РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 12 май 2011 година
за предоставяне на превантивна средносрочна финансова помощ от ЕС на Румъния
(2011/288/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 332/2002 на Съвета от 18 февруари 2002 г., за установяване на механизъм, осигуряващ средносрочна финансова подкрепа за платежния баланс на държавите-членки (1), и по-специално член 3, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, направено след консултация с Икономическия и финансов комитет (ИФК),
като има предвид, че:
(1)
С Решение 2011/289/ЕС (2) Съвета реши да продължи да предоставя взаимна помощ на Румъния.
(2)
Предоставянето на Румъния на превантивна средносрочна финансова помощ в рамките на механизма за финансова подкрепа на платежния баланс на държавите-членки изглежда подходящо предвид настоящите условия на все още ограничени входящи капиталови потоци и съществени фискални и външни неравновесия. Въпреки че при текущите пазарни условия Румъния не възнамерява да поиска изплащането на траншове от помощта, превантивната помощ ще улесни организирания процес на коригиране на бюджетния и външния дефицит като укрепи правителствената икономическа програма, включително коригирането на бюджетния дефицит, консолидирането на реформата на финансовия пазар, насочването на вниманието върху реформирането на стоковия и трудовия пазар и ускоряване усвояването на средствата по структурните фондове на Съюза. Тези мерки следва да засилят потенциала за растеж на Румъния и паричната и финансова стабилност, което от своя страна ще повиши доверието във валутата на Румъния (RON) и ще намали вероятността от отрицателни въздействия върху бюджетите както на предприятията, така и на домакинствата.
(3)
Ако негативните рискове, свързани с настоящия основен сценарий на правителствената икономическа програма, се материализират, Румъния може да се окаже неспособна да покрие напълно външните си финансови задължения чрез наличните си финансови ресурси, до голяма степен поради намалените преки чуждестранни инвестиции в страната и по-ниските равнища на предоговаряне на погасявания дълг от страна на банките. При такъв стресов сценарий остатъчните нужди от финансиране ще трябва да бъдат покрити чрез задействането на превантивната финансова помощ от Съюза. Стресовият сценарий, разработен в тясно сътрудничество със служители на Международния валутен фонд (МВФ), определя нуждите от допълнително финансиране на около 5 млрд. евро - сума, която да бъде покрита от международната финансова помощ.
(4)
Целесъобразно е на Румъния да бъде предоставена превантивна помощ от Съюза в размер до 1,4 млрд. евро в рамките на механизма за осигуряване на средносрочна финансова подкрепа за платежния баланс на държавите-членки, установен с Регламент (ЕО) № 332/2002. Помощта следва да се предостави успоредно с финансова подкрепа от МВФ в размер на 3,09 млрд. СПТ (около 3,6 млрд. евро) в рамките на превантивното стенд-бай споразумение, сключено на 25 март 2011 г. Световната банка ще продължи да отпуска по-рано договореното финансиране в размер на 400 млн. евро по програмата за кредитиране на развитието (DPL3), както и финансирането въз основа на резултатите от 750 млн. евро, предназначено за реформиране на социалното осигуряване и здравеопазването.
(5)
Помощта следва да бъде управлявана от Комисията, която след консултация с ИФК ще съгласува с румънските власти специфичните изисквания за икономическа политика, обвързващи предоставянето на превантивната финансова помощ. Тези условия ще бъдат изложени в меморандум за разбирателство (МР).
(6)
Предвид превантивния характер на помощта, Румъния няма да иска изплащането на транш от заема от Съюза, освен ако не изпитва затруднения във връзка с текущия си платежен баланс или капиталовите потоци. В случай че Румъния поиска финансиране от Комисията, последната ще реши след консултация с ИФК дали да задейства помощта, както и периодите и размера на плащанията. Подробните финансови условия във връзка с евентуални плащания ще бъдат изложени в рамково кредитно споразумение (РКС).
(7)
Предоставянето на превантивната финансова помощ ще бъде в подкрепа на успешното изпълнение на правителствената икономическа програма и оттам - на устойчивостта на платежния баланс на Румъния,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Съюзът отпуска на Румъния превантивна средносрочна финансова помощ на стойност до 1,4 млрд. евро. Ако механизмът бъде задействан и средствата - предоставени, помощта се отпуска под формата на заем с максимален среден матуритет от 7 години.
