РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 803/2011 НА СЪВЕТА
от 4 август 2011 година
за отмяна на изравнителното мито върху вноса на някои антибиотици с широк спектър на действие с произход от Индия и за прекратяване на свързаната с този внос процедура след прегледа, проведен в съответствие с член 18, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 597/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 18 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Действащи мерки
(1)
През май 2005 г., след комбиниран междинен и краен преглед с оглед изтичането на срока на действие на мерките („комбинирания преглед“), с Регламент (ЕО) № 713/2005 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на някои антибиотици с широк спектър на действие, а именно амоксициклин трихидрат, ампицилин трихидрат и цефалексин, които не са разпределени в дози или в опаковки за продажба на дребно („разглеждания продукт“), понастоящем класирани в кодове по КН ex29411000 и ex29419000 и с произход от Индия. Наложените мерки са под формата на мито върху стойността (ad valorem), което варира между 17,3 и 32 %. Първоначалните мерки са били наложени с Регламент (ЕО) № 2164/98 на Съвета (3).
(2)
След частичен междинен преглед, с Регламент (ЕО) № 1176/2008 (4) Съветът измени ставката на изравнителното мито по отношение на един износител от Индия.
1.2. Искане за преглед с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(3)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока на действие (5) на окончателните действащи мерки в Комисията постъпи искане за започването на преглед в съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент, с оглед изтичането на срока на прилагане на Регламент (ЕО) № 713/2005, от страна на двама производители от Съюза: DSM и Sandoz („заявителите“), които представляват съществен дял - в конкретния случай над 50 % - от общото производство на Съюза на някои антибиотици с широк спектър на действие.
(4)
Искането се основаваше на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките по всяка вероятност би доведело до продължаване или повтаряне на субсидирането и на вредата, причинена на индустрията на Съюза.
(5)
Преди започването на прегледа с оглед изтичането на срока на действие на мерките и в съответствие с член 10, параграф 9 и член 22, параграф 1 от основния регламент Комисията уведоми правителството на Индия („ПИ“), че е получила искане за преглед, надлежно подкрепено от необходимите документи. Правителството на Индия бе поканено за консултации с цел изясняване на ситуацията по отношение на съдържанието на молбата и постигане на взаимно съгласувано решение. Правителството на Индия отговори с твърде голямо закъснение на тази покана, поради което не бяха проведени такива консултации.
1.3. Започване на преглед с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(6)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преглед с оглед изтичането на срока на действие на мерките, Комисията обяви на 12 май 2010 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6) („известие за започване на преразглеждането“), започването на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките съгласно член 18 от основния регламент.
1.4. Разследване
1.4.1. Разследван период
(7)
Разследването на продължаването или повтарянето на субсидирането обхвана периода от 1 април 2009 г. до 31 март 2010 г. („разследвания период в рамките на преразглеждането“, или „РПП“). Прегледът на тенденциите, необходими, за да се направи оценка на вероятността за продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
1.4.2. Засегнати от разследването страни
(8)
Комисията уведоми официално за започването на прегледа с оглед изтичането на срока на действие на мерките заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители, вносителите, доставчиците нагоре по веригата, ползвателите, за които се знаеше, че са засегнати, и правителството на Индия. На заинтересованите страни бе дадена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждането.
(9)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(10)
Предвид видимо големия брой производители износители на разглеждания продукт в Индия, поименно изброени в искането, бе счетено за целесъобразно, в съответствие с член 27 от основния регламент, да се проучи дали следва да се използва извадка. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако това е така - да направи извадка, в съответствие с член 27 от основния регламент от горепосочените страни беше поискано да заявят своя интерес в рамките на 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждането. Само трима производители износители се отзоваха. Поради това не бе подбрана извадка.
(11)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които се знаеше, че са засегнати, както и до онези, които заявиха своя интерес в сроковете, посочени в известието за започване на преразглеждането. Отговори бяха получени от трима производители от Съюза, трима производители износители и от правителството на Индия. Нито един от останалите производители не отговори на въпросника, нито предостави каквато и да било информация. Нито един от вносителите не се отзова по време на изготвянето на представителна извадка, а в хода на разследването нито един друг вносител не предостави каквато и да било информация на Комисията, нито заяви своя интерес.
(12)
Един от производителите поиска оценката за състоянието на индустрията на Съюза да включва също така данни, предоставени от друг доказан производител от Съюза. Това искане обаче бе отхвърлено, понеже се оказа, че въпросното дружество не е производител на продукта, предмет на разследването.
(13)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността за продължаване или повтаряне на субсидирането и на произтичащата от него вреда, както и за определяне на интереса на Съюза. Бяха извършени контролни посещения в помещенията на следните заинтересовани страни:
а)
производители от Съюза:
-
DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Нидерландия), което отговори на въпросника на Комисията и от името на DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda (Испания). По-долу за тези две дружества се използва общото наименование „DSM“,
-
Deretil S.A. (с предишно наименование DSM Anti-Infectives Deretil S.A.), Almeria, Испания, наричано по-долу „Deretil“, както и
-
Sandoz GmbH, Kundl (Австрия), което отговори на въпросника на Комисията и от името на Sandoz Industrial Products S.A., Barcelona (Испания). По-долу за тези две дружества се използва общото наименование „Sandoz“;
б)
производители износители в Индия:
-
Lupin Limited, Mumbai,
-
M/s Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh and Baddi, както и
-
Ranbaxy Laboratories Limited, Gurgaon;
в)
правителство на Индия („ПИ“)
-
Министерство на търговията, New Delhi
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
(14)
Продуктът, предмет на настоящия преглед, е същият, който е предмет и на Регламент (ЕО) № 713/2005, а именно амоксициклин трихидрат, ампицилин трихидрат и цефалексин, които не са разпределени в дози или в някаква форма или опаковка за продажба на дребно, понастоящем класирани в кодове по КН ex29411000 и ex29419000 и са с произход от Индия („разглежданият продукт“).
(15)
Разследването потвърди, че както и при предходното разследване в рамките на прегледа разглежданият продукт и продуктите, произвеждани и продавани от производителите износители на вътрешния пазар на Индия, а също и продуктите, произвеждани и продавани в Съюза от производителите от Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики, както и едни и същи употреби, поради което се считат за подобни продукти по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА СУБСИДИРАНЕТО
3.1. Въведение
(16)
Както бе споменато в съображение 11, трима производители износители се отзоваха и попълниха въпросника. Само двама обаче от тези трима производители износители декларираха извършени от тях продажби на разглеждания продукт за Съюза по време на РПП.
(17)
Въз основа на информацията, която се съдържа в искането за преглед и в отговорите на въпросника на Комисията, бяха разгледани следните режими, за които се твърди, че са свързани с предоставянето на субсидии:
Режими с национален обхват:
а)
режим на предварителни разрешения (Advance Authorization Scheme „AAS“);
б)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, „DEPBS“);
в)
режим за насърчаване на експорта на средства за производство (Export Promotion Capital Goods Scheme, „EPCGS“);
г)
режим за фокусиране върху пазара (Focus Market Scheme, „FMS“);
д)
разрешение за безмитен внос (Duty Free Import Authorisation, „DFIA“);
е)
експортно ориентирани единици (Export Oriented Units, „EOUS“)/зони за преработка на продукцията за износ (Export Processing Zones, „ЕPZS“)/специални икономически зони (Special Economic Zones, „SEZ“);
ж)
режим на експортно кредитиране (Export Credit Scheme, „ECS“), както и
з)
режим на освобождаване от данък върху доходите (Income Tax Exemption Scheme, „ITES“).
Регионални режими:
и)
Пенджабски режим на промишлено стимулиране; както и
й)
Гуджаратски режим на промишлено стимулиране.
(18)
Изброените по-горе от а) до е) режими се основават на Закона от 1992 г. за (развитие и регулиране на) външната търговия (№ 22 от 1992 г.), който е в сила от 7 август 1992 г. („Закона за външната търговия“). Съгласно Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката в областта на износа и вноса. Те са обобщени в документите, посветени на „Външнотърговската политика“ („ВТП“), които се издават на всеки пет години от Министерството на търговията и редовно се актуализират. Два са ВТП документите, които са от значение за РПП в конкретния случай, а именно ВТП 04-09 и ВТП 09-14. Вторият документ е влязъл в сила през август 2009 г. В допълнение правителството на Индия определя също така процедурите, уреждащи ВТП 04-09 и ВТП 04-14, в „Наръчник на процедурите (НП), том I“ (съответно „НП I 04-09“ и „НП I 09-14“). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(19)
Режимът по буква ж) се основава на раздели 21 и 35А от Закона за банките от 1949 г., които позволяват на Reserve Bank of India (RBI) да дава указания на търговските банки в областта на експортните кредити.
(20)
Режимът по буква з) се основава на Закона за данъка върху доходите от 1961 г., който се изменя всяка година със Закона за финансите.
(21)
Режимът по буква и) се осъществява под административното ръководство на правителството на Пенджаб и се основава на Кодекса на правителството на Пенджаб за промишлената политика и стимулирането ѝ.
(22)
Режимът по буква й) се осъществява под административното ръководство на правителството на Гуджарат и се основава на неговата политика за насърчаване на промишлеността.
3.2. Режим на предварителни разрешения („AAS“)
а) Правна основа
(23)
Подробно описание на режима се съдържа в параграфи 4.1.1-4.1.14 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14, както и в параграфи 4.1-4.30А от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Право на участие
(24)
AAS се състои от шест подрежима, описани по-подробно в съображение 25. Тези подрежими се различават, inter alia, по обхвата на допусканите до участие лица. Производителите износители и търговците износители, които са „обвързани“ с поддържащи производители, имат право да участват в подрежим AAS за физически износ и в подрежим AAS за годишни потребности. Производителите износители, извършващи доставки за крайния износител, имат право да участват в подрежим AAS за междинни доставки. Основните изпълнители, които извършват доставки в рамките на категориите, свързани с „планиран износ“, упоменати в параграф 8.2 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14, като например доставчиците на експортно ориентирана единица („ЕОЕ“), имат право да участват в подрежим AAS за планиран износ. И накрая междинните доставчици на производителите износители имат право на участие по отношение на свързаните с „планирания износ“ ползи от подрежимите „предварително нареждане за освобождаване“ („ARO“, Advance Release Order) и „насрещен вътрешен акредитив“.
в) Практическо приложение
(25)
Предварителни разрешения могат да бъдат издавани за:
i)
физически износ: това е основният подрежим. Той позволява безмитен внос на суровини, необходими за производството на конкретен краен продукт, предназначен за износ. „Физически“ в този контекст означава, че продуктът, предназначен за износ, трябва да напусне територията на Индия. Допустимият внос и задължението за износ, включително видът на продукта, предназначен за износ, се посочват в предварителното разрешение;
ii)
годишни потребности: това предварително разрешение не е свързано с конкретен продукт, предназначен за износ, а с по-широкообхватна продуктова група (напр. химически и свързани с тях продукти). Притежателят на такова предварително разрешение може, до определен стойностен праг, определен на базата на предходната му експортна дейност, да внася безмитно всякакви суровини, предназначени за производството на който и да е от продуктите, които попадат в съответната продуктова група. Той може да изнася всеки краен продукт, включен в продуктовата група, при производството на който е била използвана подобна безмитно внесена суровина;
iii)
междинни доставки: този подрежим обхваща случаите, при които двама производители възнамеряват да произвеждат един-единствен продукт, предназначен за износ, и си поделят производствения процес. Производителят износител, който произвежда междинния продукт, може да внася безмитно суровините, като за целта може да получи разрешение по подрежим AAS за междинни доставки. Крайният износител завършва процеса на производство и е задължен да изнесе готовия продукт;
iv)
планиран износ: този подрежим позволява на основния изпълнител да внася безмитно суровини, необходими за производството на стоки, които ще бъдат продавани като „планиран износ“ на категориите клиенти, посочени в параграф 8.2, букви б)-е), ж), и) и й) от ВТП 04-09 и ВТП 09-14. Според ПИ планираният износ се отнася за онези сделки, при които доставяните стоки не напускат държавата. Няколко категории доставки се разглеждат като планиран износ, при условие че стоките са произведени в Индия, т.е. представляват доставка на стоки за ЕОЕ или за дружество, разположено в специална икономическа зона (СИЗ);
v)
предварително нареждане за освобождаване („ARO“): притежателят на предварително разрешение, който възнамерява да доставя суровини от местни източници вместо чрез пряк внос, има възможност да използва ARO. В такива случаи предварителните разрешения се потвърждават като предварителни нареждания за освобождаване и се прехвърлят в полза на местния доставчик при доставката на посочените в тях суровини. Чрез прехвърлянето на ARO местният доставчик получава правото да се ползва от предимствата на „планирания износ“, както е посочено в точка 8.3 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, възстановяване при планиран износ и възстановяване на крайни акцизи). Чрез механизма на ARO се възстановяват данъци и мита на доставчика, а не на крайния износител, под формата на възстановяване на мита. Възстановяването на данъци/мита е възможно както за местни, така и за вносни суровини;
vi)
насрещен вътрешен акредитив: този подрежим отново обхваща местните доставки на притежател на предварително разрешение. Притежателят на предварително разрешение може да се обърне към банка за откриване на вътрешен акредитив в полза на местен доставчик. Банката ще обезсили предварителното разрешение за пряк внос само що се отнася до стойността и обема на суровините, които са осигурени чрез местни доставки, вместо от внос. Местният доставчик ще има право да се ползва от предимствата на планирания износ, както е посочено в параграф 8.3 от ПВП 04-09 и ПВП 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, възстановяване при планиран износ и възстановяване на крайни акцизи).
(26)
По време на РПП единият от двамата оказали съдействие износители е получил отстъпки по режима AAS. Използваният от това дружество подрежим е и) физически износ Поради това не е необходимо да се определя дали останалите неизползвани подрежими подлежат на изравнителни мерки.
(27)
Внесените суровини не могат да се прехвърлят и трябва да се използват за производството на крайния продукт, предназначен за износ. Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предписания срок след издаването на предварителното разрешение. След приключването на комбинирания преглед този срок е удължен на 36 месеца (24 месеца с две удължавания по шест месеца).
(28)
За целите на извършването на проверки от страна на индийските власти притежателят на предварително разрешение е правно задължен да води за всяко предварително разрешение регистър на действителното потребление („верен и точен отчет“) на безмитно внесени стоки/стоки от вътрешния пазар в определен формат (параграфи 4.26, 4.30 и допълнение 23 към НП I 04-09 и НП I 09-14). Посоченият регистър трябва да бъде проверен от външен експерт-счетоводител/счетоводител, експерт по управленско счетоводство, който издава сертификат, удостоверяващ, че задължителните регистри и съответните документи са проверени и че предоставената съгласно допълнение 23 информация е вярна и точна във всяко едно отношение.
(29)
Що се отнася до използването на AAS за физически износ по време на РПП, както допустимият внос, така и задължението за износ са фиксирани по обем и стойност от ПИ и са отбелязани в предварителното разрешение. Освен това по време на вноса и износа съответните сделки трябва да бъдат отбелязвани от правителствени служители върху предварителното разрешение. Обемът на вноса, който се разрешава по този режим, се определя от ПИ въз основа на стандартни норми за съотношението между вложените суровини и крайните продукти („SION“, standard input-output norms). Такива SION съществуват за повечето продукти, включително за разглеждания продукт, и се публикуват от ПИ. След приключването на комбинирания преглед SION бяха занижавани на два пъти, като по време на РПП, по отношение на основните вложени суровини и в зависимост от продукта и маршрута, те бяха с 2,3 до 16,1 % по-ниски, отколкото по време на комбинирания преглед.
(30)
Независимо от това понижаване на SION бе установено, че за един от разглежданите видове продукти действителното потребление продължава да е под SION. Освен това бе установено, че въпреки че това е задължително, дружеството не е водело посочения в съображение 28 („допълнение 23“) регистър на потреблението, който подлежи на проверка от страна на външен експерт-счетоводител. Независимо от неспазването на това изискване дружеството се е възползвало от предимствата, които предоставят режимът AAS. Нещо повече, предвид констатираните завишени стойности на SION тези предимства са надвишавали предписаното от съответните правни разпоредби.
г) Коментари след оповестяването на информацията
(31)
ПИ и един производител износител представиха коментари по AAS.
(32)
ПИ твърди, че AAS работи като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители, с въведена система за проверка, която съответства на разпоредбите на приложения I, II и III към основния регламент и чрез която се наблюдава връзката между безмитно внесените суровини и крайните продукти, предназначени за износ. В допълнение ПИ изтъкна, че съгласно разпоредбите на основния регламент на изравнителни мерки може да подлежи само опрощаването или възстановяването на такси при внос, чийто размер превишава размера на тези, с които се облагат внесените суровини, използвани за производството на продуктите, предназначени на износ. Що се отнася до системата за проверка, то наблегна на това, че е въведена адекватна система за проверка. В тази връзка то се позова на определен брой елементи за проверка, с които е разполагало ПИ за извършването на подобна проверка, включително SION, информация за количествата, съдържаща се в документите за вноса и износа, и проверка на възстановяването след осъществяване на вноса и износа. ПИ също така припомня, че режимът предвижда в случай на неизползвани суровини да бъде заплатено пълно мито заедно с лихвите.
(33)
Производителят износител, използвал режима AAS за продажбите си в Съюза, не предостави коментари по обобщените в букви a)-в) констатации по отношение на описанието и прилагането на практика на режима, но оспори определен брой цифрови данни, използвани при изчисляването на размера на субсидията. След като бе направена проверка на изчисленията и не се наложи внасянето на каквито и да било корекции в тях, въпросът бе разяснен на въпросното дружество.
д) Заключение
(34)
Освобождаването от вносни мита е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент, т.е. финансово участие от страна на ПИ, което е облагодетелствало разследвания износител.
(35)
Освен това режимът AAS за физически износ несъмнено зависи по закон от извършването на износа и поради това се счита за специфичен и подлежащ на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Никое дружество не може да се ползва с предимства по този режим, ако не е поело задължение за износ.
(36)
Поради това настоящият преглед с оглед изтичането на срока на действие на мерките потвърди, че използваният в конкретния случай основен подрежим не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Той не съответства на правилата, посочени в приложение I (подточка i), приложение II (определение и правила за възстановяване на мита) и приложение III (определение и правила за възстановяване на мита за заместители) към основния регламент. Макар действително да съществува система или процедура за проверка, която да потвърждава дали и в какви количества суровините са били използвани за производството на изнасяния продукт (приложение II, част II, точка 4 към основния регламент, а ако става въпрос за схеми за възстановяване за заместители - приложение III, част II, точка 2 към основния регламент), ПИ не я е прилагало ефективно. Самите SION не могат да се смятат за система за проверка на действителното потребление, тъй като бяха счетени за твърде щедри и бе установено, че ПИ не търси да му бъдат възстановени ползите, които са били получени в повече. Действително от страна на ПИ не е бил осъществен ефективен контрол, който да се основава на надлежно воден регистър на действителното потребление. Освен това ПИ не е провело допълнителна проверка, основана на действително вложените суровини, въпреки че такава проверка по принцип е задължителна при липса на ефективно прилагана система за проверка (приложение II, част II, точка 5 и приложение III, част II, точка 3 към основния регламент). На последно място бе потвърдено, че макар да е задължително по закон, ангажирането на експерт-счетоводители в процеса на проверка на практика не е гарантирано.
(37)
Поради това подрежимът АAS за физически износ подлежи на изравнителни мерки.
е) Изчисляване на размера на субсидията
(38)
Поради липсата на допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители ползата, която подлежи на изравнителни мерки, е опрощаването на всички вносни мита, които по принцип са дължими при вноса на суровини. В този смисъл и по повод на изложеното в съображение 32 искане на ПИ следва да се отбележи, че в основния регламент се предвиждат не само изравнителни мерки за „прекомерното“ опрощаване на мита. Съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент и приложение I, буква и) към него прекомерно опрощаване на мита може да бъде обект на изравнителни мерки, само ако са спазени условията на приложения II и III към основния регламент. В конкретния случай обаче тези условия не са изпълнени. Следователно, ако бъде установено, че липсва адекватна процедура за наблюдение, няма да се прилага посоченото по-горе изключение за режимите за възстановяване на мита, а по-скоро обичайното правило за изравнителни мерки спрямо сумата на неплатените мита (приходи, от които правителството се е отказало), отколкото спрямо предполагаемо прекомерно опрощаване. Както е посочено в приложение II, част II и приложение III, част II към основния регламент, тежестта за изчисляване на такова прекомерно опрощаване не пада върху разследващия орган. Точно обратно, съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент разследващият орган трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразността на искана система за проверка.
(39)
Размерът на субсидиите за износителя, използвал AAS, бе изчислен въз основа на неполучените вносни мита (основно мито и специално допълнително мито) върху суровините, внесени по подрежима за производството на разглеждания продукт по време на РПП (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, които са били необходими за получаването на субсидията, бяха приспаднати от размера на субсидията при подадено мотивирано искане за това. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията бе разпределен върху оборота от износа на разглеждания продукт по време на РПП, като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или превозваните количества.
