РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 20 април 2011 година
относно предполагаема помощ в полза на предприятието TRÈVES C 4/10 (ex NN 64/09), приведена в действие от Френската република
(нотифицирано под номер C(2011) 2585)
(само текстът на френски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/676/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1) и като взе предвид представените мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
От различни статии, публикувани в пресата през пролетта на 2009 г., Комисията научи, че предприятието Trèves е получило финансиране на обща стойност 55 млн. EUR от Фонда за модернизация на производителите на автомобилно оборудване (наричан по-долу „ФМПАО“). С писма от 5 май 2009 г., 11 юни 2009 г., 10 юли 2009 г. и 4 ноември 2009 г. Комисията се обърна към френските власти с искане за информация в тази връзка. Въпросните власти отговориха на това искане с писма (или съобщения по електронна поща) от 5 юни 2009 г., 23 юни 2009 г., 18 август 2009 г., 18 ноември 2009 г. и 23 декември 2009 г.
(2)
Освен това по искане на френските власти на 8 януари 2010 г. се проведе среща в помещенията на Комисията. След тази среща френските власти предоставиха допълнителна информация със съобщение по електронната поща от 15 януари 2010 г.
(3)
С писмо от 29 януари 2010 г. Комисията уведоми Франция за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „ДФЕС“), по отношение на инвестицията на ФМПАО, както и по отношение на плана за разсрочване на данъчните и социални задължения (наричан още „план за изчистване на дълга“), предоставен на Trèves от френската администрация. На 25 март 2010 г. Франция представи мнението си във връзка с откриването на официалната процедура за разследване.
(4)
Решението на Комисията за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно разглежданите мерки.
(5)
Комисията получи мнения по въпроса от страна на следните заинтересовани страни: Република Италия, предприятието Trèves, групата PSA Peugeot Citroën, групата Renault, конкурент на Trèves, пожелал да остане анонимен, и ФМПАО (3). Комисията изпрати тези мнения на Франция, като ѝ даде възможност да ги коментира, и получи нейните коментари с писмо от 5 октомври 2010 г. Също така на 18 ноември 2010 г. се проведе среща с френските власти. И накрая, Комисията получи допълнителна информация със съобщения по електронната поща от 21 декември 2010 г. и 22 февруари 2011 г.
II. ОПИСАНИЕ НА РАЗГЛЕЖДАНИТЕ МЕРКИ
(6)
Преди да се пристъпи към описание на разглежданите мерки, следва да бъдат представени Стратегическият инвестиционен фонд (наричан по-долу „СИФ“), ФМПАО, CDC Entreprises - дружество за управление на ФМПАО (точка II.1), както и предприятието Trèves и предприетите спрямо него мерки (точка II.2 по-долу). Накрая ще бъдат изложени причините, довели до откриване на официална процедура за разследване относно финансирането от ФМПАО и относно плана за разсрочване на данъчните и социалните задължения (точка II.3 по-долу).
II.1. СИФ, ФМПАО, CDC Entreprises
(7)
Във връзка със започналата през 2008 г. криза Франция създаде Стратегически инвестиционен фонд (наричан по-долу „СИФ“) за подпомагане на своята икономика. Скоро след това СИФ, в партньорство с групата PSA Peugeot Citroën (наричана по-долу „PSA“) и групата Renault (наричана по-долу „Renault“), създаде ФМПАО. Докато СИФ има за цел да подпомага предприятия от всички засегнати сектори на икономиката, предназначението на ФМПАО е да подпомага само предприятията, които произвеждат оборудване за автомобилния сектор.
(8)
Стратегическият инвестиционен фонд е създаден от френското правителство през декември 2008 г. с отпуснати средства в размер на 20 млрд. EUR в отговор на нуждите от собствени средства на предприятия, считани за източници на растеж и конкурентоспособност на френската икономика. Според ръководителите на СИФ Фондът инвестира само в предприятия с добри перспективи за растеж и конкурентоспособност на френската икономика.
(9)
Френското правителство притежава 49 % от капитала на СИФ, а 51 % са притежание на банката Caisse des Dépôts et Consignation (Каса за депозити и консигнации, наричана по-долу „CDC“). CDC „и нейните филиали представляват публична група, служеща на общия интерес и на икономическото развитие“ на Франция (4), а ръководителите ѝ се назначават с декрет.
(10)
Управителният съвет на СИФ се председателства от генералния директор на CDC, като освен него в състава на съвета влизат още шестима управители, един от които представлява CDC, двама представляват държавата (генералният директор за държавното участие и генералният директор за предприятията), а останалите трима представляват интересите на предприятията (ръководителите на предприятията SCOR, Essilor и Artémis).
(11)
ФМПАО е взаимен фонд за рискови инвестиции, чиято задача е да насърчава появата на конкурентоспособни производители на автомобилно оборудване, които могат да предложат на своите клиенти капацитет за научноизследователска и развойна дейност, както и засилено международно присъствие. Фондът инвестира суми до 60 млн. EUR с печалба изключително за своите акционери, самостоятелно или едновременно с други частни инвеститори или други фондове.
(12)
Създаването на ФМПАО (на 25 март 2009 г.) е част от план за подпомагане на автомобилостроенето, оповестен от президента на Франция на 4 декември 2008 г. Фондът е дотиран с 600 млн. EUR от СИФ (200 млн. EUR), PSA (200 млн. EUR) и Renault (200 млн. EUR).
(13)
Управлението на ФМПАО се осъществява от CDC Entreprises, филиал на CDC. По този начин инвестиционните решения се вземат от CDC Entreprises.
(14)
ФМПАО има комитет по избор на проекти и комитет по инвестициите, чиято задача е подготовка на досиетата преди осъществяване на инвестиции от страна на управляващото дружество CDC Entreprises. Трите инвеститора, PSA, Renault и СИФ, са представени на равни начала в тези комитети.
(15)
Съгласно устройствения правилник на ФМПАО управляващото дружество задължително се допитва до комитета по избор на проекти относно стратегическия характер на инвестиционните проекти. Тези консултативни становища не са обвързващи за управляващото дружество. Приемането им става с мнозинство от две трети.
(16)
Допитването до комитета по инвестициите е задължително преди всяко финансиране или отказ от финансиране или в случай на нарушаване на критериите и правилата на инвестиционната политика. Когато комитетът се произнася във връзка с проект за инвестиция или отказ от инвестиция, становищата му се приемат също с мнозинство от две трети и не са обвързващи за управляващото дружество. Независимо от това, при отрицателен вот на един от трите инвеститори становището се счита за отрицателно. В този случай проектът за инвестиция или отказът от инвестиция се изпраща на комитета по избор на проекти.
(17)
Дружеството CDC Entreprises е ключов участник в инвестирането на рисков капитал във Франция. То е длъжно да спазва всички правила на френския орган за ценни книжа и пазари в областта на управлението от името на трети страни, по-специално правилата за независимост при избора на инвестиции и за предотвратяване на конфликт на интереси. CDC Entreprises също така управлява инвестициите на СИФ в малки и средни предприятия, които не са котирани на борсата, както и инвестиции от името на CDC и на други инвеститори.
(18)
CDC Entreprises е филиал, притежаван изцяло от CDC. Президентът и генералният директор на CDC Entreprises се назначават от неговия управителен съвет, чиито членове пък се назначават от CDC.
(19)
CDC е сключило със СИФ договор за помощ и консултации, съгласно който отделен екип на СИФ предоставя помощ на CDC Entreprises при предварителния избор на инвестиционни проекти (проучване на техническата осъществимост и оценка на риска, проучване и помощ за привеждане в действие на самите инвестиции) и проследяване на реализираните инвестиции.
(20)
Предвид организацията и начина на функциониране на комитетите на ФМПАО, единствено CDC Entreprises разполага с правомощия да обвързва ФМПАО. Решенията на комитетите не са обвързващи за управляващото дружество (с изключение на случаите на нарушаване на критериите и правилата на инвестиционната политика и предотвратяване на конфликт на интереси, хипотези, които са без значение за разглеждания случай). Френските власти уточниха, че към днешна дата не е имало случай, в който CDC Entreprises да се произнесе срещу становища на комитетите.
(21)
Съществуващите връзки между френската държава, CDC, CDC Entreprises, СИФ, ФМПАО, PSA и Renault са представени на фигура № 1 по-долу.
Фигура 1
Връзки между френската държава, CDC, CDC Entreprises, СИФ, ФМПАО, PSA и Renault
II.2 Предприятието Trèves и мерките, предприети спрямо него
(22)
Предприятието Trèves е специализирано в производството на съставни компоненти за оборудване на автомобилни купета. Преди прилагането на настоящия план за преструктуриране (планът засяга 1 300 души) в Trèves са работили около 6 500 души. Дейността на предприятието е организирана в производството на три категории продукти: акустични (5), седалки и композанти, и текстилни. Предприятието включва 9 завода (понастоящем 2 от тях са затворени), разположени на територията на 14 държави (сред които Испания, Обединеното кралство, Португалия, Словения и Чешката република). Предприятието реализира 40 % от оборота си във Франция. Основни негови клиенти са Renault, Peugeot SA, Volkswagen, Nissan и Toyota.
(23)
Малко преди началото на кризата от 2008 г. Trèves започна да усвоява ползите от първи план за преструктуриране, приложен през 2005 г., чиято цел е намаляване на персонала и оптимизиране на производствения капацитет. След настъпването на кризата Trèves реши да промени и задълбочи плана за преструктуриране и да търси възможност за обсъждане на въпроса със заемодателите си в рамките на помирителна процедура (6).
(24)
Така на 25 май 2009 г. е подписан помирителен протокол между акционера на Trèves (холдинга „Severt“, единствен акционер), дружествата от групата Trèves, заемодателите (т.е. банките) и ФМПАО. С протокола се документира решението за прилагане на план за преструктуриране (описан в раздел V.1.1).
(25)
Финансирането на плана за преструктуриране е оценено на [110-140] (7) млн. EUR. За целта отделните страни са поели ангажименти, описани в протокола от 25 май 2009 г.
(26)
Производителите Peugeot и Renault са се ангажирали да участват във финансирането с 33,3 млн. EUR […].
(27)
Групата Trèves се е ангажирала да положи всички усилия, за да генерира за цялата 2009 г. сума, равняваща се на [5-20] от необходимите ликвидни средства, т.е. [5-30] млн. EUR.
(28)
Банките са отпуснали нов кредит в размер на [10-30] млн. EUR. Освен това те са дали съгласието си за консолидационен заем в размер на [30-60] млн. EUR, предназначен за погасяване на съществуващите краткосрочни ([0-20] милиона) и средносрочни ([30-40] милиона) заеми. Новият кредит и консолидационният заем трябва да бъдат изцяло погасени до […] 2014 г.
(29)
ФМПАО е участвал с помощ за предприятието в размер на 55 млн. EUR. От тази сума [40-50] млн. EUR са вложени под формата на дългови ценни книжа, даващи достъп до капитала (т. нар.„ORAPA“ или облигации, платими в акции с регулиран еквивалент), ценни книжа с фиксирана доходност в размер на [ 8] %. Още [5-15] млн. EUR са вложени чрез увеличаване на капитала (записване на нови обикновени акции), като по този начин участието на ФМПАО в капитала на Trèves става [ 50].
(30)
Публичните кредитори са предоставили план за изчистване на данъчни и социални задължения в размер на 18,4 млн. EUR […]. Планът се е изразявал в разсрочване на плащането на данъчните и социалните задължения от страна на Trèves, заедно с глобите и лихвите за забава.
II.3 Основания за откриване на процедурата
(31)
Финансирането на плана за преструктуриране на Trèves се е основавало на вливането на свежи капитали в размер на общо [100-120] млн. (тази сума не включва консолидационния заем). От тази сума 55 милиона са вложени от ФМПАО. Към тях се прибавя планът за изчистване на данъчни и социални задължения в размер на 18,4 млн. В решението си за откриване на официалната процедура за разследване Комисията изрази съмненията си относно определянето на последните две мерки като държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(32)
Що се отнася до инвестицията на ФМПАО, Комисията отбеляза, че няколко елемента изглежда сочат, че инвестицията произтича от държавата. На пръв поглед тази инвестиция е осъществена с ресурси на държавата и може да бъде вменена на държавата (8). Съмненията на Комисията се основаваха по-специално на наблюдение на описания по-горе начин на функциониране на СИФ, ФМПАО и CDC Entreprises.
(33)
По-нататък Комисията изрази съмненията си относно спазването на критерия за частен инвеститор в условията на пазарна икономика по отношение на въпросната инвестиция. По-специално Комисията не можа да установи със сигурност, предвид положението както в автомобилния сектор, така и на предприятието, изпитващо определени финансови затруднения (9), първо, дали хипотезите на плана за преструктуриране са надеждни, реалистични и предпазливи, второ, дали оценката на Trèves преди инвестицията е била предпазлива, и трето, дали перспективата за вътрешна норма на възвръщаемост (наричана по-долу „ВНВ“) от [ 12 %] (10) може да се приеме за достатъчна предвид поетия от ФМПАО риск.
(34)
Що се отнася до плана за изчистване на данъчните и социалните задължения, Комисията си зададе въпроса дали поведението на френската администрация може да бъде сравнено с това на частен инвеститор, поставен в същата ситуация, който се стреми да събере вземанията си. Комисията не разполагаше с всички елементи, които да ѝ позволят да направи заключението, че по силата на помирителния протокол от 25 май 2009 г. публичните кредитори са били поставени в ситуация поне толкова благоприятна, колкото ситуацията, в която са се намирали частните кредитори на Trèves (т.е. банките), които също са се съгласили да разсрочат вземанията си чрез предоставяне на консолидационен заем. По тази причина Комисията изрази съмнения относно спазването на принципа за частен инвеститор в условията на пазарна икономика по отношение на плана за изчистване на данъчните и социалните задължения.
(35)
И накрая, в случай че горепосочените две мерки бъдат определени като държавна помощ, в решението си за откриване на процедурата Комисията посочи, че тяхната съвместимост би могла да бъде разгледана от гледна точка на насоките на Комисията относно помощите за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (11) (наричани по-долу „насоките“). На този етап обаче Комисията потвърди, че не може да установи със сигурност дали всички условия на въпросните насоки са изпълнени.
III. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(36)
С писмо от 2 юли 2010 г. групата Trèves изпрати мнението си на Комисията. Според групата начинът на отпускане и условията на инвестицията на ФМПАО в групата Trèves, както и на прилагането на плана за разсрочване на нейните данъчни и социални задължения, не попадат в обхвата на член 107, параграф 1 на ДФЕС.
(37)
На първо място, групата Trèves изтъкна, че тезата за вменяване на помощта на държавата е неоснователна, тъй като групата е избрала да поеме ангажимент към ФМПАО с две автомобилостроителни предприятия с международна значимост, които представляват [ 50] % от оборота на групата. Освен това дружеството оспори анализа на Комисията относно вероятността то да е търсило държавни ресурси, тъй като, от една страна, ресурсите на ФМПАО според него произтичат от частни инвеститори, а от друга, участието на други частни инвеститори във финансирането на дружеството (банките) доказва, че то е можело да се финансира при пазарни условия.
(38)
На второ място, групата Trèves категорично отхвърли анализа на Комисията относно икономическото състояние на дружество Trèves между 2005 г. и 2008 г. Според групата Комисията смесва общата криза в автомобилния сектор през 2008 г. с индивидуалното състояние на дружеството, което показва непрекъснат и значителен растеж на оборота му през периода между 1999 г. ([500-700] млн. EUR) и 2004 г. ([900-1 100] млн. EUR). Вярно е, че този ръст е забавен от кризата, която засегна автомобилния сектор през втората половина на 2008 г. Целта на плановете за преструктуриране от 2005 г. и 2009 г. не е била преодоляване на финансови затруднения, а оптимизиране на производствения капацитет на дружеството за работа в една трудна икономическа ситуация, но не и за неговото оцеляване, което се доказва от нарастването на EBITDA (12) на Trèves през периода между 2005 г. и 2007 г., както и от възстановяването на неговите резултати от 2009 г. нататък.
(39)
Групата Trèves също така оспори важността, която Комисията придава на изявлението на френския министър на промишлеността, според което без намесата на държавата предприятието Trèves е щяло да обяви несъстоятелност. Едно субективно политическо изявление, произнесено в трудна обществена ситуация, не може да бъде показателно за реалното икономическо и финансово състояние на дадено предприятие.
(40)
Следователно и от финансова, и от промишлена гледна точка предпазливият характер на инвестицията на ФМПАО в дружеството Trèves е безспорен. Дружеството напомня, че ФМПАО не е бил единственият инвеститор, а заедно с ФМПАО интерес са проявили още няколко потенциални инвеститори и частни партньори. Противно на това, което вероятно предполага Комисията, не съществува противоречие между финансовата и промишлената логика на инвестицията на ФМПАО. Според групата Trèves практиката едно автомобилостроително предприятие да притежава дялово участие в някой от своите доставчици на оборудване с цел заздравяване на производствените връзки помежду им и извличане на финансова печалба от неговия растеж е често срещана в автомобилния сектор.
(41)
На трето място, групата Trèves продължи да обосновава тезата си със спазването на принципа за разумен инвеститор в условията на пазарна икономика. Условията за инвестицията са не само много точни, но и изгодни за ФМПАО. От друга страна, през периода 2008-2009 г. дружеството Trèves е разполагало със значителни предимства, с които да гарантира бързо възстановяване на рентабилността (установяване и нарастване на производството в страни с бързо развиващи се икономики, диверсификация на портфейла от клиентите производители на автомобили, подчертана ориентация към научноизследователска и развойна дейност). С оглед на гореизброените предимства планът за промишлено и финансово преструктуриране на Trèves е изготвен въз основа на предпазливи и разумни предвиждания след задълбочен одит на икономическото състояние на предприятието. И накрая, добрите финансови резултати на дружество Trèves през периода 2009-2010 г. доказват предпазливия характер на инвестицията.
(42)
Накрая групата Trèves счита, че дори ако инвестицията на ФМПАО попада в обхвата на член 107, параграф 1 от ДФЕС, помощта е съвместима с насоките, тъй като осигурява възстановяването на дългосрочната жизнеспособност на предприятието, преструктурирането на Trèves не води до нарушаване на конкуренцията и включва компенсаторни мерки, вече отчасти приложени ([…], намаляване на производствения капацитет, намаляване на персонала и накрая, онази част от финансирането на преструктурирането на Trèves, за която се твърди, че произтича от държавата, остава ограничена до стриктния минимум на разходите за преструктуриране).