2. Превантивната финансова помощ от Съюза може да бъде задействана, а плащания по нея могат да бъдат искани, до 31 март 2013 г.
Член 2
1. Помощта ще се управлява от Комисията по начин, съобразен със задълженията на Румъния и препоръките на Съвета, по-специално във връзка с изпълнението на националната програма за реформи (НПР), както и с годишната актуализация на конвергентната програма на Румъния.
2. След консултация с ИФК Комисията съгласува с румънските власти специфичните изисквания за икономическа политика, с които е обвързана превантивната финансова помощ, както е предвидено в член 3, параграф 3. Тези изисквания следва да се формулират в МР, който да е съобразен със задълженията и препоръките, посочени в параграф 1. Финансовите условия се излагат от Комисията в РКС.
3. Комисията в сътрудничество с ИФК проверява периодично изпълнението на свързаните с помощта условия относно икономическата политика.
Член 3
1. Задействането на превантивната финансова помощ от Съюза се разглежда от Комисията вследствие на писмено искане от Румъния до нея. След консултация с ИФК Комисията решава дали задействането на програмата и последващото искане за изплащането ѝ е обосновано и определя също така размера и периодите на изплащане на средствата. Ако финансовата помощ се задейства, разполагаемите средства се предоставят на не повече от три транша, чиито размер и периоди на изплащане се посочват в допълнение към МР. Всеки транш може да бъде изплатен наведнъж или на няколко пъти.
2. При задействане на помощта, всяко пълно или частично изплащане на заема е обвързано с влизането в сила на посоченото в параграф 1 допълнение към МР. За пълното или частично изплащане на заема от Съюза решение взима Комисията след получаването на становище от ИФК.
3. Всяко плащане се извършва въз основа на задоволително изпълнение на икономическата програма на румънското правителство, включена както в конвергентната програма, така и в националната програма за реформи, по-специално конкретните изисквания пред икономическата политика, посочени в МР, включват inter alia:
а)
приемане на бюджети и провеждането на политика съобразно ясни фискални цели за бюджетните години 2011-2013 г., с което да се подкрепи оздравяването на бюджета с оглед стабилизирането на съотношението на държавния дълг към БВП и премахването на прекомерния дефицит в съответствие с препоръките на Съвета в рамките на процедурата при прекомерен дефицит;
б)
постепенно достигане до по-ограничителни прагове за намаляване на просрочените задължения както на ниво централно правителство, така и на ниво местни органи на власт;
в)
въвеждане на по-стройна отчетна система за държавните предприятия, които вече са част от определението на Европейската система от сметки за сектор „Държавно управление“, както и за тези, за които е вероятно да бъдат прехвърлени към сектор „Държавно управление“ от Евростат през 2011 г. и 2012 г., така че правителството да може във всеки момент да оцени вероятното въздействие върху бюджетния дефицит и динамиката на свързаните с тези предприятия просрочени задължения, загуби, субсидии и трансферни плащания;
г)
постоянно наблюдение на разходите за заплати в публичния сектор с оглед съблюдаването на съответните прагове, заложени в средносрочната бюджетна стратегия;
д)
въвеждане на основана на имущественото състояние система за доплащане на здравните услуги, както и на съответстваща система на проверки и контрол за недопускане на натрупването на просрочени задължения в системата на здравеопазването;
е)
въвеждане на мерки за подобряване управлението на бюджета за публични инвестиции в съответствие с бюджетната стратегия за 2012-2014 г. и с идеята за пренасочване от изцяло държавно финансирани инвестиции към такива, съфинансирани от Съюза;
ж)
годишен преглед, актуализиране и публикуване на многогодишна стратегия за управление на дълга;
з)
предприемането на политически мерки за рационализиране на определянето на заплатите, така че динамиката им да отразява в по-голяма степен производителността, както и на реформи за увеличаване на гъвкавостта на трудовите договори и за договаряне на работното време в рамките на интегриран подход за съчетаването на трудова гъвкавост и сигурност;
и)
приемането на мерки за усъвършенстване на функционирането на енергийния и транспортния пазар в съответствие, където е уместно, със законодателството на Съюза в тези области;
й)
въвеждането на мерки за подобряване на бизнес средата при услугите в съответствие с Директива 2006/123/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 12 декември 2006 г. относно услугите на вътрешния пазар (3);
к)
мерки за засилване на пруденциалната рамка за кредитните институции и за подготовка на въвеждането от 2012 г. на Международния стандарт за финансова отчестност;
л)
законодателни изменения за постигане на взаимна съгласуваност на разпоредбите в закона за ликвидацията на застрахователните дружества и тези в общия закон за несъстоятелността и закона за застрахователната дейност и надзор;
м)
подобряването на усвояването на средствата по структурните фондове и кохезионния фонд на Съюза, както и постигането на конкретни цели за общото равнище на утвърдените разходи по тези фондове.
