membri sabiex tnaqqas il-konġestjoni minn fuq it-toroq u/jew ittejjeb l-aċċess għar-reġjuni u l-Istati periferiċi u gżejjer. It-toroq tal-baħar m'għandhomx jeskludu t-trasport ikkombinat tal-persuni u tal-merkanzija, bil-kondizzjoni li l-merkanzija tkun predominanti.
2. In-netwerk trans-Ewropew tat-toroq tal-baħar għandu jikkonsisti f'faċilitajiet u infrastruttura li jirrigwardaw mill-inqas żewġ portijiet f’żewġ Stati Membri differenti. Il-faċilitajiet u l-infrastruttura għandhom jinkludu elementi, f’mill-inqas Stat Membru wieħed, bħalma huma l-faċilitajiet tal-port, is-sistemi elettroniċi tal-ġestjoni loġistika, proċeduri ta' sikurezza u sigurtà u ta' amministrazzjoni u dwana, kif ukoll l-infrastruttura għal aċċess dirett bl-art u bil-baħar, inklużi modi kif tiġi żgurata n-navigabbiltà matul is-sena kollha, b’mod partikolari d-disponibbiltà tal-faċilitajiet għat-tħammil u għall-bastimenti li jkissru s-silġ għall-aċċess fix-xitwa.
3. It-mogħdijiet fuq l-ilma jew il-kanali, kif iddefiniti fit-Taqsima 4 tal-Anness I, li jikkollegaw żewġ toroq tal-baħar Ewropej, jew żewġ taqsimiet ta’ dawn, u jagħmlu kontribuzzjoni sostanzjali biex iqassru r-rotot tal-baħar, iżidu l-effiċjenza u jiffrankaw il-ħin tal-ġarr bil-baħar, għandhom jiffurmaw parti min-netwerk trans-Ewropew tat-toroq tal-baħar.
4. Il-proġetti ta’ interess komuni tan-netwerk trans-Ewopew tat-toroq tal-baħar għandhom jiġu proposti minn mill-inqas żewġ Stati Membri u għandhom ikunu mmirati għall-ħtiġiet reali. Il-proġetti proposti għandhom b’mod ġenerali jinvolvu kemm is-settur pubbliku u kemm dak privat skont proċeduri li, qabel l-għajnuna mogħtija mill-baġits nazzjonali tkun tista' tiġi ssuplimentata, jekk meħtieġ, b' għajnuna mill-Unjoni, jipprovdu proċess ta’ tfigħ tal-offerti f’waħda mill-għamliet li ġejjin:
(a)
sejħa pubblika għall-offerti organizzata b’mod konġunt mill-Istati Membri kkonċernati, maħsuba sabiex tistabbilixxi rabtiet ġodda mill-port tal-kategorja A, kif iddefinit fl-Artikolu 12(2), li huma jagħżlu minn qabel ġewwa kull żona tal-baħar, kif previst fil-proġett Nru 21 imsemmi fl-Anness III;
(b)
safejn ikunu jistgħu ikunu pparagunati l-postijiet fejn jinsabu l-portrijiet, sejħa pubblika għall-offerti organizzata b’mod konġunt mill-Istati Membri u li timmira għal konsortia li jġibu flimkien mill-inqas lill-kumpanniji tal-ġarr bil-baħar u l-portijiet li jinsabu f’waħda miż-żoni tal-baħar, kif previst fil-proġett Nru 21 imsemmi fl-Anness III.
5. Il-proġetti ta’ interess komuni tan-netwerk trans-Ewropew tat-toroq tal-baħar:
(a)
għandhom jiffokaw fuq il-faċilitajiet u l-infrastruttura li jagħmlu n-netwerk tat-toroq tal-baħar,
(b)
jistgħu jinkludu, mingħajr preġudizzju għall-Artikoli 107 u 108 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, għajnuna biex jinbdew jekk, b’riżultat tal-proċess tat-tfigħ tal-offerti msemmi fil-paragrafu 4, jitqies meħtieġ sostenn pubbliku għall-vijabbiltà finanzjarja tal-proġett; l-għajnuna biex jinbeda għandha tkun limitata għal sentejn u għandha tiġi konċessa biss għas-sostenn tal-ispejjeż kapitali debitament iġġustifikati; l-għajnuna ma tistax taqbeż l-ammont minimu stmat meħtieġ biex jinbdew ir-rabtiet ikkonċernati; l-għajnuna ma tistax twassal għal distorsjonijiet tal-kompetizzjoni fis-swieq rilevanti li jmorru kontra l-interess komuni;
(c)
jistgħu jinkludu wkoll attivitajiet li jkollhom benefiċċji usa’ u li ma jkunux marbuta ma’ portijiet speċifiċi, bħalma huma t-tqegħid għad-dispożizzjoni tal-faċilitajiet tal-ħidmiet tat-tkissir tas-silġ u tat-tħammil, kif ukoll tas-sistemi ta' tagħrif, inklużi l-ġestjoni tat-traffiku u s-sistemi tar-rappurtaġġ elettroniku.