(43)
Що се отнася до плана за разсрочване на данъчните и социалните задължения, групата Trèves най-напред смята, че в плана са спазени принципите за частен инвеститор в условията на пазарна икономика. Както и че Комисията не може да предполага, че евентуалното определяне на инвестицията като държавна помощ изключва възможността за разумен план за разсрочване от страна на финансовите органи. В плана за разсрочване са предвидени глоби и неустойки за забава, начисляване на лихвен процент, по-висок от законния лихвен процент, за който би могъл да претендира един частен инвеститор, ипотеки от първи ред […], а освен това публичните органи са действали едновременно с частни инвеститори.
(44)
С писмо от 22 юни 2010 г. ФМПАО изпрати мнението си на Комисията. ФМПАО отхвърли определянето като държавна помощ на неговата инвестиция в дружеството Trèves поради, на първо място, автономността, с която се е ползвал при избора на инвестициите си, и на второ място, поради подхода, който фондът е предприел за постигане на целта си.
(45)
ФМПАО напомни, че решенията за неговите инвестиции се вземат напълно независимо. Тази автономност произтича не само от статута му, но и от начина на неговото управление. Като взаимен фонд за рискови инвестиции ФМПАО се управлява от дружество, самото то работещо съгласно правилата за управление от името на трети страни. Уставната независимост на управляващото дружество при избора за осъществяване на инвестиции поради факта, че действа в интерес на акционерите, допринася за гарантиране на независимостта на ФМПАО при вземането на решения за реализиране на инвестиции. Що се отнася до консултативните комитети на ФМПАО, становищата на комитета по избор на проекти и на комитета по инвестициите се приемат само след одобрение от страна на едно от двете автомобилостроителни предприятия. До този момент управляващото дружество CDC Entreprises не се е разграничило нито веднъж от становищата на комитетите. По тази причина влиянието на частните инвеститори, и по-специално Renault и Peugeot, е водещо при избирането и определянето на инвестиционните проекти.
(46)
От друга страна, инвестицията на ФМПАО в дружеството Trèves илюстрира инвестиционната политика на ФМПАО, с която се дава предимство на предприятия с висок иновационен капацитет и силен потенциал за растеж и рентабилност в сферата на производството на автомобилно оборудване. А и дружеството Trèves е голям производител от европейски мащаб, към което са проявявали интерес […] и други частни фондове. Нетното увеличение на приходите на дружеството от 2010 г. насам доказва уместността на представения от Trèves план за преструктуриране. Освен това временните затруднения на дружеството вследствие на настъпилата икономическа и финансова криза също са позволили на ФМПАО да договори инвестицията при твърде изгодни условия.
(47)
Поради това ФМПАО счита, че инвестицията му не може да бъде определена като държавна помощ.
(48)
С писмо от 6 юли 2010 г. Renault изпрати мнението си на Комисията. В него на първо място се оспорват твърденията на Комисията, според които записването на акции във ФМПАО вероятно е свързано със заема, който държавата му е отпуснала през април 2009 г. Дружеството напомни, че при създаването на фонда на 20 януари 2009 г. (13) то не е притежавало никаква информация за евентуален бъдещ заем, предоставен от страна на държавата на автомобилостроителните предприятия. Целта на предоставения през април 2009 г. заем е била финансиране на общите нужди на предприятието във връзка със сключените финансови сделки през четвъртото тримесечие на 2008 г. и първото тримесечие на 2009 г.
(49)
От друга страна, участието на Renault във ФМПАО е било оправдано поради икономически, производствени и финансови причини: то е било необходимо на Renault от стратегическа и финансова гледна точка с оглед консолидиране на доставките в дългосрочен план чрез обвързване с надеждни и конкурентоспособни доставчици, като едновременно с това е давало възможност да се очаква възвръщаемост на финансовата инвестиция. По този начин ФМПАО дава възможност на Renault да инвестира в предприятия с важно значение в сферата на автомобилостроенето като дружеството Trèves, което е основен доставчик за европейското автомобилостроене. Следователно действията на ФМПАО следват същия подход като този на производителя Renault, самият той предпазлив инвеститор в условията на пазарна икономика.
(50)
И накрая, дружеството Renault напълно споделя мнението на ФМПАО, представено в отговор на решението за откриване на официална процедура от страна на Комисията, относно ролята му в управлението на ФМПАО, начина на функциониране на фонда, относно неговата и тази на управляващото го дружество автономност по отношение на публичните органи.
(51)
С писмо от 6 юли 2010 г. PSA изпрати мнението си на Комисията. Според PSA инвестицията на ФМПАО в дружеството Trèves е не само рентабилна, но и съответства на неговите икономически и стратегически интереси.
(52)
Участието на PSA във ФМПАО е израз на общото желание на автомобилостроителното предприятие и на фонда да инвестират в стратегически предприятия с висок иновационен капацитет, способни да гарантират доставките и оптималното развитие на производството на автомобилно оборудване. От друга страна, групата PSA счита, че предвид поетия риск инвестицията на ФМПАО отговаря на изискванията на групата за възвръщаемост.
(53)
И накрая, PSA поддържа твърдението, че не съществува причинно-следствена връзка между решението за участие във ФМПАО и подписването на споразумение за заем от 3 млрд. EUR между френската държава и автомобилостроителното предприятие през март 2009 г.
(54)
С писмо от 23 юни 2010 г. един конкурент на Trèves, пожелал да остане анонимен, изпрати мнението си на Комисията. Той споделя анализите на Комисията, описани в решението за откриване на процедура от 29 януари 2010 г. Според него е вярно, че дружеството Trèves е изпитвало икономически затруднения преди началото на икономическата криза и следователно не може да се възползва от мерките съгласно временната рамка на Общността. От друга страна, независимо от икономическото състояние на Trèves, евентуалните държавни помощи за дружеството трябва да бъдат придружени от съществени компенсаторни мерки поради силно негативното им въздействие върху конкуренцията. В действителност, ако единствената цел на дадена помощ е да поддържа по изкуствен начин жизнеспособността на дадено предприятие в сектор, изпаднал от дълго време в структурен свръхкапацитет, прилагането ѝ не е оправдано. Конкурентът смята, че дружеството Trèves трябва да бъде задължено да ограничи присъствието си на пазара чрез продажба на част от филиалите си или чрез драстично намаляване на дейността си и да отдели повече собствени ресурси за преструктурирането си.
(55)
С писмо от 15 юни 2010 г. италианското министерство на икономическото развитие изпрати мнението си на Комисията. То споделя „аргументите“ (14) на Комисията по две основни точки: инвестицията на ФМПАО несъмнено представлява държавна помощ поради същественото участие на публични средства, както и че този вид помощи са предназначени за подпомагане на предприятия, които преди третото тримесечие на 2008 г. са изпитвали затруднения по смисъла на насоките.
IV. КОМЕНТАР НА ФРАНЦИЯ
(56)
С писмо от 25 март 2010 г. френските власти изпратиха мнението си на Комисията в отговор на официалната процедурата за разследване, открита на 29 януари 2010 г.
(57)
Според френските власти начинът на осъществяване и условията на инвестицията на ФМПАО в дружеството Trèves не попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тъй като инвестицията не е осъществена с държавни ресурси, а с преобладаващо частни средства, които не могат да бъдат вменени на държавата. Френските власти смятат, че дори да се приеме, че ресурсите на ФМПАО са държавни и решението за реализиране на инвестиции е на държавата, въпросната инвестиция притежава всички характеристики на предпазлива инвестиция в условията на пазарна икономика. Френските власти смятат още, че съгласието на публичните кредитори за разсрочване на данъчните и социалните задължения отговаря на критериите за частен кредитор, който се стреми да събере вземанията си.
(58)
Френските власти изтъкват, че инвестицията на ФМПАО по никакъв начин не налага прехвърлянето на държавни ресурси по смисъла на съдебната практика по делото „Stardust marine“ (15). Средствата на ФМПАО, що се отнася до дела на PSA и Renault (2/3), несъмнено са частни средства, а що се отнася до дела на СИФ (1/3), макар и да произтичат от държавата, тези средства не се намират под постоянен контрол от страна на държавата. Създаден по модела на частните инвестиционни фондове, СИФ е учреден под формата на акционерно дружество в конкуренция с останалите частни инвестиционни фондове. Той осъществява дългосрочни инвестиции с цел възвръщаемост.
(59)
От друга страна, управляващото дружество на ФМПАО, CDC Entreprises, предвид статута си и начина си на функциониране, не се намира под контрола на публичните власти. Предвид своя статут дружеството е независимо и от CDC и инвестира изключително в полза на своите акционери, в конкуренция или едновременно с частни инвеститори. Следователно CDC Entreprises управлява средствата на ФМПАО напълно независимо. Що се отнася до инвестицията в Trèves, тя е била осъществена в съответствие с препоръките на комитета по избор на проекти и комитета по инвестициите на ФМПАО, без никаква намеса от страна на държавата. По тази причина френските власти стигат до заключението, че, от една страна, инвестираните ресурси не представляват държавни ресурси доколкото не са под постоянен публичен надзор и следователно на разположение на националните власти, и от друга страна, че решението за реализиране на инвестиции не може да бъде вменено на държавата, тъй като CDC Entreprises действа изключително в интерес на акционерите на ФМПАО и напълно независимо.
(60)
Що се отнася до съответствието на инвестицията на ФМПАО с принципа за предпазлив инвеститор в условията на пазарна икономика, френските власти припомнят, че инвестиционната политика на ФМПАО отдава предимство на рентабилни и стратегически проекти за автомобилния сектор с потенциал за бърз растеж и съществен иновационен капацитет. В случая с Trèves инвестицията е осъществена въз основа на реалистичен и стриктен бизнес план, утвърден от няколко частни анализатори. А придобиването от страна на ФМПАО на дял от капитала на Trèves и записването на ORAPA са осъществени едновременно с други частни инвеститори и при същите условия (инвестиции „pari passu“ - „на равни начала“). Според френските власти тези елементи са достатъчни за установяване на съответствието на инвестицията с пазарните практики.
(61)
По отношение прилагането на принципа за частен кредитор в условията на пазарна икономика френските власти смятат, че предоставеният на Trèves план за разсрочване на данъчните и социалните задължения е подчинен именно на идеята за прилагането на този критерий, според която както публичният, така и частният кредитор трябва да се стремят да възстановят вземанията си от длъжник, изпаднал във финансово затруднение. Най-напред френските власти уточняват, че на групата Trèves не е предоставено никакво опрощаване на данъчни и социални задължения. Според тях в случая са спазени двата основни елемента на критерия за частен кредитор, а именно наличието на глоби и неустойки за забава и начисляване на лихви. В действителност в плана за разсрочване на данъчните и социалните задължения са предвидени лихви и глоби за забава, определени преди споразумението относно плана за разсрочване и взети предвид при изчислението на месечните вноски, дължими от Trèves. Освен това, в съответствие с член 1153 от Гражданския кодекс, при липса на клауза в договора закъснението при плащането на сума, дължима на даден частен кредитор, налага плащане на лихви за забава, определени в съответствие със законния лихвен процент. Този процент е бил 3,79 % през 2009 г., годината, в която е бил приложен планът за разсрочване. Годишната лихва за целия период на плана за разсрочване е около [5-10] %. Също така френските власти напомнят, че едновременно с плана за разсрочване на социалния и данъчния пасив и банките кредиторки на Trèves са дали съгласието си за разсрочване и на собствените си пасиви чрез консолидационен заем. Следователно частните кредитори на Trèves също са договорили платежни инструменти с цел да гарантират плащането на техните вземания.
(62)
На първо място френските власти установяват, че преобладаващата част от получените мнения потвърждават, че инвестицията на ФМПАО в дружеството Trèves не може да бъде определена като държавна помощ. Поради това френските власти заявяват, че няма да коментират повече тези мнения.
(63)
Противно на мненията, представени от италианските власти и от анонимното дружество, представящо се за конкурент на Trèves, френските власти биха искали да предоставят на Комисията следното мнение.
(64)
Френските власти установяват, че италианските власти се ограничават до твърдението, че инвестицията на ФМПАО в дружеството Trèves трябва да бъде определена като държавна помощ поради „решаващата роля“ на публичните средства в тази инвестиция. Това твърдение не е подкрепено с никакви доказателства или обосновка.
(65)
Пак според френските власти конкурентното на Trèves дружество предполага, все така без доказателства, наличието на държавна помощ, несъвместима с насоките и с временната рамка на Общността, приета от Комисията през декември 2008 г. във връзка с икономическата и финансова криза. Елементите, на които се основава твърдението на това дружество, са или неточни, или умело извадени от контекста им и следователно са тълкувани погрешно или едностранчиво.
V. ОЦЕНКА НА РАЗГЛЕЖДАНИТЕ МЕРКИ
(66)
Когато Комисията разглежда дадена национална мярка, тя трябва най-напред да провери дали въпросната мярка може да бъде определена като държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. След като установи този факт, Комисията може да направи оценка до каква степен мярката може да бъде разглеждана като съвместима с общия пазар въз основа на разрешените в ДФЕС дерогации от принципа за забрана на държавната помощ. Ако разглежданата мярка не представлява държавна помощ, проверката на съвместимостта на помощта е излишна.
V.1. Оценка на наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(67)
Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС „всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.
(68)
В горната разпоредба са посочени критериите, съгласно които дадена национална мярка може да бъде определена като държавна помощ. Както Съдът напомня в решението си от 15 юни 2006 г., тези критерии са „финансирането на подобна мярка от държавата или чрез държавни средства, наличието на предимство за определено предприятие, избирателният характер на посочената мярка, както и въздействието на последната върху търговията между държавите-членки и произтичащото от нея нарушаване на конкуренцията“ (16).
(69)
Тези критерии са кумулативни и следователно трябва да бъдат изпълнени всичките, за да може дадена мярка да бъде определена като държавна помощ. Ако Комисията установи, че някой от тези критерии не е изпълнен, тя може да твърди със сигурност, че разглежданата мярка не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
V.1.1. Инвестицията на ФМПАО в размер на 55 млн. EUR
(70)
Що се отнася до инвестицията на ФМПАО в дружество Trèves в размер на 55 млн. EUR, най-напред следва да се провери дали е изпълнен критерият за предимство.
(71)
Съгласно установената съдебна практиката (17) капиталово участие в дадено предприятие не представлява държавна помощ, ако е осъществено при обстоятелства, които биха били приемливи за частен инвеститор, действащ в обичайни условия на пазарна икономика („критерият за частен инвеститор в условията на пазарна икономика“).
(72)
В този смисъл, ако се приеме хипотезата, че ФМПАО ще препродаде дела си в дружеството Trèves до края на 2012 г., вътрешната норма на възвръщаемост („ВНВ“), изчислена от ФМПАО на базата на тази инвестиция, възлиза на [ 12 %] годишно. Тази норма представлява възвръщаемостта, преди облагане с данъци, на цялата инвестиция на ФМПАО, т.е. както прякото капиталово участие от [5-15] млн. EUR, така и капиталовото участие под формата на дългови ценни книжа, даващи достъп до капитала (ORAPA), в размер на [40-50] млн. EUR.
(73)
При това положение, за да се оцени дали е изпълнен критерият за частен инвеститор в условията на пазарна икономика, Комисията следва да се произнесе по следните въпроси:
а)
Надежден и реалистичен ли е планът за преструктуриране на Trèves, въз основа на който ФМПАО се е ангажирал?
б)
Направена ли е подходяща оценка на групата Trèves, преди вливането на капитал от ФМПАО в размер на [5-15] млн. EUR?
в)
По времето, когато е била осъществена инвестицията на ФМПАО, били ли са разумни и реалистични хипотезите на плана за преструктуриране, на които се базира размерът на ВНВ?
г)
Достатъчна ли е очакваната ВНВ в размер на [ 12 %]?
(74)
Към отговорите на въпроси б) и г) Комисията ще добави съображения, свързани съответно със структурата на инвестицията на ФМПАО и с разпределянето на добавената стойност.
(75)
Отговорите на тези въпроси ще позволят на Комисията да определи дали ФМПАО е действал при условия, подобни на условията, които би изисквал частен инвеститор, чиято инвестиция носи риск както предвид положението в автомобилния сектор към момента на инвестицията, така и предвид икономическото положение на предприятието, изпитващо определени финансови затруднения.
(76)
Както вече беше посочено в съображение 23, малко преди началото на финансовата и икономическа криза от 2008 г. дружеството Trèves започна да усвоява ползите от един първи план за преструктуриране, приложен през 2005 г., чиято цел е намаляване на персонала и оптимизиране на производствения капацитет (18). След настъпването на кризата Trèves решава да промени и задълбочи плана за преструктуриране.
(77)
Така от края на лятото на 2008 г. Trèves дава нов тласък на плана си за преструктуриране и в края на месец декември 2008 г., т.е. няколко месеца преди подписването на помирителния протокол от 25 май 2009 г., вече са налице следните резултати:
-
значително намаляване на общите разходи: предприетите в това отношение мерки са позволили да бъде намален с [20-30] % общият размер на действителните общи разходи на Trèves през последните четири месеца на 2008 г. в сравнение с предварителния бюджет за 2008 г.;
-
значително намаляване на стоковите запаси: стойността на стоковите запаси е намаляла с [30-40] % през втората половина на 2008 г., като от [20-80] млн. EUR през юни е достигнала [0-60] млн. EUR през декември;
-
контрол на инвестициите в материални активи: последните са намалени с [40-50] % през 2008 г. в сравнение с предварителния бюджет за 2008 г.;
-
намаляване на персонала: персоналът на групата във Франция е намален с [10-20] % само през 2008 г. ([…] наети на работа във Франция през декември 2008 г. срещу […] през януари 2008 г.).
(78)
В началото на 2009 г. Trèves официално изготви нова версия на плана за преструктуриране с помощта на независимото консултантско дружество […]. Консултантът по-специално е утвърдил общия размер на разходите, необходими за финансиране на плана ([110-140] млн. EUR, вж. съображение 25 и следващите).