4. Ако финансирането на заема го изисква, се позволява разумното използване на лихвени суапи с контрагенти с възможно най-високо кредитно качество. Комисията уведомява ИФК за евентуално рефинансиране на заетите средства или предоговаряне на финансовите условия.
Член 4
Настоящото решение поражда действие в деня на нотифицирането му.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Румъния.
Съставено в Брюксел на 12 май 2011 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
tat-12 ta’ Mejju 2011
dwar l-għoti ta’ għajnuna finanzjarja prekawzjonarja mill-UE fuq terminu ta’ żmien medju lir-Rumanija
(2011/288/UE)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 332/2002 tat-18 ta’ Frar 2002 li jistabbilixxi faċilità sabiex tingħata għajnuna finanzjarja fuq medda medja ta’ żmien għall-bilanċi tal-pagamenti tal-Istati Membri (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 3(2) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea wara konsultazzjoni mal-Kumitat Ekonomiku u Finanzjarju (KEF),
Billi:
(1)
Permezz tad-Deċiżjoni 2011/289/UE (2), il-Kunsill iddeċieda li jkompli jagħti għajnuna reċiproka lir-Rumanija.
(2)
Għajnuna finanzjarja prekawzjonarja fuq medda medja ta’ żmien lir-Rumanija taħt il-faċilità ta’ bilanċ tal-pagamenti għall-Istati Membri tidher li hija xierqa fiċ-ċirkustanzi preżenti ta’ influssi kapitali li għadhom imnaqqsa u żbilanċi fiskali u esterni li għadhom għolja. Filwaqt li fil-kundizzjonijiet tas-suq preżenti, ir-Rumanija ma għandhiex il-ħsieb li titlob l-iżborż ta’ xi pagament parzjali, l-għajnuna prekawzjonarja se tiffaċilita t-tkomplija tal-aġġustament ordnat tad-defiċits fiskali u esterni permezz tat-tisħiħ tal-kredibilità tal-programm ekonomiku tal-gvern, li jinkludi l-issoktar tal-aġġustament fiskali, il-konsolidament tar-riforma tas-suq finanzjarju, u konċentrazzjoni akbar fuq ir-riformi tas-swieq tal-prodotti u tax-xogħol u l-assorbiment akbar tal-fondi strutturali tal-Unjoni. Dawn il-miżuri għandhom itejbu l-potenzjal tat-tkabbir tar-Rumanija, isostnu l-istabbiltà monetarja u finanzjarja, kif ukoll il-fiduċja fil-munita tar-Rumanija (RON), u jnaqqsu l-probabbiltà ta’ effetti negattivi fuq il-karti bilanċjali fis-setturi korporattivi u domestiċi.