(40)
Ставката на субсидията, установена по отношение на този режим по време на РПП за единствения оказал съдействие производител, който го е използвал, възлиза на 12,3 %.
3.3. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, „DEPBS“)
а) Правно основание
(41)
Подробно описание на DEPBS се съдържа в параграф 4.3 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14, както и в глава 4 от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Право на участие
(42)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в този режим.
в) Практическо осъществяване
(43)
Всеки износител, който има право да участва в този режим, може да подаде молба за отпускане на кредити по DEPBS, които се изчисляват като процент от стойността на продуктите, изнасяни по този режим. Размерът на кредитите по DEPBS е установен от индийските власти за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Този размер се определя въз основа на SION (вж. съображение 29) и подлежащите на облагане с мито категории при предполагаемия внос, независимо от това дали вносните мита са били действително платени или не. Размерът на кредитите по DEPBS за разглеждания продукт по време на РПП в рамките на настоящото разследване възлизаше на 8 % за амоксициклин трихидрат и на 7 % за ампицилин трихидрат и цефалексин, т.е. при всички случаи е бил по-висок от този по време на комбинирания преглед.
(44)
За да има право дадено дружество да се ползва от този режим, то трябва да извършва износ. В момента на сделката за износ износителят трябва да подаде декларация до индийските власти, в която да посочи, че осъществява износ по DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, по време на процедурата по изпращането им индийските митнически власти издават товарителница за износ, в която се посочва, inter alia, размерът на кредита по DEPBS, който следва да бъде предоставен за тази сделка за износ. На този етап износителят знае каква точно полза ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите власти ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по DEPBS. Размерът на DEPBS, който следва да се използва за изчисляването на ползата, е размерът, който се е прилагал по време на изготвянето на експортната декларация. Поради това няма възможност за изменение на размера на ползата със задна дата.
(45)
Беше установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DEPBS могат да бъдат заведени с натрупване като приход по търговските сметки, след като е изпълнено задължението за износ. Такива кредити могат да се използват за плащането на мита върху последващ внос на всякакви стоки, които се внасят без ограничения, с изключение на средства за производство. Внесените по този начин стоки могат да бъдат продавани на местния пазар (като в такъв случай се облагат с данък върху продажбите) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(46)
Заявленията за кредити по DEPBS се попълват по електронен път и могат да обхващат неограничен брой сделки за износ. De facto не съществува строго определен краен срок за подаване на заявление за кредити по DEPBS.Използваната за управление на схемата DEPBS електронна система не изключва автоматично сделките за износ след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, посочен в параграф 4.47 от НП I 04-09 и НП I 09-14. Освен това, както изрично е предвидено в параграф 9.3 от НП I 04-09 и НП I 09-14, заявленията, получени след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, винаги могат да бъдат разгледани, като бъде наложена минимална наказателна такса (напр. 10 % от отпуснатия размер).
(47)
Установено бе, че един оказал съдействие производител износител е използвал този режим по време на РПП.
г) Коментари след оповестяването на информацията
(48)
ПИ изтъкна, че „помощта за получателя“ може да бъде измерена, а изравнителните мерки с оглед на субсидията - да бъдат определени, само когато лицензиите по DEPBS се продават на пазара, тъй като те предоставят полза, само ако и когато се продават на пазара. С други думи, кредитите по DEPBS няма да подлежат на изравнителни мерки, когато се използват за плащането на мито върху внасяните стоки, които се използват като суровина за производството на изнасяните стоки.
д) Заключения по отношение на DEPBS
(49)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът евентуално ще бъде използван за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това от кредита по DEPBS се облагодетелства износителят, тъй като той подобрява неговата ликвидност не само когато лицензът се продава на пазара, както твърдеше ПИ, но също така и когато се използва за плащането на мита върху внасяните стоки.
(50)
Освен това DEPBS зависи в правен аспект от извършването на износа, поради което се счита за специфичен и подлежащ на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа аления, буква а) от основния регламент.
(51)
Този режим не може да бъде считан за допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Той не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване на мита) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес, а размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не е въведена система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са използвани в процеса на производство на изнасяния продукт или дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да участва за полза по DEPBS, независимо от това дали изобщо внася някакви суровини. За да се възползва от режима, е достатъчно износителят само да изнася стоки, без да е нужно да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от DEPBS.
е) Изчисляване на размера на субсидията
(52)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен от гледна точка на ползата за получателя, за която е установено, че е налице през разследвания период в рамките на преразглеждането. В тази връзка бе прието, че ползата се прехвърля на получателя в момента, в който се осъществява сделка за износ по този режим. В този момент ПИ е длъжно да откаже да събира митата, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент.
(53)
С оглед на гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата по DEPBS да се извършва чрез сумиране на кредитите, получени за всички сделки за износ, осъществени по този режим по време на РПП.
(54)
При отправени обосновани искания таксите, които са били необходими за получаването на субсидията, бяха приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(55)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията бе разпределен върху целия оборот от износа по време на периода на разследването в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или превозваните количества.
(56)
С оглед на гореизложеното ставката на субсидията, установена по отношение на този режим за оказалия съдействие производител износител, който го е използвал по време на РПП, възлиза на 6,9 %.
3.4. Режим за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство (Export Promotion Capital Goods scheme, „EPCGS“)
а) Правно основание
(57)
Подробното описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14, както и в глава 5 от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Право на участие
(58)
Право да участват в този режим имат производители износители, търговци износители, „обвързани“ с поддържащи производители и доставчици на услуги.
в) Практическо осъществяване
(59)
В случай че е спазено условието за задължение за износ, дадено дружество има право да внася средства за производство (нови и употребявани, но не по-стари от 10 години) с намалено мито. За тази цел след подаване на заявление и след заплащане на съответната такса ПИ издава лиценз за EPCGS. Режимът предвижда намалена ставка на вносното мито в размер на 5 %, приложима за всички средства за производство, внесени по този режим. С цел да бъде спазено задължението за износ внесените средства за производство трябва да бъдат използвани за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период от време. Съгласно ВТП 09-14 средствата за производство могат да бъдат внасяни при нулева ставка на митото в рамките на режима EPCGS, но в този случай срокът за изпълнение на задължението за износ е по-кратък.
(60)
Притежателят на лиценз за EPCGS може да се снабдява със средства за производство и от местни доставчици. В такъв случай местният производител на средства за производство може също да се възползва от възможността за безмитен внос на компонентите, необходими за производството на средствата за производство. Като алтернативна възможност местният производител може да поиска да се ползва от предимствата на планирания износ за доставката на средства за производство на притежател на лиценз за EPCGS.
(61)
Беше установено, че и двамата оказали съдействие производители износители са използвали този режим по време на РПП.
г) Коментари след оповестяването на информацията
(62)
След оповестяването на информацията ПИ оспори прилагането на изравнителни мерки спрямо режима EPCGS. По-специално то изтъкна, че свързаните със закупуването на средства за производство субсидии по EPCGS, по отношение на които задължението за износ е било изпълнено още преди РПП, повече не следва да бъдат третирани като зависещи от извършването на износа. Един производител износител, за който бе установено, че е получавал субсидии по EPCGS, изтъкна, че тези субсидии не е трябвало да бъдат взети под внимание, тъй като е нямало да бъдат използвани за закупуването на средства за производство, използвани за производството на разглеждания продукт.
д) Заключение по отношение на EPCGS
(63)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тези отстъпки водят до намаляване на получаваните от ПИ постъпления от мита, които иначе са дължими. Освен това намаляването на митото облагодетелства износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.
(64)
Твърдението, че свързаните със закупуването на средства за производство субсидии по EPCGS, по отношение на които задължението за износ е било изпълнено още преди РПП, би следвало вече да не зависят от извършването на износа, трябва да бъде отхвърлено. Действително не се оспорва фактът, че режимът EPCGS зависи по закон от извършването на износа, тъй като EPCGS лицензи не могат да бъдат получени без поемането на ангажимент за износ. Поради това той се счита за специфичен и подлежащ на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Конкретният момент, когато задължението за износ действително ще бъде изпълнено, е без значение в това отношение. Що се отнася до това, дали средствата за производство се използват за производството на разглеждания продукт в съответствие с глава 5.2 от ВТП 09-14, режимът EPCGS позволява вноса на средства за предварително производство, същинско производство и следпроизводствени дейности (в това число напълно сглобени продукти (complete knock-down „CKD“)/ полусглобени продукти (semi knock-down „SKD“), както и компютърни софтуерни системи). Поради това е очевидно, че от режима EPCGS могат да се възползват дори стоките, неизползвани за производството на разглеждания продукт. Освен това беше установено, че задължението за износ в съответствие с режима EPCGS е било изпълнено, като е използван износът на разглеждания продукт. Поради това искането се отхвърля.
(65)
Режимът EPCGS не може да бъде считан за допустима схема за възстановяване на мита или за схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Средствата за производство не са включени в обхвата на допустимите схеми, посочени в приложение I, буква и) към основния регламент, тъй като те не се влагат в производството на изнасяните продукти.
е) Изчисляване на размера на субсидията
(66)
Размерът на субсидията бе изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесените средства за производство, разпределени за период, който съответства на нормалната амортизация на такива средства за производство в разглежданата индустрия. Към така изчисления размер бяха добавени лихви, за да се отрази пълната стойност на ползата през това време. За тази цел за подходящ бе сметнат търговският лихвен процент, прилаган в Индия за заеми в местна валута по време на РПП.
(67)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия бе разпределен върху оборота от износа по време на РПП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа.
(68)
Ставката на субсидията, установена по отношение на този режим за оказалите съдействие производители износители по време на РПП, възлиза на 0,1-0,5 %.
3.5. Режим за фокусиране върху пазара (Focus Market Scheme, „FMS“)
а) Правно основание
(69)
Подробното описание на FMS се съдържа в параграфи 3.9.1-3.9.2.2 от ВТП 04-09 и параграфи 3.14.1-3.14.3 от ВТП 09-14, както и в параграфи 3.20-3.20.3 от НП I 04-09 и параграфи 3.8-3.8.2 от НП I 09-14.
б) Право на участие
(70)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в този режим.
в) Практическо осъществяване
(71)
При този режим износът на всички продукти за държавите, изброени в допълнение 37(С) към НП I 04-09 и НП I 09-14, има право на митнически кредит, който се равнява на 2,5 % от стойността FOB на изнасяните по този режим продукти. От режима са изключени някои видове експортни дейности, като износът на внесени или претоварени стоки, планираният износ, износът на услуги и оборотът за износ на единици, функциониращи в специални икономически зони/експортно ориентирани единици. От режима са изключени и някои видове продукти, като диаманти, благородни метали, руди, зърнени храни, захар и петролни продукти.
(72)
Митническите кредити по режима FMS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на издаване на съответното удостоверение за право на кредита. Те могат да се използват за плащането на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително средства за производство.
(73)
Удостоверението за право на кредита се издава от пристанището, от което е направен износът, след осъществяването на износа или изпращането на стоките. Ако кандидатстващият за кредит представи пред органите копия на всички свързани с износа важни документи (напр. заповед за износ, фактури, товарителници, банкови удостоверения), ПИ няма правомощия при отпускането на митническите кредити.
г) Коментари след оповестяването на информацията
(74)
След оповестяването на информацията ПИ изтъкна, че докато удостоверението за право на кредита не бъде продадено на пазара, то няма да предоставя никакви предимства на получателя, поради което няма да подлежи на изравнителни мерки. Беше изтъкнато, че митническите кредити по FMS няма да подлежат на изравнителни мерки, когато се използват за плащането на мито върху внасяните стоки, които се използват като суровини за производството на изнасяните стоки. Оказалият съдействие производител износител, който се е облагодетелствал от FMS, изтъкна, че в географски аспект режимът е свързан с други държави, поради което не може да бъде предмет на изравнителни мерки от страна на Съюза.
д) Заключение по отношение на FMS
(75)
В рамките на FMS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Митническият кредит по FMS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът рано или късно ще бъде използван за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение, независимо от това дали удостоверението за разрешение на кредита се използва за компенсиране на вносни мита, или се продава на пазара, митническият кредит по FMS облагодетелства износителя, тъй като подобрява неговата ликвидност.
(76)
Освен това FMS зависи по закон от извършването на износа, поради което се счита за специфичен и подлежащ на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Фактът, че държавите от Съюза не попадат в обхвата на режима FMS, не противоречи нито на практическото осъществяване на режима, нито на начина, по който се използва ползата по FMS, както е посочено в съображения 72-74. Поради това искането трябваше да бъде отхвърлено.
(77)
Този режим не може да бъде считан за допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Той не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване на мита) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят не е задължен действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес, а размерът на кредита не се изчислява въз основа на действително вложените суровини. Не е въведена система или процедура, посредством която да се потвърди кои суровини са вложени в производствения процес на изнасяния продукт или дали не е направено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Даден износител има право да участва за полза по FMS, независимо дали внася суровини или не. За да се възползва от режима, е достатъчно износителят просто да изнася стоки, без да е нужно да доказва внос на суровини. По този начин дори износителите, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от FMS. Освен това даден износител може да използва митническите кредити по FMS, за да внася средства за производство, въпреки че средствата за производство не попадат в обхвата на допустимите схеми за възстановяване на мита, посочени в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се влагат в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(78)
Размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен от гледна точка на ползата за получателя, за която е установено, че е налице по време на РПП, както е осчетоводена с натрупване като приход от оказалия съдействие производител износител, използвал режима, при осъществяване на сделката за износ. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент този размер на субсидията (числител) бе разпределен върху оборота на износа по време на РПП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или превозваните количества.
(79)
Ставката на субсидията, установена по отношение на този режим по време на РПП за оказалия съдействие производител износител, използвал този режим, възлиза на 0,1 %.
3.6. Разрешение за безмитен внос (Duty Free Import Authorisation, „DFIA“)
(80)
В хода на разследването бе установено, че оказалите съдействие индийски производители не са получили никакви ползи от режима DFIA по време на РПП. Поради това не бе необходимо този режим да бъде допълнително анализиран в рамките на настоящото разследване.
3.7. Експортно ориентирани единици (Export Oriented Units, „EOU“)/зони за преработка на продукцията за износ (Export Processing Zones, „ЕPZ“)/специални икономически зони (Special Economic Zones, „SEZ“)
(81)
В хода на разследването бе установено, че оказалите съдействие индийски производители не са получили никакви ползи от режимите EOU/EPZ/SEZ по време на РПП. Поради това не бе необходимо тези режими да бъдат допълнително анализирани в рамките на настоящото разследване.
3.8. Режим за експортно кредитиране (Export Credit Scheme, „ECS“)
а) Правно основание
(82)
Режимът е подробно описан в ръководен циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10 (Експортен кредит в рупии/чужда валута & предоставяне на услуги за износителите) на RBI, адресиран до всички търговски банки в Индия.
б) Право на участие
(83)
Производителите износители и търговците износители имат право да участват в този режим.
в) Практическо осъществяване
(84)
В рамките на този режим RBI задължително определя максимални прагове на лихвените проценти, приложими спрямо експортните кредити както в индийски рупии, така и в чужда валута, които търговските банки могат да налагат на износителя. ECS се състои от два подрежима: ECS преди експедиране („пакетен кредит“), който обхваща кредитите, предоставени на даден износител за финансиране на покупката, преработването, производството, опаковането и/или спедицията на стоките преди износа, и ECS след експедиране, по който се предоставят заеми на оборотен капитал с цел финансиране на вземанията по износа. RBI също така нарежда на банките да заделят известна част от нетния си банков кредит за експортно финансиране.
(85)
В резултат на циркулярното писмо на RBI износителите могат да получават експортни кредити с преференциални лихвени проценти в сравнение с лихвените проценти по обикновените търговски кредити („кешови кредити“), които се определят само от пазарните условия. Разликата в лихвените проценти може да бъде по-малка при дружества с добър кредитен рейтинг. Всъщност дружествата с висок рейтинг могат да успеят да се договорят за експортни кредити и кешови кредити при еднакви условия.
д) Заключение по отношение на режима ECS
(86)
Преференциалните лихвени проценти за кредит по ECS, определени в циркулярния документ на RBI, споменат в съображение 85, могат да намалят разходите по лихвите на даден износител в сравнение с разходите по кредита, които се определят само от пазарните условия, като в този случай износителят реализира полза по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент. Само по себе си експортното финансиране не е по-сигурно от вътрешното финансиране. Всъщност обикновено то се възприема като по-рисковано, а степента на обезпечаване, която се изисква за определен кредит, независимо от предмета на финансиране, е чисто търговско решение на дадена търговска банка. Разликите в лихвените проценти при различните банки са резултат от методологията на RBI за определяне на максимални размери на лихвите по заемите за всяка търговска банка поотделно. Освен това търговските банки няма да са задължени да предоставят на заемателите експортно финансиране при евентуално по-изгодни лихвени проценти за експортните кредити в чужда валута.
(87)
Въпреки че преференциалните кредити по режима ECS се отпускат от търговските банки, получената полза представлява финансово участие от страна на правителството по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. В този контекст следва да се отбележи, че нито в член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент, нито в Споразумението на СТО за субсидиите и изравнителните мерки се изисква таксуване на публичните сметки, т.e. възстановяване на средства на търговските банки от страна на ПИ, за да бъде установено наличието на субсидия, а е достатъчно само нареждане от страна на правителството за изпълняване на функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточки i), ii) или iii) от основния регламент. RBI е публичноправен орган и следователно отговаря на определението за „правителство“, съдържащо се в член 2, буква б) от основния регламент. Тя е 100 % държавна собственост, обслужва целите на държавната политика, напр. паричната политика, а ръководството ѝ се назначава от ПИ. RBI дава нареждания на частноправните субекти по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv), второ тире от основния регламент, тъй като търговските банки са длъжни да спазват наложените от нея условия, inter alia, по отношение на максималните стойности на лихвените проценти по експортните кредити, определени в циркулярното писмо на RBI, и разпоредбите на RBI, съгласно които търговските банки трябва да заделят известна част от нетния си банков кредит за експортно финансиране. Това нареждане задължава търговските банки да изпълняват функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент, в конкретния случай - да предоставят заеми под формата на преференциално експортно финансиране. Такова пряко прехвърляне на средства под формата на заеми, отпускани при определени условия, обикновено е в правомощията на правителството, като на практика реално не се различава от обичайната практика на правителствата по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. Тази субсидия се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки, тъй като преференциалните лихвени проценти са налични само във връзка с финансирането на експортните сделки и следователно зависят от извършването на износа в съответствие с член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(88)
Размерът на субсидията бе изчислен въз основа на разликата между платените лихви за използваните експортни кредити по време на РПП и сумата, която би била платима за обикновени търговски кредити, използвани от единствения оказал съдействие производител износител, използвал този режим. Размерът на субсидията (числител) бе разпределен върху общия оборот от износа по време на РПП като подходящ знаменател в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, тъй като субсидията зависи от извършването на износа, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или произведените количества.
(89)
Ставката на субсидията, установена по отношение на този режим за РПП за оказалия съдействие производител износител, използвал този режим, беше пренебрежимо ниска.
3.9. Режим за освобождаване от данък върху доходите (Income Tax Exemption Scheme, „ITES“)
(90)
В хода на разследването бе установено, че оказалите съдействие индийски производители не са получили никакви ползи от режима ITES по време на РПП. Поради това не бе необходимо този режим да бъде допълнително анализиран в рамките на настоящото разследване.
3.10. Пенджабски режим за промишлено стимулиране
(91)
В хода на разследването бе установено, че оказалите съдействие индийски производители не са получили никакви ползи от Пенджабския режим за промишлено стимулиране по време на РПП. Поради това не бе необходимо този режим да бъде допълнително анализиран в рамките на настоящото разследване.
3.11. Гуджаратски режим за промишлено стимулиране
(92)
В хода на разследването бе установено, че оказалите съдействие индийски производители не са получили никакви ползи от Гуджаратския режим за промишлено стимулиране по време на РПП. Поради това не бе необходимо този режим да бъде допълнително анализиран в рамките на настоящото разследване.
3.12. Размер на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки
(93)
Размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки в съответствие с разпоредбите на основния регламент, изразен ad valorem, за разследваните производители износители варира между 7,5 и 12,4 %. Тези размери на субсидиране превишават прага de minimis, посочен в член 14, параграф 5 от основния регламент.
(94)
Поради това се счита, че в съответствие с член 18 от основния регламент субсидирането е продължило и по време на РПП.
3.13. Заключения по отношение на вероятността за продължаване или повтаряне на субсидирането
(95)
В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент беше разгледана вероятността изтичането на мерките, които са в сила в момента, да доведе до продължаване или повтаряне на субсидирането.
(96)
В това отношение следва да се припомни, че съдействие оказаха само двама известни на разследването производители износители на разглеждания продукт. От предоставената от Индия и Съюза налична статистическа информация делът на тези износители от общите продажби в Съюза на индийските производители износители на разглеждания продукт не може да бъде установен. При все това тези статистически данни подсказват, че съществуват и други производители, които е възможно да продават разглеждания продукт в Съюза.