6. Il-proġetti ta’ interess komuni tan-netwerk trans-Ewropew tat-toroq tal-baħar għandhom jiġu ppreżentati lill-Kummissjoni għall-approvazzjoni.
7. Il-Kummissjoni għandha, fi żmien tliet snin, tippreżenta lill-Kumitat imsemmi fl-Artikolu 21(1) lista inizjali ta' proġetti speċifiċi ta’ interess komuni, biex b’hekk tingħata għamla konkreta lill-kunċett tat-toroq tal-baħar.
Din il-lista għandha tiġi kkomunikata wkoll lill-Parlament Ewropew.
TAQSIMA 6
AJRUPORTI
Artikolu 14
Karatteristiċi
1. In-netwerk tal-ajruport trans-Ewropew għandu jikkonsisti f’ajruporti li jinsabu fit-territorju tal-Unjoni u li huma miftuħa għat-traffiku tal-arju kummerċjali u li jħarsu l-kriterji mniżżla fit-Taqsima 6 tal-Anness II. Dawn l-ajruporti għandhom ikunu klassifikati b’mod differenti skont il-volum u t-tip ta’ traffiku li jimmaniġġaw u skont il-funzjoni tagħhom fin-netwerk. Dawn għandhom jippermettu l-iżvilupp ta’ rabtiet bl-ajru u l-interkonnessjoni tat-trasport tal-ajru u modi oħra ta’ trasport.
2. Il-punti ta’ konnessjoni internazzjonali u l-punti ta’ konnessjoni tal-Unjoni għandhom jikkostitwixxu l-qalba tan-netwerk tal-ajruport trans-Ewropew. Ir-rabtiet bejn l-Unjoni u l-bqija tad-dinja għandhom ikunu l-aktar permezz tal-punti ta’ konnessjoni internazzjonali. Il-punti ta’ konnessjoni tal-Unjoni għandhom essenzjalment jipprovdu rabtiet fl-Unjoni, b’servizzi barra mill-Unjoni xorta jibqgħu jgħoddu għal proporzjon żgħir tan-negozju tagħhom. Punti ta’ konnessjoni reġjonali u punti ta’ aċċessibbiltà għandhom jiffaċilitaw l-aċċess għall-qalba tan-netwerk jew jgħinuhom jiftħu reġjuni tal-periferija u dawk iżolati.
3. Il-punti ta' konnessjoni internazzjonali u tal-Unjoni għandhom jiġu marbuta bil-mod il-mod mal-linji ta’ veloċità qawwija tan-netwerk tal-ferroviji, fejn xieraq. In-netwerk għandu jinkludi l-infrastrutturi u l-faċilitajiet li jippermettu l-integrazzjoni tas-servizzi tat-trasport bl-ajru u bil-baħar u, fejn xieraq, tas-servizzi tat-trasport marittimu.
TAQSIMA 7
NETWERK TA’ TRASPORT IKKOMBINAT
Artikolu 15
Karatteristiċi
In-netwerk tat-trasport ikkombinat trans-Ewropew għandu jikkonsisti minn:
(a)
il-ferroviji u l-mogħdijiet fuq l-ilma interni li huma adatti għat-trasport ikkombinat u l-ġarr bil-baħar li, ikkombinati fejn xieraq mal-iqsar ġarr bit-triq tal-bidu u/jew tat-tmiem possibbli, jippermettu t-trasport tal-merkanzija fuq distanza fit-tul;
(b)
it-terminali intermodali mgħammra bi stallazzjonijiet li jippermettu t-trasbord bejn il-ferroviji, il-mogħdijiet fuq l-ilma interni, ir-rotot tal-ġarr bil-baħar u t-toroq fuq l-art;
(c)
magni u vaguni tal-ferroviji kif xieraq, fuq bażi proviżorji, fejn il-karatteristiċi tal-infrastruttura, li għadhom mhux addattati, hekk jeħtieġu.