(3)
Jekk ir-riskji negattivi marbuta max-xenarju bażiku preżenti tal-programm ekonomiku tal-Gvern jimmaterjalizzaw, ir-Rumanija ma tkunx kapaċi tkopri l-ħtiġijiet tagħha ta’ finanzjament estern minn sorsi disponibbli ta’ finanzjament, prinċipalment minħabba dħul anqas ta’ investiment dirett barrani u rati ta’ rifinanzjament aktar baxxi għall-amortizzazzjoni tad-dejn, b’mod partikolari mill-banek. F’tali xenarju ta’ stress, il-ħtiġijiet residwi ta’ finanzjament ikunu jridu jiġu koperti bl-attivazzjoni tal-għajnuna finanzjarja prekawzjonarja tal-Unjoni. Ix-xenarju ta’ stress ġie żviluppat f’kollaborazzjoni mill-qrib mal-persunal tal-Fond Monetarju Internazzjonali (IMF) u jsostni l-ħtiġijiet addizzjonali ta’ finanzjament ta’ madwar EUR 5 biljuni li għandhom jiġu koperti minn għajnuna finanzjarja internazzjonali.
(4)
Huwa xieraq li jiġi pprovdut appoġġ sa EUR 1,4 biljun mill-Unjoni lir-Rumanija fuq bażi prekawzjonarja taħt il-faċilità li tipprovdi għajnuna finanzjarja tal-Unjoni fuq medda medja ta’ żmien għall-bilanċ tal-pagamenti tal-Istati Membri kif stabbilit fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 332/2002. Din l-għajnuna għandha tiġi pprovduta flimkien ma’ appoġġ finanzjarju ta’ SDR 3,09 biljun (madwar EUR 3,6 biljuni) mill-IMF skont Arranġament ta’ Riżerva approvat fil-25 ta’ Marzu 2011. Il-Bank Dinji se jkompli bl-appoġġ ta’ EUR 400 miljun kommessi qabel taħt il-programm tiegħu ta’ self għall-iżvilupp (DPL3) u se jipprovdi sa EUR 750 miljun ta’ finanzjament ibbażat fuq ir-riżultati għall-assistenza soċjali u r-riformi tas-saħħa.
(5)
L-għajnuna għandha tiġi mmaniġġjata mill-Kummissjoni li se tiftiehem mal-awtoritajiet tar-Rumanija, wara li tikkonsulta lill-KEF, il-kundizzjonijiet speċifiċi tal-politika ekonomika marbuta mal-għajnuna finanzjarja prekawzjonarja. Dawn il-kundizzjonijiet għandhom jinkitbu f’Memorandum ta’ Qbil (MoU).
(6)
Minħabba n-natura prekawzjonarja tal-għajnuna, ir-Rumanija mhi se titlob l-iżborż tal-ebda pagament parzjali taħt is-self mill-Unjoni, sakemm ir-Rumanija ma tkunx f’diffikultà rigward il-bilanċ tal-pagamenti kurrenti jew il-movimenti kapitali tagħha. F’każ li r-Rumanija tagħmel talba għall-finanzjament lill-Kummissjoni, din tal-aħħar se tiddeċiedi, wara li tkun ikkonsultat lill-KEF, dwar l-attivazzjoni tal-programm u dwar l-ammont u t-tempiżmu sabiex tagħmel disponibbli kwalunkwe pagament bħal dan. It-termini finanzjarji dettaljati relatati mal-iżborżi li jista’ jkun hemm se jiġu stabbiliti fi Ftehim Qafas ta’ Self (FQS).
(7)
L-għajnuna finanzjarja prekawzjonarja għandha tiġi pprovduta bil-għan li tikkontribwixxi għall-implimentazzjoni b’suċċess tal-programm ta’ politika ekonomika tal-Gvern, u, b’dan il-mod, għandha tappoġġa s-sostenibbiltà tal-bilanċ tal-pagamenti tar-Rumanija,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. L-Unjoni għandha tpoġġi għad-dispożizzjoni tar-Rumanija għajnuna finanzjarja prekawzjonarja fuq medda medja ta’ żmien sa massimu ta’ EUR 1,4 biljun. F’każ li tiġi attivata l-faċilità u jkunu pprovduti ħlasijiet, l-għajnuna għandha tingħata fil-forma ta’ self b’maturità medja massima ta’ 7 snin.
2. L-għajnuna finanzjarja prekawzjonarja tal-Unjoni għandha tkun disponibbli għall-attivazzjoni, u jistgħu jintalbu ħlasijiet, sal-31 ta’ Marzu 2013.