(97)
Беше установено, че по време на РПП оказалите съдействие производители износители са продължили да се облагодетелстват от подлежащото на изравнителни мерки субсидиране от страна на индийското правителство. Анализираните по-горе режими на субсидиране предоставят нееднократни ползи и няма никакви признаци тези програми да приключат или да бъдат променени в близко бъдеще или оказалите съдействие производители износители да престанат да получават ползи от тези режими.
(98)
Няма налична информация за това, че другите производители износители няма да продължат да получават ползи от режимите за субсидиране, анализирани по-горе. Поради това се прави заключението, че субсидирането в национален мащаб е продължило.
(99)
С оглед на изложените по-горе констатации, бе направено заключението, че субсидирането е продължило по време на РПП и вероятно ще продължи и в бъдеще.
4. ПРОИЗВОДСТВО НА СЪЮЗА
(100)
По време на периода на разследване в рамките на преразглеждането сходният продукт е произвеждан в Съюза от следните производители от Съюза: Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA и Antibioticos S.A. Заявителите подадоха искане за преглед с оглед изтичането на срока на действие на антисубсидийните мерки, които в момента са в сила. Цялата налична информация за производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в искането, и данните, събрани от производителите от Съюза преди и след започването на разследването в рамките на преразглеждането, бяха използвани за установяване на общото производство на Съюза. На тази основа по приблизителна оценка общото производство на Съюза по време на РПП е възлизало на 7 093 тона.
(101)
Производителите от Съюза, представляващи общото производство на Съюза, съставляват индустрията на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент и са „индустрията на Съюза“. Тъй като сходният продукт, произвеждан от тримата производители от Съюза, които отговориха на въпросника по време на РПП, представляваше до 95 % от общото производство в Съюза на сходния продукт, данните на тези производители се считат за представителни за цялата индустрия на Съюза.
5. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
5.1. Предварителна бележка
(102)
За целите на анализа на обема на вноса и динамиката на цените бяха използвани статистическите данни за вноса на Евростат, отнасящи се до кодове по ТАРИК 2941101010, 2941102010 и 2941900030 за 2007 и 2008 г. и кодове по ТАРИК 2941100010 и 2941900030 за 2009 и последващите години, приложими по време на разглеждания период.
(103)
Предвид малкия брой производители от Съюза и факта, че един производител от Съюза е произвеждал сходния продукт по договор за ишлеме с друг производител, информацията за индустрията на Съюза е посочена, когато е необходимо, само под формата на индекси или диапазони, за да се запази поверителността на данните.
5.2. Потребление на пазара на Съюза
(104)
Сходният продукт се продава от индустрията на Съюза на несвързани клиенти и се продава/прехвърля към свързани дружества за по-нататъшна преработка надолу по веригата.
(105)
Счетено бе, че продажбите на несвързани субекти оформят „свободния пазар“. Продажбите/прехвърлянето към свързани субекти бяха счетени за „вътрешна монополизирана употреба“.
(106)
При изчисляването на видимото потребление на Съюза на разглеждания продукт и на сходния продукт Комисията прибави:
-
общия обем на вноса на продукта, предмет на разследването, в Съюза по данни на Евростат,
-
обема на продажбите на сходния продукт в Съюза, произведен от индустрията на Съюза,
-
обема на вътрешната употреба на сходния продукт от индустрията на Съюза,
-
обема по приблизителна оценка на продажбите на сходния продукт в Съюза от други известни производители от Съюза.
(107)
Следва да се отбележи, че с цел да се избегне двойното отчитане на обема на продажбите, продажбите, извършени по договор за ишлеме между двама производители от Съюза, бяха изключени от споменатото по-горе изчисление.
(108)
Въз основа на гореизложеното потреблението в Съюза на разглеждания продукт и на сходния продукт е отбелязало плавен ръст в общ размер от 28 % по време на разглеждания период:
Потребление (в тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Разглеждан продукт и сходен продукт
6 601
7 021
7 783
8 423
Индекс
100
106
118
128
5.3. Внос от Индия
5.3.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Индия
Внос (в тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Внос на разглеждания продукт за свободно обращение
32,6
16,1
1,9
1,4
Индекс
100
49
6
4
Внос на разглеждания продукт при режим активно усъвършенстване
45,5
3,7
15,5
14,5
Индекс
100
8
34
32
(109)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт от Индия за свободно обращение е намалял с 96 % през разглеждания период. Значителен спад от 51 процентни пункта се наблюдава през 2008 г., последван от по-нататъшно намаление с 43 процентни пункта през 2009 г. и два процентни пункта по време на РПП.
(110)
Малко по-различна тенденция може да се наблюдава при вноса при режим активно усъвършенстване, който е свободен откъм изравнителни мерки и мита. След първоначален спад на вноса с 92 % между 2007 и 2008 г. вносът бележи увеличение през 2009 г. и остава относително стабилен по време на РПП.
Средна цена на вноса (EUR/t)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Внос на разглеждания продукт за свободно обращение
25 863
28 934
34 758
19 200
Индекс
100
112
134
74
Внос на разглеждания продукт при режим активно усъвършенстване
35 616
37 443
30 894
30 044
Индекс
100
105
87
84
(111)
Средната цена на вноса на разглеждания продукт от Индия за свободно обращение бележи увеличение от 34 % между 2007 и 2009 г., последвано от рязък спад по време на РПП, за да достигне ниво с 26 % по-ниско от нивото през 2007 г. Също така цените на вноса при режим активно усъвършенстване следват низходяща тенденция и се понижават с 16 % по време на разглеждания период. Различната динамика на цените при двата режима на внос може да се обясни с различния вид разглеждан продукт, който предимно е бил внасян, а именно цефалексин, който е сравнително по-скъп от другите видове.
Пазарен дял на вноса от Индия
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Разглеждан продукт, внос за свободно обращение
0,5 %
0,2 %
0,0 %
0,0 %
Индекс
100
46
5
3
Внос на разглеждания продукт при режим активно усъвършенстване
0,7 %
0,1 %
0,2 %
0,2 %
Индекс
100
8
29
25
(112)
Пазарният дял на вноса от Индия, осъществяван за свободно обращение или при режим активно усъвършенстване, е бил много малък през разглеждания период и бележи понижение и в двата случая.
(113)
Един производител от Съюза посочи, че вносът от Индия, който се основаваше на данни от Евростат, е бил погрешно изчислен, тъй като индийските статистически данни за износа сочат по-високи обеми на износа от предоставените от Евростат. В това отношение следва да се отбележи, че стандартна практика на Комисията е да използва Евростат като база за статистически данни за вноса. Освен това следва да се отбележи, че индийските статистически данни за износа не посочват крайното местоназначение на износа и дали той действително ще влезе в Съюза. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
5.3.2. Подбиване на цените
(114)
Предвид изключително ниското количество на вноса от Индия, влязъл на пазара на Съюза за свободно обращение, не беше възможно да се извлече смислен извод за подбиването на цените. Що се отнася до вноса при режим активно усъвършенстване, установеният марж на подбиване на цените беше с отрицателен знак. При все това този внос възлиза на по-малко от десет тона и се отнася само до един вид продукт (цефалексин), който същевременно е на най-скъпия и най-слабо разпространен вид продукт на пазара. Поради това бе направено заключението, че данните за сделките за внос при режим активно усъвършенстване не са представителни, за да се направи смислено изчисляване на подбиването, и не са подходящи за по-нататъшен анализ.
(115)
Един производител от Съюза посочи, че отделен анализ на двата вида внос - а именно за свободно обращение и при режим активно усъвършенстване - не е в съответствие с подхода, възприет при предишната процедура по преразглеждане, а също така противоречи на постоянната практика на Комисията.
(116)
В това отношение следва да се отбележи в съответствие с направеното в съображение 115 заключение, че количествата, внесени при режим активно усъвършенстване или за свободно обращение, не са достатъчни, за да позволят да се извлекат смислени изводи. Като се има предвид ниското ниво на сумарния обем, това заключение важи също така за този обем.
5.4. Внос от други трети държави
Внос с произход от трети държави
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем (в тонове)
Сингапур
1 557,7
1 448,2
2 030,5
2 425,3
Индекс
100
93
130
156
Китай
487,6
622,5
1 176,9
1 234,7
Индекс
100
128
241
253
Оман
373,4
438,5
301,7
287,9
Индекс
100
117
81
77
Други трети държави
67,8
327,5
74,2
73,2
Индекс
100
483
109
108
ОБЩО
2 486,5
2 836,7
3 583,3
4 021,1
Индекс
100
114
144
162
(117)
Вносът на продукта, предмет на преразглеждането, от държави, различни от Индия, бележи ръст от 62 % през разглеждания период, съпътстван от увеличение на пазарния дял с повече от 10 процентни пункта - от 37,6 % на 47,7 %, което съвпада с нарастването на потреблението на пазара на Съюза. Сред държавите износителки Сингапур, Китай и Оман са били най-големите доставчици на пазара на Съюза.
Средна цена на вноса на тон (в евро)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Сингапур
44 218
36 590
27 007
22 485
Индекс
100
83
61
51
Китай
29 515
26 622
21 224
20 683
Индекс
100
90
72
70
Оман
29 875
27 665
23 440
22 597
Индекс
100
93
78
76
Други трети държави
38 324
35 987
45 628
46 938
Индекс
100
94
119
122
ОБЩО
39 020
32 953
25 193
22 385
Индекс
100
84
65
57
(118)
Средните цени на вноса от трети държави са се понижили значително с 43 % през разглеждания период. Въпреки че цените на основните държави износителки (Сингапур, Китай и Оман) са подбивали цените на Съюза с около 20 % през РПП за всеки отделен продукт, а обемът на вноса може да се разглежда като значителен, този внос на ниски цени явно не е навредил на рентабилността на индустрията на Съюза.
(119)
Един производител от Съюза заяви, че при анализа на динамиката на средните цени на вноса е трябвало да бъдат взети предвид различните видове продукти. В това отношение следва да се отбележи, че в съответствие със стандартната практика анализът, inter alia, на динамиката на цените трябва да се прави въз основа на разглеждания продукт, независимо от пазарния дял на всеки вид продукт. Освен това следва да се отбележи, че в конкретния случай не бе направено никакво заключение въз основа на динамиката на цените на вноса от трети държави през разглеждания период. Поради това горепосоченото искане трябваше да бъде отхвърлено.
(120)
Всички производители от Съюза изтъкнаха, че вносът с произход от, inter alia, Китай и Оман е предимно внос на амоксицилин трихидрат за ветеринарна употреба и това е следвало да бъде взето под внимание при анализа на горепосочените цени. В това отношение следва да се отбележи, че продуктът, предмет на преразглеждането, включва антибиотици както за хуманна, така и за ветеринарна употреба. Освен това информацията, предоставена в подкрепа на това твърдение, не бе подкрепена с доказателства. Поради това горепосоченото искане трябваше да бъде отхвърлено.
(121)
Един производител от Съюза постави под въпрос основата, върху която са били направени сравнения на цените на амоксицилин трихидрат и ампицилин трихидрат по време на РПП, предвид факта, че в данните на Евростат не се прави разлика между тези два вида продукти. В тази връзка, тъй като бе установено, че цените на индустрията на Съюза за тези два вида продукти са сходни, не беше неразумно да се направи сравнение на съвкупните цени.
(122)
Що се отнася до вноса от Сингапур, всички производители от Съюза изтъкнаха, че той е осъществен на трансферна цена между свързани страни. При тези обстоятелства евентуалното включване на този внос би изопачило средните цени на другите трети държави. Следва да се отбележи, че дори този внос да бъде изключен от сравнението на цените, гореизложеното заключение за маржа на подбиване няма да се промени съществено и констатацията, че вносът на ниски цени не е навредил на рентабилността на индустрията на Съюза, ще остане в сила.
5.5. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
(123)
По отношение на следните икономически показатели, свързани с индустрията на Съюза, бе установено, че за да бъдат смислени, анализът и оценката трябва да се съсредоточат върху ситуацията, която преобладава на свободния пазар: обеми на продажбите и продажни цени на пазара на Съюза, пазарен дял и рентабилност. Когато бе възможно и оправдано, тези заключения впоследствие бяха сравнени с данните за монополизирания пазар, за да се получи пълна картина на състоянието на индустрията на Съюза.
(124)
По отношение на другите икономически показатели обаче разследването позволи да се направи заключението, че те могат да бъдат добре проучени, само ако се разгледа цялостната дейност. Действително производството (предназначено както за монополизирания, така и за свободния пазар), капацитетът, използването на капацитета, материално-производствените запаси, инвестициите, складовите наличности, заетостта, производителността, заплатите, растежът и способността за привличане на капитали зависят от цялостната дейност, независимо дали производството е монополизирано, или се предлага на свободния пазар.
(125)
Вследствие на коментарите, получени от един производител от Съюза, във връзка с окончателното оповестяване на фактите и съображенията, въз основа на които бе предложено процедурата да бъде прекратена, някои от икономическите показатели в следващите съображения бяха коригирани. Тези промени не бяха от такова естество, че да променят заключението по отношение на състоянието на индустрията на Съюза.
5.5.1. Производство, капацитет и използване на капацитета
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Капацитет (индекс)
100
100
104
107
Производство (индекс)
100
95
96
98
Използване на капацитета (индекс)
100
95
92
91
(126)
Производственият капацитет на индустрията на Съюза е бил стабилен между 2007 и 2008 г., преди да нарасне с 4 % от 2008 до 2009 г. и с още 3 процентни пункта по време на РПП.
(127)
Обемът на производството обаче не е следвал това увеличение поради непредвидени технически затруднения на един производител от Съюза през 2008 г., когато обемът на производството е спаднал с 5 %, преди да се възстанови постепенно до РПП.
(128)
В резултат на повишаването на производствения капацитет, съчетано с малък спад в производството, степента на използване на капацитета постоянно е спадала през разглеждания период, за да достигне по време на РПП ниво, което е с 9 % по-ниско от нивото през 2007 г.
5.5.2. Обем на продажбите, продажна цена и пазарен дял
5.5.2.1.
Продажби на несвързани страни в Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем (индекс)
100
97
93
99
Средна продажна цена (индекс)
100
121
104
104
Пазарен дял (индекс)
100
90
79
78
(129)
Обемът на продажбите на индустрията на Съюза на несвързани страни през РПП е малко под нивото от 2007 г., като се е понижил със 7 % през 2009 г., след което се е увеличил с шест процентни пункта по време на РПП.
(130)
Средната продажна цена на индустрията на Съюза на пазара на Съюза се е повишила с 4 % през разглеждания период. Цените първоначално рязко са се повишили - с 21 % през 2008 г., преди да спаднат със 17 процентни пункта през 2009 г. и да останат стабилни през РПП.
(131)
Един производител от Съюза изтъкна, че въздействието на цените на вноса от Индия върху индустрията на Съюза не е било правилно оценено. В тази връзка на първо място следва да се отбележи, че не беше установено подбиване, както е посочено и в съображение 115. Освен това, както е посочено в предходното съображение, цените на индустрията на Съюза са се повишили с 4 % през разглеждания период. При тези обстоятелства се счита, че вносът от Индия не е оказал отрицателно влияние върху състоянието на индустрията на Съюза.
(132)
Намаляването на продажбите на несвързани страни на пазара на Съюза се отрази върху развитието на пазарния дял, който се е понижил с 22 процентни пункта по време на РПП в сравнение с 2007 г.
5.5.2.2.
Монополизиран пазар в Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем (индекс)
100
115
122
128
Средна продажна цена на монополизираните продажби (индекс)
100
100
111
110
Пазарен дял (индекс)
100
109
104
100
(133)
Докато обемът на продажбите от страна на индустрията на Съюза на несвързани страни е намалявал, въпреки нарастващото търсене през разглеждания период, монополизираните продажби са се увеличили с 28 %.
(134)
Пазарният дял на монополизирания пазар на индустрията на Съюза се е увеличил с 9 процентни пункта през 2008 г., преди постепенно да намалее до нивото от 2007 г.
5.5.2.3.
Продажби на несвързани страни, монополизирани продажби и монополизирана употреба
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем (индекс)
100
107
108
114
Пазарен дял (индекс)
100
100
92
90
(135)
Пазарният дял на индустрията на Съюза като цяло е измерен чрез сумиране на обемите на свободния пазар и на монополизирания пазар в Съюза. Въпреки че този обем се е увеличил през разглеждания период с 14 %, пазарният дял на индустрията на Съюза се е свил с 10 процентни пункта, докато пазарното потребление е нараснало с 28 % през същия период. Това показва, че индустрията на Съюза не се е възползвала от ръста в потреблението.
5.5.3. Материални запаси
Складови наличности
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем (индекс)
100
74
63
46
(136)
Нивото на складовите наличности бележи спад с 54 % от 2007 г. до края на РПП, което се обяснява главно с нарастването на търсенето на монополизирания пазар.
5.5.4. Рентабилност
5.5.4.1.
Рентабилност на свободния пазар
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Индекс
100
447
218
253
(137)
Рентабилността на продажбите на индустрията на Съюза на несвързани страни на пазара на Съюза се е подобрила съществено със 153 пункта по време на РПП. Това развитие може да се обясни със средно увеличение на цените с 2 % и намаляване на производствените разходи. В сравнение с маржа на печалбата, постигнат по време на РПП на последното разследване с оглед изтичането на срока на действие на мерките, печалбата се е увеличила с над 400 процентни пункта.
(138)
Следва да се отбележи, че с изключение на 2007 г. равнището на печалбата на индустрията на Съюза е било по-високо от целевия марж на печалбата, установен при предишното разследване за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките, а именно 10 % („целевата печалба“) през разглеждания период.
(139)
Двама производители от Съюза заявиха, че рентабилността не е била оценена правилно, тъй като печалбата, реализирана от свързани доставчици нагоре по веригата, е била приспадната от разходите им. В тази връзка е постоянна практика да се приспадат печалбите, реализирани от свързани страни, заети с производството на суровини. При тези обстоятелства този довод трябваше да бъде отхвърлен.
5.5.4.2.
Рентабилност на монополизираните продажби
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Индекс
100
55
153
151
(140)
Рентабилността на монополизираните продажби на индустрията на Съюза на пазара на Съюза се е подобрила с 51 % по време на РПП. Това развитие до голяма степен се обяснява със средно увеличение на цените с 10 %. Тъй като тази динамика на цените обаче се основава на трансферни цени, от изложеното по-горе не бива да бъде изведено никакво смислено заключение.
5.5.5. Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и способност за привличане на капитали
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Инвестиции (индекс)
100
246
342
129
Възвръщаемост на инвестициите (индекс)
100
233
52
62
Паричен поток (индекс)
100
236
83
107
(141)
Инвестициите са се увеличили през разглеждания период. Инвестициите са били свързани с увеличаването на производствения капацитет с цел доставки както на монополизирания, така и на свободния пазар.
(142)
Разследването също така показа, че възвръщаемостта на инвестициите, т.е. нетната печалба от продукта преди данъчно облагане, изразена като процент от нетната балансова стойност на дълготрайните активи, разпределени за продукта, се е понижила по време на разглеждания период.
(143)
Паричният поток се е увеличил със 7 % през разглеждания период, тъй като спадът в рентабилността е бил успешно компенсиран с намаляване на материално-производствените запаси през втората половина на разглеждания период.
5.5.6. Заетост, производителност и заплати
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Заетост (индекс)
100
106
111
109
Производителност (индекс)
100
89
87
89
Заплати (индекс)
100
104
106
106
(144)
Заетостта се е увеличила с 9 % през разглеждания период, успоредно с инвестициите в производствения капацитет, докато средната работна заплата се е увеличила само с 6 %. Производителността е намаляла с 11 % като цяло след неочакваните технически трудности, с които се е сблъскал един производител от Съюза.
5.5.7. Размер на подлежащите на изравнителни мерки субсидии и възстановяване от последиците на предишно субсидиране
(145)
Предвид обема на субсидирания внос от Индия влиянието на действителния размер на субсидиите не може да се счита за значимо.
(146)
Състоянието на индустрията на Съюза се е подобрило значително след последното разследване за преразглеждане и през разглеждания период. Поради това може да се заключи, че индустрията на Съюза е съумяла да се възстанови напълно от предишното субсидиране.
5.6. Заключение относно икономическото състояние на индустрията на Съюза
(147)
Между 2007 г. и периода на разследването в рамките на преразглеждането обемът на субсидирания внос на разглеждания продукт е бил пренебрежимо малък. С изключение на някои показатели за вреда, като например пазарен дял, обем на производството и възвръщаемост на инвестициите, повечето показатели за вредата, включително рентабилността (+ 153 %), продажната цена (+ 4 %), обемът на продажбите (+ 14 %), заетостта (+ 10 %) и инвестициите (+ 29 %), са претърпели положително развитие през разглеждания период. Постигнатите на пазара на Съюза нива на печалбата надхвърлят, с изключение на 2007 г., маржа на целевата печалба, установен при предишното разследване за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките, а именно 10 %. Положителната тенденция, наблюдавана при преобладаващата част от показателите, се дължи най-вече на надеждността на индустрията на Съюза, както и на дългогодишните отношения с клиентите, които тя е създала през последните години, но и на равнището на цените, което тя е успяла да постигне на пазара.