TAQSIMA 8
ĠESTJONI TAT-TBAĦĦIR U NETWERK TA’ INFORMAZZJONI
Artikolu 16
Karatteristiċi
Il-ġestjoni tat-tbaħħir u n-netwerk ta’ informazzjoni trans-Ewropej għandhom jikkonċernaw:
(a)
sistemi ta’ ġestjoni ta' max-xtajta u ta’ tbaħħir tal-portijiet;
(b)
sistemi tal-pożizzjoni tal-bastimenti;
(c)
sistemi ta’ rappurtaġġ għall-bastimenti li jġorru merkanzija perikoluża jew li tniġġeż;
(d)
sistemi ta’ komunikazzjoni f'każ ta' periklu u għas-sikurezza fuq il-baħar.
TAQSIMA 9
NETWERK TA’ ĠESTJONI TAT-TRAFFIKU TAL-AJRU
Artikolu 17
Karatteristiċi
In-netwerk ta' ġestjoni tat-traffiku tal-ajru trans-Ewropew għandu jikkonsisti fi spazju tal-ajru riżervat għall-avjazzjoni in ġenerali, passaġġi tal-ajru, għajnuna tan-navigazzjoni tal-ajru, is-sistemi ta’ ppjanar u immaniġġar tat-traffiku u s-sistema ta’ kontroll tat-traffiku tal-ajru (ċentri ta’ kontroll, faċilitajiet ta' sorveljanza u ta’ komunikazzjoni) li huma neċessarji għal avjazzjoni sigura u effiċjenti fl-ispazju tal-ajru Ewropew.
TAQSIMA 10
NETWERK TA' POŻIZZJONAR U TA' NAVIGAZZJONI
Artikolu 18
Karatteristiċi
In-netwerk trans-Ewropew tas-sistemi ta’ pożizzjonar u ta' navigazzjoni għandu jkun fih is-sistemi ta' pożizzjonar u ta’ navigazzjoni bis-satellita u s-sistemi li għandhom ikunu definiti fil-Pjan Ewropew ta’ Navigazzjoni bir-Radju tal-futur. Dawn is-sistemi għandhom jipprovdu servizz ta' pożizzjonar u ta' navigazzjoni vijabbli u effiċjenti li jista’ jintuża mill-modi kollha ta’ trasport.
TAQSIMA 11
IL-KOORDINAMENT BEJN L-ISTATI MEMBRI
Artikolu 19
Koordinatur Ewropew
1. Sabiex tiffaċilita l-implimentazzjoni kkoordinata ta’ ċerti proġetti, b’mod partikolari l-proġetti li jaqsmu l-fruntieri jew il-partijiet tal-proġetti li jaqsmu l-fruntieri inklużi fost il-proġetti ddikjarati li huma ta’ interess Ewropew imsemmija fl-Artikolu 25, il-Kummissjoni tista’, bi ftehim mal-Istati Membri kkonċernati, u wara li tkun ikkonsultat lill-Parlament Ewropew, tinnomina persuna li tissejjaħ il-‧Koordinatur Ewropew‧.
2. Il-Koordinatur Ewropew għandu jintgħażel, b’mod partikolari, fuq il-bażi tal-esperjenza tiegħu/tagħha tal-istituzzjonijiet Ewropej u l-għarfien dwar il-kwistjonijiet li għandhom x’jaqsmu mal-finanzjament u l-valutazzjoni soċjo-ekonomika u ambjentali tal-proġetti ewlenin.
3. Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tinnomina l-Koordinatur Ewropew għandha tispeċifika kif hu/hi jridu jwettqu l-kompiti msemmija fil-paragrafu 5.