Artikolu 2
1. L-għajnuna għandha tiġi amministrata mill-Kummissjoni b’mod konsistenti mal-impenji tar-Rumanija u r-rakkomandazzjonijiet mill-Kunsill, b’mod partikolari fil-kuntest tal-implimentazzjoni tal-Programm ta’ Riforma Nazzjonali (PRN) kif ukoll tal-aġġornament annwali tal-Programm ta’ Konverġenza (PK) tar-Rumanija.
2. Il-Kummissjoni għandha tiftiehem mal-awtoritajiet Rumeni, wara li tikkonsulta lill-KEF, il-kundizzjonijiet speċifiċi tal-politika ekonomika marbuta mal-għajnuna finanzjarja prekawzjonarja kif elenkati taħt l-Artikolu 3(3). Dawn il-kundizzjonijiet għandhom jiġu stabbiliti f’MoU b’mod konsistenti mal-impenji u r-rakkomandazzjonijiet imsemmija fil-paragrafu (1). It-termini finanzjarji dettaljati għandhom jiġu stabbiliti mill-Kummissjoni permezz ta’ FQS.
3. Il-Kummissjoni għandha tivverifika f’intervalli regolari f’kollaborazzjoni mal-KEF li l-kundizzjonijiet tal-politika ekonomika marbuta mal-għajnuna jiġu ssodisfati.
Artikolu 3
1. L-attivazzjoni tal-għajnuna finanzjarja prekawzjonarja mill-Unjoni għandha tiġi eżaminata mill-Kummissjoni, wara talba bil-miktub mir-Rumanija lill-Kummissjoni. Il-Kummissjoni, wara li tikkonsulta lill-KEF, għandha tiddeċiedi jekk tkunx ġustifikata l-attivazzjoni tal-programm u t-talba sussegwenti għall-iżborżi taħt l-għajnuna, u għandha tiddeċiedi dwar l-ammont u t-tempiżmu ta’ dawn l-iżborżi. F’każ li tiġi attivata l-għajnuna finanzjarja, il-fondi jistgħu jitpoġġew disponibbli f’mhux aktar minn tliet pagamenti parzjali, li l-ammont u t-tempiżmu tagħhom għandhom jitniżżlu f’addendum għall-MoU. Kull pagament parzjali jista’ jiġi żburżjat f’porzjon wieħed jew aktar.
2. Mal-attivazzjoni tal-għajnuna, kwalunkwe żborż tas-self, jew partijiet minnu, għandu jkun suġġett għad-dħul fis-seħħ tal-addendum għall-MoU li saret referenza għalih fil-paragrafu 1. Il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi dwar l-iżborż tas-self mill-UE, jew ta’ partijiet minnu, wara li tkun kisbet l-opinjoni tal-KEF.
3. Kwalunkwe żborż għandu jsir fuq il-bażi ta’ implimentazzjoni sodisfaċenti tal-programm ekonomiku tal-Gvern Rumen li għandu jiġi inkluż kemm fil-PK kif ukoll fil-PRN; b’mod iżjed partikolari, il-kundizzjonijiet speċifiċi tal-politika ekonomika stipulati fil-MoU, għandhom jinkludu, fost l-oħrajn,
(a)
l-adozzjoni ta’ baġits u l-implimentazzjoni ta’ politiki konformi ma’ miri fiskali ċari għas-snin fiskali 2011 sal-2013 li jsostnu l-konsolidament fiskali kontinwu bil-għan li jiġi stabbilizzat il-proporzjon tad-dejn tal-gvern mal-PDG u jintemm id-defiċit eċċessiv bi qbil mar-Rakkomandazzjonijiet tal-Kunsill skont il-proċedura ta’ żbilanċ eċċessiv;
(b)
il-ħtieġa li bil-mod il-mod jinkisbu standards aktar restrittivi għat-tnaqqis fl-arrettrati ta’ pagament tal-gvern kemm fil-livell tal-gvern ċentrali kif ukoll fil-livell tal-gvern lokali;
(ċ)