(148)
Един производител от Съюза изтъкна, че при анализа на динамиката на цените и на рентабилността следва да се вземе предвид недостигът на суровини през 2007 и 2008 г. Изтъкнато бе, че този недостиг е довел до необичайно увеличение на цените и печалбите през 2008 г. и в ограничена степен - през 2009 г. В тази връзка, както може да се види от таблици 5.5.2.1 и 5.5.4.1, необичайни нива на цените и на печалбата се наблюдават само през 2008 г. Постигнатите през 2009 г. и по време на РПП нива на печалбата видимо вече не са били засегнати от недостига на суровини. Остава в сила заключението, направено в съображение 139, според което печалбите през целия разглеждан период са надвишавали целевата печалба.
(149)
По отношение на продажбите на монополизирания пазар възможността, с която е разполагала индустрията на Съюза, да продава част от продукцията си на монополизирания пазар, е осигурила висока степен на използване на капацитета и е позволила на индустрията на Съюза да понижи фиксираните разходи и да запази своята ценова конкурентоспособност.
(150)
В заключение, предвид положителното развитие на показателите, характеризиращи индустрията на Съюза, се счита, че индустрията на Съюза не е понесла съществена вреда по време на разглеждания период.
5.7. Въздействие на субсидирания внос
(151)
Предвид малките обеми от разглеждания продукт, внесени в Съюза през разглеждания период, субсидираният внос не се е отразил неблагоприятно на резултатите на индустрията на Съюза. Всъщност предвид гореизложеното се счита, че индустрията не е понесла съществена вреда по време на разглеждания период.
6. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПОВТОРНО НАНАСЯНЕ НА ВРЕДА
(152)
Следва да се припомни, че индустрията на Съюза не е понесла съществена вреда по време на разглеждания период, тъй като при повечето показатели за вреда се наблюдава благоприятно развитие през този период. Поради това в съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент бе проверено доколко е вероятно изтичането на срока на действие на прилаганите мерки да доведе до повторно нанасяне на вреда.
6.1. Свободен капацитет в разглежданата държава
(153)
Разследването показа, че използването на капацитета на тримата оказали съдействие индийски производители е достигнало много високи нива през РПП. На тази основа свободният капацитет, който би могъл да бъде насочен към пазара на Съюза при отсъствието на мерки, изглежда ограничен.
(154)
След оповестяването на информацията редица производители от Съюза заявиха, че свободният капацитет в Индия е висок и че процентът на използване на капацитета на оказалите съдействие индийски производители износители не е представителен за индийския сектор като цяло. Един производител от Съюза дори заяви, че свободният капацитет на седем водещи индийски износители достига обеми, надвишаващи значително потреблението на свободния пазар на Съюза.
(155)
В тази връзка на първо място следва да се подчертае, че степента на използване на капацитета на тримата оказали съдействие производители износители беше получена чрез изчисляване на среднопретеглената стойност въз основа на проверени данни, конкретно отнасящи се до разглеждания продукт. Освен това въпросните трима оказали съдействие производители износители са крупни производители и са сред седемте индийски износители, посочени от заявителя като „водещи“. Точно обратното, представените от производителите на Съюза данни за свободния капацитет на тези седем индийски производители се основаваха предимно на „познаване на пазара“ и въпреки че това беше изрично поискано, те не можаха да бъдат подкрепени със солидни конкретни доказателства. Поради това тази информация не беше взета предвид и беше потвърдено, че въз основа на проверените данни в досието свободният капацитет, с който разполагат индийските производители, видимо е ограничен.
6.2. Експортно поведение на индийските производители износители
(156)
Въз основа на индийски официални статистически данни бе установено, че цените на продажбите за износ към десетте основни пазара за износ в Индия са били средно с около 20 % по-ниски от цените на продажбите на индустрията на Съюза на пазара на Съюза през РПП. Тези индийски експортни цени са били в съответствие с цените на другите основни участници на пазара на Съюза, посочени в съображение 119. Установено бе, че ниските цени на вноса през разглеждания период от тези други държави не са имали отрицателен ефект върху резултатите на индустрията на Съюза. При тези обстоятелства се счита, че ако мерките отпаднат, индийските експортни цени вероятно няма да бъдат вредоносни за индустрията на Съюза, тъй като тя вече е изправена пред конкуренция от страна на други държави износителки със същото поведение по отношение на ценообразуването, без да понася съществена вреда.
(157)
Двама производители от Съюза също така изтъкнаха, че ако мерките отпаднат, индийските производители ще пренасочат износа си, който в момента се продава на други пазари, към Съюза поради привлекателността на пазара на Съюза от гледна точка на цените. На първо място следва да се отбележи, че ако се случи така, че индийските производители пренасочат износа си към Съюза, те ще влязат в конкуренция с други трети държави, които вече изнасят значителни количества за Съюза. Освен това, както бе посочено в съображение 119, бе направен изводът, че вносът от трети държави на цени, близки до индийските експортни цени, прилагани към други пазари, не е оказал влияние върху резултатите на индустрията на Съюза. Въз основа на това се счита, че ако изнасяните за Съюза количества с произход от Индия се увеличат на цени, близки до цените на други експортни пазари, индустрията на Съюза няма да понесе съществена вреда.
(158)
Двама производители от Съюза също така заявиха, че въведените в САЩ забрани за внос по отношение на някои предприятия за производство на антибиотици в Индия ще доведат до пренасочване на допълнителни количества към пазара на Съюза. В това отношение обаче заключенията, направени в предходното съображение относно възможното пренасочване на износа, остават в сила.
6.3. Монополизиран пазар
(159)
Докато монополизираният пазар представляваше 50-60 % от свободния и монополизирания пазар на индустрията на Съюза през разглеждания период, потреблението на монополизирания пазар на индустрията на Съюза бележи увеличение с повече от 20 % през същия период. Като се имат предвид характеристиките и мащабите на този пазар, се смята, че ако мерките отпаднат, монополизираният пазар няма да бъде засегнат от вероятното увеличение на индийския износ и поради това ще продължи да осигурява висока степен на използване на капацитета, както и на икономии от мащаба за индустрията на Съюза.
6.4. Заключение относно вероятността за повторно нанасяне на вреда
(160)
Въз основа на гореизложеното беше заключено, че ако мерките отпаднат, няма вероятност субсидираният внос от Индия да причини съществена вреда на индустрията на Съюза, тъй като при повечето показатели за вреда се наблюдава положително развитие през разглеждания период въпреки значителния и увеличаващ се внос от други държави на цени, близки до тези на индийския износ за други държави. Поради това беше направено заключението, че ако мерките отпаднат, няма вероятност повторно да се нанесе съществена вреда.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(161)
Един производител от Съюза заяви, че е трябвало да бъде извършен анализ на интереса на Съюза. В тази връзка, тъй като беше заключено, че няма вероятност за нанасяне на повторна вреда, извършването на анализ на интереса на Съюза би било безпредметно. При тези обстоятелства искането беше отхвърлено.
8. СПЕЦИАЛНО НАБЛЮДЕНИЕ
(162)
С оглед на заключението относно вероятността за продължаване на субсидирането, както бе посочено в съображение 100, и на влиянието, което то може да окаже върху бъдещите търговски потоци, Комисията ще следи обема на вноса на разглеждания продукт. При настъпване на значителна промяна в количествата Комисията ще разгледа какви евентуални мерки се налага да бъдат предприети.
(163)
Наблюдението ще бъде ограничено в рамките на период от 2 години след публикуването на настоящия регламент.
9. ПРЕКРАТЯВАНЕ
(164)
Предвид резултатите от настоящото разследване за преразглеждане се счита за целесъобразно да се отмени изравнителното мито върху вноса на някои антибиотици с широк спектър на действие с произход от Индия.
(165)
Заинтересованите страни бяха информирани за по-важните факти и съображения, въз основа на които бе предложено да се прекрати разследването, и им бе дадена възможност да представят коментарите си. Получените коментари бяха анализирани в съответните раздели по-горе и не са от такова естество, че да променят гореизложените заключения,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Започнатото в съответствие с член 18, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 597/2009 преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на изравнителните мерки, прилагани спрямо вноса на някои антибиотици с широк спектър на действие, понастоящем класирани в кодове по КН ex29411000 и ex29419000, с произход от Индия, се прекратява и се отменят мерките, които са в сила по отношение на вноса с произход от Индия.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 4 август 2011 година.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 803/2011
tal-4 ta’ Awwissu 2011
li jħassar id-dazju kompensatorju fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti antibijotiċi b’firxa wiesgħa li joriġinaw fl-Indja u li jtemm il-proċedura fir-rigward ta’ dawn l-importazzjonijiet, wara reviżjoni skont l-Artikolu 18(2) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tal-11 ta’ Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra importazzjonijiet sussidjati minn pajjiżi li mhumiex membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 18 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) wara li kkonsultat mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. IL-PROĊEDURA
1.1. Miżuri fis-seħħ
(1)
F’Mejju 2005, wara reviżjoni kkombinata ta’ skadenza u interim (“ir-reviżjoni kkombinata”), il-Kunsill, permezz tal-Regolament (KE) Nru 713/2005 (2), impona dazju kompensatorju definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti antibijotiċi b’firxa wiesgħa, jiġifieri amoxicillin trihydrate, ampicillin trihydrate u cefalexin mhux ippreżentati f’dożi mkejla jew f’forom jew f’pakketti għal bejgħ bl-imnut (“il-prodott ikkonċernat”) li bħalissa jaqgħu taħt il-kodiċi NM ex 2941 10 00 u ex 2941 90 00 li joriġinaw fl-Indja. Il-miżuri kienu fil-forma ta’ dazju ad valorem li jvarja bejn 17,3 % u 32 %. Il-miżuri oriġinali kienu ġew imposti bir-Regolament (KE) Nru 2164/98 (3).
(2)
Wara reviżjoni interim parzjali, il-Kunsill, bir-Regolament (KE) Nru 1176/2008 (4), emenda r-rata tad-dazju kompensatorju li japplika għal esportatur Indjan partikolari.
1.2. Talba għal reviżjoni ta’ skadenza
(3)
Wara l-pubblikazzjoni ta’ avviż ta’ skadenza imminenti (5) tal-miżuri definittivi fis-seħħ, il-Kummissjoni rċeviet talba għal tnedija ta’ reviżjoni ta’ skadenza tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 713/2005 skont l-Artikolu 18(2) tar-Regolament bażiku, minn żewġ produtturi tal-Unjoni: DSM u Sandoz (“l-applikanti”), li jirrappreżentaw proporzjon maġġuri, f’dan il-każ b’aktar minn 50 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ ċerti antibijotiċi b’firxa wiesgħa.
(4)
It-talba saret fuq il-bażi li l-iskadenza tal-miżuri x’aktarx twassal għall-kontinwazzjoni jew ir-rikorrenza tas-sussidjar u ħsara għall-industrija tal-Unjoni.
(5)
Qabel it-tnedija tar-reviżjoni ta’ skadenza, u skont l-Artikoli 10(9) u 22(1) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni avżat lill-Gvern tal-Indja (“GI”) li hija kienet irċeviet talba għal reviżjoni dokumentata kif xieraq. Il-GI kien mistieden għall-konsultazzjonijiet bil-għan li tiġi ċċarata s-sitwazzjoni rigward il-kontenut tat-talba u sabiex wieħed jasal għal soluzzjoni miftiehma b’mod reċiproku. Il-GI wieġeb tard wisq għal din l-istedina u, għaldaqstant, ma saru l-ebda konsultazzjonijiet.
1.3. Tnedija ta’ reviżjoni ta’ skadenza
(6)
Wara li ġie stabbilit, wara l-konsultazzjonijiet mal-Kumitat Konsultattiv, li kien hemm evidenza biżżejjed għat-tnedija ta’ reviżjoni ta’ skadenza, il-Kummissjoni ħabbret fit-12 ta’ Mejju 2010, permezz ta’ avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (6) (“l-Avviż ta’ tnedija”), li kienet se tibda reviżjoni ta’ skadenza skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku.
1.4. Investigazzjoni
1.4.1. Il-perijodu ta’ investigazzjoni
(7)
L-investigazzjoni tal-kontinwazzjoni jew tar-rikorrenza tas-sussidjar kienet tkopri l-perijodu mill-1 ta’ April 2009 sal-31 ta’ Marzu 2010 (“il-perijodu ta’ investigazzjoni tar-reviżjoni” jew “PIR”). L-istħarriġ dwar ix-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tal-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ ħsara kien ikopri l-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2007 sa tmiem il-perijodu tal-investigazzjoni tar-reviżjoni (“il-perijodu kkunsidrat”).
1.4.2. Il-partijiet ikkonċernati bl-investigazzjoni
(8)
Il-Kummissjoni tat parir b’mod uffiċjali lill-applikanti, lill-produtturi magħrufa l-oħra tal-Unjoni, lill-produtturi esportaturi, lill-importaturi, lill-importaturi up-stream, lill-utenti kkonċernati, u lill-GI dwar it-tnedija tar-reviżjoni ta’ skadenza. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jressqu l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u biex jitolbu smigħ fiż-żmien stabbilit fl-Avviż ta’ tnedija.
(9)
Il-partijiet kollha interessati, li ressqu t-talba u li wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex kellhom jinstemgħu, ingħataw smigħ.
(10)
Minħabba n-numru x’aktarx kbir ta’ produtturi esportaturi tal-prodott ikkonċernat fl-Indja li ġew imsemmija fit-talba, kien ikkunsidrat xieraq, skont l-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku, biex jiġi eżaminat jekk kellux jintuża t-teħid ta’ kampjun. Biex il-Kummissjoni tiddeċiedi kienx meħtieġ it-teħid ta’ kampjun u, kieku kien hekk, biex jintgħażel kampjun, il-partijiet imsemmija hawn fuq ġew mitluba, skont l-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku, li jippreżentaw rwieħhom fi żmien 15-il jum mit-tnedija tar-reviżjoni u li jipprovdu lill-Kummissjoni l-informazzjoni meħtieġa fl-Avviż ta’ tnedija. Tliet produtturi esportaturi biss ippreżentaw irwieħhom. Għalhekk, ma kien applikat l-ebda teħid ta’ kampjun.
(11)
Il-Kummissjoni bagħtet il-kwestjonarji lill-partijiet kollha kkonċernati u lil dawk li ppreżentaw rwieħhom sad-data tal-għeluq stabbilita fl-Avviż ta’ tnedija. Waslu risposti mingħand tliet produtturi tal-Unjoni, tliet produtturi-esportaturi u mill-GI. Ħadd mill-produtturi l-oħra ma wieġeb għall-kwestjonarju jew ipprovda xi informazzjoni. Ħadd mill-importaturi ma ppreżenta ruħu matul l-eżerċizzju tat-teħid ta’ kampjun u ħadd mill-importaturi l-oħra ma pprovda kwalunkwe informazzjoni lill-Kummissjoni jew ippreżenta ruħu matul il-perijodu ta’ investigazzjoni.
(12)
Wieħed mill-produtturi talab li l-valutazzjoni tal-qagħda tal-industrija tal-Unjoni kellha tinkludi wkoll id-dejta mingħand produttur allegat ieħor tal-Unjoni. Iżda billi nstab li din tal-aħħar ma kinitx kumpannija li tipproduċi l-prodott ikkonċernat, din it-talba ma ntlaqgħetx.
(13)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li kienet meħtieġa sabiex ikunu stabbiliti l-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ sussidjar u l-ħsara li jirriżulta kif ukoll l-interessi tal-Unjoni. Saru żjajjar ta’ verifika fil-proprjetà tal-partijiet interessati li ġejjin:
(a)
Produtturi tal-Unjoni:
-
DSM Anti-Infectives B.V., Delft (il-Pajjiżi l-Baxxi), li wieġbu wkoll għall-kwestjonarju tal-Kummissjoni f’isem DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda, (Spanja). Dawn iż-żewġ kumpanniji minn hawn ’il quddiem qed jissejħu b’mod konġunt “DSM”;
-
Deretil S.A. (qabel DSM Anti-Infectives Deretil S.A.), Almeria, Spanja, li minn hawn ’il quddiem qed tissejjaħ “Deretil”; u
-
Sandoz GmbH, Kundl (l-Awstrija), li wkoll wieġbet għall-kwestjonarju tal-Kummissjoni f’isem Sandoz Industrial Products S.A., Barċellona (Spanja). Iż-żewġ kumpanniji minn hawn ’il quddiem qed jissejħu “Sandoz”.
(b)
Produtturi esportaturi fl-Indja:
-
Lupin Limited, Mumbai;
-
M/s Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh u Baddi; u
-
Ranbaxy Laboratories Limited, Gurgaon.
(c)
Il-Gvern tal-Indja (“GI”).
-
Il-Ministeru tal-Kummerċ, New Delhi
2. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
(14)
Il-prodott kopert b’din ir-reviżjoni huwa l-istess prodott bħal dak ikkonċernat bir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 713/2005, jiġifieri amoxicillin trihydrate, ampicillin trihydrate u cefalexin mhux ippreżentat f’dożi mkejla jew f’forom jew f’pakketti għal bejgħ bl-imnut li bħalissa jaqa’ taħt il-kodiċi NM ex 2941 10 00 u ex 2941 90 00 li joriġina fl-Indja (“il-prodott ikkonċernat”).
(15)
L-investigazzjoni kkonfermat li, bħal fl-investigazzjoni ta’ reviżjoni preċedenti, il-prodott ikkonċernat u l-prodotti manifatturati u mibjugħa mill-produtturi-esportaturi fis-suq domestiku fl-Indja, kif ukoll dawk manifatturati u mibjugħa fl-UE mill-produtturi tal-Unjoni, għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u tekniċi bażiċi kif ukoll l-istess użi u, għaldaqstant, huma kkunsidrati bħala prodotti simili fit-tifsira tal-Artikolu 2(c) tar-Regolament bażiku.
3. IL-PROBABBILTÀ TA’ KONTINWAZZJONI JEW RIKORRENZA TA’ SUSSIDJAR
3.1. Introduzzjoni
(16)
Kif issemma fil-premessa (11), kien hemm tliet produtturi-esportaturi li ppreżentaw irwieħhom u li mlew il-kwestjonarju. Madankollu, tnejn minn dawn it-tliet produtturi-esportaturi biss irrappurtaw li biegħu l-prodott ikkonċernat lill-Unjoni matul il-PIR.
(17)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni inkluża fit-talba għar-reviżjoni u fit-tweġibiet għall-kwestjonarju tal-Kummissjoni, l-iskemi li ġejjin, li allegatament kienu jinvolvu l-għoti ta’ sussidji, ġew investigati:
Skemi nazzjonali:
(a)
Skema ta’ Awtorizzazzjoni bil-Quddiem (Advance Authorization Scheme - “AAS”);
(b)
Skema ta’ Kreditu ta’ Dazji fuq l-Importazzjoni (Duty Entitlement Passbook Scheme - “DEPBS”);
(c)
Skema ta’ Promozzjoni tal-Esportazzjoni ta’ Beni Kapitali (Export Promotion Capital Goods Scheme - “EPCGS”);
(d)
Skema tas-Suq Iffokat (Focus Market Scheme - “FMS”);
(e)
Skema ta’ Awtorizzazzjoni tal-Importazzjoni Ħielsa mid-Dazju (Duty Free Import Authorisation - “DFIA”);
(f)
Unitajiet Orjentati lejn l-Esportazzjoni (Export Oriented Units - “EOU”)/Żoni ta’ Proċessar tal-Esportazzjoni (Export Processing Zones - “EPZ”)/Żoni Ekonomiċi Speċjali (Special Economic Zones - “SEZ”);
(g)
Skema ta’ Kreditu għall-Esportazzjoni (Export Credit Scheme - “ECS”); u
(h)
Skema ta’ Eżenzjoni mit-Taxxa fuq id-Dħul (Income Tax Exemption Scheme - “ITES”).
Skemi reġjonali:
(i)
Skema ta’ Inċentiv Industrijali ta’ Punjab; u
(j)
Skema ta’ Inċentiv Industrijali ta’ Gujarat.