4. Il-Koordinatur Ewropew għandu jaġixxi f’isem il-Kummissjoni. Il-kompitu tal-Koordinatur Ewropew għandu normalment ikollu x’jaqsam ma’ proġett waħdieni, b’mod speċjali fil-każ ta’ proġett li jaqsam il-fruntieri, iżda jista’, jekk meħtieġ, jiġi estiż biex ikopri assi prinċipali sħiħ. Il-Koordinatur Ewropew għandu jfassal flimkien mal-Istati Membri interessati pjan tax-xogħol għall-attivitajiet tiegħu/tagħha.
5. Il-Koordinatur Ewropew għandu:
(a)
jippromwovi, f'kooperazzjoni mal-Istati Membri kkonċernati, il-metodi konġunti għall-valutazzjoni tal-proġetti u, fejn xieraq, jagħti pariri lill-promoturi tal-proġetti dwar il-pakkett finanzjarju tal-proġetti;
(b)
ifassal rapport kull sena lill-Parlament Ewropew, lill-Kumissjoni u lill-Istati Membri kkonċernati dwar il-progress miksub fl-implimentazzjoni tal-proġett jew tal-proġetti li għalih jew għalihom huwa/hija jkun jew tkun responsabbli, l-iżviluppi regolatorji jew oħrajn li jistgħu jaffettwaw il-karatteristiċi tal-proġetti u kull diffikultà u xkiel li jistgħu jirriżultaw f’dewmien sinifikanti f’relazzjoni mad-dati indikati fl-Anness III;
(c)
jikkonsulta, flimkien mal-Istati Membri kkonċernati, lill-awtoritajiet reġjonali u lokali, lill-operaturi, lill-utenti tat-trasport u lir-rappreżentanti tas-soċjetà ċivili bil-ħsieb li jkun jaf aħjar id-domanda għas-servizzi tat-trasport, tal-possibbiltajiet ta' finanzjament tal-investiment u tat-tip ta' servizzi li jridu jiġu pprovduti biex jiffaċilitaw l-aċċess għal dan il-finanzjament.
6. L-Istati Membri kkonċernati għandhom jikkooperaw mal-Koordinatur Ewropew u jagħtuh/a t-tagħrif meħtieġ sabiex iwettaq/twettaq il-kompiti msemmija fil-paragrafu 5.
7. Mingħajr preġudizzju għall-proċeduri applikabbli stabbiliti fil-liġi tal-Unjoni u dik nazzjonali, il-Kummissjoni tista’ titlob l-opinjoni tal-Koordinatur Ewropew meta tkun qiegħda teżamina l-applikazzjonijiet għal finanzjament tal-Unjoni għal proġetti jew għal gruppi ta' proġetti li għalihom il-Koordinatur Ewropew ikun responsabbli.
TAQSIMA 12
DISPOŻIZZJONIJIET KOMUNI
Artikolu 20
Pjani u programmi nazzjonali
L-Istati Membri għandhom jipprovdu lill-Kummissjoni bis-sommarji tal-pjani u l-programmi nazzjonali li jkunu qegħdin ifasslu bil-ħsieb li jiżviluppaw in-netwerk tat-trasport trans-Ewropew, b’mod partikolari fejn jidħlu l-proġetti ddikjarati li huma ta’ interess Ewropew imsemmija fl-Artikoli 24 sa 27. Ġaladarba adottati, l-Istati Membri għandhom jibagħtu l-pjani u l-programmi nazzjonali lill-Kummissjoni għat-tagħrif.
Artikolu 21
Kumitat għall-monitoraġġ tal-linji gwida u l-iskambju tat-tagħrif
1. Il-Kummissjoni għandha tkun megħjuna mill-Kumitat għall-monitoraġġ tal-linji gwida u l-iskambju tat-tagħrif, minn hawn 'il quddiem imsejjaħ “il-Kumitat”, magħmul minn rappreżentanti tal-Istati Membri u ppresedut minn rappreżentant tal-Kummissjoni.
2. Il-Kumitat għandu jpartat tagħrif dwar il-pjani u l-programmi notifikati mill-Istati Membri u jista’ jikkunsidra kwalunkwe kwestjoni relatata mal-iżvilupp tan-netwerk ta’ trasport trans-Ewropew.
Artikolu 22
Rapport
Il-Kummissjoni għandha tirrapporta kull sentejn lill-Parlamet Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u lill-Kumitat tar-Reġjuni dwar l-implimentazzjoni tal-linji gwida deskritti f’din id-Deċiżjoni.