l-introduzzjoni ta’ sistema mtejba ta’ rapportar għall-intrapriżi proprjetà tal-istat li huma diġà parti mid-definizzjoni tas-sistema Ewropea ta’ kontabbiltà tal-amministrazzjoni pubblika, u anki għal dawk li x’aktarx jerġgħu jiġu kklassifikati fis-settur tal-amministrazzjoni pubblika mill-Eurostat fl-2011 u fl-2012, sabiex tippermetti lill-gvern li jivvaluta fuq bażi kontinwa l-impatt probabbli fuq id-defiċit tal-amministrazzjoni pubblika u l-evoluzzjoni tal-arrettrati, is-sussidji u t-trasferimenti, u t-telf marbut ma’ dawk l-intrapriżi;
(d)
il-monitoraġġ kontinwu tal-kont tal-pagi tas-settur pubbliku sabiex dan jirrispetta l-limiti rilevanti stabbiliti fl-istrateġija fiskali fuq terminu ta’ żmien medju;
(e)
l-introduzzjoni ta’ sistema ta’ kopagament b’testijiet tal-mezzi għas-servizzi mediċi, kif ukoll sistema adegwata ta’ ċċekkjar u kontrolli kontra l-akkumulu ta’ arrettrati fis-sistema tas-saħħa;
(f)
l-implimentazzjoni ta’ miżuri sabiex itejbu l-immaniġjar tal-baġit għall-investiment pubbliku bi qbil mal-istrateġija fiskali 2012 - 2014 u b’enfasi fuq bidla minn investiment kompletament iffinanzjat b’mod domestiku għal investiment kofinanzjat mill-Unjoni;
(g)
ir-reviżjoni, aġġornament u pubblikazzjoni ta’ strateġija multiannwali għall-immaniġjar tad-dejn fuq bażi annwali;
(h)
l-implimentazzjoni ta’ miżuri ta’ politika mmirati sabiex jirrazzjonalizzaw is-sistema ta’ ffissar tal-pagi sabiex l-iżviluppi fil-pagi jkunu jistgħu jirriflettu aħjar il-produttività u r-riformi li jżidu l-flessibbiltà tal-kuntratti tax-xogħol u l-arranġamenti dwar il-ħinijiet tax-xogħol skont approċċ integrat tal-flessigurtà;
(i)
l-adozzjoni ta’ miżuri mmirati sabiex itejbu l-operat tas-suq fl-enerġija u t-trasport, bi qbil, fejn applikabbli, mal-leġiżlazzjoni tal-Unjoni;
(j)
l-implimentazzjoni ta’ miżuri sabiex jiffaċilitaw l-ambjent tan-negozju fis-servizzi bi qbil mad-Direttiva 2006/123/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-12 ta’ Diċembru 2006 dwar is-servizzi fis-suq intern (3);
(k)
miżuri sabiex isaħħu aktar il-qafas prudenzjali għall-istituzzjonijiet ta’ kreditu u sabiex jippreparaw l-introduzzjoni tal-Istandard Internazzjonali ta’ Rappurtar Finanzjarju mill-2012;
(l)
emendi leġiżlattivi sabiex jiżguraw il-konsistenza reċiproka bejn il-liġi dwar l-istralċ tal-impriżi tal-assigurazzjoni, il-liġi ġenerali dwar l-insolvenza u l-liġi dwar in-negozju tal-assigurazzjoni u s-superviżjoni tal-assigurazzjoni;
(m)
it-titjib tal-assorbiment tal-Fondi Strutturali u ta’ Koeżjoni tal-Unjoni u miri speċifiċi għal-livell totali kumulattiv tan-nefqa ċertifikata taħt dawn il-fondi.
4. Jekk ikun meħtieġ sabiex jiġi ffinanzjat is-self, għandu jiġi permess l-użu prudenti ta’ swaps tar-rata tal-imgħax ma’ kontropartijiet tal-ogħla kwalità ta’ kreditu. Il-KEF għandu jinżamm infurmat mill-Kummissjoni dwar rifinanzjament possibbli tat-teħid tas-self jew ir-ristrutturazzjoni tal-kundizzjonijiet finanzjarji.
Artikolu 4
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum tan-notifika tagħha.
Artikolu 5
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Rumanija.
Magħmul fi Brussell, it-12 ta’ Mejju 2011.