(18)
L-iskemi (a) sa (f) speċifikati hawn fuq huma bbażati fuq l-Att dwar il-Kummerċ Barrani (Żvilupp u Kontroll) il-Foreign Trade (Development and Regulation) Act tal-1992 (Nru 22 tal-1992) li daħal fis-seħħ fis-7 ta’ Awwissu 1992 (“l-Att dwar il-Kummerċ Barrani”). Il-Foreign Trade Act jawtorizza lill-GI biex joħroġ notifiki rigward il-politika ta’ esportazzjoni u importazzjoni. Dawn huma miġbura fil-qosor fid-dokumenti tal-Politika dwar il-Kummerċ Barrani (“FTP” - Foreign Trade Policy), li jinħarġu mill-Ministeru tal-Kummerċ kull ħames snin u li jiġu aġġornati regolarment. Hemm żewġ dokumenti tal-FTP li huma rilevanti għall-PIR ta’ dan il-każ partikolari, jiġifieri l-FTP 04-09 u l-FTP 09-14. Dan tal-aħħar daħal fis-seħħ f’Awwissu 2009. Barra minn hekk, il-GI jistabbilixxi wkoll il-proċeduri li jirregolaw l-FTP 04-09 u l-FTP 09-14 f”manwal ta’ proċeduri intitolat “Handbook of Procedures, Volume I” (“HOP I 04-09” u “HOP I 09-14” rispettivament). Il-manwal ta’ proċeduri wkoll jiġi aġġornat fuq bażi regolari.
(19)
L-Iskema (g) hija bbażata fuq it-taqsimiet 21 u 35 A tal-Att dwar il-Kontroll tal-Banek tal-1949, li jippermetti lill-Bank ta’ Riżerva tal-Indja (“RBI”) biex jidderieġi l-banek kummerċjali fil-qasam tal-krediti għall-esportazzjoni.
(20)
L-Iskema (h) hija bbażata fuq l-Att dwar it-Taxxa fuq id-Dħul tal-1961, li tiġi emendata bl-Att Finanzjarju annwali.
(21)
L-Iskema (i) hija amministrata mill-Gvern ta’ Punjab u hija bbażata fuq il-politika industrijali u fuq il-kodiċi ta’ inċentivi tal-Gvern ta’ Punjab.
(22)
L-Iskema (j) hija amministrata mill-Gvern ta’ Gujarat u hija bbażata fuq il-politika ta’ inċentiv industrijali ta’ Gujarat.
3.2. Skema ta’ Awtorizzazzjoni bil-Quddiem (Advance Authorization Scheme - AAS)
(a) Bażi legali
(23)
Id-deskrizzjoni dettaljata tal-iskema tinstab fil-paragrafi 4.1.1 sa 4.1.14 tal-FTP 04-09 u l-FTP 09-14 u l-paragrafi 4.1 sa 4.30A tal-HOP I 04-09 u l-HOP I 09-14.
(b) Eliġibbiltà
(24)
L-AAS tikkonsisti f’sitt sottoskemi, kif deskritt f’iktar dettall fil-premessa (25). Dawk is-sottoskemi huma differenti, inter alia, fl-ambitu tal-eliġibbiltà. Il-manifatturi-esportaturi u n-negozjanti-esportaturi “marbuta” ma’ manifatturi ta’ sostenn huma eliġibbli għall-esportazzjonijiet fiżiċi AAS u għall-AAS għar-rekwiżit annwali. Il-manifatturi-esportaturi li jfornu l-esportatur finali huma eliġibbli għall-AAS għall-provvisti intermedji. Kuntratturi ewlenin li jipprovdu lill-kategoriji ta’ “esportazzjoni meqjusa” imsemmija fil-paragrafu 8.2 tal-FTP 04-09 u l-FTP 09-14, bħal fornituri ta’ unità orjentata lejn l-esportazzjoni (EOU), huma eliġibbli għas-sottoskema tal-esportazzjoni meqjusa tal-AAS. Eventwalment, fornituri intermedji għall-manifatturi esportaturi huma eliġibbli għal benefiċċji ta’ “esportazzjoni meqjusa” skont l-ARO - Advance Release Order u l-back-to-back inland letter of credit.
(c) Implimentazzjoni prattika
(25)
Awtorizzazzjonijiet bil-quddiem jistgħu jinħarġu għal:
(i)
esportazzjonijiet fiżiċi: din hi s-sottoskema ewlenija. Tippermetti importazzjoni bla dazju ta’ materjali ta’ input għall-produzzjoni li tirriżulta fi prodott ta’ esportazzjoni speċifiku. “Fiżiku” f’dan il-kuntest tfisser li l-prodott għall-esportazzjoni jrid iħalli t-territorju Indjan. Konċessjoni ta’ importazzjoni u obbligu ta’ esportazzjoni inkluż it-tip ta’ prodott ta’ esportazzjoni huma speċifikati fl-awtorizzazzjoni bil-quddiem;
(ii)
rekwiżit annwali: din l-awtorizzazzjoni bil-quddiem mhix konnessa ma’ prodott ta’ esportazzjoni speċifiku, iżda ma’ grupp ta’ prodotti aktar wiesa’ (pereżempju, prodotti kimiċi u dawk relatati). Id-detentur ta’ awtorizzazzjoni bil-quddiem jista’- sa ċertu limitu fil-valur iffissat skont kif tkun marret l-esportazzjoni fil-passat - jimporta bla ħlas ta’ dazju kull input li jkun ser jintuża fil-manifattura ta’ kull oġġett li jaqa’ f’dan il-grupp ta’ prodotti. Jista’ jagħżel li jesporta kwalunkwe prodott li jirriżulta li huwa fil-grupp ta’ produzzjoni li juża dan il-materjal eżenti mid-dazju;
(iii)
provvisti intermedji: din is-sottoskema tkopri l-każijiet meta żewġ manifatturi jkunu beħsiebhom jipproduċu prodott wieħed għall-esportazzjoni u jaqsmu l-proċess ta’ produzzjoni. Il-manifattur-esportatur li jipproduċi l-prodott intermedju jista’ jimporta materjali ta’ input mingħajr dazju u jista’ jikseb għal dan l-għan AAS għal provvisti intermedji. L-esportatur finali jiffinalizza l-produzzjoni u huwa obbligat li jesporta l-prodott lest;
(iv)
meqjusa bħala esportati: din is-sottoskema tippermetti lil kuntrattur prinċipali li jimporta bla ħlas ta’ dazju l-inputs meħtieġa fil-produzzjoni ta’ prodotti li ser jinbiegħu bħala “meqjusa bħala esportati” lill-kategoriji ta’ klijenti msemmija fil-paragrafu 8.2(b) sa (f), (g), (i) u (j) tal-FTP 04-09 u l-FTP 09-14. Skont il-GI, meqjusa bħala esportati tirreferi għal dawk it-transazzjonijiet li fihom l-oġġetti fornuti ma jħallux il-pajjiż. Numru ta’ kategoriji ta’ provvista huma kkunsidrati bħala oġġetti meqjusa esportati sakemm il-prodotti jkunu manifatturati fl-Indja, pereżempju provvista ta’ prodotti lejn EOU jew lejn kumpannija lokalizzata f’SEZ;
(v)
ARO: id-detentur tal-Awtorizzazzjoni bil-Quddiem li għandu l-intenzjoni li jġib l-inputs minn sorsi indiġeni, minflok ma jimporta direttament, għandu l-għażla li jġibhom permezz tal-AROs. F’dawn il-każijiet l-Awtorizzazzjonijiet bil-Quddiem huma validati bħala AROs u huma approvati lill-fornitur indiġenu wara l-kunsinna tal-oġġetti speċifikati fiha. L-approvazzjoni tal-ARO tintitola lill-fornitur indiġenu għall-benefiċċji fuq oġġetti meqjusa esportati kif speċifikat fil-paragrafu 8.3 tal-FTP 04-09 u l-FTP 09-14 (jiġifieri, AAS għal provvisti intermedji/oġġetti meqjusa esportati, irtirar ta’ dazju mħallas fuq oġġetti meqjusa esportati u r-rifużjoni ta’ dazju tas-sisa finali). Il-mekkaniżmu ARO jirrifondi t-taxxi u d-dazji lill-fornitur minflok ma jirrifondihom lill-esportatur finali fil-forma ta’ irtirar/rifużjoni tad-dazji. Ir-rifużjoni tat-taxxi/dazji hija disponibbli għal inputs indiġeni kif ukoll għall-inputs importati;
(vi)
back-to back inland letter of credit: din is-sottoskema tkopri għal darb’oħra provvisti indiġeni lil detentur tal-awtorizzazzjoni bil-quddiem. Id-detentur ta’ Awtorizzazzjoni bil-Quddiem jista’ javviċina bank biex jiftaħ ittra ta’ kreditu interna favur fornitur indiġenu. L-awtorizzazzjoni bil-quddiem tiġi vvalidata mill-bank għall-importazzjoni diretta, b’konnessjoni biss mal-valur u l-volum ta’ oġġetti miġjuba minn sorsi indiġeni minflok ma jkunu importati. Il-fornitur indiġenu jkun intitolat għal benefiċċji fuq oġġetti meqjusa esportati kif stabbiliti fil-paragrafu 8.3 tal-FTP 04-09 u l-FTP 09-14 (fi kliem ieħor, AAS għal provvisti intermedji/oġġetti meqjusa esportati, irtirar ta’ oġġetti meqjusa esportati u rifużjoni tad-dazju tas-sisa finali).
(26)
Matul il-PIR, wieħed miż-żewġ esportaturi li kkooperaw ingħata konċessjonijiet taħt l-AAS. Is-sottoskema li użat din il-kumpannija kienet (i) l-esportazzjonijiet fiżiċi. Għalhekk mhux meħtieġ li tiġi stabbilita l-kumpensabbiltà tas-sottoskemi mhux użati li jifdal.
(27)
Il-materjal importat biex jintuża bħala input ma jkunx transferibbli u jrid jintuża biex ikun maħdum il-prodott esportat li jirriżulta. L-obbligu ta’ esportazzjoni għandu jiġi sodisfatt fil-limitu ta’ żmien preskritt wara l-ħruġ tal-awtorizzazzjoni bil-quddiem. Mir-reviżjoni kombinata ’l hawn din ġiet estiża għal 36 xahar (24 xahar bil-possibbiltà ta’ żewġ estensjonijiet ta’ sitt xhur kull waħda).
(28)
Għall-finijiet ta’ verifika mill-awtoritajiet Indjani, id-detentur ta’ Awtorizzazzjoni bil-Quddiem huwa obbligat bil-liġi biex iżomm reġistru ta’ konsum reali (“kont veru u proprju”) ta’ prodotti importati/akkwistati lokalment mingħajr dazju għal kull awtorizzazzjoni bil-quddiem, skont il-format preskritt (il-paragrafi 4.26, 4.30 u l-Appendiċi 23 tal-HOP I 04-09 u l-HOP I 09-14). Dan ir-reġistru jrid jiġi verifikat minn kontabilista awtorizzat estern/kontabilista tal-ispejjeż u x-xogħlijiet li jiċċertifika li r-reġistri preskritti u r-rekords rilevanti ġew eżaminati u li l-informazzjoni fornuta skont l-Appendiċi 23 hija vera u korretta f’kull aspett.
(29)
Rigward l-użu tal-AAS għal esportazzjonijiet fiżiċi matul il-PIR, kemm il-konċessjoni ta’ importazzjoni kif ukoll l-obbligu tal-esportazzjoni huma stabbiliti fil-volum u fil-valur mill-GI u jiġu dokumentati fuq l-awtorizzazzjoni bil-quddiem. Barra minn hekk, fil-mument tal-importazzjoni u l-esportazzjoni, it-transazzjonijiet li jikkorrispondu jridu jiġu dokumentati mill-uffiċjali tal-gvern fuq l-awtorizzazzjoni bil-quddiem. Il-volum tal-importazzjonijiet awtorizzat skont din l-iskema huwa stabbilit mill-GI abbażi tan-normi bażiċi ta’ input-output (“SIONs” - standard input-output norms). Is-SIONs qegħdin hemm għal bosta prodotti inkluż il-prodott ikkonċernat u jinħarġu mill-GI. Mir-reviżjoni kkombinata ’l hawn, is-SIONs ġew riveduti ’l isfel u matul il-PIR dawn kienu, għall-input ta’ materja prima prinċipali u skont il-prodott u r-rotta, 2,3 % sa 16,1 % inqas milli matul ir-reviżjoni kkombinata.
(30)
Minkejja li dawn is-SIONs tbaxxew, instab li għal wieħed mit-tipi ta’ prodotti kkonċernati, il-konsum attwali kien għadu xorta taħt is-SIONs. Barra minn hekk, instab li, għalkemm dan huwa obbligatorju, il-kumpannija ma żammitx ir-reġistru tal-konsum imsemmi fil-premessa (28) hawn fuq (“Appendiċi 23”), li jrid jiġi verifikat minn kontabilista estern. Minkejja l-ksur ta’ dan ir-rekwiżit, il-kumpannija għamlet użu mill-benefiċċji tal-AAS li kienu, barra minn hekk, minħabba l-valutazzjoni żejda ta’ SIONs li nstabet, iżjed mid-dispożizzjonijiet legali għal dawn.
(d) Kummenti dwar it-tagħrif żvelat
(31)
Il-GI u produttur esportatur wieħed ressqu l-osservazzjonijiet dwar l-AAS.
(32)
Il-GI saħaq li l-AAS taħdem bħala irtirar tad-dazju permess jew bħala irtirar sostituttiv b’sistema ta’ verifika f’konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Annessi I, II u III tar-Regolament bażiku stabbilita biex tissorvelja r-rabta bejn l-inputs importati bla dazju u l-prodotti għall-esportazzjoni li jirriżultaw minnhom. Il-GI kompla jgħid li, skont ir-Regolament bażiku, jistgħu jiġu kkumpensati biss is-somma rtirata jew ir-rifużjoni tad-dazji fuq l-importazzjoni li jkunu akbar minn dawk miġbura fuq inputs importati li jiġu kkunsmati fil-produzzjoni ta’ oġġetti esportati. Rigward sistema ta’ verifika, insistew li teżisti sistema xierqa ta’ verifika. F’dan il-kuntest semmew għadd ta’ elementi tal-verifika li kienu disponibbli għall-GI biex jagħmel din il-verifika, inklużi s-SIONs, l-informazzjoni dwar kwantitajiet li jinsabu fid-dokumenti tal-importazzjoni u tal-esportazzjoni, u l-verifika tal-kumpens wara li jseħħu l-importazzjoni u l-esportazzjoni. Il-GI fakkar ukoll li l-iskema tippreskrivi li, jekk ikun jifdal xi materjal li ma jkunx intuża, għandu jitħallas id-dazju sħiħ bl-interessi.
(33)
Il-produttur esportatur li kien uża l-AAS għall-bejgħ lejn l-Unjoni ma kellux kummenti dwar is-sejbiet safejn jikkonċerna d-deskrizzjoni u l-implimentazzjoni prattika, kif mogħti fil-qosor fit-tasqsimiet (a) sa (c), iżda kkontesta għadd ta’ figuri fil-kalkolu tal-ammont tas-sussidju. Filwaqt li l-kalkolu ġie vverifikat u ma kellux bżonn ta’ korrezzjonijiet, dawn il-kwistjonijiet ġew iċċarati mal-kumpannija kkonċernata.
(e) Konklużjoni
(34)
L-eżenzjoni mid-dazji tal-importazzjoni hija sussidju fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku, jiġifieri kontribut finanzjarju tal-GI li jagħti benefiċċju lill-esportatur investigat.
(35)
Barra dan, l-AAS għall-esportazzjonijiet fiżiċi hija b’mod ċar kontinġenti fil-liġi fuq kif tkun marret l-esportazzjoni, u għalhekk hija meqjusa bħala speċifika u kumpensabbli skont l-Artikolu 4(4), l-ewwel subparagrafu, il-punt (a) tar-Regolament bażiku. Mingħajr obbligu li tesporta, kumpannija ma tistax tikseb benefiċċji minn din l-iskema.
(36)
Din ir-reviżjoni ta’ skadenza, għaldaqstant, ikkonfermat li s-sottoskema prinċipali użata f’dan il-każ ma tistax titqies bħala sistema permissibbli ta’ rtirar tad-dazju jew sistema ta’ rtirar sostituttiv fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Ma tikkonformax mar-regoli stabbiliti fl-Anness I, (il-partita (i)), l-Anness II (definizzjoni u regoli għall-irtirar) u l-Anness III (definizzjoni u regoli għall-irtirar sostituttiv) tar-Regolament bażiku. Minkejja li teżisti sistema jew proċedura ta’ verifika li tikkonferma jekk ġewx ikkunsmati l-inputs, u b’liema ammonti, fil-produzzjoni tal-prodott esportat (l-Anness II(II)(4) tar-Regolament bażiku u, fil-każ ta’ skemi ta’ rtirar sostituttivi, l-Anness III(II)(2) tar-Regolament bażiku), il-GI fil-prattika ma applikahiex. Is-SIONs stess ma jistgħux jiġu kkunsidrati bħala sistema ta’ verifika tal-konsum reali, peress li dawn instabu li kienu ġenerużi ż-żejjed u ġie stabbilit ukoll li l-benefiċċji li ttieħdu żejda ma ġewx mitluba mill-ġdid mill-GI. Fil-fatt, ma seħħx kontroll effettiv li twettaq mill-GI bbażat fuq reġistru ta’ konsum reali li jinżamm korrett. Barra minn hekk, il-GI ma wettaqx aktar stħarriġ ibbażat fuq l-inputs reali involuti, għalkemm dan ikun jeħtieġ normalment li jitwettaq fin-nuqqas ta’ sistema ta’ verifika applikata b’mod effettiv (l-Anness II(II)(5) u l-Anness III(II)(3) tar-Regolament bażiku). Fl-aħħar nett, ġie kkonfermat li, għalkemm huwa obbligatorju bil-liġi, l-involviment ta’ kontabilisti awtorizzati fil-proċess ta’ verifika, fil-prattika, mhuwiex wieħed garantit.
(37)
L-AAS għall-esportrazzjonijiet fiżiċi hija, għaldaqstant, kumpensabbli.
(f) Kalkolu tal-ammont ta’ sussidju
(38)
Fin-nuqqas ta’ sistemi permessi ta’ rtirar tad-dazju jew sistemi ta’ rtirar sostituttivi, il-benefiċċju kumpensabbli huwa r-remissjoni tad-dazji tal-importazzjoni totali normalment dovuti mal-importazzjoni tal-inputs. F’dan ir-rigward u fil-kwistjoni tal-affermazzjoni tal-GI fil-premessa (32), huwa osservat li r-Regolament bażiku ma jipprevedix biss l-ammont kumpensatorju tar-remissjoni “żejda” tad-dazji. Skont l-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Anness I(i) tar-Regolament bażiku, huwa biss meta l-kondizzjonijiet tal-Annessi II u III tar-Regolament bażiku jkunu milħuqa li r-remissjoni żejda mid-dazji tkun ikkumpensata. Iżda, f’dan il-każ, dawn il-kondizzjonijiet ma ġewx sodisfatti. Għalhekk, jekk jiġi stabbilit li mhemmx proċess ta’ sorveljanza xieraq, l-eċċezzjoni msemmija hawn fuq għal skemi ta’ rtirar tad-dazju mhix applikabbli u tapplika r-regola normali tal-ammont kumpensatorju fuq l-ammont ta’ dazji mhux imħallsa (dħul ċedut), pjuttost milli kwalunkwe remissjoni żejda intenzjonata. Kif stabbilit fl-Annessi II(II) u III(II) tar-Regolament bażiku, mhijiex ir-responsabbiltà tal-awtorità tal-investigazzjoni li tikkalkula din ir-remissjoni żejda. Bil-maqlub ta’ dan, skont l-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku, l-awtorità tal-investigazzjoni għandha tistabbilixxi biss evidenza suffiċjenti sabiex tirrifjuta l-adegwatezza tas-sistema ta’ verifika allegata.
(39)
L-ammont ta’ sussidju għall-esportatur li uża l-AAS kien ikkalkolat abbażi ta’ dazji tal-importazzjoni ċeduti (dazju doganali bażiku u dazju doganali addizzjonali speċjali) fuq il-materjal impurtat skont is-sottoskema użata għall-prodott ikkonċernat matul il-PIR (numeratur). Skont l-Artikolu 7(1)(a) tar-Regolament bażiku, il-miżati li kellhom jitħallsu sabiex jinkiseb is-sussidju tnaqqsu mill-ammont tas-sussidju meta saru talbiet ġustifikati. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont ta’ sussidju ġie allokat fuq il-fatturat mill-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat matul il-PIR bħala d-denominatur xieraq, billi s-sussidju huwa marbut mal-prestazzjoni tal-esportazzjoni u ma kienx mogħti b’referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(40)
Ir-rata tas-sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema għall-applikant matul il-PIR għall-produttur uniku li kkoopera u li għamel użu minnha hija ta’ 12,3 %.
3.3. Skema ta’ Kreditu ta’ Dazji fuq l-Importazzjoni (Duty Entitlement Passbook Scheme - DEPBS)
(a) Bażi legali
(41)
Id-deskrizzjoni dettaljata tad-DEPBS tinsab fil-paragrafi 4.3 tal-FTP 04-09 u l-FTP 09-14 kif ukoll fil-Kapitolu 4 tal-HOP I 04-09 u tal-HOP I 09-14.