(79)
Най-напред следва да се подчертае, че предвижданията за бъдещите обороти, които фигурират в плана за преструктуриране, изглеждат надеждни и реалистични. Тези предвиждания се основават на значително намалени очаквания за обема на поръчките от страна на производителите на автомобили. Например очакваните за 2009 г. обеми са по-малки с [15-25] % от нивото им през 2008 г. От друга страна, предвижданията съответстват на тези, направени по същото време от анализаторите на автомобилния сектор (например дружеството JD Power) по отношение на очакваното възстановяване на сектора и перспективата до 2011 г. Следователно дружество Trèves е направило оценка на бъдещия си оборот въз основа на предпазлива и сериозна преценка на обема на поръчките. В плана се запазва предпазливостта в оценката за развитието на сектора и се предвижда ниво на активност през 2011 г., […] от реализираните през 2008 г. продажби.
(80)
Планът също така се основава на значително намаляване на разходите. Един от начините за постигането на това е повишаването на ефективността на работната сила и осъществяването на икономии от оперативните разходи[…] (19) […]. Намаляването на разходите се постига и чрез значително намаляване на наетия персонал (планът за преструктуриране засяга общо 1 300 души).
(81)
В съответствие с тези мерки в плана за преструктуриране се предвижда:
-
възстановяване на финансовия баланс от 2010 г. нататък с приходи от [0-10] млн. EUR преди облагане с данъци, положителни парични потоци в размер на [0-10] млн. EUR и EBITDA [40-70] млн. EUR;
-
приходи в размер на [10-30] млн. EUR преди облагане с данъци от 2011 г. нататък, с положителни парични потоци в размер на [10-30] млн. EUR и EBITDA [50-80] млн. EUR.
(82)
Уместно е да се отбележи, че преди да се ангажира в проекта самият ФМПАО е упълномощил консултанта […] в периода от средата на март до средата на април 2009 г. да направи пълен одит на икономическото състояние на дружество Trèves (така наречената дейност „due diligence“). Екипите на ФМПАО от своя страна също са анализирали и утвърдили плана за преструктуриране.
(83)
От друга страна, в рамките на своето преструктуриране Trèves се ангажира да прехвърли дейността си „[…]“, като отчита промишлените и социалните баланси във връзка с тази операция и с цел да допринесе за конкурентоспособността на новосъздадената група Trèves.
(84)
Предвид горепосочените елементи Комисията стига до заключението, че планът за преструктуриране, въз основа на който ФМПАО е осъществил инвестицията си в дружеството Trèves, може да се счита за надежден и реалистичен.
(85)
Стойността на собствените капитали на Trèves преди инвестицията на ФМПАО е определена на [15-40] млн. EUR. На базата на тази стойност ФМПАО придобива [ 50] % от капитала на дружеството чрез увеличаване на капитала с [5-15] млн. EUR. Комисията следва да провери дали оценката е подходяща и разумна предвид икономическото състояние на предприятието през този период.
(86)
Съществуват няколко метода за оценка на стойността на собствените капитали на дадено предприятие (20). Често използван е методът за коефициент на EBITDA. Този метод позволява да се пресметне стойността на собствените капитали на дадено предприятие за година X чрез умножаване на EBITDA за тази година X с число (коефициент), определено като целесъобразно за сектора, като от получения резултат се извади нетният дълг.
(87)
Друг метод е така нареченият „Discounted Cash Flow Analysis“. Наличните номинални парични потоци („Free Cash Flows“) на предприятието за бъдещите години се актуализират в съответствие със среднопретеглената цена на номиналния капитал (наричана по-долу „Weighted Average Cost of Capital“ или „WACC“), като от получената стойност се извади нетният дълг.
(88)
Трети метод е методът на коефициент на оборота. Той позволява да се пресметне стойността на собствените капитали на дадено предприятие за година X чрез умножаване на оборота за годината X с число (коефициент), определено като подходящо за сектора, като от получения резултат се извади нетният дълг.
(89)
За оценка на Trèves преди инвестицията ФМПАО е използвал метода на Discounted Cash Flow Analysis и метода на коефициент на оборота. Първият от разгледаните методи, този на коефициент на EBITDA, е бил неприложим, тъй като в края на 2008 г. дружеството Trèves не е имало положителен EBITDA.
(90)
За разлика от него методът на Discounted Cash Flow Analysis е бил приложим и е позволявал да се вземат предвид перспективите за възстановяване на рентабилността на предприятието, което води до включване в оценката на благоприятните очаквания за подобрение на икономическите показатели на предприятието. Методът на коефициент на оборота също така е използван като предпазна мярка и като потвърждение.
(91)
Що се отнася до метода Discounted Cash Flow Analysis за оценка на предприятието, цената на капитала или секторната WACC, включваща специфичния риск в сектора, е пресметната на 12 %. Впоследствие ФМПАО е изчислил по-разумна WACC от [ 12] %, като включва допълнителни елементи на специфичния риск, свързани с размера на предприятието и с неликвидния характер на инвестицията. В крайна сметка ФМПАО е приел WACC от [ 12] %, за да отчете допълнителният риск, свързан с темпа на възстановяване (по-точно преструктуриране) на предприятието. Дългосрочната стойност на предприятието (наречена остатъчна стойност) е изчислена въз основа на резултатите за 2011 г. По този начин определената от ФМПАО стойност на собствените капитали на дружеството Trèves възлиза на [15-40] млн. EUR.
(92)
Що се отнася до метода на коефициент на оборота, приложеният коефициент, с който е бил умножен оборотът за края на 2008 г., е бил [0-1]. Този коефициент съответства на коефициентите, наблюдавани на пазара на сравними с Trèves предприятия към момента на трансакцията. Следва да се подчертае, че в края на 2008 г. и началото на 2009 г. тези коефициенти са достигнали исторически ниски нива поради настъпилата финансова и икономическа криза, засегнала силно сектора на автомобилостроенето и на автомобилното оборудване (в действителност средната стойност в дългосрочен план на коефициента на оборота за сектора на автомобилното оборудване е 0,51). При коефициент от [0-1] стойността на собствените капитали на Trèves възлиза на [15-40] млн. EUR.
(93)
И макар че коефициентът от [0-1] следва да се разглежда като исторически нисък, ФМПАО е приел стойността, изчислена на базата на този коефициент, а не получената при средна стойност на коефициента в дългосрочен план или при усреднен коефициент за период от няколко години. ФМПАО не е приел и оценката, направена по метода на Discounted Cash Flow Analysis. От горното следва, че оценката на собствения капитал на Trèves, направена от ФМПАО преди да осъществи инвестицията си, е подходяща и разумна. Всъщност тази оценка попада в долната част на интервала, определен по метода на Discounted Cash Flow Analysis и борсовите коефициенти. Извършването на оценка при тези обстоятелства е благоприятно за частен инвеститор, тъй като то засилва перспективите за добавена стойност, при условие че коефициентите за оценка се върнат на нивото на средните си исторически стойности.
(94)
Освен това следва да се напомни, че инвестицията на ФМПАО не се ограничава до капиталово вложение в размер на [5-15] млн. EUR, с което фондът придобива [ 50] % от дяловете на групата Trèves. ФМПАО влага още [40-50] млн. EUR под формата на дългови ценни книжа, даващи достъп до капитала (ORAPA) и носещи лихва от [ 8] % годишно. Това е комплексна структура на инвестицията, каквато би предпочел един частен инвеститор в сектора на автомобилното оборудване. В действителност наличието на значително количество ORAPA, чийто еквивалент варира в зависимост от икономическите показатели на дружеството, е един от най-стимулиращите механизми за контрол.
(95)
Приложенията от ФМПАО механизъм е следният. ORAPA могат да бъдат платени чрез емитиране на нови акции на дружеството Trèves. За 2011 г. еквивалентът е определен при достигане на марж на брутния оперативен излишък от […] %. Ако той бъде постигнат, ФМПАО ще получи […] % от собствените капитали чрез изплащането на облигациите. Ако не бъде постигнат, с изплащането на облигациите ФМПАО ще притежава […] % от собствените капитали. Следователно в интерес на ръководителите на Trèves е да гарантират реализацията на този марж на брутния оперативен излишък […]. По този начин интересите на инвеститора и тези на ръководителите акционери са тясно свързани с цел максимално увеличаване на крайната стойност на дружеството.
(96)
Обичайният подход на един частен инвеститор е да оцени годишната вътрешна норма на възвръщаемост, която би имала предвижданата инвестиция. За да се изчисли годишната ВНВ на инвестицията в дадено предприятие, следва да се определи стойността на собствените капитали на това предприятие към момента на очакваната възвръщаемост.
(97)
Както вече беше посочено в съображения от 85 до 87, съществуват няколко метода за определяне на стойността на едно предприятие. За да се оцени стойността на предприятието през 2012 г. - година, през която ФМПАО би могъл да прехвърли дела си (21), фондът е използвал метода на коефициент на EBITDA. Този метод често се използва в производствения сектор за предвиждане на изходните условия за инвеститорите на капиталови или квазикапиталови средства. От друга страна, чрез изчислението на очакваната възвръщаемост на базата на EBITDA, ФМПАО се основава на подходяща мярка за възстановяване на предприятието, която трябва да бъде предприета в периода от момента на неговата инвестиция (25 май 2009 г.) до края на 2011 г. Освен това, като използва в изчисленията си размера на EBITDA, предвиден за 2011 г., а не този, предвиден за 2012 г., ФМПАО възприема предпазлив подход, чрез който да провери достатъчно бързо (за малко повече от две години и половина) дали възстановяването на предприятието е задоволително.
(98)
Така в разглеждания случай изчислената от ФМПАО ВНВ се основава на три хипотези, посочени в плана за преструктуриране. На първо място, в края на 2011 г. групата Trèves би трябвало да има EBITDA в размер на [50-80] млн. EUR. На второ място, стойността на Trèves в края на 2011 г. е определена на базата на коефициент на EBITDA [1-6]. На трето място, нетният дълг в края на 2011 г. е оценен на [50-150] млн. EUR. Комисията следва да определи дали тези три хипотези могат да се разглеждат като надеждни и реалистични към момента на осъществяване на инвестицията на ФМПАО.
(99)
Първо, по отношение на размера на EBITDA за 2011 г. следва да се подчертае, че предвиждането се основава на прилагането на плана за преструктуриране. Както беше обяснено в съображение 76 и следващи, планът може да се разглежда като надежден и реалистичен. Следва да се напомни, че намаляването на разходите по принцип се постига чрез увеличаване на ефективността на работната сила и осъществяването на икономии от оперативните разходи, по-специално чрез […]. Намаляването на тези разходи се основава също на значително намаление на числеността на персонала (преструктурирането засяга общо 1 300 души).
(100)
Второ, използваният за определяне на стойността на предприятието коефициент на EBITDA ([1-6]) съответства на средния коефициент в сектора, изчислен за периода 2000-2009 г. на ([1-6]), минус стандартно отклонение като предпазна мярка, свързано с темпа на възстановяване на предприятието. Този коефициент леко надвишава коефициента в сектора към момента на инвестицията (около 4,2). Независимо от това, достатъчно предпазливо е при оценката за края на 2011 г. да се използва числото [1-6] предвид очакванията за подобряване на съотношението, подобрение, което се е усещало в значителна степен още към момента на инвестицията ([1-6] през декември 2008 г. срещу [1-6] през май 2009 г.). Също така този коефициент изглежда особено предпазлив предвид дългосрочните очаквания за сектора, сочещи коефициенти в границите от [1-6] до [1-6].
(101)
Трето, изготвените през април 2009 г. предвиждания са показвали подобрение на нетния дълг, който е трябвало да намалее от [100-200] млн. EUR в края на 2008 г. до [100-200] млн. EUR в края на 2010 г. (преди това дългът е нараснал от [100-200] млн. EUR в края на 2005 г. до [100-200] млн. EUR в края на 2008 г.). Предвид очакваното постоянно ниво на EBITDA за периода 2009-2011 г., липсата на значителни допълнителни разходи, свързани с материалните и нематериалните активи, и липсата на допълнителни гаранции, свързани с разходите за преструктуриране, предвиждането за намаление на дълга с [0-30] млн. EUR изглежда предпазливо.
(102)
Вследствие на горепосоченото следва да се заключи, че изчислението на ВНВ към момента на инвестицията се основава на разумни хипотези.
(103)
Що се отнася до въпроса дали очакваната ВНВ в размер на [ 12 %] е приемлива с оглед на риска, който носи инвестицията, Комисията изказа следното мнение.
(104)
Най-напред следва да се напомни, че изчислението, извършено въз основа на елементите, разгледани в съображения от 97 до 100, действително води до определяне на ВНВ в размер на [ 15 %]. Въпреки това, за по-голяма сигурност и като предпазна мярка ФМПАО прилага намаляване с […] % на очакваната за 2011 г. EBITDA. В резултат на това възприетата за целите на настоящия анализ ВНВ от [ 12 %] е норма, която отразява песимистичен сценарий за развитието на предприятието. Както вече беше посочено, основният сценарий води до определяне на ВНВ в размер на [ 15 %], а оптимистичният сценарий (EBITDA, надвишена с […] %), води до определяне на ВНВ в размер на около [ 20 %].
(105)
Следва да се отбележи, че предвид неликвидния характер на финансовата операция е невъзможно към настоящия момент да се направи позоваване на сравними цени на котировки (например за подчинени заеми) към момента на инвестицията на ФМПАО, за да се прецени дали предвижданото ниво на ВНВ е подходящо. За сметка на това няколко елемента, представени по-долу, позволяват да се направи оценка на възприетия от ФМПАО долен праг на ВНВ в размер на [ 12 %] през май 2009 г.
(106)
Най-напред следва да се отбележи, че наблюдаваната възвръщаемост на инвестициите в сектора на автомобилното оборудване често е ниска. За петте години, предшестващи кризата от втората половина на 2008 г., средната ВНВ е била 8,5 % (22). Въпреки това професионални инвеститори често инвестират в сектора със съзнанието, че е възможна печалба, свързана с ниската стойност на предприятията в сектора [в сравнение с други сектори]. По тази причина през 2006 г. са наблюдавани изключителни нива на ВНВ (надвишаващи 20 % годишно за тригодишен период) за осъществилите инвестиции през периода на намалена активност на пазара през 2003 г.
(107)
За да получи по-висока от наблюдаваната средна възвръщаемост, професионалният инвеститор трябва да познава много добре пазара, какъвто е случаят с ФМПАО, и да предвиди структура на дяловото участие, която му позволява да оптимизира възвръщаемостта на инвестицията си, което също е характерно за инвестицията на ФМПАО (вж. съображенията относно структурата на инвестицията в съображения 94 и 95, както относно разпределението на добавената стойност в съображения 110 и 111.
(108)
След това френските власти се позоваха на проучване на AFIC (Френска асоциация на инвеститорите на капитали) относно развитието на показателите в сектора на рисковия капитал във Франция. Проучването се основава на данни, предоставени от над 120 структури, управляващи повече от 500 инвестиционни фонда. В проучването на AFIC е посочена нетна доходност, възлизаща между 14,1 % в края на 2007 г. и 10,8 % в края на 2008 г. (дата, която е по-близо до датата на инвестицията на ФМПАО) на „капитала за растеж“. „Капиталът за растеж“ е подклас на рисковия капитал по отношение на инвестиционната политика на ФМПАО (миноритарно дялово участие и вливане на свеж капитал). Като се отчете размерът на заплащането на управляващото дружество, оценен на […] максимум, необходимата ВНВ с оглед постигане на „пазарна“ доходност е между 12 % и 15 %.
(109)
И накрая, наличните параметри към момента на инвестицията позволяват да се определи среднопретеглената цена на капитала („WACC“), изчислена с помощта на МОФА (23) и адаптирана към автомобилния сектор във Франция, която включва допълнителни елементи на специфичния риск, свързани с размера на предприятието Trèves и с неликвидния характер на инвестицията. Предвид тези присъщи на специфичния риск допълнителни елементи, така определеният към момента на инвестицията WACC е [ 12] %, увеличен на [ 12] % от ФМПАО (вж. съображение 91. Следва да се напомни, че WACC е минималната норма на възвръщаемост, която изискват предоставящите средства на дадено предприятие (акционери и кредитори), за да финансират инвестиционни проекти. Следователно изчислената за Trèves WACC дава ясен показател за приемливостта на долния праг на ВНВ от [ 12 %] (24).
(110)
От друга страна, следва да се подчертае, че добавената стойност на предприятието Trèves няма да бъде разпределена между ФМПАО и заварения акционер в зависимост от притежаваните от тях дялове от капитала на Trèves. В действителност, при хипотезата за прекратяване на […], в сключеното между акционерите споразумение се уточнява, че първите […] млн. EUR от стойността на предприятието ще бъдат предоставени изцяло на ФМПАО (първи транш). След това приходът от прехвърлянето в размер между […] млн. EUR и сума, равна на инвестицията на ФМПАО, капитализирана при […] % годишно, се разпределя между ФМПАО ([…] %) и заварените акционери ([…] %) (втори транш). В крайна сметка ФМПАО получава […] % от прихода от прехвърлянето, надвишаващ този праг, а традиционните акционери - […] %.
(111)
Това споразумение за разпределяне на добавената стойност е благоприятно за ФМПАО. В действителност ФМПАО по този начин получава сериозна гаранция, че по отношение на неговата инвестиция бързо ще бъде достигната ВНВ в размер на [ 12 %] (съответстваща на посочената по-горе WACC на Trèves). Освен това споразумението силно ще стимулира заварения акционер и ръководителите на предприятието да изпълнят, дори да преизпълнят целите на плана за преструктуриране, който в зависимост от сценария трябва да осигури за ФМПАО ВНВ в размер на [ 12 %], [ 15 %] или [ 20 %].
(112)
От горните констатации следва, че предвижданата ВНВ в размер на [ 12 %] е била разумна към момента на инвестицията и приемлива с оглед на инвестиционния риск.
(113)
След анализа на плана за преструктуриране на Trèves, на оценката на предприятието преди инвестицията на ФМПАО, на структурата на тази инвестиция, на хипотезите, на които се базира ВНВ в размер на [ 12 %], на адекватността на това ниво на ВНВ, по-специално с оглед на предвиденото споразумение между акционерите относно разпределянето на добавената стойност, следва да се направи заключението, че ФМПАО е действал в условия, подобни на условията, които би изисквал частен инвеститор, чиято инвестиция носи риск както с оглед на положението в автомобилния сектор към момента на инвестицията, така и предвид икономическото положение на предприятието, изпитващо определени финансови затруднения. С други думи, инвестицията на ФМПАО в размер на 55 млн. EUR отговаря на критерия за частен инвеститор в условията на пазарна икономика. Следователно тази инвестиция не предоставя предимство на предприятието Trèves.