Il-Kumitat għandu jassisti lill-Kummissjoni fit-tfassil tar-rapport.
Ir-rapport għandu jkun akkumpanjat fejn meħtieġ minn proposti leġislattivi li jirrevedu l-linji gwida; dawn il-proposti leġislattivi jistgħu, jekk meħtieġa, jinkludu emendi għal-lista tal-proġetti ta’ prijorità fl-Anness III jew iż-żieda ma’ din il-lista ta’ proġetti li jkunu skont l-Artikolu 23(1). Ir-reviżjoni għandha tqis b’mod partikolari l-proġetti li jikkontribwixxu għall-koeżjoni territorjali tal-Unjoni skont l-Artikolu 23(1)(e).
Artikolu 23
Proġetti ta’ prijorità
1. Il-proġetti ta’ prjorità għandhom ikunu l-proġetti ta’ interess komuni msemmija fl-Artikolu 7 meta eżami jikkonferma li huma:
(a)
jkunu maħsuba biex jeliminaw xi magħlaq ta' konġestjoni jew biex itemmu xi ħolqa li tkun nieqsa fuq rotta ewlenija tan-netwerk Ewropew, b’mod partikolari, proġetti li jkunu proġetti transkonfinali, jaqsmu ostakoli naturali jew għandhom parti transkonfinali;
(b)
jkunu ta’ tali skala li l-ippjanar fit-tul u f'livell Ewropew jikkontribwixxi valur addizzjonali sinifikanti;
(c)
jippreżentaw, fuq kollox, benefiċċji netti soċjo-ekonomiċi potenzjali u vantaġġi soċjo-ekonomiċi oħra;
(d)
itejbu b'mod sinifikanti l-mobbiltà tal-merkanzija u tal-persuni bejn l-Istati Membri u b’hekk jikkontribwixxu wkoll għall-interoperabbiltà tan-netwerks nazzjonali;
(e)
jikkontribwixxu għall-koeżjoni territorjali tal-Unjoni bl-integrazzjoni tan-netwerks tal-Istati Membri l-ġodda u jtejbu l-konnessjonijiet mar-reġjuni periferiċi u gżejjer;
(f)
jikkontribwixxu għall-iżvilupp sostenibbli tat-trasport billi jtejbu s-sigurtà u jnaqqsu l-ħsara ambjentali kkawżata mit-trasport, b’mod partikolari billi jippromwovu ċaqliqa modali lejn il-ferroviji, it-trasport inter-modali, il-mogħdijiet fuq l-ilma interni u t-trasport marittimu;
(g)
juru mpenn min-naħa tal-Istati Membri kkonċernati li jwettqu studji u proċeduri ta' valutazzjoni f’waqthom biex ilestu x-xogħol skont data miftiehma minn qabel, imsejsa fuq il-pjani nazzjonali jew kull dokument ieħor ekwivalenti li jkollu x’jaqsam mal-proġett in kwistjoni.
2. Il-proġetti ta’ prijorità li x-xogħol fuqhom kellu jibda qabel is-sena 2010, il-partijiet tiegħu u d-dati miftiehma għat-tlestija tax-xogħol imsemmi fil-paragrafu 1(g) huma stabbiliti fl-Anness III.
3. Sas-sena 2010, il-Kummissjoni għandha tabbozza rapport dwar il-progress u, jekk meħtieġ, tipproponi emendi għal-lista tal-proġetti ta’ prjorità identifikati fl-Anness III f’konformità mal-paragrafu 1.
Artikolu 24
Dikjarazzjoni ta' interess Ewropew
Il-proġetti ta’ prijorità identifikati fl-Anness III huma ddikjarati li huma ta’ interess Ewropew. Din id-dikjarazzjoni hija magħmula biss skont il-proċedura stabbilita fit-Trattati u fl-atti legali msejsa fuqu.