(b) Eliġibbiltà
(42)
Kull manifattur-esportatur jew negozjant-esportatur huwa eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(43)
Esportatur eliġibbli jista’ japplika għall-krediti tad-DEPBS li jiġu kkalkulati bħala perċentwal tal-valur tal-prodotti esportati skont din l-iskema. Dawn ir-rati tad-DEPBS ġew stabbiliti mill-awtoritajiet Indjani għal ħafna mill-prodotti, inkluż il-prodott ikkonċernat. Dawn jiġu ddeterminati abbażi tas-SIONs (ara l-premessa (29)) u l-inċidenza tad-dazji doganali fuq il-kontenut preżunt importat, irrispettivament jekk ikunux tħallsu jew le d-dazji tal-importazzjoni. Ir-rati tad-DEPBS għall-prodott ikkonċernat matul il-PIR tal-investigazzjoni preżenti kienu ta’ 8 % għall-amoxicillin trihydrate u ta’ 7 % għall-ampicillin trihydrate u cephalexin, u għalhekk fil-każijiet kollha kienu ogħla milli matul ir-reviżjoni kkombinata.
(44)
Biex tkun eliġibbli għall-benefiċċji taħt din l-iskema, kumpannija trid tesporta. Fiż-żmien tat-transazzjoni ta’ esportazzjoni, għandha ssir dikjarazzjoni mill-esportatur lill-awtoritajiet fl-Indja li tindika li l-esportazzjoni qed isseħħ skont id-DEPBS. Sabiex il-merkanzija tkun esportata, l-awtoritajiet doganali Indjani joħorġu polza tal-esportazzjoni waqt il-proċedura li matulha l-merkanzija tintbagħat. Dan id-dokument juri, inter alia, l-ammont ta’ kreditu tad-DEPBS li għandu jingħata għal dik it-transazzjoni ta’ esportazzjoni. F’dan il-punt, l-esportatur ikun jaf il-benefiċċju li jkun ser jirċievi. Ladarba l-awtoritajiet doganali joħorġu l-polza tal-esportazzjoni, il-Gvern tal-Indja ma jkollu l-ebda diskrezzjoni fuq l-għoti tal-kreditu tad-DEPBS. Ir-rata tad-DEPBS rilevanti biex jiġi kkalkulat il-benefiċċju hija dik li kienet applikata fil-mument li fih tkun saret id-dikjarazzjoni tal-esportazzjoni. Għalhekk, m’hemm l-ebda possibbiltà għal emenda retroattiva għal-livell tal-benefiċċju.
(45)
Instab li skont l-istandards tal-kontabbiltà Indjani, il-krediti tad-DEPBS jistgħu jitniżżlu fuq il-bażi tad-dovuti bħala dħul fil-kontijiet tal-kummerċ, malli jiġi sodisfatt l-obbligu tal-esportazzjoni. Dawn il-krediti jistgħu jintużaw biex jitħallsu d-dazji doganali fuq importazzjonijiet sussegwenti ta’ kwalunkwe prodotti li jistgħu jiġu importati mingħajr restrizzjonijiet - ħlief beni kapitali. Prodotti importati b’dawn il-krediti jistgħu jinbiegħu fis-suq domestiku (soġġetti għal taxxa tal-bejgħ) jew jiġu użati mod ieħor. Il-krediti tad-DEPBS huma trasferibbli mingħajr l-ebda ostaklu u validi għal perijodu ta’ 24 xahar mid-data tal-ħruġ.
(46)
L-applikazzjoni għal krediti tad-DEPBS tiġi ffajljata elettronikament u tista’ tkopri ammont mingħajr limitu ta’ transazzjonijiet tal-esportazzjoni. De facto, ma japplikawx skadenzi stretti għal krediti tad-DEPBS. Is-sistema elettronika użata għall-immaniġġjar tad-DEPBS ma teskludix awtomatikament it-transazzjonijiet tal-esportazzjoni li jaqbżu l-iskadenza għas-sottomissjoni msemmija fil-paragrafu 4.47 tal-HOP I 04-09 u l-HOP 09-14. Barra minn hekk, kif stipulat b’mod ċar fil-paragrafu 9.3 tal-HOP I 04-09 u u l-HOP 09-14, l-applikazzjonijiet li jaslu wara d-data tal-iskadenza għas-sottomissjoni dejjem jistgħu jiġu kkunsidrati soġġett għall-impożizzjoni ta’ penali minuri (jiġifieri 10 % tal-intitolament).
(47)
Instab li produttur-esportatur Indjan li kkoopera għamel użu minn din l-iskema matul il-PIR.
(d) Kummenti dwar it-tagħrif żvelat
(48)
Il-GI afferma li “l-benefiċċju għal min jirċievi” jista’ jitkejjel u kemm jista’ jiġi kkumpensat is-sussidju jista’ jiġi ddeterminat biss meta l-liċenzji tad-DEPBS jinbiegħu fis-suq billi jagħtu benefiċċju biss jekk jinbiegħu fis-suq u meta dan iseħħ. Fi kliem ieħor, il-krediti tad-DEPBS ma jistgħux jiġu kkumpensati meta jintużaw bħala ħlas tad-dazji fuq l-oġġetti importati li jintużaw bħala inputs fil-produzzjoni ta’ oġġetti esportati.
(e) Konklużjonijiet dwar id-DEPBS
(49)
Id-DEPBS jipprovdi s-sussidji fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Kreditu tad-DEPBS huwa kontribuzzjoni finanzjarja mill-GI, peress li l-kreditu eventwalment jintuża biex ipatti għad-dazji ta’ importazzjoni, b’hekk inaqqas id-dħul tal-GI mid-dazji li kieku jkunu dovuti. Barra minn hekk, il-kreditu tad-DEPBS jagħti benefiċċju lill-esportatur, għaliex il-likwidità tiegħu titjieb mhux biss jekk tinbiegħ liċenzja fis-suq, kif iddikjara l-GI, iżda wkoll jekk jintuża bħala ħlas tad-dazju fuq oġġetti importati.
(50)
Barra dan, id-DEPBS huwa assoċjat fil-liġi mal-mod kif tkun marret l-esportazzjoni, u għalhekk huwa meqjus bħala speċifiku u kumpensabbli skont l-Artikolu 4(4), l-ewwel subparagrafu, il-punt (a) tar-Regolament bażiku.
(51)
Din l-iskema ma tistax titqies bħala sistema ta’ rtirar ta’ dazju jew sistema ta’ rtirar sostituttiv fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Ma tikkonformax mar-regoli stabbiliti fl-Anness I partita (i), l-Anness II (definizzjoni u regoli għall-irtirar) u l-Anness III (definizzjoni u regoli għall-irtirar sostituttiv) tar-Regolament bażiku. Esportatur m’għandu l-ebda obbligu li fil-fatt jikkonsma fil-proċess tal-produzzjoni l-oġġetti importati bla dazju u l-ammont tal-kreditu mhux ikkalkulat b’konnessjoni mal-inputs li fil-fatt intużaw. Barra minn hekk, ma hemm ebda sistema jew proċedura stabbilita għall-konferma ta’ liema inputs jiġu kkunsmati fil-proċess tal-produzzjoni tal-prodott esportat jew jekk seħħx ħlas żejjed tad-dazji tal-importazzjoni skont it-tifsira tal-partita(i) tal-Anness I, u l-Annessi II u III tar-Regolament bażiku. Fl-aħħar nett, esportatur huwa eliġibbli għall-benefiċċji tad-DEPBS irrispettivament minn jekk jimportax xi inputs jew le. Sabiex jikseb il-benefiċċju, ikun biżżejjed għall-esportatur li sempliċiment jesporta l-oġġetti mingħajr ma juri li kien importat materjal biex jidħol fil-prodott. Għalhekk, anki esportaturi li jakkwistaw l-inputs tagħhom kollha lokalment u ma jimportaw ebda prodott li jista’ jintuża bħala input, jibqgħu intitolati għall-benefiċċji mid-DEPBS.
(f) Kalkolu tal-ammont ta’ sussidju
(52)
Skont l-Artikolu 3(2) u l-Artikolu 5 tar-Regolament bażiku, l-ammont ta’ sussidji kumpensabbli kien ikkalkulat f’termini tal-benefiċċju mogħti lir-reċipjent u li nstab li jeżisti matul il-PIR. F’dan ir-rigward, kien ikkunsidrat li l-benefiċċju jingħata lir-reċipjent fil-waqt meta ssir transazzjoni ta’ esportazzjoni skont din l-iskema. F’dan il-mument, il-GI huwa obbligat li jċedi d-dazji doganali, u dan jikkostitwixxi kontribuzzjoni finanzjarja skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku.
(53)
Fid-dawl ta’ dan, huwa kkunsidrat xieraq li jiġi vvalutat il-benefiċċju taħt id-DEPBS bħala s-somma tal-krediti ggwadanjati fuq it-transazzjonijiet kollha ta’ esportazzjoni li saru taħt din l-iskema matul il-PIR.
(54)
Meta saru talbiet ġustifikati, id-drittijiet li neċessarjament riedu jitħallsu biex jinkiseb is-sussidju tnaqqsu mill-krediti hekk stabbiliti biex wieħed jasal għall-ammont tas-sussidju bħala n-numeratur, skont l-Artikolu 7(1)(a) tar-Regolament bażiku.
(55)
Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku dan l-ammont ta’ sussidju ġie allokat fuq il-fatturat kollu tal-esportazzjoni matul il-perijodu tal-investigazzjoni tar-reviżjoni bħala d-denominatur xieraq, għaliex is-sussidju huwa kontinġenti mal-mod kif tkun marret l-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(56)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, ir-rata ta’ sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema għall-produttur esportatur li kkoopera li għamel użu minnha matul il-PIR jammonta għal 6,9 %.
3.4. Skema ta’ Promozzjoni tal-Esportazzjoni ta’ Beni Kapitali (Export Promotion Capital Goods Scheme - EPCGS)
(a) Bażi legali
(57)
Id-deskrizzjoni dettaljata tal-EPCGS tinsab fil-kapitolu 5 tal-FTP 04-09 u tal-FTP 09-14 kif ukoll fil-kapitolu 5 tal-HOP I 04-09 u tal-HOP I 09-14.
(b) Eliġibbiltà
(58)
Il-manifatturi-esportaturi, in-negozjanti-esportaturi “marbuta ma’” manifatturi sekondarji u dawk li jipprovdu servizz huma eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(59)
Skont il-kondizzjoni ta’ obbligu ta’ esportazzjoni, kumpannija hija awtorizzata li timporta beni kapitali (prodotti kapitali ġodda u dawk użati sa massimu ta’ 10 snin) b’rata mnaqqsa ta’ dazju doganali. Għal dan l-għan, il-GI joħroġ liċenzja EPCGS fuq applikazzjoni u pagament ta’ ħlas. L-iskema tipprovdi għal rata tad-dazju tal-importazzjoni mnaqqsa ta’ 5 % applikabbli għall-beni kapitali kollha importati skont l-iskema. Biex ikun sodisfatt l-obbligu ta’ esportazzjoni, il-prodotti kapitali importati jridu jintużaw biex jipproduċu ċertu ammont ta’ prodotti għall-esportazzjoni matul ċertu perijodu. Skont l-FTP 09-14 il-beni kapitali jistgħu jiġu importati b’rata ta’ dazju ta’ 0 % taħt l-EPCGS, iżda f’dan il-każ il-perijodu ta’ żmien biex jiġi ssodisfatt l-obbligu tal-esportazzjoni ikun iqsar.
(60)
Id-detentur ta’ liċenzja EPCGS jista’ wkoll ifittex il-beni kapitali minn pajjiżu stess. F’dan il-każ, il-manifattur indiġenu ta’ beni kapitali jista’ japprofitta ruħu mill-benefiċċju ta’ importazzjoni ħielsa mid-dazju ta’ komponenti meħtieġa għall-manifattura ta’ dawn il-beni kapitali. Alternattivament, il-manifattur indiġenu jista’ jitlob il-benefiċċju ta’ esportazzjoni meqjus fir-rigward tal-provvista ta’ beni kapitali lid-detentur ta’ liċenzja EPCGS.
(61)
Instab li ż-żewġ applikanti esportaturi li kkooperaw użaw din l-iskema matul il-PIR.
(d) Kummenti dwar it-tagħrif żvelat
(62)
Mal-wasla tat-tagħrif il-GI kkuntesta l-kumpensabbiltà tal-EPCGS. Huwa saħaq, b’mod partikolari, li s-sussidji tal-EPCGS rigward ix-xiri ta’ beni kapitali fejn l-obbligu tal-esportazzjoni kien diġà ġie sodisfatt qabel il-PIR, ma għandux jibqa’ jiġi ttrattat bħala kontinġenti fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni. Produttur esportatur wieħed li nstab li kien irċieva s-sussidji tal-EPCGS saħaq li dawn is-sussidji ma kienx imisshom tqiesu billi ma kinux ser jintużaw għax-xiri ta’ beni kapitali użati fil-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat.
(e) Konklużjoni dwar l-EPCGS
(63)
L-EPCGS jipprovdi s-sussidji fl-ambitu tat-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. It-tnaqqis fid-dazju jikkostitwixxi kontribuzzjoni finanzjarja mill-GI, billi din il-konċessjoni tnaqqas id-dħul mid-dazju li kieku kien ikun dovut lilu. Barra minn hekk, it-tnaqqis tad-dazju jagħti benefiċċju lill-esportatur, billi d-dazji ffrankati mill-importazzjoni jtejbu l-likwidità tal-kumpannija.
(64)
It-talba li s-sussidji tal-EPCGS rigward ix-xiri ta’ beni kapitali fejn l-obbligu tal-esportazzjoni kien diġà ġie sodisfatt qabel il-PIR, ma jibqax jiddependi mill-prestazzjoni tal-esportazzjoni ma tistax tintlaqa’. Tabilħaqq, mhuwiex ikkontestat li l-EPCGS hija soġġetta fil-liġi għall-prestazzjoni tal-esportazzjoni, billi dawn il-liċenzji tal-EPCGS ma jistgħux jinkisbu mingħajr impenn ta’ esportazzjoni. Għalhekk, hija meqjusa bħala speċifika u kumpensabbli skont l-Artikolu 4(4), l-ewwel subparagrafu, il-punt (a) tar-Regolament bażiku. Il-mument eżatt meta dan l-obbligu ta’ esportazzjoni jiġi sodisfatt huwa irrilevanti f’dan ir-rigward. F’dak li jikkonċerna l-kwistjoni tal-użu jew in-nuqqas ta’ użu tal-beni kapitali fil-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat, skont il-Kapitolu 5.2 tal-FTP 09-14, l-EPCGS tippermetti l-importazzjoni ta’ beni kapitali għal qabel il-produzzjoni, għall-produzzjoni u għal wara l-produzzjoni (inklużi s-“CKD” - complete knock-down/“SKD” - semi knock-down tagħhom kif ukoll is-sistemi ta’ software tal-kompjuter). Għalhekk jidher ċar li anki l-oġġetti mhux użati fil-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat jistgħu jibbenefikaw mill-EPCGS. Barra minn hekk ġie stabbilit li l-obbligi tal-esportazzjoni skont l-EPCGS ġie sodisfatt bl-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat. Għaldaqstant it-talba ġiet miċħuda.
(65)
L-EPCGS ma tistax titqies bħala sistema ta’ rtirar ta’ dazju jew sistema ta’ rtirar sostitittuv fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Il-beni kapitali mhumiex koperti mill-ambitu ta’ dawn is-sistemi permissibbli, kif stabbilit fl-Anness I, partita (i), tar-Regolament bażiku, għaliex mhumiex ikkunsmati fil-produzzjoni tal-prodotti esportati.
(f) Kalkolu tal-ammont ta’ sussidju
(66)
L-ammont ta’ sussidju kien ikkalkulat, skont l-Artikolu 7(3) tar-Regolament bażiku, abbażi tad-dazju doganali mhux imħallas fuq beni kapitali importati mifruxa fuq perijodu li jirrifletti l-perijodu ta’ deprezzament normali ta’ dawn il-beni kapitali fl-industrija kkonċernata. L-interessi ġew miżjuda ma’ dan l-ammont biex ikun rifless il-valur totali tal-benefiċċju maż-żmien. Ir-rata ta’ imgħaxijiet kummerċjali għas-self fil-munita lokali matul il-perijodu tal-investigazzjoni għar-reviżjoni fl-Indja kien ikkunsidrat xieraq għal dan l-iskop.
(67)
Skont l-Artikoli 7(2) u 7(3) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont ta’ sussidju ġie allokat fuq il-fatturat ta’ esportazzjoni matul il-PIR bħala d-denominatur xieraq, għaliex is-sussidju jiddependi mill-mod kif tkun marret l-esportazzjoni.
(68)
Ir-rata ta’ sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema għall-produtturi esportaturi li kkooperaw matul il-PIR tammonta għal 0,1 % - 0,5 %.
3.5. Skema tas-Suq Iffokat (Focus Market Scheme -FMS)
(a) Bażi legali
(69)
Id-deskrizzjoni dettaljata dwar l-FMS tinstab fil-paragrafu 3.9.1 sa 3.9.2.2 tal-FTP 04-09 u l-paragrafu 3.14.1 sa 3.14.3 tal-FTP 09-14 u fil-paragrafu 3.20 sa 3.20.3 tal-HOP I 04-09 u l-paragrafu 3.8 sa 3.8.2 tal-HOP I 09-14.
(b) Eliġibbiltà
(70)
Kull manifattur-esportatur jew negozjant-esportatur huwa eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(71)
Skont din l-iskema l-esportazzjonijiet tal-prodotti kollha lejn il-pajjiżi notifikati skont l-Appendiċi 37(C) tal-HOP I 04-09 u l-HOP I 09-14 huma intitolati għal kreditu ta’ dazji ekwivalwenti għal 2,5 % tal-valur FOB tal-prodotti esportati skont din l-iskema. Ċertu tip ta’ attivitajiet ta’ esportazzjoni huma esklużi mill-iskema, pereżempju esportazzjonijiet ta’ oġġetti importati jew oġġetti mibgħuta, oġġetti meqjusa bħala esportati, esportazzjonijiet ta’ servizzi u fatturat tal-esportazzjoni ta’ unitajiet li joperaw taħt żoni ekonomiċi speċjali/unitajiet li joperaw fl-esportazzjoni. Esklużi wkoll mill-iskema huma ċerti tipi ta’ prodotti, pereżempju djamanti, metalli prezzjużi, minerali, ċereali, zokkor u prodotti taż-żejt.
(72)
Il-krediti tad-dazju taħt l-FMS huma trasferibbli liberament u validi għal perijodu ta’ 24 xahar mid-data ta’ ħruġ taċ-ċertifikat ta’ intitolament tal-kreditu rilevanti. Dawn jistgħu jintużaw biex jitħallsu d-dazji doganali fuq importazzjonijiet sussegwenti ta’ kwalunkwe oġġetti li jidħlu fil-prodott jew oġġetti oħra, inklużi beni kapitali.
(73)
Iċ-ċertifikat ta’ intitolament ta’ kreditu jinħareġ mill-port minn fejn saru l-esportazzjonijiet u wara t-twettiq tal-esportazzjonijiet jew li jintbagħtu l-oġġetti. Sakemm l-applikant jipprovdi l-kopji tad-dokumentazzjoni tal-esportazzjoni rilevanti kollha (pereżempju, ordni ta’ esportazzjoni, fatturi, poloz tat-tagħbija, ċertifikati ta’ realizzazzjoni mill-bank), lill-awtoritajiet, il-GI ma għandu l-ebda diskrezzjoni fuq l-għoti tal-krediti tad-dazju.
(d) Kummenti dwar it-tagħrif żvelat
(74)
Wara li twassal it-tagħrif, il-GI talab li sakemm jinbiegħ iċ-ċertifikat ta’ intitolament għall-kreditu fis-suq, hu ma jagħti l-ebda benefiċċju lir-reċipjent u, għaldaqstant, dan ma jkunx kumpensabbli. Fi kliem ieħor, il-krediti tal-FMS ma jistgħux jiġu kkumpensati meta jintużaw bħala ħlas tad-dazji fuq l-oġġetti importati li jintużaw bħala inputs fil-produzzjoni ta’ oġġetti esportati. Il-produttur esportatur li kkoopera li kien ħa l-benefiċċji skont l-FMS saħaq li l-iskema hija marbuta ġeografikament ma’ pajjiżi oħra, u għaldaqstant ma tistax tiġi kkumpensata mill-Unjoni.
(e) Konklużjoni dwar l-FMS
(75)
L-FMS jipprovdi s-sussidji fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Kreditu ta’ dazju tal-FMS huwa kontribuzzjoni finanzjarja mill-GI, billi l-kreditu eventwalment jintuża biex ibaxxi d-dazji ta’ importazzjoni, b’hekk jitnaqqas id-dħul mid-dazju tal-GI li inkella kien ikun dovut. Barra minn hekk, u mingħajr ma wieħed iqis jekk iċ-ċertifikat tal-intitolament għall-krediti jintużax biex jikkumpensa d-dazji jew jinbiegħx fis-suq, il-kreditu tad-dazju FMS jibbenefika lill-esportatur, billi l-likwidità tiegħu titjieb.