V.1.2. Планът за разсрочване на данъчните и социалните задължения
(114)
Френската администрация е одобрила план за разсрочване на данъчните и социалните задължения на Trèves в размер на 18,4 млн. EUR. Във връзка с тази мярка Комисията би желала най-напред да разгледа критерия за предимство.
(115)
Съгласно практиката на Комисията за взимане на решения и постоянната съдебна практика, споразумение с публичен кредитор за разсрочване на дългове не представлява държавна помощ, ако поведението на публичния кредитор може да бъде сравнено с това на частен кредитор, който „иска да събере дължимите му суми и с такава цел сключва споразумения с длъжника, по силата на които натрупаните задължения са разсрочени или разделени на части с оглед улесняване на тяхното изпълнение“ (25).
(116)
За публичните кредитори на Trèves планът за разсрочване на дълговете е по-добро решение в сравнение с принудителното събиране. При последното, предвид общата задлъжнялост на предприятието, публичните кредитори биха възстановили само част от вземанията си - непривилегированите. А в случая едновременно с плана за разсрочване са били учредени ипотеки от първи ред […] (член […] от помирителния протокол от 25 май 2009 г.) с цел гарантиране на данъчните и социалните задължения. Тези активи са описани в приложение 7 към протокола. Към 31 декември 2008 г. нетната им счетоводна стойност възлиза на [25-35] млн. EUR. Следователно размерът на гаранциите, учредени в полза на публичните кредитори, покрива над 140 % от размера на вземането им, състоящо се от главница (18,4 млн. EUR), глоби за забава и лихви за забава (вж. съображение 117).
(117)
Освен това публичните кредитори на Trèves ще получат и лихви. В действителност сумата от 18,4 млн. EUR е увеличена с глоби за забава в размер на [1-2] млн. EUR и с лихви за забава в размер на [1-2] млн. EUR, като цялата сума трябва да бъде възстановена в периода от […] и […] чрез месечни вноски по […] EUR. Общият размер на глобите и лихвите за забава възлиза на [2-4] млн., т.е. [10-20] % от размера на главницата, което, среднопретеглено спрямо срока на плана за разсрочване, представлява лихва от около [0-10] %. Поначало този лихвен процент е по-висок от лихвените проценти, при които финансовите органи са отпуснали заеми на Trèves в рамките на помирителния протокол от 25 май 2009 г., и това се отнася както за новия кредит, така и за консолидационния заем (26).
(118)
В това отношение също така е важно да се подчертае, че ангажиментът на публичните кредитори е придружен от съществен ангажимент от страна на банките (консолидационен заем в размер на [30-60] млн. EUR и нов кредит в размер на [10-30] млн. EUR). Нещо повече, в помирителния протокол изрично е посочено, че предоставените на банките гаранции са от втори ред […], което означава, че тези кредитори не могат да реализират нито една гаранция, докато публичните кредитори от първи ред не получат изцяло вземанията си.
(119)
Също така на групата Trèves не е предоставено никакво опрощаване на данъчни и социални задължения.
(120)
И накрая, френските власти потвърдиха, че настоящият план за разсрочване не представлява продължение или изменение на предишен план.
(121)
От горните съображения следва, че френската администрация е предоставила на Trèves план за разсрочване на данъчните и социалните задължения въз основа на хипотези, преценени като надеждна база на плана за преструктуриране (вж. раздел V), и обвързан с условия, които биха били приемливи за частен инвеститор в условията на пазарна икономика, поставен в същата ситуация.
V.2. Заключение относно оценката за наличие на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(122)
С оглед на изложените в раздел V.1. елементи е видно, че нито инвестицията на ФМПАО в размер на 55 млн. EUR, нито планът за разсрочване на данъчните и социалните задължения в размер на 18,4 млн. EUR предоставят предимство на група Trèves. Следователно тези мерки не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
VI. ОБЩО ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(123)
След задълбочено разглеждане на въпросните мерки Комисията установи, че те не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Предоставените от Френската република две мерки, предприети по отношение на предприятието Trèves, включващи инвестиция на Фонда за модернизация на производителите на автомобилно оборудване (ФМПАО) в размер на 55 млн. EUR, както и план за разсрочване на данъчни и социални задължения в размер на 18,4 млн. EUR, не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Френската република.
Съставено в Брюксел на 20 април 2011 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-20 April 2011
dwar l-għajnuna allegata favur l-impriża trèves Nru C 4/10 (ex NN 64/09) Implimentata mir-Repubblika Franċiża
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 2585)
(It-test bil-Franċiż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/676/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li sejħet lill-partijiet interessati biex jippreżentaw il-kummenti tagħhom skont l-imsemmija Artikoli (1) u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
I. PROĊEDURA
(1)
Permezz ta’ numru ta’ artikli li dehru fl-istampa matul ir-Rebbiegħa 2009, il-Kummissjoni ġiet infurmata li l-impriża Trèves kienet ser tibbenifika minn investiment li jammonta għal EUR 55 miljun mill-Fond ta’ Modernizzazzjoni tal-Fornituri tal-Komponenti tal-Karozzi (Fonds de Modernisation des Equipementiers Automobiles, iktar 'il quddiem “FMEA”). Permezz tal-ittri tal-5 ta’ Mejju 2009, tal-11 ta’ Ġunju 2009, tal-10 ta’ Lulju 2009 u tal-4 ta’ Novembru 2009, il-Kummissjoni bagħtet lill-awtoritajiet Franċiżi talbiet għal informazzjoni f'dan ir-rigward. L-imsemmija awtoritajiet wieġbu għal dawn it-talbiet permezz ta’ ittri (jew b'posta elettronika) tal-5 ta’ Ġunju 2009, tat-23 ta’ Ġunju 2009, tat-18 ta’ Awwissu 2009, tat-18 ta’ Novembru 2009 u tat-23 ta’ Diċembru 2009.
(2)
Barra minn hekk, saret laqgħa fuq talba tal-awtoritajiet Franċiżi fil-bini tal-Kummissjoni fit-8 ta’ Jannar 2010. Wara din il-laqgħa, l-awtoritajiet Franċiżi ppreżentaw informazzjoni addizzjonali permezz ta’ posta elettronika tal-15 ta’ Jannar.
(3)
Permezz tal-ittra tad-29 ta’ Jannar 2010, il-Kummissjoni infurmat lil Franza bid-deċiżjoni tagħha li tiftaħ il-proċedura stipulata fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (iktar 'il quddiem it-“TFUE”) fir-rigward tal-investiment tal-FMEA kif ukoll fir-rigward tal-pjan ta’ skedar ta’ dejn fiskali u soċjali (imsejjaħ ukoll il-“pjan għal moratorium”), mogħti lil Trèves mill-amministrazzjoni Franċiża. Franza kkomunikat il-kummenti tagħha fir-rigward tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali fil-25 ta’ Marzu 2010.
(4)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tiftaħ proċeduri ġiet ippubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2). Il-Kummissjoni talbet lill-partijiet interessati sabiex iressqu l-kummenti tagħhom dwar il-miżura.
(5)
Il-Kummissjoni rċeviet osservazzjonijiet dwar dan is-suġġett mill-partijiet interessati li huma: ir-Repubblika Taljana, l-impriża Trèves, il-Grupp Peugeot Citroën, il-Grupp Renault, kompetitur ta’ Trèves li xtaq jibqa' anonimu u l-FMEA (3). Il-Kummissjoni bagħtet il-kummenti tagħha lil Franza u tatha l-possibbiltà li tikkummenta dwarhom, u rċeviet il-kummenti tagħha permezz tal-ittra tal-5 ta’ Ottubru 2010. Saret ukoll laqgħa mal-awtoritajiet Franċiżi fit-18 ta’ Novembru 2010. Fl-aħħarnett, intbagħtet informazzjoni addizzjonali lill-Kummissjoni permezz ta’ posta elettronika tal-21 ta’ Diċembru 2010 u tat-22 ta’ Frar 2011.
II. DESKRIZZJONI TAL-MIŻURI LI QED JIĠU EŻAMINATI
(6)
Qabel ma nipproċedu bid-deskrizzjoni tal-miżuri li qed jiġu eżaminati, għandu jiġi deskritt il-Fond ta’ Investiment Strateġiku (Fonds Stratégique d'Investissement, iktar 'il quddiem l-“FSI”), l-FMEA, CDC Enterprises, kumpanija ta’ ġestjoni tal-FMEA (punt II.1) kif ukoll l-impriża Trèves u l-miżuri li ttieħdu fil-konfront tagħha (punt II.2 hawn taħt). Fl-aħħarnett, ir-raġunijiet li wasslu għall-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali fir-rigward tal-investiment tal-FMEA u għal pjan ta’ skedar ta’ dejn fiskali u soċjali, se jiġu analizzati (punt II.3 imsemmi hawn taħt).
II.I. FSI, FMEA, CDC Enterprises.
(7)
Minħabba l-kriżi li bdiet fl-2008, Franza għamlet użu mill-Fond ta’ Investiment Strateġiku (iktar 'il quddiem “FSI”) sabiex tkun tista' tagħti appoġġ lill-ekonomija tagħha. Ftit wara, l-FSI, bi sħubija mal-Grupp PSA Peugeot Citroën (iktar 'il quddiem “PSA”) u l-Grupp Renault (iktar 'il quddiem “Renault”), ħolqu l-FMEA. Waqt li l-għan tal-FSI huwa li jintervjeni f'kull tip ta’ impriża ikun liema jkun is-settur ekonomiku kkonċernat, l-FMEA jintervjeni biss favur fornituri tal-komponenti tal-karozzi.
FSI
(8)
Il-Fond ta’ Investiment Strateġiku huwa fond ta’ EUR 20 biljun li l-Gvern Franċiż ħoloq f'Diċembru 2008 sabiex iwieġeb għall-bżonnijiet ta’ kapital ta’ impriżi li għandhom prospetti tajbin ta’ tkabbir u kompetittività għall-ekonomija Franċiża
(9)
L-FSI huwa 49 % proprjetà tal-Gvern Franċiż u 51 % proprjetà tal-Caisse des Dépôts et Consignation (iktar 'il quddiem “CDC”). Is-CDC “u s-sussidjarji tagħha jikkostitwixxu grupp pubbliku għas-servizz tal-interess ġenerali u għall-iżvilupp ekonomiku” ta’ Franza (4), u d-diretturi tagħha huma maħturin permezz ta’ digriet.
(10)
Il-Bord ta’ Tmexxija tal-FSI huwa ppresedut mid-Direttur Ġenerali ta’ CDC u huwa kompost, barra mill-president, minn sitt amministraturi fosthom rappreżentant ta’ CDC, tnejn jirrappreżentaw lill-Istat (id-Direttur Ġenerali tal-ishma tal-Istat u d-Direttur Ġenerali tal-impriżi) u t-tlieta l-oħra jirrappreżentaw l-interessi tal-impriżi (id-Diretturi tal-impriżi SCOR, Essilor u Artémis).
FMEA
(11)
Il-FMEA huwa fond komuni ta’ kapital ta’ riskju li l-għan tiegħu huwa li jippromwovi l-iżvilupp ta’ fornituri tal-komponenti tal-karozzi kompetittivi u li huma kapaċi li joffru lill-klijenti tagħhom kapaċità ta’ riċerka u żvilupp u segwitu internazzjonali aktar qawwi. Dan il-Fond ikopri investimenti b'ammont massimu ta’ EUR 60 miljun, għall-benefiċċju esklussiv tal-membri tiegħu, waħdu jew flimkien ma’ investituri privati jew fondi privati oħra.
(12)
Il-ħolqien tal-FMEA (fil-25 ta’ Marzu 2009) jinkwadra fil-qafas tal-pjan ta’ appoġġ lis-sussidjarji tal-karozzi, imħabbar mill-President tar-Repubblika Franċiża fl-4 ta’ Diċembru 2008. Għandu EUR 600 miljun provenjenti mill-FSI (EUR 200 miljun), mill-PSA (EUR 200 miljun) u minn Renault (EUR 200 miljun).
(13)
Il-ġestjoni tal-FMEA ssir minn CDC Entreprises, kumpanija sussidjarja ta’ CDC. Id-deċiżjonijiet dwar l-investimenti għalhekk jittieħdu minn CDC Enterprises.
(14)
Il-FMEA għandu Kumitat tal-Għażla u Kumitat tal-Investimenti inkarigati mit-tħejjija ta’ dossiers qabel ma jsir investiment mill-kumpanija maniġerjali CDC Enterprises. Dawn it-tliet investituri huma preżenti bl-istess numru f'dawn il-kumitati: PSA, Renault u l-FSI.
(15)
Skont ir-regoli organizzattivi tal-FMEA, il-Kumitat tal-Għażla jrid jiġi kkonsultat mill-kumpanija maniġerjali dwar in-natura strateġika tal-proġetti ta’ investiment. Dawn l-opinjonijiet konsultattivi ma jorbtux lill-kumpanija maniġerjali. Dawn jiġu adottati b'maġġoranza ta’ żewġ terzi.
(16)
Il-Kumitat ta’ Investiment irid jiġi kkonsultat qabel kull investiment jew irtirar ta’ investiment li jsir u dwar kull deroga mill-kriterji u r-regolamenti tal-politika ta’ investiment. Meta jieħu deċiżjoni dwar proġett ta’ investiment jew irtirar ta’ investiment, l-opinjonijiet tiegħu jiġu adottati wkoll b'maġġoranza ta’ żewġ terzi u ma jorbtux lill-kumpanija maniġerjali. Għaldaqstant, f'każ ta’ vot negattiv minn wieħed mit-tliet investituri, l-opinjoni mogħtija titqies bħala waħda negattiva. F'dan il-każ, il-proġett ta’ investiment jew ta’ irtirar ta’ investiment jintbagħat lill-Kumitat tal-Għażla.
CDC Enterprises
(17)
CDC Enterprises hija protagonista ewlenija fil-qasam tal-kapital ta’ investiment fi Franza. Hija obbligata li tirrispetta r-regolamenti kollha maħruġa mill-Awtorità tas-Swieq Finanzjarji fir-rigward tal-ġestjoni għall-kont ta’ terzi, b'mod partikolari r-regolamenti li għandhom x'jaqsmu mal-indipendenza fir-rigward tal-għażla ta’ investimenti u l-prevenzjoni tal-kunflitti ta’ interess. CDC Enterprises tiġġestixxi fost affarijiet oħra l-investimenti tal-FSI fl-SMEs mhux elenkati, kif ukoll investimenti f'isem CDC u investituri oħra.
(18)
CDC Enterprises hija sussidjarja ta’ CDC, li għandha 100 % tal-ishma tagħha. Il-President u d-Direttur Ġenerali ta’ CDC Enterprises huma magħzula mill-Bord tad-Diretturi, li l-membri tiegħu huma magħżula minn CDC.
(19)
CDC Enterprises ikkonkludiet flimkien mal-FSI ftehim dwar għajnuna u pariri, li permezz tiegħu grupp speċjalizzat tal-FSI jassisti lil CDC Enterprises fl-għażla preliminari tal-proġetti ta’ investiment (fosthom studji ta’ fattibbiltà u ta’ valutazzjoni tar-riskji, u studji u għajnuna dwar l-implimentazzjoni ta’ dawn l-interventi) u l-monitoraġġ tal-investimenti li jsiru.
(20)
Minħabba l-organizzazzjoni u l-funzjonament tal-kumitati tal-FMEA, CDC Enterprises għandha biss l-awtorità li torbot lill-FMEA. Id-deċiżjonijiet tal-kumitati ma jorbtux lill-kumpanija maniġerjali (b'eċċezzjoni tad-derogi għall-kriterji u regolamenti tal-politika ta’ investiment u tal-ġestjoni ta’ kunflitti ta’ interess, ipoteżijiet li mhumiex pertinenti fil-każ preżenti). L-awtoritajiet Franċiżi ppreċiżaw illi, sa din il-ġurnata, CDC Enterprises qatt ma ħasset il-ħtieġa li tmur kontra l-opinjonijiet tal-kumitati dwar investimenti.
(21)
Il-grafika numru 1 murija hawn taħt turi r-rabtiet bejn l-Istat Franċiż, CDC, CDC Enterprises, FSI, FMEA, PSA u Renault.
Grafika 1
Ir-rabtiet bejn l-Istat Franċiż, CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA u Renault
II.2 L-impriża Trèves u l-miżuri li ttieħdu fil-konfront tagħha
(22)
L-impriża Trèves hija impriża speċjalizzata fl-elementi li jiffurmaw il-parti ta’ ġewwa ta’ vetturi bil-mutur. Trèves kienet timpjega madwar 6 500 persuna qabel l-implimentazzjoni tal-pjan ta’ ristrutturar li jinsab għaddej (il-pjan ta’ ristrutturar jolqot lil 1 300 persuna). Hija organizzata madwar tliet attivitajiet: akustiċi (5), sits u komponenti, u tessuti. L-impriża kellha 9 fabbriki (2 illum ingħalqu) u tinsab f'14-il pajjiż (fosthom Spanja, ir-Renju Unit, il-Portugall, is-Slovenja u r-Repubblika Ċeka). Hija taqla 40 % tal-fatturat tagħha fi Franza. Il-klijenti ewlenin tagħha huma Renault, Peugeot SA, Volkswagen, Nissan u Toyota.
(23)
Ftit qabel ma faqqgħet il-kriżi tal-2008, Trèves bdiet taħsad il-benefiċċji tal-ewwel pjan ta’ ristrutturar introdott fl-2005 li kien jimmira li jnaqqas l-impjeati u jirrazzjonalizza l-kapaċità tal-produzzjoni. Meta nqalgħet il-kriżi, Trèves iddeċidiet li timmodifika u tapprofondixxi l-pjan tagħha ta’ ristrutturar u riedet tidħol f'diskussjonijiet mal-kredituri fil-kuntest ta’ proċedura ta’ konċiljazzjoni (6).