Artikolu 25
Proġetti ddikjarati li huma ta’ interess Ewropew
1. Mingħajr preġudizzju għall-bażi legali tal-istrument finanzjarju tal-Unjoni kkonċernat, l-Istati Membri:
(a)
meta jippreżentaw il-proġetti tagħhom taħt il-Fond tal-Koeżjoni, skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1084/2006 tal-11 ta' Lulju 2006 li jistabbilixxi Fond ta' Koeżjoni (13), għandhom jagħtu l-prijorità xierqa lill-proġetti ddikjarati li huma ta’ interess Ewropew;
(b)
meta jippreżentaw il-proġetti tagħhom taħt il-baġit għan-netwerks trans-Ewropej, skont l-Artikoli 5 u 9 tar-Regolament (KE) Nru 680/2007 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-20 ta' Ġunju 2007 li jistabbilixxi r-regoli ġenerali għall-għoti ta' għajnuna finanzjarja Komunitarja fil-qasam tan-netwerks trans-Ewropej tat-trasport u tal-enerġija (14), għandhom jagħtu prijorità xierqa lill-proġetti ddikjarati li huma ta’ interess Ewropew.
2. Mingħajr preġudizzju għall-bażi legali tal-istrument finanzjarju tal-Unjoni kkonċernat, il-Kummissjoni:
(a)
għandha tinkoraġġixxi lill-Istati Membri jqisu l-proġetti ddikjarati li huma ta’ interess Ewropew meta jkunu qegħdin jippjanaw il-programmazzjoni tal-Fondi Strutturali, b’mod partikolari fir-reġjuni koperti bl-Objettiv ta' “Konverġenza”, filwaqt li jqisu l-pjani tat-trasport nazzjonali li jidħlu fil-kamp ta' applikazzjoni tal-oqfsa eżistenti ta’ appoġġ tal-Unjoni;
(b)
għandha tiżgura li l-pajjiżi li jikkwalifikaw għall-Istrument ta' Għajnuna ta’ Qabel l-Adeżjoni (IPA) jagħtu prijorità xierqa, meta jippreżentaw il-proġetti tagħhom taħt dak l-istrument skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1085/2006 tas-17 ta' Lulju 2006 li jistabbilixxi Strument għall-Assistenza ta' Qabel l-Adeżjoni (IPA) (15), lill-proġetti ddikjarati li huma ta’ interess Ewropew.
3. Meta tkun qiegħda tbassar il-ħtiġijiet finnzjarji tagħha, il-Kummissjoni għandha tagħti prijorità xierqa lill-proġetti ddikjarati li huma ta’ interess Ewropew.
Artikolu 26
Dewmien fit-tlestija ta' proġetti ddikjarati li huma ta’ interess Ewropew
1. Fl-eventwalità ta’ dewmien sinifikanti, fejn tidħol id-data ta' skadenza tal-2010, meta tibda x-xogħol fuq wieħed mill-proġetti ddikjarati li huma ta’ interess Ewropew, il-Kummissjoni għandha titlob lill-Istati Membri kkonċernati sabiex jagħtu ir-raġunijiet tad-dewmien fi żmien tliet xhur. Fuq il-bażi tat-tweġiba tagħhom, il-Kummissjoni għandha tikkonsulta lill-Istati Membri kollha kkonċernati biex issolvi l-problema li tkun wasslet għad-dewmien.
Il-Kummissjoni tista’ tiddeċiedi li tadotta l-miżuri xierqa wara konsultazzjoni mal-Kumitat u bħala parti mill-monitoraġġ attiv tagħha fl-implimentazzjoni tal-proġett iddikjarat li huwa ta’ interess Ewropew u wara li tikkunsidra b'mod debitu l-prinċipju tal-proporzjonalità. L-Istati Membri kkonċernati għandhom jingħataw l-opportunità li jippreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom dwar dawn il-miżuri qabel ma jiġu adottati.
Il-Parlament Ewropew għandu jiġi mgħarraf minnufih b’kull miżura meħuda.
Hija u tadotta dawn il-miżuri, il-Kummissjoni għandha tqis b'mod debitu s-sehem tar-responsabbiltà għad-dewmien ta’ kull wieħed mill-Istati Membri kkonċernati u għandha żżomm lura milli tieħu miżuri li jaffettwaw it-twettiq tal-proġett fl-Istati Membri mhux responsabbli mid-dewmien.