(76)
Iktar minn hekk, l-FMS huwa assoċjat fil-liġi mal-mod kif tkun marret l-esportazzjoni, u għalhekk huwa meqjus bħala speċifiku u jista’ jiġi kkumpensat skont l-Artikolu 4(4), l-ewwel subparagrafu, il-punt (a) tar-Regolament bażiku. Il-fatt li l-pajjiżi tal-Unjoni mhumiex koperti mill-FMS la jmur kontra l-implimentazzjoni prattika tal-iskema u lanqas kif jintuża l-benefiċċju tal-FMS, kif stabbilit fil-premessi (72) sa (74). Għaldaqstant, din it-talba kellha tiġi miċħuda.
(77)
Din l-iskema ma tistax titqies bħala sistema ta’ rtirar ta’ dazju jew sistema ta’ rtirar sostituttiv permissibbli fit-tifsira tal-Artikolu 2(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Hija ma tikkonformax mar-regoli stretti stipulati fl-Anness I partita (i), fl-Anness II (definizzjoni u regoli għall-irtirar) u fl-Anness III (definizzjoni u regoli għall-irtirar sostituttiv) tar-Regolament bażiku. L-esportatur ma għandu l-ebda obbligu li fil-fatt jikkonsma fil-proċess tal-produzzjoni l-oġġetti importati bla dazju u l-ammont tal-kreditu mhux ikkalkulat b’konnessjoni mal-oġġetti li fil-fatt intużaw. Ma hemm ebda sistema jew proċedura fis-seħħ biex tikkonferma liema materjali jiġu kkunsmati fil-proċess tal-produzzjoni tal-prodott esportat jew jekk ikunx sar ħlas żejjed ta’ dazji ta’ importazzjoni fit-tifsira tal-Anness I, partita (i), u l-Annessi II u III tar-Regolament bażiku. Esportatur ikun eliġibbli għall-benefiċċji tal-FMS mingħajr ma jingħata każ jekk fil-fatt jimportax oġġetti biex jidħlu fil-prodott jew le. Sabiex jikseb il-benefiċċju, ikun biżżejjed għall-esportatur li sempliċiment jesporta l-oġġetti mingħajr ma juri li kien importat materjal biex jidħol fil-prodott. B’hekk, anke esportaturi li jakkwistaw lokalment dak kollu li jidħol fil-prodott u ma jimportaw l-ebda oġġett li jista’ jintuża fil-prodott jibqgħu intitolati li jibbenifikaw mill-FMS. Barra minn hekk, esportatur jista’ juża l-krediti tad-dazju FMS biex jimporta l-beni kapitali, għalkemm il-beni kapitali mhumiex koperti mill-ambitu ta’ dawn is-sistemi permissibbli ta’ rtirar ta’ dazju, kif stabbilit fl-Anness I, partita (i), tar-Regolament bażiku, għaliex huma ma jiġux ikkunsmati fil-produzzjoni tal-prodotti esportati.
(f) Kalkolu tal-ammont ta’ sussidju
(78)
L-ammont ta’ sussidji li jistgħu jiġu kkumpensati kien ikkalkulat f’termini tal-benefiċċju li jingħata min jirċevih, li jinstab li jeżisti matul il-PIR kif prenotat mill-produttur-esportatur li uża l-iskema fuq bażi ta’ żieda bħala dħul fl-istadju ta’ tranżazzjoni tal-esportazzjoni. Skont l-Artikoli 7(2) u 7(3) tar-Regolament bażiku dan l-ammont ta’ sussidju (nominatur) kien allokat fuq il-fatturat għall-esportazzjoni matul il-PIR bħala d-denominatur xieraq, għaliex is-sussidju huwa assoċjat mal-mod kif tkun marret l-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet immanifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(79)
Ir-rata ta’ sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema matul il-PIR għall-produttur esportatur li kkoopera jammonta għal 0,1 %.
3.6. Skema ta’ Awtorizzazzjoni tal-Importazzjoni Ħielsa mid-Dazju (Duty Free Import Authorisation -“DFIA”)
(80)
Matul l-investigazzjoni nstab li l-produtturi Indjani li kkooperaw ma kisbu l-ebda benefiċċji taħt l-DFIA matul il-PIR. Għalhekk ma kienx meħtieġ li din l-iskema tiġi analizzata aktar f’din l-investigazzjoni.
3.7. Unitajiet Orjentati lejn l-Esportazzjoni (Export Oriented Units -“EOU”)/Żoni ta’ Proċessar għall-Esportazzjoni (Export Processing Zones -“EPZ”)/Żoni Ekonomiċi Speċjali (Special Economic Zones -“SEZ”)
(81)
Matul l-investigazzjoni nstab li l-produtturi Indjani li kkooperaw ma kisbu l-ebda benefiċċji taħt l-EOU/EPZ/SEZ matul il-PIR. Għalhekk ma kienx meħtieġ li dawn l-iskemi jiġu analizzati f’din l-investigazzjoni.
3.8. Skema ta’ Kreditu għall-Esportazzjoni (Export Credit Scheme -“ECS”)
(a) Bażi legali
(82)
Id-dettalji tal-iskema huma stabbiliti fiċ-Ċirkulari Prinċipali Master Circular on Rupee/Foreign Currency Export Credit & Customer Services to Exporters DBOD No DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10 tal-RBI, li hija indirizzata lill-banek kummerċjali kollha fl-Indja.
(b) Eliġibbiltà
(83)
L-esportaturi li jimmanifatturaw u n-negozjanti-esportaturi huma eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni fil-prattika
(84)
Skont din l-iskema, l-RBI jiffissal-limiti massimi ta’ rati ta’ imgħax applikabbli għall-krediti għall-esportazzjoni li huma obbligatorji, kemm fir-rupee Indjan kif ukoll f’muniti barranin, li l-banek kummerċjali jistgħu jiċċarġjaw lill-esportatur. L-ECS jikkonsisti f’żewġ sottoskemi, l-Iskema ta’ Kreditu għall-Esportazzjoni Qabel l-Oġġetti Jintbagħtu Barra (kreditu għall-ippakkjar), li tkopri krediti pprovduti lill-esportatur għall-iffinanzjar tax-xiri, l-proċessar, il-manifatturar, l-imballaġġ u/jew it-trasport ta’ prodotti qabel l-esportazzjoni; u l-Iskema ta’ Kreditu għall-Esportazzjoni Wara li l-Oġġetti Jintbagħtu Barra, li tipprovdi għal self ta’ kapital tal-ħidma bl-iskop li jiġu ffinanzjati r-riċevibbli tal-esportazzjoni. Il-RBI ordna lill-banek ukoll biex jipprovdu ċertu ammont mill-kreditu bankarju nett tagħhom għall-iffinanzjar tal-esportazzjoni.
(85)
Bħala riżultat taċ-Ċirkolari Prinċipali tal-RBI, l-esportaturi jistgħu jiksbu l-krediti għall-esportazzjoni b’rati ta’ imgħax preferenzjali meta mqabbla mar-rati ta’ mgħax għall-kreditu kummerċjali ordinarju (kreditu f’kontanti), li huma ffissati purament skont il-kondizzjonijet tas-suq. Id-differenza fir-rati tista’ tonqos għal kumpanniji bi klassifikazzjoni tal-kreditu tajba. Kumpanniji bi klassifikazzjonijiet tajbin jistgħu jkunu f’pożizzjoni li jiksbu krediti ta’ esportazzjoni u kreditu fi flus kontanti bl-istess kondizzjonijiet.
(d) Konklużjoni dwar l-ECS
(86)
Ir-rati ta’ imgħax preferenzjali ta’ kreditu tal-ECS stabbiliti miċ-Ċirkolarijiet Prinċipali tal-RBI msemmija fil-premessa (85) jistgħu jnaqqsu l-ispejjeż tal-imgħax ta’ esportatur meta mqabbla mal-ispejjeż ta’ kreditu stabbiliti purament mill-kondizzjonijiet tas-suq u li jikkonferixxu f’dan il-każ benefiċċju skont it-tifsira tal-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku fuq tali esportatur. Il-finanzjament ta’ esportazzjoni mhuwiex per se iktar sigur mill-finanzjament domestiku. Fil-fatt, huwa ġeneralment ikkunsidrat li huwa iktar riskjuż u l-firxa tas-sigurtà meħtieġa għal ċertu kreditu, irrispettivament mill-għan ta’ finanzjar, hija deċiżjoni purament kummerċjali ta’ bank kummerċjali partikolari. Id-differenzi fir-rati fir-rigward ta’ banek differenti huma r-riżultat tal-metodoloġija tal-RBI li tistabbilixxi rati ta’ self massimi għal kull bank kummerċjali individwalment. Barra minn hekk, il-banek kummerċjali ma jkunux obbligati li jgħaddu, permezz ta’ min jagħmel self għal finanzjament ta’ esportazzjoni, rati ta’ mgħax aktar vantaġġjużi għall-krediti ta’ esportazzjoni f’munita barranija.
(87)
Minkejja li l-krediti preferenzjali skont l-ECS jingħataw mill-banek kummerċjali, dan il-benefiċċju huwa kontribuzzjoni finanzjarja minn gvern fil-kuntest tal-Artikolu 3(1)(a)(iv) tar-Regolament bażiku. F’dan il-kuntest, ta’ min jinnota li la l-Artikolu 3(1)(a)(iv) tar-Regolament bażiku u lanqas l-ACSM ma jirrikjedu ħlasijiet fuq il-kontijiet pubbliċi, pereżempju r-rimborż tal-banek kummerċjali mill-GI, biex jistabbilixxi sussidju, iżda direzzjoni tal-gvern biss biex jiġu eżegwiti l-funzjonijiet imsemmija fil-punti (i), (ii) jew (iii) tal-Artikolu 3(1)(a) tar-Regolament bażiku. L-RBI huwa korp pubbliku u għalhekk jaqa’ taħt id-definizzjoni ta’ “gvern” kif stabbilit fl-Artikolu 2(b) tar-Regolament bażiku. Huwa 100 % taħt il-pussess tal-gvern, isegwi l-għanijiet ta’ politika pubblika, pereżempju l-politika monetarja, u l-maniġment tiegħu huwa maħtur mill-Gvern tal-Indja. L-RBI jidderieġi l-korpi privati, skont it-tifsira tat-tieni inċiż tal-Artikolu 3(1)(a)(iv) tar-Regolament bażiku, billi l-banek kummerċjali huma marbuta mill-kondizzjonijiet li jimponi, inter alia, fir-rigward tal-livelli massimi għar-rati ta’ mgħax fuq krediti ta’ esportazzjoni obbligatorji fiċ-Ċirkolari Prinċipali tal-RBI u d-dispożizzjonijiet tal-RBI li l-banek kummerċjali għandhom jipprovdu ċertu ammont mill-kreditu bankarju nett tagħhom lejn il-finanzjament tal-esportazzjoni. Din id-direzzjoni tobbliga lill-banek kummerċjali biex iwettqu l-funzjonijiet msemmija fl-Artikolu 3(1)(a)(i) tar-Regolament bażiku, f’dan il-każ li jipprovdu self fil-forma ta’ finanzjament ta’ esportazzjoni preferenzjali. Dan it-tip ta’ trasferiment dirett ta’ fondi fil-forma ta’ self skont ċerti kondizzjonijiet normalment jaqa’ f’idejn il-gvern, u din il-prattika fl-ebda sens ma hija differenti, minn prattiċi normalment segwiti mill-gvernijiet, skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(iv) tar-Regolament bażiku. Dan is-sussidju huwa meqjus li huwa speċifiku u kumpensatorju billi r-rati ta’ mgħax preferenzjali huma disponibbli biss b’rabta mal-iffinanzjar tat-transazzjonijiet tal-esportazzjoni u għalhekk huma assoċjati mal-mod kif tkun marret l-esportazzjoni, skont l-Artikolu 4(4)(a) tar-Regolament bażiku.
(e) Kalkolu tal-ammont ta’ sussidju
(88)
L-ammont ta’ sussidju ġie kkalkulat abbażi tad-differenza bejn l-imgħax imħallas għall-krediti ta’ esportazzjoni użati matul il-PIR u r-rata ta’ mgħax li kienet tkun pagabbli għall-krediti kummerċjali ordinarji użati mill-produttur esportatur wieħed li kkoopera u li uża din l-iskema. Dan l-ammont ta’ sussidju (numeratur) ġie allokat fuq il-fatturat totali mill-esportazzjoni matul il-PIR bħala d-denominatur xieraq skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, għaliex is-sussidju huwa assoċjat mal-mod kif tkun marret l-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(89)
Ir-rata ta’ sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema għall-produttur esportatur li kkoopera matul il-PIR u li uża din l-iskema kienet waħda negliġibbli.
3.9. Skema ta’ Eżenzjoni mit-Taxxa fuq id-Dħul (Income Tax Exemption Scheme - “ITES”)
(90)
Matul l-investigazzjoni nstab li l-produtturi Indjani li kkooperaw ma kisbu l-ebda benefiċċji taħt l-ITES matul il-PIR. Għalhekk, ma kienx meħtieġ li din l-iskema tiġi analizzata aktar f’din l-investigazzjoni.
3.10. L-Iskema ta’ Inċentiv Industrijali ta’ Punjab
(91)
Matul l-investigazzjoni nstab li l-produtturi Indjani li kkooperaw ma kisbu l-ebda benefiċċji taħt l-Iskema ta’ Inċentiv Industrijali ta’ Punjab matul il-PIR. Għalhekk, ma kienx meħtieġ li din l-iskema tiġi analizzata aktar f’din l-investigazzjoni.
3.11. L-Iskema ta’ Inċentiv Industrijali ta’ Gujarat
(92)
Matul l-investigazzjoni nstab li l-produtturi Indjani li kkooperaw ma kisbu l-ebda benefiċċji taħt l-Iskema ta’ Inċentiv Industrijali ta’ Gujarat matul il-PIR. Għalhekk, ma kienx meħtieġ li din l-iskema tiġi analizzata aktar f’din l-investigazzjoni.
3.12. L-ammont tas-sussidji kumpensatorji
(93)
L-ammont tas-sussidji kumpensatorji stabbilit skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku, imfisser ad valorem, għall-produtturi-esportaturi li ġew investigati kien ivarja bejn 7,5 % u 12,4 %. Dawn l-ammonti ta’ sussidjar qabżu l-limitu de minimis imsemmi fl-Artikolu 14(5) tar-Regolament bażiku.
(94)
Għalhekk hu kkunsidrat li, skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku, is-sussidjar issokta matul il-PIR.
3.13. Konklużjonijiet dwar il-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ sussidjar
(95)
Skont l-Artikolu 18(2) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk l-iskadenza tal-miżuri fis-seħħ għandhomx il-probabbiltà li jwasslu għall-kontinwazzjoni jew ir-rikorrenza tal-issussidjar.
(96)
F’dan ir-rigward, ta’ min ifakkar li kkooperaw biss żewġ produtturi esportaturi magħrufa tal-prodott ikkonċernat. Mill-informazzjoni statistika tal-Indja u tal-Unjoni li hija disponibbli, is-sehem ta’ dawn l-esportaturi fil-bejgħ totali lill-Unjoni tal-produtturi-esportaturi Indjani tal-prodott ikkonċernat ma jistax ikun stabbilit. Madankollu, din l-informazzjoni statistika tissuġġerixxi li hemm diversi produtturi oħrajn li jistgħu jbigħu l-prodott ikkonċernat lill-Unjoni.
(97)
Kien stabbilit li matul il-PIR, il-produtturi-esportaturi li kkooperaw komplew igawdu mis-sussidju kumpensatorju mill-Gvern Indjan. L-iskemi ta’ sussidju analizzati aktar ’il fuq jagħtu benefiċċji rikorrenti u m’hemmx indikazzjonijiet li dawn il-programmi għandhom jitneħħew gradwalment jew jiġu modifikati fil-futur qrib jew li l-produtturi esportaturi li qed jikkooperaw għandhom jieqfu milli jiksbu benefiċċji taħt dawn l-iskemi.
(98)
Ma hemm l-ebda informazzjoni disponibbli li tista’ tindika li l-produtturi esportaturi l-oħra ma kinux ser ikomplu jgawdu mill-iskemi ta’ sussidju analizzati aktar ’il fuq. Għalhekk, ġie konkluż li s-sussidjar fuq livell nazzjonali kompla.
(99)
Minħabba s-sejbiet deskritti hawn fuq ġie konkluż li s-sussidjar kompla matul il-PIR u probabbli ser ikompli fil-futur.
4. PRODUZZJONI TAL-UNJONI
(100)
Matul il-perijodu ta’ investigazzjoni tar-reviżjoni, il-prodott simili kien immanifatturat fl-Unjoni mill-produtturi tal-Unjoni li ġejjin: Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA u Antibioticos S.A. L-applikanti talbu reviżjoni ta’ skadenza tal-miżuri ta’ kontra s-sussidji fis-seħħ. L-informazzjoni disponibbli kollha rigward il-produtturi tal-Unjoni, inkluż l-informazzjoni li ngħatat fit-talba u d-dejta miġbura mill-produtturi tal-Unjoni qabel u wara t-tnedija tal-investigazzjoni tar-reviżjoni, intużat biex tiġi stabbilita l-produzzjoni totali tal-Unjoni. Fuq dik il-bażi, il-produzzjoni totali tal-Unjoni stmata matul il-PIR kienet ta’ 7 093 tunnellata.
(101)
Il-produtturi tal-Unjoni li jirrappreżentaw il-produzzjoni totali tal-Unjoni jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni fit-tifsira tal-Artikolu 9(1) tar-Regolament bażiku u, minn hawn ’il quddiem, qed jissejħu “l-industrija tal-Unjoni”. Billi l-prodott simili mmanifatturat mit-tliet produtturi tal-Unjoni li wieġbu l-kwestjonarju matul il-PIR kienu jirrappreżentaw sa 95 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni tal-prodott simili, id-dejta ta’ dawn il-produtturi hija kkunsidrata bħala rappreżentattiva għall-industrija kollha tal-Unjoni.
5. SITWAZZJONI FIS-SUQ KOMUNITARJU
5.1. Rimarka preliminari
(102)
Biex ikunu analizzati l-volumi u x-xejriet tal-prezzijiet, intużat l-istatistika tal-Eurostat dwar l-importazzjonijiet għall-kodiċi TARIC 2941101010, 2941102010 u 2941900030 għas-snin 2007 u 2008 u l-kodiċi TARIC 2941100010 u 2941900030 għas-sena 2009 ’l quddiem, skont kif applikabbli matul il-perijodu kkunsidrat.
(103)
Meta jiġi kkunsidrat in-numru tal-produtturi tal-Unjoni u l-fatt li produttur wieħed kien qed jipproduċi l-prodott simili skont ftehim ta’ ħlas ta’ nollijiet ma’ produttur ieħor, l-informazzjoni li tikkonċerna l-industrija tal-Unjoni, fejn meħtieġ, ġiet murija f’indiċi jew f’faxex biss, sabiex tkun protetta l-kunfidenzjalità tad-dejta.
5.2. Konsum fis-suq tal-Unjoni
(104)
Il-prodott simili jinbiegħ mill-industrija tal-Unjoni lil konsumaturi mhux relatati u jinbiegħ/jiġi trasferit lil kumpanniji relatati għal aktar proċessar downstream.
(105)
Il-bejgħ lil entitajiet mhux relatati kien ikkunsidrat li jifforma s-“suq ħieles”. Il-bejgħ/trasferimenti lil entitajiet relatati kien ikkunsidrat bħala l-“użu vinkolanti”.
(106)
Biex jiġi kkalkulat il-konsum probabbli tal-Unjoni tal-prodott ikkonċernat u l-prodott simili, il-Kummissjoni żiedet:
-
il-volum tal-importazzjonijiet totali tal-prodott ikkonċernat fl-Unjoni kif rappurtat mill-Eurostat,
-
il-volum ta’ bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni manifatturat mill-industrija tal-Unjoni,
-
il-volum tal-użu vinkolanti tal-prodott simili mill-industrija tal-Unjoni, u
-
l-bejgħ stmat tal-prodott simili fl-Unjoni minn produtturi magħrufa oħra tal-Unjoni.
(107)
Ta’ min jinnota li, sabiex ikun evitat l-għadd doppju tal-volumi ta’ bejgħ, il-bejgħ li sar skont ftehim ta’ bejgħ b’nollijiet bejn żewġ produtturi tal-Unjoni kien eskluż mill-kalkolu t’hawn fuq.