(24)
Protokoll ta’ Konċiljazzjoni b'hekk ġie konkluż fil-25 ta’ Mejju 2009 bejn l-azzjonist ta’ Trèves (il-kumpanija holding “Severt”, l-unika azzjonista), il-kumpanniji tal-Grupp Trèves, il-kredituri (jiġifieri l-banek) u l-FMEA. Dan il-Protokoll huwa bbażat fuq l-implimentazzjoni ta’ pjan ta’ ristrutturar (dan il-pjan huwa spjegat fit-Taqsima V.1.1.).
(25)
Il-finanzjament tal-pjan ta’ ristrutturar kien stmat li jilħaq [EUR 110-140] (*) miljun. F'dan ir-rigward, id-diversi partijiet assumew l-impenji msemmija fil-Protokoll tal-25 ta’ Mejju 2009.
Kontribuzzjoni tal-impriża, tal-banek tagħha u tal-klijenti tagħha
(26)
Il-produtturi Peugeot u Renault intrabtu li jikkontribwixxu EUR 33,3 miljun fil-kuntest tal-finanzjament […].
(27)
Il-Grupp Trèves intrabat li jagħmel l-aħjar sforzi tiegħu sabiex matul is-sena 2009 jiġġenera somma ekwivalenti għal [5-20] tal-bżonnijiet tal-likwidità, ekwivalenti għal [EUR 5-30] miljun.
(28)
Kreditu bankarju ġdid ta’ [EUR 10-30] miljun ingħata mill-banek. Barra minn hekk, il-banek aċċettaw li jagħtu self ta’ konsolidazzjoni f'ammont ta’ [EUR 30-60] miljun bil-għan li jiġi rrimborsat il-kreditu għal żmien qasir ([0-20] miljun) u l-kreditu għal żmien medju ([30-40] miljun) eżistenti. Il-kreditu l-ġdid u s-self għall-konsolidazzjoni għandu jiġi rimbursat kollu sa […] 2014.
Kontribuzzjoni tal-FMEA u kontribuzzjoni pubblikapublique
(29)
Il-FMEA ta appoġġ ta’ EUR 55 miljun lill-impriża. Minn din is-somma, [EUR 40-50] miljun ingħataw fil-forma ta’ titli ta’ dejn li jagħtu aċċess għall-kapital (i.e.“ORAPA” jew obbligazzjonijiet rimborsabbli f'azzjonijiet ta’ parità aġġustabbli), titli ta’ rimunerazzjoni permezz ta’ primjum fiss ta’ [ 8] %. B'mod parallel, ingħata kontribut ta’ [EUR 5-15] miljun permezz ta’ żieda fil-kapital (ħruġ ta’ ishma ordinarji ġodda), biex b'hekk l-FMEA kisbet sehem ta’ [ 50] fil-kapital ta’ Trèves.
(30)
Il-kredituri pubbliċi kkonċedew pjan ta’ saldu fiskali u soċjali ta’ EUR 18,4 miljun […]. Dan il-pjan jikkonsisti fl-iskedar mill-ġdid tad-dejn fiskali u soċjali ta’ Trèves, flimkien mal-ħlas ta’ multi u mgħaxijiet minħabba ħlas tardiv.
II. 3 Raġunijiet li waslu għall-ftuħ tal-proċedura
(31)
Il-finanzjament tal-pjan ta’ ristrutturar ta’ Trèves huwa bbażat fuq l-għoti ta’ fondi ġodda għal total ta’ [EUR 100-120] miljun (din is-somma ma tinkludix is-self tal-konsolidazzjoni). Fuq din is-somma, 55 miljun huma mogħtija mill-FMEA. Ma' din jiżdied il-pjan ta’ saldu tad-djun fiskali u soċjali għal ammont ta’ 18,4 miljun. Fid-deċiżjoni tagħha ta’ ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali, il-Kummissjoni esprimiet id-dubji tagħha fir-rigward tal-kwalifikazzjoni ta’ dawn l-aħħar żewġ miżuri bħala għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(32)
Rigward l-investiment tal-FMEA, il-Kummissjoni tirrileva li bosta elementi donnhom jindikaw li dan l-investiment għandu oriġini statali. Prima facie, dan l-investiment jidher li sar mir-riżorsi tal-Istat u li kien imputabbli lill-Istat (7). Id-dubji tal-Kummissjoni huma bbażati primarjament fuq l-osservazzjoni tal-funzjonament tal-FSI, tal-FMEA u ta’ CDC Enterprises kif imsemmi aktar 'il fuq.
(33)
Sussegwentement, il-Kummissjoni tesprimi d-dubji tagħha dwar jekk l-investiment inkwistjoni jirrispettax il-kriterju tal-investitur privat f'ekonomija tas-suq. B'mod partikolari, il-Kummissjoni ma setgħetx tistabbilixxi b'ċertezza, fid-dawl tas-sitwazzjoni kemm tas-settur awtomobilistiku kif ukoll tal-impriża li ltaqgħet ma’ ċerti diffikulatjiet finanzjarji (8), fl-ewwel lok, li l-ipoteżi tal-pjan ta ' ristrutturar kien kredibbli, realistiku u prudenti, fit-tieni lok, li l-valutazzjoni ta’ Trèves qabel l-investiment kienet prudenti u, fit-tielet lok, li l-perspettiva tar-rata ta’ profitabbiltà interna (iktar 'il quddiem “RPI”) ta’ [ 12 %] (9) għandha titqies bħala bizzejjed fir-rigward tar-riskju li assuma l-FMEA.
(34)
Fir-rigward tal-pjan ta’ saldu tad-djun fiskali u soċjali, il-Kummssjoni ssaqsi jekk l-aġir tal-Amministrazzjoni Franċiża jistax jiġi mqabbel ma’ dak ta’ kreditur privat li jitqiegħed fl-istess sitwazzjoni li jipprova jirkupra somom ta’ flus li huma dovuti lilu. Il-Kummissjoni ma kellhiex għad-dispożizzjoni tagħha l-elementi kollha li setgħu jwassluha għall-konklużjoni li l-kredituri pubbliċi kienu, skont il-Protokoll ta’ Konċiljazzjoni tal-25 ta’ Mejju 2009, f'pożizzjoni mill-inqas daqstant favorevoli bħall-kredituri privati ta’ Trèves (i.e. il-banek) li wkoll qablu li jiskedaw il-krediti tagħhom billi jagħtu self ta’ konsolidazzjoni. Il-Kummissjoni għalhekk esprimiet dubju dwar jekk ġiex irrispettat il-prinċipju ta’ kreditur privat f'ekonomija tas-suq permezz tal-pjan ta’ saldu tad-djun fiskali u soċjali.
(35)
Fl-aħħarnett, jekk iż-żewġ miżuri hawn fuq imsemmija għandhom jiġu kkwalifikati bħala għajnuna mill-Istat, il-Kummissjoni tindika fid-deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura li l-kumpatibbiltà tagħhom għandha tiġi eżaminata fuq il-bażi tal-linji gwida tal-Kummissjoni dwar l-għajnuna għas-salvataġġ u għar-ristrutturar ta’ impriżi li jinsabu fid-diffikultà (10) (iktar 'il quddiem “il-linji gwida”). Il-Kummissjoni għaldaqstant issostni li, f'dan l-istadju, hija ma tistax tistabbilixxi b'ċertezza li kull kundizzjoni meħtieġa minn dawn il-linji gwida hija sodisfatta.
III. KUMMENTI TAL-PARTIJIET INTERESSATI
Il-Grupp Trèves
(36)
Permezz ta’ ittra tat-2 ta’ Lulju 2010, il-Grupp Trèves għadda l-kummenti tiegħu lill-Kummissjoni. Fil-fehma tiegħu, il-modalitajiet u l-kundizzjonijiet tal-investiment tal-FMEA fil-Grupp Trèves u l-applikazzjoni tal-pjan tal-iskedar tad-djun fiskali u soċjali ma jaqax taħt l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(37)
Fl-ewwel lok, il-Grupp Trèves jargumenta li t-teżi tal-imputabbiltà tal-għajnuna lill-Istat hija mingħajr bażi peress li, permezz tal-FMEA, il-Grupp Trèves għażel li jintrabat ma’ żewġ kostrutturi tal-karozzi fuq skala internazzjonali li jirrapreżentaw [ 50] % mill-fatturat tiegħu. Barra minn hekk, huwa jikkontesta l-analiżi tal-Kummissjoni skont liema l-kumpanija kellha tirrikorri għal riżorsi tal-Istat minħabba li minn naħa waħda, fil-fehma tiegħu, ir-riżorsi tal-FMEA huma provenjenti minn operaturi privati u, min-naħa l-oħra, il-parteċipazzjoni ta’ investituri privati oħrajn fil-finanzjament tal-kumpanija (il-banek) turi li dan kien kapaċi jiffinanzja lilu nnifsu mis-suq.
(38)
Fit-tieni lok, il-Grupp Trèves jirrifjuta kategorikament l-analiżi tal-Kummissjoni dwar is-sitwazzjoni ekonomika tal-kumpanija Trèves bejn l-2005 u l-2008. Skont Trèves, il-Kummissjoni qed tfixkel il-kriżi ġenerali tas-settur awtomobilistiku tal-2008 u s-sitwazzjoni individwali tal-kumpanija li esperjenzat progress kontinwu u sostanzjali fil-fatturat tagħha bejn l-1999 ([EUR 500-700] miljun) u l-2004 ([EUR 900-1 100] miljun). Dan il-progress fil-fatt ġie ostakolat mill-kriżi li laqtet lis-settur awtomobilistiku fit-tieni simestru tal-2008. Il-pjan ta’ ristrutturar tal-2005 u l-2009 ma kellux bħala għan li jirrimedja d-diffikultajiet fil-likwidità imma kien jikkonsisti fir-razzjonalizzazzjoni tal-kapaċitajiet tal-produzzjoni tal-kumpanija bil-għan li l-impriża terġa' tirpilja f'kuntest ċikliku diffiċli u mhux sabiex tassikura s-sopravivenza tagħha, kif jirriżulta mill-progress fl-EBITDA (11) ta’ Trèves bejn l-2005 u l-2007 u l-irkupru fir-riżultati tagħha sa mill-2009.
(39)
Barra minn hekk, il-Grupp Trèves jikkontesta l-importanza mogħtija mill-Kummissjoni lid-dikjarazzjonijiet tal-Ministru Franċiż tal-Industrija skont liema kieku ma sarx intervent mill-Istat, Trèves kienet tiddikkjara falliment. Dikjarazzjoni politika soġġettiva li ssir f'kuntest ta’ tensjoni soċjali mhijiex rilevanti għall-finijiet tal-evalwazzjoni tas-sitwazzjoni ekonomika u finanzjarja reali ta’ impriża.
(40)
Bħala konsegwenza, in-natura prudenti tal-investiment tal-FMEA fil-kumpanija Trèves hija inkontestabbli kemm fuq livell kemm finanzjarju kif ukoll industrijali. Il-kumpanija tfakkar li l-FMEA ma kienx l-uniku investitur imma għadd ta’ investituri potenzjali oħrajn urew interess u msieħba privati impenjaw ruħhom flimkien mal-FMEA. Għall-kuntrarju ta’ dak li donnha qed timplika l-Kummissjoni, m'hemm l-ebda kontradizzjoni bejn il-loġika finanzjarja u l-loġika industrijali tal-investiment tal-FMEA. Skont il-Grupp Trèves, il-fatt li kostruttur jkollu sehem f'wieħed mill-fornituri tiegħu bil-għan li tissaħħaħ ir-relazzjoni industrijali tagħhom u li jinkiseb benefiċċju finanzjarju minn dak it-tisħiħ huwa prattika komuni fis-settur awtomobilistiku.
(41)
Fit-tielet lok, il-Grupp Trèves jinsisti li ġie rrispettat il-prinċipju tal-investitur prudenti f'ekonomija tas-suq. Fil-fatt, il-kundizzjonijiet tal-investiment mhumiex biss ferm stretti iżda wkoll vantaġġuzi għall-FMEA. Barra minn hekk, il-kumpanija Trèves kellha fl-2008-2009 assi essenzjali li jiżguraw li hija tirritorna malajr għal stat ta’ profitabbiltà (penetrazzjoni u tkabbir fil-pajjiżi emerġenti, diversifikazzjoni tal-portafoll tal-klijenti kostrutturi tagħha, direzzjoni b'saħħitha lejn ir-Riċerka u l-Iżvilupp). B'kunsiderazzjoni ta’ dawn l-assi, il-pjan ta’ ristrutturar industrijali u finanzjarju ta’ Trèves ġie mfassal fuq il-bażi ta’ previzjonijiet prudenti u raġonevoli wara eżami fid-dettal tas-sitwazzjoni tal-impriża. Fl-aħħarnett, ir-riżultati tajbin tal-kumpanija Trèves fil-2009-2010 juri n-natura prudenti tal-investiment.
(42)
Il-Grupp Trèves jikkunsidra finalment li jekk l-investiment tal-FMEA jaqa' fl-ambitu tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE, din l-għajnuna hija kumpatibbli mal-linji gwida, għaliex ir-ritorn tal-kumpanija għal stat vijabbli fuq medda ta’ żmien twil huwa ċert, ir-ristrutturar ta’ Trèves ma jwassal għal ebda distorsjoni tal-kompetizzjoni fis-suq u jinkludi miżuri ta’ kumpens diġà implimentati parzjalment ([…], it-tnaqqis fil-kapaċità ta’ produzzjoni, it-tnaqqis tal-persunal u finalment il-parti tal-finanzjament tar-ristrutturar ta’ Trèves ta’ oriġini allegatament Statali huwa limitat għall-minimu stress tal-ispejjeż tar-ristrutturar).
(43)
Fir-rigward tal-pjan ta’ skedar tad-djun fiskali u soċjali, il-Grupp Trèves iqis l-ewwelnett li dan jirrispetta l-prinċipji tal-kredituri privati f'ekonomija tas-suq. Huwa jsostni wkoll li l-Kummissjoni ma tistax tippreżumi li l-kwalifikazzjoni tal-għajnuna eventwalment mogħtija teskludi l- possibbiltà ta’ pjan ta’ skedar preudenti min-naħa tal-awtoritajiet finanzjarji. Il-pjan ta’ skedar jipprovdi għal penali għal ħlas tardiv, rata ta’ imgħax superjuri għar-rata legali li tista' tintalab minn kreditur privat, ipoteki tal-ewwel grad […] u l-awtoritajiet pubbliċi intervenew fl-istess żmien ma’ kredituri privati
FMEA
(44)
Permezz ta’ ittra datata 22 ta’ Ġunju 2010, l-FMEA ppreżenta l-kummenti tiegħu lill-Kummissjoni. L-FMEA jikkontesta l-kwalifikazzjoni bħala għajnuna mill-Istat tal-investiment tiegħu fil-kumpanija Trèves abbażi tal-awtonomija li għandu fl-għażla tal-investimenti kif ukoll fl-approċċ adottat sabiex jilħaq l-oġġettivi tiegħu.
(45)
Il-FMEA jinsisti fuq il-fatt illi huwa jiddetermina l-interventi tiegħu bl-aktar mod liberu. Din l-awtonomija tirriżulta mhux biss mill-istatut tiegħu imma ukoll mit-tmexxija tiegħu. L-FMEA, bħala fond speċjali ta’ investiment ta’ riskju, għandu kumpanija maniġerjali li hija sottoposta għar-regoli ta’ ġestjoni f'isem terzi. L-indipendenza statutorja tal-kumpanija maniġerjali fl-għażla tal-investimenti tagħha, peress illi hija taġixxi fil-funzjoni tal-interess patrimonjali tal-assikuraturi, tikkontribwixxi għall-ħarsien tal-awtonomija tal-FMEA fl-istadju tad-deċiżjoni ta’ investiment. Fir-rigward tal-kumitati konsultattivi tal-FMEA, il-Kumitat tal-Għażla u l-Kumitat ta’ Investiment, id-deċiżjonijiet tagħhom ma jistgħux jittieħdu mingħajr l-approvazzjoni ta’ wieħed miż-żewġ kostrutturi. Sallum, il-kumpanija maniġerjali, CDC Enterprises, qatt ma biddlet id-deċiżjonijiet meħudha mill-kumitati. Bħala konsegwenza, l-influwenza tal-investituri privati, jiġifieri Renault u Peugeot, huma deċiżivi fl-għażla u d-definizzjoni tal-investiment.
(46)
Barra minn hekk, l-investiment tal-FMEA fil-kumpanija Trèves juri l-politika ta’ investiment tal-FMEA li tiffavorixxi l-impriżi b'kapaċità innovattiva b'saħħitha u dawk l-impriżi b'potenzjal qawwi ta’ tkabbir u ta’ profitabbiltà fis-sussidjarji tal-industrija tal-fornituri tal-komponenti tal-karozzi. Il-kumpanija Trèves hija manfiattur Ewropew tat-tagħmir għall-karozzi tal-ogħla kalibru li kienet tinteressa wkoll […] lil fondi privati oħrajn. It-titjib nett fir-riżultati tal-kumpanija sa mill-2010 juri r-realtà u l-pertinenza tal-pjan ta’ ristrutturar ippreżentat minn Trèves. Id-diffikultajiet temporanji tal-kumpanija minħabba l-kriżi ekonomika u finanzjarja ppermettew lill-FMEA li jinnegozja investiment b'kundizzjonijiet protettivi ħafna.
(47)
Il-FMEA konsegwentement jikkunsidra li l-investiment tiegħu ma jistax jiġi kkwalifikat bħala għajnuna mill-Istat.
Il-Grupp Renault
(48)
Permezz ta’ ittra tas-6 ta’ Lulju 2010, Renault ikkomunikat il-kummenti tagħha lill-Kummissjoni. Hija tikkontesta qabel xejn l-affermazzjonijiet tal-Kummissjoni skont liema s-sottoskrizzjoni mal-FMEA kienet marbuta mas-self li l-Istat taha f'April 2009. Il-kumpanija tfakkar li matul il-ħolqien tal-fond fl-20 ta’ Jannar 2009 (12), hija ma kellha l-ebda informazzjoni dwar il-possibbiltà ta’ self fil-futur mill-Istat lill-kostrutturi. L-għan tas-self li ngħata f'April 2009 kien li jiffinanzja l-bżonnijiet ġenerali tal-impriża minħabba tnaqqis fis-swieq finanzjarji matul ir-raba' trimestru tal-2008 u tal-ewwel trimestru tal-2009.