2. Fl-eventwalità li proġett iddikjarat li huwa ta’ interess Ewropew ma jkunx sostanzjalment lest f’perijodu raġjonevoli ta' żmien wara d-data mistennija tat-tlestija tiegħu indikata fl-Anness III, u l-Istati Membri kollha kkonċernati jkunu responsabbli mid-dewmien, il-Kummissjoni għandha tirrevedi l-proġett, skont il-proċedura msemmija fil-paragrafu 1, bil-ħsieb li tirtira l-klassifika tiegħu bħala proġett iddikjarat li huwa ta’ interess Ewropew permezz tal-proċedura ta' reviżjoni msemmija fit-tielet paragrafu tal-Artikolu 22.
F’kull każ, il-Kummissjoni għandha tirrevedi l-proġett fit-tmiem ta' perijodu ta’ ħmistax-il sena wara li jiġi ddikjarat li huwa ta’ interess Ewropew fit-tifsira ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 27
Evalwazzjoni tal-impatt soċjo-ekonomiku u tal-impatt ambjentali
1. Ħames snin wara t-tlestija ta’ proġett iddikjarat li huwa ta’ interess Ewropew jew ta' waħda mill-partijiet tiegħu, l-Istati Membri kkonċernati għandhom jagħmlu evalwazzjoni tal-impatt soċjo-ekonomiku u l-impatt tiegħu fuq l-ambjent, inkluż l-impatt tiegħu fuq il-kummerċ u l-moviment ħieles tal-persuni u tal-merkanzija bejn l-Istati Membri, fuq il-koeżjoni territorjali u fuq l-iżvilupp sostenibbli. L-Istati Membri għandhom jgħarrfu lill-Kummissjoni dwar ir-riżultat ta’ din l-evalwazzjoni.
2. Meta proġett iddikjarat li huwa ta’ interess Ewropew jinkludi parti li taqsam il-fruntieri li ma tistax tinqasam teknikament u finanzjarjament, l-Istati Membri interessati għandhom jikkordinaw il-proċeduri tagħhom sabiex jevalwaw l-effetti soċjo-ekonomiċi tiegħu u jagħmlu ħilithom sabiex iwettqu investigazzjoni trans-nazzjonali qabel ma jingħata l-permess tal-kostruzzjoni u fl-ambitu tal-qafas eżistenti.
3. Partijiet oħra ta' proġetti ta’ interess Ewropew għandhom jiġu kkordinati b’mod bilaterali jew multilaterali mill-Istati Membri fuq il-bażi ta’ każ b’każ.
4. L-azzjonijiet ikkoordinati jew l-investigazzjonijiet trans-nazzjonali msemmija fil-paragrafu 2 għandhom japplikaw mingħajr preġudizzju għall-obbligi imposti mil-leġislazzjoni tal-Unjoni dwar il-protezzjoni ambjentali, u b’mod partikolari dawk li għandhom x’jaqsmu mal-evalwazzjoni tal-impatt ambjentali. L-Istati Membri kkonċernati għandhom jgħarrfu lill-Kummissjoni meta jiġu varati dawn l-azzjonijiet ikkoordinati jew l-investigazzjonijiet trans-nazzjonali u għandhom jgħarrfuha bir-riżultati tagħhom. Il-Kummissjoni għandha tinkludi dan it-tagħrif fir-rapport imsemmi fl-Artikolu 22.
Artikolu 28
Partijiet li jaqsmu l-fruntieri
Fil-kuntest ta’ ċerti proġetti ta’ prjorità, il-partijiet li jaqsmu l-fruntieri bejn żewġ Stati Membri, inklużi t-toroq tal-baħar, għandhom jiġu identifikati mill-Istati Membri fuq il-bażi tal-kriterji ddefiniti mill-Kumitat u nnotifikati lill-Kummissjoni.
Dawn ikunu, b'mod partikolari, partijiet li ma jistgħux jinqasmu teknikament u finanzjarjament jew li għalihom l-Istati Membri interessati jimpenjaw lilhom infushom konġuntement u li għalihom iwaqqfu struttura komuni.
Artikolu 29
Tħassir
Id-Deċiżjoni Nru 1692/96/KE hija mħassra.
Ir-referenzi għad-Deċiżjoni li ġiet imħassra għandhom jinftiehmu bħala referenzi għal din id-Deċiżjoni u għandhom jinqraw skont it-tabella ta’ korrelazzjoni fl-Anness V.
Artikolu 30
Dħul fis-seħħ
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 31
Destinatarji
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Strasburgu, is-7 ta’ Lulju 2010