(49)
Barra minn hekk, is-sottoskrizzjoni ta’ Renault mal-FMEA kienet iġġustifikata għal raġunijiet ekonomiċi, industrijali u finanzjarji: huwa fil-fatt strateġikament u finanzjarjament indispensabbli għal Renault li tikkonsolida l-forniment tagħha b'mod perpetwu billi tistrieħ fuq fornituri b'saħħithom u kompetittivi filwaqt li jkollha aspettattivi ta’ qligħ fuq l-investiment finanzjarju. L-FMEA b'hekk jippermetti lil Renault li tinvesti f'impriżi essenzjali għas-settur, bħall-kumpanija Trèves li tibqa' fornitur essenzjali għall-industrija Ewropea tal-karozzi. Bħala konsegwenza, l-interventi tal-FMEA jsegwu l-istess approċċ bħal dak ta’ Renault, li hija wkoll investitur prudenti f'ekonomija tas-suq.
(50)
Fl-aħħarnett, il-kumpanija Renault taqbel mingħajr riżerva mal-kummenti li l-FMEA ppreżenta b'risposta għad-deċiżjoni ta’ ftuħ tal-proċedura formali mill-Kummissjoni, dwar ir-rwol tagħha fit-tmexxija tal-FMEA, fuq il-mod ta’ funzjonament ta’ dan tal-aħħar, fuq l-awtonomija tiegħu u dwar dik tal-kumpanija maniġerjali tiegħu fir-rigward tal-awtoritajiet pubbliċi.
Il-Grupp Peugeot
(51)
Permezz ta’ ittra tas-6 ta’ Lulju 2010, PSA ikkomunikat il-kummenti tagħha lill-Kummissjoni. Skont PSA, l-investiment tal-FMEA fil-kumpanija Trèves mhuwiex biss profitabbli imma jolqot ukoll l-interessi ekonomiċi u strateġiċi tiegħu.
(52)
Il-parteċipazzjoni tal-PSA fl-FMEA tirriżulta mir-rieda komuni tal-kostrutturi u tal-fond li jinvestu f'impriżi strateġiċi u b'kapaċità innovattiva b'saħħitha, kapaċi li tassigura l-forniment u li tikkonsolida bl-aħjar mod is-sussidjarji tal-fornituri tal-komponenti tal-karozzi. Barra minn hekk, PSA tistma li l-investiment tal-FMEA ikopri jissodisfa l-eżiġenzi tagħha ta’ redditu fir-rigward tar-riskju meħud.
(53)
Fl-aħħarnett, PSA tinsisti dwar in-nuqqas ta’ kundizzjonalità bejn id-deċiżjoni tagħha li tipparteċipa fl-FMEA u l-konklużjoni ta’ ftehim ta’ self ta’ EUR 3 biljun bejn l-Istat Franċiż u l-kostrutturi, f'Marzu tal-2009.
Kompetitur ta’ Trèves
(54)
Permezz ta’ ittra tat-23 ta’ Ġunju 2010, kompetitur ta’ Trèves, li xtaq jibqa' anonimu, ikkomunika l-kummenti tiegħu lill-Kummissjoni. Dan jaqbel mal-analiżi tal-Kummissjoni mogħtija fid-deċiżjoni ta’ ftuħ tal-proċedura tad-29 ta’ Jannar 2010. Huwa jikkunsidra fil-fatt li l-kumpanija Trèves kienet taf bid-diffikultajiet ekonomiċi qabel il-bidu tal-kriżi ekonomika u għalhekk ma tistax tibbenefika minn miżuri taħt qafas komunitarju temporanju. Barra minn hekk, tkun xi tkun is-sitwazzjoni ekonomika ta’ Trèves, l-għajnuna mill-Istat li minnha hija tista' tibbenefika għandha tiġi akkumpanjata minn miżuri ta’ kumpens sostanzjali, minħabba l-effetti negattivi konsiderevoli fuq il-kompetituri. Fil-fatt, għajnuna fejn l-uniku għan huwa li jżomm lil impriża ħajja artifiċjalment f'settur li jkollu kapaċità żejda strutturali għal żmien twil mhijiex ġustifikata. Huwa jsostni illi l-kumpanija Trèves għandħa tiġi mġiegħla tillimita l-preżenza tagħha fis-swieq filwaqt li tbiegħ sussidjarji jew tnaqqas l-attivitajiet tagħha b'mod drastiku u tikkontribwixxi mir-riżorsi tagħha stess għar-ristrutturar
Ir-Repubblika Taljana
(55)
Permezz ta’ ittra datata 15 ta’ Ġunju 2010, il-Ministeru Taljan għall-Iżvilupp Ekonomiku kkomunika l-kummenti tiegħu lill-Kummissjoni. Huwa jaqbel mal-“argumenti” (13) tal-Kummissjoni fuq żewġ punti fundamentali: l-investiment tal-FMEA jikkostitwixxi mingħajr dubju għajnuna mill-Istat minħabba l-preżenza deċiżiva ta’ fondi pubbliċi u din it-tip ta’ għajnuna hija intiża li ssosstni l-impriżi li, qabel it-tieni trimestru 2008, iltaqgħu ma’ diffikultajiet fis-sens tal-linji gwida.
IV. KUMMENTI MINN FRANZA
(56)
Permezz ta’ ittra datata tal-25 ta’ Marzu 2010, l-awtoritajiet Franċiżi kkomunikaw il-kummenti tagħhom lill-Kummissjoni wara l-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali fid-29 ta’ Jannar 2010.
(57)
Fil-fehma tagħhom, il-modalità u l-kundizzjonijiet tal-investiment tal-FMEA fil-kumpanija Trèves ma jaqgħux taħt l-Artikolu 107(1) tat-TFUE peress li l-investiment ma sarx mir-riżorsi tal-Istat iżda minn fondi li l-maġġoranza tagħhom huma privati u mhux imputabbli lill-Istat. Anki jekk ir-riżorsi tal-FMEA jitqiesu bħala riżorsi tal-Istat jew jekk id-deċiżjoni li jsir investiment tiġi imputata lill-Istat, l-awtoritajiet Franċiżi jikkunsidraw li dan l-investiment jippreżenta l-karatteristiċi kollha ta’ investiment preudenti f'ekonomija tas-suq. Barra minn hekk, huma jikkunsidraw ukoll li l-iskedar tad-dejn fiskali u soċjali konċess mill-kredituri pubbliċi jissodisfa l-kriterji tal-kreditur privat li jipprova jirkupra s-somom dovuti lilu.
(58)
L-awtoritajiet Franċiżi jsostnu li l-investiment tal-FMEA bl-ebda mod ma jimplika t-trasferiment ta’ riżorsi tal-Istat fis-sens tal-ġurisprudenza “Stardust Marine” (14). Il-fondi tal-FMEA huma, fir-rigward tal-parti tal-kostrutturi PSA u Renault (2/3), fondi purament privati u fir-rigward tal-parti tal-FSI (1/3), għalkemm għandhom oriġini pubblika, huma fondi li mhumiex taħt il-kontroll permanenti tal-Istat. L-FSI, maħluq skont il-mudell ta’ fond ta’ investiment privat, huwa kkostitwit b'forma ta’ société anonyme f'kompetizzjoni ma’ fondi oħra ta’ investiment privat. Huwa jagħmel investimenti fit-tul fejn l-għan huwa li jinkiseb redditu.
(59)
Barra minn hekk, il-kumpanija maniġerjali tal-FMEA, CDC Enterprises, minħabba l-istatut tagħha u l-modalitajiet ta’ funzjonament tagħha, mhijiex taħt il-kontroll tal-awtoritajiet pubbliċi. Minħabba l-istatut tagħha, hija legalment indipendenti minn CDC u tinvesti esklużivament għas-sottoskritturi tagħha, f'kompetizzjoni jew flimkien ma’ investituri privati. CDC Enterprises tieħu ħsieb għalhekk il-fondi tal-FMEA b'indipendenza sħiħa. Fir-rigward tal-investiment fi Trèves, hija segwiet ir-rakkomandazzjonijiet tal-Kumitati tal-Għażla u tal-Investiment tal-FMEA mingħajr ebda intervent mill-Istat. Bħala konsegwenza, l-awtoritajiet Franċiżi kkonkludew min-naħa waħda li r-riżorsi investiti mhumiex riżorsi tal-Istat b'tali mod illi mhumiex kontinwament taħt il-kontroll pubbliku u għalhekk għad-dispożizzjoni tal-awtoritajiet nazzjonali, u min-naħa l-oħra, li d-deċiżjoni li jsir investiment mhijiex imputabbli lill-Istat peress li CDC Enterprises taġixxi biss fl-interessi esklużivi tas-sottoskritturi tal-FMEA u b'indipendenza sħiħa.
(60)
Fir-rigward tal-konformità tal-investiment tal-FMEA mal-prinċipju tal-investitur prudenti f'ekonomija tas-suq, l-awtoritajiet Franċiżi jfakkru li l-politika ta’ investiment tal-FMEA tiffavorixxi l-proġetti profittabbli u strateġiċi għas-settur awtomobilistiku, ta’ tkabbir qawwi u b'kapaċità ta’ innovazzjoni. Fil-każ ta’ Trèves, l-investiment sar abbażi ta’ Business Plan realistiku u rigoruż li tqies bħala validu minn numru ta’ analisti privati. Il-parteċipazzjoni tal-FMEA fil-kapital ta’ Trèves u s-sottoskrizzjoni ta’ ORAPA kienu ġew mwettqa fl-istess ħin ma’ dawk ta’ investituri oħrajn privati u taħt l-istess kundizzjonijiet (investimenti “pari passu”). Skont l-awtoritajiet Franċiżi, dawn l-elementi huma bizzejjed sabiex jistabbilixxu l-konformità tal-investiment ma’ dak li jiġri s-soltu fis-suq.
(61)
Fir-rigward tal-prinċipju tal-kreditur privat f'ekonomija tas-suq, l-awtoritajiet Franċiżi jsostnu li l-pjan ta’ skedar tad-djun soċjali u fiskali mogħti lil Trèves jobdi l-idea li fuqha hija bbażata l-applikazzjoni ta’ dan il-kriterju, jiġifieri li l-kreditur pubbliku, bħall-kreditur privat, għandu jfittex li jirkupra s-somom dovuti lilu minn debitur li qed ibati minn problemi finanzjarji. L-awtoritajiet Franċiżi jippreċiżaw l-ewwelnett li l-ebda maħfra tad-dejn fiskali u soċjali ma ngħatat lill-Grupp Tr Trèves ves. Huma jikkunsidraw li ż-żewġ elementi fundamentali jippermettu l-evalwazzjoni tal-kriterju tal-kreditur privat, jiġifieri l-preżenza ta’ penali minħabba ħlas tardiv u r-rata ta’ imgħax, li f'dan il-każ huma rispettati. Fil-fatt il-pjan ta’ skedar jipprevedi interessi u penali għal ħlas tardiv, li huma ddefiniti minn qabel fl-Anness tal-ftehim dwar il-pjan tal-iskedar u meħudaf'kunsiderazzjoni fil-kalkolu tal-ħlasijiet fix-xahar dovuti minn Trèves. Barra minn hekk, b'mod konformi mal-Artikolu 1153 tal-Kodiċi Ċivili li jipprevedi li f'nuqqas ta’ klawsola kuntrattwali, id-dewmien fil-ħlas ta’ somma dovuta lil xi kreditur privat jagħti lok għall-kundanna għall-ħlas ta’ interessi skont ir-rata legali. Din ir-rata kienet ta’ 3,79 % fl-2009, is-sena li matulha ġie stabbilit il-pjan ta’ skedar. L-imgħax annwali fuq it-tul totali tal-pjan ta’ skedar huwa ta’ bejn wieħed u ieħor [5-10] %. Sussidjarjament, l-awtoritajiet Franċiżi jfakkru li fl-istess waqt mal-pjan tal-iskedar tal-obbligi soċjali u fiskali, il-banek li sellfu lill-Grupp Trèves aċċettaw il-pjan ta’ skedar tal-obbligi tagħhom, bl-impimentazzjoni ta’ self ta’ konsolidazzjoni. Il-kredituri privati ta’ Trèves taw ukoll faċilitajiet ta’ pagament sabiex jiżguraw il-ħlas lura tal-kreditu tagħhom.
(62)
L-awtoritajiet Franċiżi jsostnu fl-ewwel lok li l-maġġoranza ta’ kummenti riċevuti jikkonfermaw li l-investiment tal-FMEA fil-kumpanija Trèves ma jistax jiġi kkwalifikat bħala għajnuna mill-Istat. Bħala konsegwenza, l-awtoritajiet Franċiżi mhuma ser jagħmlu l-ebda kumment ieħor dwar dawn l-osservazzjonijiet.
(63)
Għall-kuntrarju, fir-rigward tal-kummenti ppreżentati mill-awtoritajiet Taljani u mill-kumpanija li xtaqet tibqa' anonima, li jippreżentaw lilhom infushom bħala kompetituri ta’ Trèves, l-awtoritajiet Franċiżi jixtiequ jikkomunikaw il-kummenti li ġejjin lill-Kummissjoni.
(64)
L-awtoritajiet Franċiżi jikkonstataw li l-awtoritajiet Taljani sempliċement jaffermaw illi l-investiment tal-FMEA fil-kumpanija Trèves għandu jiġi kkwalifikat bħala għajnuna mill-Istat minħabba “r-rwol deċiżiv” tal-fondi pubbliċi. Din l-istqarrija mhi sostnuta minn ebda prova jew ġustifikazzjoni.
(65)
Dejjem skont l-awtoritajiet Franċiżi, il-kumpanija kompetitriċi ta’ Trèves tippreżumi l-istess affarijiet, mingħajr ma tipprova li l-għajnuna mill-Istat hija inkompatibbli mal-linji gwida u mal-qafas temporanju adottat mill-Kummissjoni f'Diċembru 2008 fil-kuntest tal-kriżi ekonomika u finanzjarja. L-elementi li fuqhom tibbaża din il-kumpanija huma jew impreċiżi jew meħudin barra mill-kuntest tagħhom u għalhekk interpretati b'mod żbaljat jew parzjali.
V. EVALWAZZJONI TAL-MIZURI INKWISTJONI
(66)
Meta l-Kummissjoni teżamina miżura nazzjonali, hija l-ewwel trid teżamina jekk l-imsemmija miżura tistax tiġi kkwalifikata bħala għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE. Ladarba din il-kwalifikazzjoni tiġi stabbilita, il-Kummissjoni tkun imbagħad tista' tevalwa b'liema mod dina l-miżura tista' titqies bħala kumpatibbli mas-suq komuni fuq il-bażi ta’ derogi aċċettati mit-TFUE mill-prinċipju tal-projbizzjoni tal-Għajnuniet tal-Istat. Jekk il-miżura inkwistjoni ma tikkostitwix għajnuna mill-Istat, l-eżami tal-kumpatibbiltà tal-għajnuna jkun irrelevanti.
V.1. Evalwazzjoni tal-preżenza ta’ għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE
(67)
Skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE “kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern”
(68)
Din id-dispożizzjoni ssemmi l-kriterji skont liema miżura nazzjonali tista' tiġi kkwalifikata bħala għajnuna mill-Istat. Kif fakkret il-Qorti tal-Ġustizzja fis-sentenza tagħha tal-15 ta’ Gunju 2006, dawn il-kriterji huma “l-finanzjament ta’ tali miżura mill-Istat jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, l-eżistenza ta’ vantaġġ għal impriża, is-selettività tal-imsemmija miżura kif ukoll l-effett tagħha fuq il-kummerċ bejn Stati Membri u d-distorsjoni tal-kompetizzjoni li tirriżulta minnha” (15).
(69)
Dawn il-kriterji huma kumulattivi u għandhom għalhekk ikunu kollha sodisfatti sabiex miżura titqies bħala għajnuna mill-Istat. Meta l-Kummissjoni jidhrilha li wieħed minn dawn il-kriterji mhuwiex sodisfatt, hija tista' ssostni b'ċertezza li l-miżura inkwistjoni ma tikkostitwix għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
V.1.I. L-investiment tal-FMEA ta’ EUR 55 miljun
(70)
Fir-rigward tal-investiment tal-FMEA fi Trèves li jammonta għal EUR 55 miljun, għandu jiġi eżaminat fl-ewwel lok jekk il-kriterju tal-vantaġġ huwiex sodisfatt.
Vantaġġ
(71)
Skont ġurisprudenza kostanti (16), kontribuzzjoni ta’ fondi f'impriża ma tikkostitwix għajnuna mill-Istat jekk dik il-kontribuzzjoni tingħata f'ċirkostanzi li jkunu aċċettabbli għal investitur privat li jopera fil-kundizzjonijiet normali ta’ ekonomija tas-suq (“kriterju tal-investitur privat f'ekonomija tas-suq”).
(72)
F'dan ir-rigward, jekk wieħed jieħu bħala ipoteżi li l-FMEA jbiegħ is-sehem tiegħu fi Trèves matul l-2012, ir-rata ta’ profitabbiltà inerna (“RPI”) kkalkolata mill-FMEA abbażi tal-investiment tiegħu hija ta’ [ 12 %] fis-sena. Din ir-rata tirrapreżenta l-profitabbiltà, qabel it-taxxa, tal-investiment kollu tal-FMEA, kemm fuq il-kontribuzzjoni tal-kapital ta’ [EUR 5-15] miljun kif ukoll il-kontribuzzjoni fil-forma ta’ titoli ta’ djun li jagħtu aċċess għall-kapital (ORAPA) għall-ammont ta’ [EUR 40-50] miljun.
(73)
Konsegwentement, sabiex jiġi evalwat jekk il-kriterju tal-investitur privat f'ekonomija tas-suq hux qed jiġi rrispettat, il-Kummissjoni trid tiddeċiedi dwar il-punti li ġejjin:
(a)
il-pjan ta’ ristrutturar ta’ Trèves li abbażi tiegħu l-FMEA ta l-impenn tiegħu huwa kredibbli u realistiku?
(b)
il-Grupp Trèves ġie evalwat b'mod adegwat qabel l-investiment ta’ kapital tal-FMEA għall-ammont ta’ [EUR 5-15] miljun?
(c)
l-ipoteżijiet tal-pjan ta’ ristrutturar li fuqhom huwa bbażat l-RPI kienu raġonevoli u realistiċi fil-mument meta sar l-investiment tal-FMEA?
(d)
RRU ppjanat ta’ [ 12 %] huwa bizzejjed?
(74)
Il-Kummissjoni se żżid mar-risposti għall-mistoqsijiet b) u d) konsiderazzjonijiet li jirrigwardaw rispettivament il-kwistjoni tal-istruttura tal-investiment tal-FMEA u l-qsim tal-qligħ kapitali.
(75)
Ir-risposti mogħtija għal dawn il-mistoqsijiet se jippermettu lill-Kummissjoni tiddetermina jekk l-FMEA aġixxiex f'kundizzjonijiet simili għal dawk li kien jeżiġi investitur privat fejn l-investiment jinvolvi riskju li jirriżulta kemm mis-sitwazzjoni tas-settur awtomobilistiku fil-mument tal-investiment kif ukoll dik ta’ impriża li kellha ċerti diffikulatajiet finanzjarji.
Fir-rigward tan-natura kredibbli u realistika tal-pjan ta’ ristrutturar
(76)
Kif diġà indikat fil-premessa 23, ftit qabel ma faqqgħet il-kriżi finanzjarja u ekonomika tal-2008, Trèves bdiet taħsad il-benefiċċji tal-ewwel pjan ta’ ristrutturar, li ġie mniedi fl-2005, sabiex tnaqqas l-impjegati u tirrazzjonalizza l-kapaċitajiet ta’ produzzjoni (17). Meta nqalgħet il-kriżi, Trèves ddeċidiet li timmodifika u tapprofondixxi l-pjan ta’ ristrutturar.
(77)
Għalhekk, sa mit-tmiem tas-sajf 2008, Trèves tat spinta ġdida għall-pjan ta’ ristrutturar tyagħha u fl-aħħar tax-xahar ta’ Diċembru 2008, jiġifieri numru ta’ xhur qabel il-Protokoll ta’ Konċiljazzjoni tal-25 ta’ Mejju 2009, ir-riżultati li ġejjin diġà kienu qed jidhru:
-
tnaqqis qawwi fl-ispejjeż ġenerali; il-miżuri li ttieħdu f'dan ir-rigward wittew t-triq għal tnaqqis ta’ [20-30] % tal-ammont totali tal-ispejjeż ġenerali effettivi ta’ Trèves matul l-aħħar erba' xhur tal-2008 skont ir-rapport tal-abbozz tal-estimi tal-2008;
-
tnaqqis qawwi tal-istokks: l-ispiża tal-istokks naqset bi [30-40] % matul it-tieni semestru tal-2008, biex bn'hekk għaddiet minn [EUR 20-80] miljun f'Ġunju għal [EUR 0-60] f'Diċembru;
-
il-kontroll ta’ investimenti tanġibbli; dawn tal-aħħar tnaqqsu minn [40-50] % fl-2008 meta mqabbel mal-baġit proviżorju tal-2008;
-
tnaqqis tal-impjegati: l-impjegati tal-grupp fi Franza tnaqqsu b'[10-20] % matul is-sena 2008 ([…] impjegat fi Franza f'Diċembru 2008 meta mqabbla ma’ […] impjegat f'Jannar 2008).
(78)
Fil-bidu tal-2009, Trèves elaborat b'mod aktar formali verżjoni ġdida tal-pjan ta’ ristrutturar, megħjuna għal dan l-iskop mid-ditta ta’ konsulenza indipendenti […]. Din id-ditta b'mod partikolari vvalidat l-ammont tal-bżonnijiet ta’ likwidità meqjusa bħala neċessarja għall-finanzjament tal-pjan ([EUR 110-140] miljun, ara l-premessi 25 et sequitur).
(79)
Fl-ewwel lok, għandu jingħad illi l-previżjonijiet għall-fatturat futur li jinsabu fil-pjan ta’ ristrutturar jidhru li huma kredibbli u realistiċi. Fil-fatt, dawn il-previżjonijiet huma bbażati fuq l-antiċipazzjoni ta’ ordnijiet mill-kostrutturi meqjusa li se jonqsu b'mod ċar ‘l isfel. Per eżempju, il-volum mistenni għall-2009 huwa anqas minn [15-25] % meta mqabbel mal-livell fl-2008. Min-naħa l-oħra, il-previżjonijiet huma konsistenti ma’ dawk li saru fl-istess żmien minn analisti tas-settur awtomobilistiku (il-kumpanija JD Power pereżempju), fir-rigward tal-irkupru mistenni tas-settur u fir-rigward tal-konfigurazzjoni tagħha għall-2011. Huwa għalhekk fuq bażi ta’ stima prudenti u serja tal-volumi li Trèves stmat ifatturat futur tagħha. Il-pjan huwa prudenti fir-rigward tal-iżvilupp tas-settur li huwa bbażat fuq livell ta’ attività fl-2011 […] għall-bejgħ li seħħ fl-2008.
(80)
Sussegwentement, il-pjan jagħti importanza lit-tnaqqis tal-ispejjeż. Dan it-tnaqqis isir, inter alia, permezz tat-titjib tal-effiċjenza tal-ħaddiema u t-twettiq ta’ operazzjonijiet ekonomiċi ta’ tnaqqis fl-ispejjeż […] (18) […]. It-tnaqqis tal-ispejjeż huwa bbażat ukoll fuq tnaqqis sostanzjali tal-persunal (ir-ristrutturar laqat total ta’ 1 300 persuna).
(81)
Fuq il-bażi ta’ dawn il-miżuri, il-pjan ta’ ristrutturar jipprevedi:
-
ritorn għal bilanċ sa mill-2010, b’riżultat qabel it-taxxi ta’ [EUR 0-10] miljun u EBITDA ta’ EUR [40-70] miljun;
-
riżultat qabel taxxa ta’ [EUR 10-30] miljun sa mill-2011, b'influss ta’ likwidità ta’ [EUR 10-30] miljun u EBITDA ta’ EUR [50-80] miljun.
(82)
Għandu jiġi osservat li waħda mill-kundizzjonijiet kienet illi l-FMEA stess ta mandat lid-ditta […] sabiex tagħmel, minn nofs Marzu sal-aħħar ta’ April 2009, verifika sħiħa tas-sitwazzjoni ta’ Trèves (eżerċizzju magħruf bħala “due diligence”). It-timijiet tal-FMEA stess ukoll analizzaw u vvalidaw il-pjan ta’ ristruttar.
(83)
Barra minn hekk, fil-qafas tar-ristrutturar tagħha, Trèves obbligat ruħha li ċċedi l-attivitajiet tagħha “[…]” meta qieset il-bilanċi soċjali u industrijali relatati ma’ din l-operazzjoni u flimkien mal-impenn li jingħata kontribut għall-kompettività permezz ta’ għodod jew prattiċi ġodda industrijali għal Trèves.
(84)
Fid-dawl tal-elementi preċedenti, il-Kummissjoni kkonkludiet li l-pjan ta’ ristrutturar li fuq il-bażi tiegħu l-FMEA għamel l-investiment tiegħu fi Trèves jista' jitqies bħala kredibbli u realistiku.
Rigward il-valur ta’ Trèves qabel l-investiment tal-FMEA u rigward l-istruttura ta’ dan l-investiment
(85)
Il-valur tal-fondi proprji ta’ Trèves qabel l-investiment tal-FMEA kien iffissat bejn [EUR 15-40] miljun. Fuq din il-bażi, l-FMEA xtara [ 50] % tal-kapital ta’ Trèves b'żieda tal-kapital ta’ [EUR 5-15] miljun. Il-Kummissjoni għandha tivverifika li dan il-valur huwa tajjeb u prudenti fid-dawl tas-sitwazzjoni tal-impriża f'dak iż-żmien.
(86)
Numru ta’ metodi jeżistu sabiex jiġi stmat il-valur tal-fondi ta’ impriża (19). Metodu użat ħafna drabi huwa dak tal-EBITDA. Dan jippermetti li jiġi kkalkulat il-valur tal-fondi ta’ impriża għas-sena X billi jiġi mmultiplikat l-EBITDA tas-sena X b'ċifra (ir-riżultat tal-multiplikazzjoni) ġġudikat bħala adegwat għas-settur, fejn id-dejn nett jiġi mnaqqas mir-riżultat.
(87)
Metodu ieħor huwa dak tad-“Discounted Cash Flow Analysis”. L-influss tal-likwidità disponibbli (“Free Cash Flows”) nominali għall-impriża għas-snin li gejjin jiġu emendati skont l-ispiża medja ppeżata mal-kapital nominali (iktar 'il quddiem “Weighted Average Cost of Capital” jew “WACC”) u d-dejn nett jitnaqqas mir-riżultat.
(88)
It-tielet metodu huwa dak tal-multiplikazzjoni tal-fatturat. Dan jippermetti evalwazzjoni tal-valur tal-fondi ta’ impriża għas-sena X b'ammont (ir-riżultat) iġġudikat bħala adegwat għas-settur, waqt li d-dejn nett jitnaqqas mir-riżultat.
(89)
Sabiex tiġi vvalutata l-impriża Trèves qabel l-investiment tagħha, l-FMEA uża l-metodi tad-Discounted Cash Flow Analysis u dak tal-multiplikazzjoni tal-fatturat. Fil-fatt, Trèves ma kellhiex EBITDA posittiva fl-aħħar tas-sena 2008, u l-ewwel metodu msemmi, dak tal-multiplikazzjoni tal-EBITDA, b'hekk ma kienx prattiku.
(90)
Mill-banda l-oħra, il-metodu tad-Discounted Cash Flow Analysis kien possibbli u ppermetta li jitqiesu perspettivi għar-ritorn tal-profitabbiltà, li wassal biex jiġu integrati fil-valutazzjoni l-effetti pożittivi mistennija mit-titjib fil-prestazzjoni tal-impriża. Il-metodu tal-multiplikazzjoni tal-fatturat intuża bl-istess mod bħala miżura ta’ prudenza u bħala bażi ta’ konferma.
(91)
Fir-rigward tal-metodu tad-Discounted Cash Flow Analysis tal-impriża, l-ispiża tal-kapital jew WACC settorjali, li tintegra r-riskju speċifiku tas-settur, kienet stmata għal 12 %. L-FMEA wara kkalkula WACC iktar prudenti ta’ [ 12] % fl-integrazzjoni tal-primjum tar-risku proprju supplementari marbut mal-kobor tal-impriża u mal-karattru mhux likwidu tal-investiment. Hu fl-aħħar spiċċa b'WACC ta’ [ 12] %, sabiex jieħu f'kunsiderazzjoni ir-riskju kumplimentari marbut mal-kuntest tal-bidla (jiġifieri tar-ristrutturar) tal-impriża. Il-valur fit-tul tal-impriża (il-valur finali) huwa kkalkulat mir-riżultati tal-2011. Skont l-istima tal-FMEA il-valur tal-fondi proprji tal-Grupp Trèves b'hekk kien ta’ [EUR 15-40] miljun.
(92)
Fir-rigward tal-metodu tal-multiplikazzjoni tal-fatturat, ir-riżultat miksub huwa applikat mal-fatturat tal-aħħar tal-2008 li kien [0-1]. Dan ir-riżultat jaqbel mar-riżultat osservat fis-suq għall-impriżi simili fi żmien it-tranzazzjoni. Hemm lok li ninnutaw li dawn ir-riżultati inkisbu fl-aħħar tas-sena 2008 u fil-bidu tas-sena 2009 li kienu ta’ livelli storiċi baxxi minħabba l-kriżi finanzjarja u ekonomika li affettwat bil-qawwa s-settur tal-produzzjoni tal-karozzi u tal-fornituri tal-komponenti (fil-fatt, il-medju fit-tul tar-riżultat tal-fatturat għas-settur tal-fornituri tal-komponenti tal-karozzi huwa ffissat lejn 0,51). Fuq il-bażi tar-riżultat ta’ [0-1], il-valur tal-fond kien stabbilit lejn [EUR 15-40] miljun.
(93)
Għalhekk, għalkemm ir-riżultat ta’ [0-1] huwa riżultat li għandu jitqies bħala storikament dgħajjef, l-FMEA adotta il-valur idderivat minn dan ir-riżultat u mhux dak li jirriżulta minn multiplu medju fuq medda ta’ żmien twil jew imqassam fuq numru ta’ snin. Bl-istess mod, l-FMEA lanqas ma adotta l-valutazzjoni li tirriżulta mid-Discounted Cash Flow Analysis. Jirriżulta minn dak li ntqal hawn fuq li l-valutazzjoni tal-fondi proprji ta’ Trèves qabel li l-FMEA pproċediet għall-investiment hija ġusta u prudenti. Din fil-fatt tinstab fin-naħa l-baxxa tal-intervall determinat skont il-metodu tad-Discounted Cash Flow Analysis u r-riżultati tal-Borża. Valutazzjoni mwettqa f'dan il-kuntest tikkostitwixxi element favorevoli għall-investitur privat għaliex din għandha tendenza li ssaħħaħ il-perspettivi tal-qligħ kapitali fl-ottika ta’ ritorn għar-riżultati ta’ valutazzjoni għal-livelli storiċi medji.
(94)
Barra minn hekk, għandu jiġi mfakkar li l-investiment tal-FMEA ma kien illimitat għal kontribuzzjoni f'kapital ta’ [EUR 5-15] miljun li permezz tiegħu akkwista [ 50] % tal-ishma tal-Grupp Trèves. L-FMEA xorta waħda kkontribwixxa [EUR 40-50] miljun f'forma ta’ titoli ta’ djun passivi b'aċċess għall-kapital (ORAPA) li jagħtu mgħax ta’ [ 8] % fis-sena. Din l-istruttura hija waħda sofistikata li investitur privat jippretendi f'settur bħal dak tas-sottokuntrattar awtomobilistiku. Fil-fatt il-preżenza ta’ kwantità importanti ta’ ORAPA fejn il-parità tvarja skont il-prestazzjoni tal-kumpanija tikkostitwixxi wieħed mill-mekkaniżmi ta’ kontroll mill-aktar attraenti li hawn.
(95)
Il-mekkaniżmu mħejji mill-FMEA huwa dan li ġej. L-ORAPA tista' tiġi rimburzata permezz tal-ħruġ ta’ assi ġodda tal-kumpanija Trèves. L-ugwaljanza tiġi ddeterminata fl-2011 permezz tal-kisba tal-marġni ta’ riżultat operattiv gross ta’ […] %. Jekk din tinkiseb, l-FMEA jakkwista […] % tal-fondi tiegħu permezz tar-rimbors tal-obligazzjonijiet. Jekk dak il-livell ma jintlaħaqx, ir-rimbors tal-obligazzjonijiet iwassal lill-FMEA biex ikollu […] % tal-fondi proprji. L-interess tad-Diretturi ta’ Trèves huwa għalhekk li jiġi assikurat il-ħolqien ta’ din il-marġni ta’ riżultat operattiv gross […]. L-interessi tal-investitur finanzjarju u dak tad-diriġenti-azzjonisti huma għalhekk marbutin b'mod qawwi sabiex fl-aħħar ikabbru l-valur tal-kumpanija.
Fir-rigward tal-ipoteżi li jiġġustifikaw RPI ta’ [ 12 %]
(96)
L-approċċ ġeneralment applikat minn investitur privat jikkonsisiti fl-evalwazzjoni tar-rata ta’ profitabbiltà interna annwali stabbilita mill-proġett ta’ investiment previst. Għall-finijiet tal-kalkolu tal-RPI annwali ta’ investiment f'impriża, għandu jiġi ddeterminat il-valur tal-fondi proprji ta’ dik l-impriża fejn il-profitabbiltà hija prevista.
(97)
Kif huwa diġà indikat fil-premessi 85 sa 87, jeżisti għadd ta’ metodi sabiex jiġi ddeterminat il-valur ta’ impriża. Sabiex jiġi ddeterminat il-valur tal-impriża matul l-2012, sena li matulha l-FMEA jista' jittrasferixxi l-parteċipazzjoni tiegħu (20), il-FMEA uża l-metodu tal-kalkolu tal-EBITDA. Dan il-metodu jintuża ta’ spiss fis-settur industrijali sabiex jiġu previsti l-modalitajiet tal-andament ta’ investitur fil-kapital jew kważi-kapital. Barra minn hekk, fil-kalkolu tal-profitabbiltà mistennija fuq il-bażi tal-EBITDA, il-FMEA jistrieħ fuq miżura pertinenti ta’ irkupru tal-impriża li għandha ssir bejn l-investiment tiegħu (il-25 ta’ Mejju 2009) u t-tmiem tas-sena 2011. Barra minn hekk, bl-adozzjoni tal-EBITDA prevista għall-2011 u mhux dak - li huwa superjuri - previst għall-2012, il-FMEA adotta approċċ prudenti konsistenti sabiex isiru l-verifiki li l-irkupru tal-impriża huwa effetwat b'mod sodisfaċenti fi żmien qasir (ftit aktar minn sentejn u nofs).
(98)
Konsegwentement, fil-każ inkwistjoni, l-RPI kkalkulat mill-FMEA huwa bbażat fuq it-tliet ipoteżijiet msemmija fil-pjan ta’ ristrutturar. Fl-ewwel lok, il-Grupp Trèves għandu jkollu sa tmiem l-2011 EBITDA ta’ [EUR 50-80] miljun. Fit-tieni lok, il-valur ta’ Trèves sal-aħħar tas-sena 2011 huwa determinat mill-kalkolu tal-EBITDA ta’ [1-6]. Fit-tielet lok, id-dejn nett huwa stmat li se jkun ta’ [EUR 50-150] miljun fl-aħħar tas-sena 2011. Il-Kummissjoni għandha għalhekk tiddetermina jekk dawn it-tliet ipoteżijiet jistgħux jitqiesu bħala kredibbli u realistiċi fil-mument meta sar l-investiment tal-FMEA.
(99)
L-ewwelnett, fir-rigward tal-valur tal-EBITDA għall-2011, għandu jiġi enfasizzat li din il-previżjoni hija bbażata fuq l-implimentazzjoni tal-pjan ta’ ristrutturar. Kif huwa spjegat fil-premessi 76 et sequitur, dan il-pjan jista' jitqies bħala kredibbli u realistiku. Għalhekk huwa importanti li niftakru li t-tnaqqis tal-ispejjeż huwa prinċiparjament implimentat mit-tisħiħ tal-effiċjenza tal-ħaddiema u l-iffrankar fl-ispejjeż operattivi permezz ta', b'mod partikolari, […]. It-tnaqqis tal-ispejjeż huwa bbażat ukoll fuq tnaqqis importanti tal-persunal (ir-ristrutturar jolqot total ta’ 1 300 persuna).
(100)
Fit-tieni lok, il-kalkolu tal-EBITDA utilizzat ([1-6]) sabiex jiġi ddeterminat il-valur tal-impriża jikkorrispondi għall-medja multipla tas-settur ikkalkulata fuq il-perjodu bejn l-2000 u l-2009 ([1-6]), imnaqqsa d-differenza fit-tip bħala miżura ta’ prudenza marbuta mal-kuntest tal-irkupru tal-kumpanija. Dan ir-riżultat huwa ftit aktar superjuri għar-riżultat tas-settur fil-mument tal-investiment (madwar 4,2). Huwa xorta waħda prudenti biżżejjed li tistrieħ fuq qligħ ta’ [1-6] fi żmien il-valutazzjoni għall-aħħar tas-sena 2011, fid-dawl tal-aġġustament prevedibbli fil-proporzjon, dan l-aġġustament diġà kien beda fil-mument tal-investiment ([1-6] f'Diċembru 2008 kontra [1-6] f'Mejju 2009). Dan ir-riżulatat jidher ukoll partikolarment prudenti relattivament fid-dawl tal-previżjonijiet fit-tul għas-settur li jindika riżultati bejn [1-6] u [1-6].
(101)
Fit-tielet lok, il-previżjonijiet ta’ April 2009 urew titjib tad-dejn nett, li kellu jgħaddi minn [EUR 100-200] miljun sal-aħħar tal-2008 għal [EUR 100-200] miljun fl-aħħar tal-2010 (dan kien mar lura qabel, minn [EUR 100-200] miljun fl-aħħar tal-2005 għal [EUR 100-200] miljun fl-aħħar tal-2008). Fid-dawl tal-fatt tal-livell aggregat tal-EBITDA proviżjonali għall-perjodu bejn l-2009 u l-2011, u tan-nuqqas ta’ spejjeż żejda sostanzjali marbutin mal-investiment tanġibbli u mhux tanġibbli u tan-nuqqas ta’ proviżjonijiet żejda jekk jitqies il-fatt tal-ispejjeż tar-ristrutturar, il-previżjoni ta’ tnaqqis ta’ [EUR 0-30] miljun tidher prudenti.
(102)
Fid-dawl ta’ dak li intqal qabel, għandu jiġi konkluż li l-kalkolu tal-RPI fil-mument tal-investiment huwa bbażat fuq ipoteżi raġonevoli.
Fir-rigward tal-aċċettabbilita ta’ RPI [ 12 %] u fir-rigward tal-qligħ kapitali
(103)
Fir-rigward tal-kwistjoni ta’ jekk l-RPI msemmi ta’ [ 12 %] huwiex aċċettabbli fid-dawl tar-riskju li jippreżenta l-investiment, il-Kummissjoni tagħmel dawn il-kummenti li ġejjin.
(104)
Qabel kollox, għandna niftakru li l-kalkolu li sar fuq il-bażi tal-elementi msemmija fil-premessi 97 sa 100 jwassal fir-realtà għal RPI ta’ [ 15 %]. Għaldaqstant, bħala miżura ta’ sigurtà u prudenza, l-FMEA applika tnaqqis ta’ […] % fuq l-EBITDA mistenni għall-2011. Bħala konsegwenza, l-RPI ta’ [ 12 %] miżmum għall-finijiet tal-analiżi preżenti huwa RPI li jirriżulta minn xenarju pessimist fir-rigward tal-iżvilupp tal-impriża. Fil-fatt, kif diġà ġie indikat, ix-xenarju bażi jwassal għal RPI ta’ [ 15 %] filwaqt li xenarju ottimist (EBITDA ta’ aktar minn […] %) iwassal għal RPI ta’ madwar [ 20 %].
(105)
Fil-preżent, għandu jiġi rrilevat li, meta jitqies il-karattru mhux likwidu tal-operazzjoni, mhuwiex possibbli li nirreferu għall-prezzijiet ikkwotati komparabbli (pereżempju għal self subordinat) fil-mument tal-investiment tal-FMEA sabiex jiġi evalwat il-livell tal-RPI previst u xieraq. Min-naħa l-oħra, numru ta’ elementi ppreżentati hawn isfel jippermettu li jiġi evalwat l-RPI “minimu” ta’ [ 12 %] adottat mill-FMEA f'Mejju 2009.
(106)
Fl-ewwel lok għandu jiġi osservat illi r-redditi fuq l-investiment osservati fis-settur tas-sottokuntrattar awtomobilistiku huma spiss baxxi. Fil-fatt, matul il-ħames snin li ppreċedew il-kriżi tat-tieni semestru tal-2008, l-RPI medja stabbiliet ruħha għal 8,5 % (21). Għaldaqstant, investituri profesjonali kemm-il darba investew f'dan is-settur, konxji mill-qligħ potenzjali marbut mal-livell mhux b'saħħtu tal-valutazzjoni tal-impriżi ta’ dan is-settur [imqabbel mas-setturi l-oħra]. Għalhekk fl-2006, wieħed seta' jara RPI eċċezzjonali (li qabżu 20 % kull sena fuq medda ta’ tliet snin) peress li l-investituri investew fl-agħar żmien tas-suq fl-2003.
(107)
Konsegwentement, sabiex wieħed imur lil hinn mir-redditi medji osservati, investitur professjonali għandu jibbaża fuq għarfien preċiż tas-suq, li huwa l-każ tal-FMEA, u jipprevedi struttura ta’ parteċipazzjoni li tippermettilu jtejjeb il-prestazzjoni tiegħu, li huwa ukoll il-każ fir-rigward tal-investiment tal-FMEA (ara l-premessi dwar l-istruttura tal-investiment fil-premessi 94 u 95 u kif ukoll dwar il-qsim tal-qligħ kapitali fil-premessi 110 u 111).
(108)
Sussegwentement, l-awtoritajiet Franċiżi jirreferu għal studju tal-AFIK (Assoċjazzjoni Franċiża tal-Investituri fil-Kapital) li jsegwi l-evoluzzjoni tal-prestazzjonijiet fis-settur tal-investiment kapitali fi Franza. Dan l-istudju huwa bbażat fuq dejta kkomunikata minn aktar minn 120 struttura li jimmaniġjaw 500 fond ta’ investiment. L-istudji tal-AFIK jisħqu fuq il-prestazzjoni netta bejn 14,1 % għall-aħħar tal-2007 u 10,8 % għall-aħħar tal-2008 (l-eqreb data għad-data tal-investiment tal-FMEA) għall-“iżvilupp-kapitali”. L-iżvilupp-kapitali huwa s-suddiviżjoni tal-investiment-kapitali pertinenti fir-rigward tal-politika ta’ investiment tal-FMEA (teħid ta’ sehem minimu u l-injezzjoni ta’ flus ġodda). Wara li jittieħdu f'konsiderazzjoni l-ispejjeż tar-remunerazzjoni tal-kumpanija maniġerjali, stmati għal massimu ta’ […], l-RPI mmirat sabiex iwassal għall-prestazzjoni tas-“suq” huwa bejn 12 u 15 %.
(109)
Fl-aħħarnett, il-parametri disponibbli fil-mument tal-investiment jippermettu li tiġi ddeterminata spiża medja ppeżata tal-kapital (“WACC”) stabbilita mill-bidu tal-MEDAF (22) u adattata għas-settur awtomobilistiku fi Franza, li tintegra l-primjums ta’ riskji speċifiċi supplimentari marbutin mad-daqs tal-impriża Trèves u mal-karattru mhux likwidu tal-investiment. Meta jitqiesu dawn l-elementi supplimentari inerenti fil-primjum tar-riskju, l-WACC korrispondenti huwa stmat għal [ 12] % fil-mument tal-investiment, elevat għal [ 12] % mill-FMEA (ara il-premessa 91). Għandu jiġi mfakkar li l-WACC huwa r-rata tal-qligħ minimu mitlub mis-selliefa tal-fondi ta’ impriża (azzjonisti u kredituri) sabiex jiffinanzjaw il-proġetti ta’ investiment. Il-WACC ikkalkolat ta’ Trèves jagħti għalhekk indikazzjoni sinifikattiva dwar l-aċċettabbiltà tal-RPI “minima” ta’ [ 12 %] (23).
(110)
Barra minn hekk, għandu jiġi ssottolinjat li l-qligħ kapitali tal-impriża Trèves mhux se jkun maqsum mal-FMEA u l-azzjonisti storiċi fil-funzjoni tal-parti rispettiva tagħhom mill-kapital ta’ Trèves. Fil-fatt, fl-ipoteżi ta’ ħruġ fl-[…], il-ftehim qadim bejn l-azzjonisti jippreċiża illi l-ewwel [EUR …] miljun tal-valur tal-impriża jingħataw totalment lill-FMEA (l-ewwel porzjon). Sussegwentement, ir-riżultat taċ-ċessjoni jinkludi bejn [EUR …] miljun u ammont ekwivalenti għall-ammont tal-investiment tal-FMEA kapitalizzat għal […] % fis-sena u maqsum bejn l-FMEA ([…] %) u l-azzjonisti storiċi ([…] %) (tieni porzjon). Fl-aħħarnett, l-FMEA jirċievi […] % tar-riżultat taċ-ċessjoni lil hinn mil-limitu u l-azzjonisti storiċi […] %.
(111)
Dan il-ftehim dwar il-qsim tal-qligħ kapitali jipproteġi lill-FMEA. Fil-fatt, l-FMEA jirċievi għalhekk garanzija importanti minn RPI ta’ [ 12 %] fuq l-investiment tiegħu li ser jintlaħaq malajr (din ir-rata tikkorrispondi għall-WACC ta’ Trèves ippreżentat aktar “il fuq). Sussegwentement dan il-ftehim jinċita b”mod qawwi lill-azzjonisti storiċi u d-Diretturi tal-impriża li jwettqu, jew li jmorru lil hinn mill-objettivi tal-pjan ta’ ristrutturar, u skont ix-xenarju dan il-pjan iwassal għal RPI ta’ [ 12 %], [ 15 %] jew [ 20 %] għall-FMEA.
(112)
Konsegwentement, jirriżulta mill-konstatazzjonijiet hawn fuq imsemmija li l-RPI prevista ta’ [ 12 %] kienet raġonevoli fi żmien l-investiment u aċċettabbli fid-dawl tar-riskju li dan jippreżenta.
Konklużjoni fir-rigward tal-kriterju tal-vantaġġ
(113)
Wara li ġie analizzat il-pjan ta’ ristrutturar ta’ Trèves, il-valur tagħha qabel l-investiment tal-FMEA, l-istruttura ta’ dan l-investiment, l-ipoteżijiet li fuqhom huwa bbażat RPI ta’ [ 12 %], in-natura xierqa tal-livell tal-RPI, speċjalment fir-rigward tal-ftehim previst bejn l-azzjonisti relattivament għall-qsim tal-qligħ kapitali, għandu jiġi kkonstatat li l-FMEA aġixxa f'kundizzjonijiet simili għal dak li jeżiġi investitur privat fejn l-investiment jippreżenta riskju marbut kemm mas-sitwazzjoni tas-settur awtomobilistiku fil-mument tal-investiment u kif ukoll ma’ dik tal-impriża, li ltaqgħet ma’ xi diffikultajiet finanzjarji. Fi kliem ieħor, l-investiment tal-FMEA għall-ammont ta’ EUR 55 miljun jirrispetta l-kriterji tal-investitur privat f'ekonomija tas-suq. Għalhekk ma jagħtix vantaġġ lill-impriża Trèves.
V.1.2. Il-pjan ta’ skedar tad-dejn fiskali u soċjali
(114)
Pjan ta’ skedar tad-dejn fiskali u soċjali kien ingħata lil Trèves mill-Amministrazzjoni Franċiża għal ammont ta’ EUR 18,4 miljun. Fid-dawl ta’ din il-miżura, il-Kummissjoni tixtieq l-ewwel teżamina l-kriterji tal-vantaġġ.
Vantaġġ
(115)
Skont il-prattika deċiżjonali tal-Kummissjoni u l-ġurisprudenza, ftehim ta’ skedar tad-dejn minn kreditur pubbliku ma jikkostitwix għajnuna mill-Istat jekk l-aġir tiegħu jista' jitqabbel għal dak ta’ kreditur privat li “jipprova jirkupra l-ammonti dovuti lilu u li, għal dak il-għan, jilħaq ftehim mad-debitur, li bis-saħħa tagħhom id-djun akkumulati jiġu ppjanati mill-ġdid jew imħallsa bin-nifs sabiex jiġi ffaċilitat il-ħlas lura tagħhom” (24).
(116)
Il-pjan ta’ skedar tad-dejn jirrappreżenta għall-kredituri pubbliċi ta’ Trèves soluzzjoni aqwa mill-irkupru nfurzat. Fil-fatt, f'każ ta’ rkupru nfurzat, il-kredituri pubbliċi, minħabba id-dejn ġenerali tal-impriża, kienu jirkupraw parti biss mill-kreditu tagħhom, mhux privileġġat. Bil-maqlub, fl-għoti tal-iskedar, ingħataw ipoteki tal-ewwel grad […] (Artikolu […] tal-Protokoll ta’ Konċiljazzjoni tal-25 ta’ Mejju 2009) sabiex jiggarantixxu d-dejn fiskali u soċjali. Dawn l-assi huma identifikati fl-Anness 7 tal-Protokoll. Sal-31 ta’ Diċembru 2008, l-eċċess tal-ammont miżmum tal-assi netti kien ta’ [EUR 25-35] miljun. L-ammont tal-garanziji koperti favur il-kredituri pubbliċi ikopri għalhekk aktar minn 140 % tal-ammont tad-dejn tagħhom, dan kien kostitwit minn prinċiparjament (EUR 18,4 miljun), penali u interessi minħabba ħlas tardiv (ara l-premessa 117).
(117)
Barra minn hekk, il-kredituri pubbliċi ta’ Trèves se jirċievu l-interessi. Fil-fatt l-ammont ta’ EUR 18,4 miljun kiber minħabba l-penali għal ħlas tardiv ta’ [1-2] miljun u interessi fuq ħlas tardiv ta’ [EUR 1-2] miljun, kollha jridu jiġu rimburżati “l quddiem bejn l-[…] u l-[…] fi ħlasijiet kull xhar ta’ [EUR …]. Iż-żieda tal-penali u tal-interessi minħabba ħlas tardiv se titla” għal [2-4] miljun, i.e. [10-20] % tal-ammont prinċipali, li tirrapreżenta fuq id-durata medja koperta mill-pjan tal-iskedar, interessi fis-sena ta’ madwar [0-10] %. Din ir-rata fil-bidu kienet aktar mir-rata permessa mill-istabbilimenti finanzjarji għas-self mogħti lil Trèves fil-qafas tal-Protokoll ta’ Konċiljazzjoni tal-25 ta’ Mejju 2009 kemm għall-kreditu l-ġdid u kif ukoll għas-self ikkonsolidat (25).
(118)
F'dan ir-rigward, għandu jiġi sottolinjat ukoll illi l-impenn tal-kredituri pubbliċi sar flimkien mal-impenn importanti tal-banek (self ta’ konsolidazzjoni ta’ [30-60] miljun u kreditu ġdid ta’ [10-30] miljun). Barra minn hekk, il-Protokoll ta’ Konċiljazzjoni jindika b'mod ċar li l-garanziji mogħtija lill-banek huma tat-tieni grad […], li jfisser li dawn il-kredituri ma jistgħu jeżerċitaw l-ebda garanzija sakemm il-kredituri pubbliċi tal-ewwel grad ma jkunux ġew rimborsati kollha u totalment.
(119)
Barra minn hekk, l-ebda tnaqqis tad-dejn fiskali jew soċjali ma ngħata lill-Grupp Trèves.
(120)
Fl-aħħarnett, l-awtoritajiet Franċiżi kkonfermaw li l-pjan tal-iskedar attwali ma kienx jammonta għal estensjoni jew għal emenda ta’ pjan preċedenti.
(121)
Konsegwentement, jirriżulta minn dak li ntqal qabel illi l-pjan ta’ skedar tad-dejn fiskali u soċjali mogħti lil Trèves kien sar mill-Amministrazzjoni Franċiża fuq il-bażi tal-ipoteżi, meqjusa bħala kredibbli, li tenfasizza l-pjan ta’ ristrutturar (ara t-Taqsima V) u skont it-termini aċċettabbli għall-kreditur privat f'ekonomija tas-suq li jkun fl-istess kundizzjonijiet.
V.2. Konklużjoni fir-rigward tal-eżami ta’ għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE
(122)
Fid-dawl tal-elementi analizzati fit-Taqsima V.1., jidher li la l-investiment tal-FMEA għall-ammont ta’ EUR 55 miljun u lanqas il-pjan ta’ skedar tad-dejn fiskali u soċjali għall-ammont ta’ EUR 18,4 miljun ma jagħtu vantaġġ lill-Grupp Trèves. Konsegwentement, dawn il-miżuri ma jikkostitwux għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
VI. KONKLUZJONI GENERALI
(123)
Wara li eżaminat fil-fond il-miżuri inkwistjoni, il-Kummissjoni ssib li dawn il-miżuri ma jikkostitwux għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Iż-żewġ miżuri meħudin fil-konfront tal-impriża Trèves li jikkonsistu f'investiment mill-Fond ta’ Modernizzazzjoni tal-Fornituri tal-Komponenti tal-Karozzi (FMEA) għall-ammont ta’ EUR 55 miljun kif ukoll pjan ta’ ristrutturar tad-dejn fiskali u soċjali għall-ammont ta’ EUR 18,4 miljun mogħti mir-Repubblika Franċiża ma jikkostitwux għajnuna skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Franċiża.
Magħmul fi Brussell, l-20 ta’ April 2011.