(108)
Fuq il-bażi li ssemmiet hawn fuq, il-konsum tal-Unjoni tal-prodott ikkonċernat u l-prodott simili żdied gradwalment bi 28 % matul il-perijodu kkunsidrat:
Konsum (f’tunnellati)
2007
2008
2009
PIR
Prodott ikkonċernat u prodott simili
6 601
7 021
7 783
8 423
Indiċi
100
106
118
128
5.3. Importazzjonijiet mill-Indja
5.3.1. Volum, sehem tas-suq u prezzijiet tal-importazzjoni mill-Indja
Importazzjonijiet (f’tunnellati)
2007
2008
2009
PIR
Importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat għal ċirkolazzjoni ħielsa
32,6
16,1
1,9
1,4
Indiċi
100
49
6
4
Importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat taħt reġim ta’ proċessar ’il ġewwa
45,5
3,7
15,5
14,5
Indiċi
100
8
34
32
(109)
Skont id-dejta tal-Eurostat, il-volum ta’ importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-Indja għal ċirkolazzjoni ħielsa naqas b’96 % matul il-perijodu kkunsidrat. Tnaqqis konsiderevoli b’51 punt perċentwali kien osservat fl-2008, segwit bi tnaqqis ieħor ta’ 43 punt perċentwali fl-2009 u b’żewġ punti perċentwali matul il-PIR.
(110)
Xejra kemmxejn differenti tista’ tiġi osservata għall-importazzjonijiet taħt ir-reġim ta’ proċessar ’il ġewwa li huma ħielsa mid-dazji kumpensatorji u doganali. Wara tnaqqis inizjali fl-importazzjonijiet bi 92 % bejn l-2007 u l-2008, l-importazzjonijiet żdiedu fl-2009 u baqgħu stabbli matul il-PIR.
Prezz medju tal-importazzjoni (EUR/tunnellata)
2007
2008
2009
PIR
Importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat għal ċirkolazzjoni ħielsa
25 863
28 934
34 758
19 200
Indiċi
100
112
134
74
Importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat taħt reġim ta’ proċessar ’il ġewwa
35 616
37 443
30 894
30 044
Indiċi
100
105
87
84
(111)
Il-prezz medju tal-importazzjoni tal-prodott ikkonċernat mill-Indja għal ċirkolazzjoni ħielsa żdied bi 34 % bejn l-2007 u l-2009, iżda dan naqas drastikament matul il-PIR, biex laħaq livell ta’ 26 % iktar baxx minn dak tal-2007. Barra minn hekk, il-prezzijiet tal-importazzjoni taħt reġim ta’ proċessar ’il ġewwa segwew tendenza ’l isfel u naqsu b’16 % matul il-perijodu kkunsidrat. Ix-xejriet differenti fil-prezzijiet bejn iż-żewġ reġimi ta’ importazzjoni jistgħu jiġu spjegati permezz tat-tipi differenti tal-prodott ikkonċernat li kien l-aktar impurtat, jiġifieri cefalexin, li huwa aktar għali meta mqabbel mat-tipi l-oħra.
Sehem tas-suq tal-importazzjonijiet mill-Indja
2007
2008
2009
PIR
Prodott ikkonċernat, importazzjonijiet għal ċirkolazzjoni ħielsa
0,5 %
0,2 %
0,0 %
0,0 %
Indiċi
100
46
5
3
Importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat taħt reġim ta’ proċessar ’il ġewwa
0,7 %
0,1 %
0,2 %
0,2 %
Indiċi
100
8
29
25
(112)
Is-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet mill-Indja għal ċirkolazzjoni ħielsa jew magħmula taħt reġim ta’ proċessar ’il ġewwa kien baxx ħafna matul il-perijodu kkunsidrat u naqas fiż-żewġ każijiet.
(113)
Produttur tal-Unjoni saħaq li l-importazzjonijiet Indjani, li kienu bbażati fuq id-dejta tal-Eurostat, kienu ġew stmati ħażin, peress li l-istatistika dwar l-esportazzjoni Indjana turi volumi ta’ esportazzjoni ogħla minn dawk iddikjarati mill-Eurostat. F’dan ir-rigward, ta’ min jinnota li hija prattika standard tal-Kummissjoni li tuża l-Eurostat bħala bażi għall-istatistika dwar l-importazzjoni. Ta’ min jinnota wkoll li l-istatistika dwar l-esportazzjoni Indjana ma turix id-destinazzjoni aħħarija tal-esportazzjonijiet u jekk dawn humiex fil-fatt ser jidħlu fl-Unjoni. Għaldaqstant, din it-talba kellha tiġi miċħuda.
5.3.2. Twaqqigħ tal-prezz
(114)
Minħabba l-kwantità baxxa ħafna ta’ importazzjonijiet mill-Indja li daħlu fis-suq tal-UE għal ċirkolazzjoni ħielsa, ma setgħet tiġi stabbilita l-ebda konklużjoni notevoli rigward it-tnaqqis fil-prezz. Rigward l-importazzjonijiet taħt reġim ta’ proċessar ’il ġewwa, il-marġini ta’ tnaqqis li nstab kien wieħed negattiv. Madankollu, dawn l-importazzjonijiet kienu jammontaw għal inqas minn għaxar tunnellati u kienu jikkonċernaw biss tip wieħed ta’ prodott (cefalexin), li huwa wkoll l-iktar wieħed għali u l-inqas tip ta’ prodott rappreżentat fis-suq. Għalhekk, ġie konkluż li d-dejta tat-transazzjonijiet li jikkonċernaw l-importazzjonijiet taħt reġim ta’ proċessar ’il ġewwa ma kinitx rappreżentattiva sabiex jiġi kkalkulkat twaqqigħ notevoli u ma kinitx adattata għal aktar analiżi.
(115)
Produttur tal-Unjoni indika li analiżi separata taż-żewġ kategoriji ta’ importazzjonijiet, jiġifieri għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa u skont reġim ta’ proċessar ’il ġewwa, ma kinitx tikkonforma mal-approċċ tar-reviżjoni preċedenti u kienet ukoll tmur kontra l-prattika konsistenti tal-Kummissjoni.
(116)
F’dan ir-rigward, ta’ min jinnota li, kif ġie konkluż fil-premessa (115), il-kwantitajiet impurtati jew skont ir-reġim ta’ proċessar ’il ġewwa jew għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa ma kinux biżżejjed biex iwasslu għal konklużjonijiet sinifikattivi. Meta wieħed iqis il-livell baxx tal-volum aggregat, din il-konklużjoni tapplika bl-istess mod lil dak il-volum.
5.4. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi
2007
2008
2009
PIR
Volum (tunnellati)
Singapor
1 557,7
1 448,2
2 030,5
2 425,3
Indiċi
100
93
130
156
Ċina
487,6
622,5
1 176,9
1 234,7
Indiċi
100
128
241
253
Oman
373,4
438,5
301,7
287,9
Indiċi
100
117
81
77
Pajjiżi terzi oħra
67,8
327,5
74,2
73,2
Indiċi
100
483
109
108
Total
2 486,5
2 836,7
3 583,3
4 021,1
Indiċi
100
114
144
162
(117)
L-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat minn pajjiżi għajr l-Indja żdiedu bi 62 % matul il-perijodu kkunsidrat, bis-sehem tas-suq jiżdied b’10 punti perċentwali minn 37,6 % għal 47,7 %, li kien jikkoinċidi maż-żieda fil-konsum fis-suq tal-UE. Fost il-pajjiżi esportaturi, is-Singapor, iċ-Ċina u l-Oman kienu l-fornituri prinċipali fis-suq tal-Unjoni.
Prezz tal-importazzjoni medju għal kull tunnellata (EUR)
2007
2008
2009
PIR
Singapor
44 218
36 590
27 007
22 485
Indiċi
100
83
61
51
Ċina
29 515
26 622
21 224
20 683
Indiċi
100
90
72
70
Oman
29 875
27 665
23 440
22 597
Indiċi
100
93
78
76
Pajjiżi terzi oħra
38 324
35 987
45 628
46 938
Indiċi
100
94
119
122
Total
39 020
32 953
25 193
22 385
Indiċi
100
84
65
57
(118)
Il-prezzijiet medji tal-importazzjoni minn pajjiżi terzi naqsu b’mod sinifikanti bi 43 % matul il-perijodu kkunsidrat. Għalkemm il-prezzijiet tal-pajjiżi esportaturi ewlenin (is-Singapor, iċ-Ċina u l-Oman) waqqgħu l-prezzijiet tal-Unjoni b’madwar 20 % matul il-PIR fuq bażi ta’ prodott bi prodott u l-volumi tal-importazzjoni jistgħu jitqiesu bħala sinifikanti, dawn l-importazzjonijiet bi prezz baxx milli jidher ma affettwawx il-profitabbiltà tal-industrija tal-Unjoni.
(119)
Produttur tal-Unjoni saħaq li l-analiżi tax-xejriet tal-prezzijiet medji tal-importazzjoni kien imissha qieset it-tipi differenti ta’ prodotti. F’dan ir-rigward, ta’ min jinnota li, konformi mal-prattika normali, l-analiżi ta’, fost oħrajn, ix-xejriet tal-prezzijiet trid issir abbażi tal-prodott ikkonċernat mingħajr ma jitqies is-sehem mis-suq ta’ kull tip ta’ prodott. Ta’ min jinnota wkoll li, f’dan il-każ, ma ttieħdet ebda konklużjoni mix-xejra fil-prezzijiet tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi matul il-perijodu kkunsidrat. Għaldaqstant, din it-talba kellha tiġi miċħuda.
(120)
Il-produtturi kollha tal-Unjoni saħqu li l-importazzjonijiet minn, fost oħrajn, iċ-Ċina u l-Oman huma prinċipalment ta’ amoxicillin trihydrate għall-użu veterinarju u dan kien imissu tqies fl-analiżi tal-prezzijiet ta’ hawn fuq. F’dan ir-rigward, wieħed jinnota li l-prodott ikkonċernat ikopri l-antibijotiċi għall-użu kemm tal-bniedem, kif ukoll dak veterinarju. Barra minn hekk, it-tagħrif ipprovdut li jsostni din l-allegazzjoni ma ġiex sostanzjat. Għaldaqstant, din it-talba kellha tiġi miċħuda.
(121)
Produttur tal-Unjoni wera dubju dwar il-bażi li fuqha saru l-paraguni bejn il-prezzijiet tal-amoxicillin trihydrate u l-ampicillin trihydrate fil-PIR minħabba li d-dejta tal-Eurostat ma tagħmilx distinzjoni bejn dawn iż-żewġ tipi ta’ prodotti. F’dan ir-rigward instab li l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni għal dawn iż-żewġ tipi ta’ prodotti kienu simili, ma kienx diffiċli li wieħed jagħmel paragun tal-prezzijiet aggregati.
(122)
Safejn jikkonċerna l-importazzjonijiet mis-Singapor, il-produtturi kollha tal-Unjoni saħqu li dawn saru bi prezz tat-trasferiment bejn il-partijiet relatati. F’dawn iċ-ċirkostanzi, jekk dawn l-importazzjonijiet jiġu inklużi, ikun hemm distorsjoni tal-prezzijiet medji minn pajjiżi terzi oħra. Wieħed għandu jinnota li, kieku dawn l-importazzjonijiet kellhom jitħallew barra mill-paragun tal-prezzijiet, is-sejba msemmija hawn fuq dwar il-marġni tat-twaqqigħ tal-prezz ma tinbidilx b’xi mod sinifikanti, u l-konklużjoni li l-importazzjonijiet bi prezzijiet baxxi ma jaffettwawx il-profitti tal-industrija tal-Unjoni tibqa’ valida.
5.5. Sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
(123)
Għall-indikaturi ekonomiċi li ġejjin li jirrigwardaw l-industrija tal-Unjoni, instab li analiżi u valutazzjoni notevoli kellhom jiffukaw fuq is-sitwazzjoni li kien hemm fis-suq ħieles: il-volum tal-bejgħ u l-prezzijiet tal-bejgħ fis-suq tal-Unjoni, is-sehem tas-suq u l-kapaċità ta’ profitt. Fejn kien possibbli u ġustifikat, dawn is-sejbiet ġew imqabbla mad-dejta tas-suq vinkolanti, sabiex jipprovdu stampa sħiħa tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
(124)
Rigward indikaturi ekonomiċi oħra, madankollu, instab fuq il-bażi tal-investigazzjoni, li dawn setgħu jiġu eżaminati b’mod raġonevoli biss billi ssir referenza għall-attività sħiħa. Fil-fatt, il-produzzjoni (kemm għas-suq vinkolanti kif ukoll għas-suq ħieles), il-kapaċità, l-użu tal-kapaċità, l-inventarji, l-investimenti, il-ħażniet, l-impjiegi, il-produttività, il-pagi, it-tkabbir, il-kapaċità li jinġabar il-kapital jiddependu fuq l-attività kollha, kemm jekk il-produzzjoni tkun vinkolanti kif ukoll jekk tkun mibjugħa fis-suq ħieles.
(125)
Għadd ta’ indikaturi ekonomiċi fil-premessi li ġejjin ġew ikkoreġuti wara li waslu l-kummenti ta’ produttur tal-Unjoni dwar l-iżvelar aħħari tal-fatti u tal-konsiderazzjonijiet li abbażi tagħhom ġie propost li tintemm il-proċedura. Dawn it-tibdiliet ma kinux ta’ tip li jbiddlu l-konklużjoni rigward is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
5.5.1. Produzzjoni, kapaċità u użu tal-kapaċità
2007
2008
2009
PIR
Indiċi tal-kapaċità
100
100
104
107
Indiċi tal-produzzjoni
100
95
96
98
Indiċi tal-użu tal-kapaċità
100
95
92
91
(126)
Il-kapaċità tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni kienet stabbli bejn l-2007 u l-2008 qabel ma żdiedet b’4 % mill-2008 sal-2009 u bi 3 punti perċentwali oħra matul il-PIR.
(127)
Madankollu, il-volum tal-produzzjoni ma segwiex din iż-żieda minħabba diffikultajiet tekniċi mhux previsti minn wieħed mill-produtturi tal-Unjoni fl-2008, meta l-volum tal-produzzjoni naqas b’5 % u rkupra gradwalment sal-PIR.
(128)
Bħala riżultat taż-żieda fil-kapaċità tal-produzzjoni marbuta ma’ waqgħa żgħira fil-produzzjoni, ir-rata tal-użu tal-kapaċità waqgħet kontinwament matul il-perijodu kkunsidrat u laħqet livell fil-PIR li kien ta’ 9 % inqas milli kien fl-2007.
5.5.2. Volum tal-bejgħ, prezz tal-bejgħ, sehem tas-suq
5.5.2.1. Bejgħ fis-suq ħieles
Bejgħ lil partijiet mhux relatati fl-Unjoni
2007
2008
2009
PIR
Indiċi tal-volum
100
97
93
99
Indiċi tal-prezz medju tal-bejgħ
100
121
104
104
Indiċi tas-sehem tas-suq
100
90
79
78
(129)
Il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni lil partijiet mhux relatati matul il-PIR kien kemmxejn taħt il-livell tal-2007, u waqa’ b’7 % fl-2009 u mbagħad żdied b’sitt punti perċentwali matul il-PIR.
(130)
Il-prezz tal-bejgħ medju tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni żdied b’4 % matul il-perijodu kkunsidrat. Il-prezzijiet l-ewwel żdiedu sew b’21 % fl-2008 qabel ma waqgħu bi 17-il punt perċentwali fl-2009 u baqgħu stabbli matul il-PIR.
(131)
Produttur tal-Unjoni saħaq li l-impatt tal-prezzijiet ta’ importazzjonijiet mill-Indja fuq l-industrija tal-Unjoni ma kienx ġie stmat sew. Dwar dan, ġie nnotat li ma kienx instab ebda twaqqigħ tal-prezzijiet, kif imsemmi fil-premessa (115) ta’ hawn fuq. Barra minn hekk, kif ġie indikat fil-premessa preċedenti, il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni żdiedu b’4 % matul il-perijodu kkunsidrat. F’din is-sitwazzjoni, huwa meqjus li l-importazzjonijiet mill-Indja ma kellhom ebda effett negattiv fuq il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni.
(132)
It-tnaqqis tal-bejgħ lil partijiet mhux relatati fis-suq tal-Unjoni ġie rifless fl-iżvilupp tas-sehem tas-suq li waqa’ bi 22 punt perċentwali matul il-PIR meta mqabbel mal-2007.
5.5.2.2. Suq vinkolanti
Suq vinkolanti fl-Unjoni
2007
2008
2009
PIR
Indiċi tal-volum
100
115
122
128
Indiċi tal-prezz medju tal-bejgħ vinkolanti
100
100
111
110
Indiċi tas-sehem tas-suq
100
109
104
100
(133)
Filwaqt li l-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni lil partijiet mhux relatati kien qed jonqos minkejja ż-żieda fid-domanda matul il-perijodu kkunsidrat, il-bejgħ vinkolanti żdied bi 28 %.
(134)
Is-sehem tas-suq fir-rigward tas-suq vinkolanti tal-industrija tal-Unjoni żdied b’9 punti perċentwali fl-2008 qabel ma naqas gradwalment għal-livell tal-2007.
5.5.2.3. Sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni/Tkabbir
Bejgħ lil partijiet mhux relatati, bejgħ vinkolanti u użu vinkolanti
2007
2008
2009
PIR
Indiċi tal-volum
100
107
108
114
Indiċi tas-sehem tas-suq
100
100
92
90
(135)
Is-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni kollha ġie mkejjel billi żdiedu l-volumi tas-suq ħieles u ta’ dak vinkolanti fl-Unjoni. Għalkemm dan il-volum żdied matul il-perijodu kkunsidrat b’14 %, is-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas b’10 punti perċentwali peress li l-konsum tas-suq żdied bi 28 % matul l-istess perijodu. Dan jindika li l-industrija tal-Unjoni ma gawdietx mit-tkabbir fil-konsum.
5.5.3. Inventarji
Ħażniet
2007
2008
2009
PIR
Indiċi tal-volum
100
74
63
46
(136)
Il-livell tal-ħażna naqas b’54 % mill-2007 sat-tmiem tal-PIR, dan jista’ jiġi spjegat prinċipalment biż-żieda tad-domanda vinkolanti.
5.5.4. Kapaċità ta’ profitt
5.5.4.1. Kapaċità ta’ profitt fis-suq ħieles
Kapaċità ta’ profitt fis-suq ħieles
2007
2008
2009
PIR
Indiċi
100
447
218
253
(137)
Il-kapaċità ta’ profitt fil-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni lil partijiet mhux relatati fis-suq tal-Unjoni tjieb sostanzjalment b’153 punt perċentwali matul il-PIR. Dan l-iżvilupp jista’ jiġi spjegat b’żieda medja fil-prezzijiet ta’ 2 % u bi tnaqqis fl-ispiża tal-produzzjoni. Meta mqabbel mal-marġni ta’ profitt miksub matul il-perijodu tal-investigazzjoni tar-reviżjoni tal-aħħar investigazzjoni ta’ skadenza, il-profitt żdied b’iktar minn 400 punt perċentwali.
(138)
Ta’ min jinnota li, ħlief għas-sena 2007, il-livell fil-profitt tal-industrija tal-Unjoni kien ’il fuq mill-marġni ta’ profitt fil-mira stabbilit fl-investigazzjoni ta’ reviżjoni ta’ skadenza preċedenti; jiġifieri 10 % (“il-profitt fil-mira”), matul il-perijodu kkunsidrat.
(139)
Żewġ produtturi tal-Unjoni saħqu li l-profitabbiltà ma kinitx ġiet stmata sew minħabba li l-profitti li nkisbu minn fornituri upstream relatati ġew imnaqqsin mill-ispejjeż tagħhom. F’dan ir-rigward, hija prattika konsistenti li l-profitti miksubin minn partijiet relatati involuti fil-produzzjoni tal-materja prima jiġu mnaqqsin. F’dawn iċ-ċirkostanzi, dan l-argument kellu jiġi miċħud.
5.5.4.2. Kapaċità ta’ profitt fil-bejgħ vinkolanti
Kapaċità ta’ profitt fil-bejgħ vinkolanti
2007
2008
2009
PIR
Indiċi
100
55
153
151
(140)
Il-kapaċità ta’ profitt fil-bejgħ vinkolanti tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni tjieb b’51 % matul il-PIR. Dan l-iżvilupp huwa spjegat l-aktar b’żieda medja fil-prezzijiet ta’ 10 %. Madankollu, billi din ix-xejra fil-prezzijiet hija bbażata fuq il-prezzijiet tat-trasferiment, l-ebda konklużjoni notevoli ma tista’ tiġi stabbilita minn dak li ntqal aktar ’il fuq.
5.5.5. Investmenti, introjtu fuq l-investimenti, likwidità u kapaċità li jinġabar il-kapital
2007
2008
2009
PIR
Indiċi tal-investimenti
100
246
342
129
Indiċi tal-introjtu fuq l-investimenti
100
233
52
62
Indiċi tal-likwidità
100
236
83
107
(141)
L-investimenti żdiedu matul il-perijodu kkunsidrat. L-investimenti kienu relatati maż-żidiet fil-kapaċità tal-produzzjoni ddestinata kemm għas-suq vinkolanti kif ukoll għal dak ħieles.
(142)
L-investigazzjoni żvelat ukoll li l-introjtu fuq l-investimenti, jiġifieri l-profitt nett ta’ qabel it-taxxa tal-prodott imfisser bħala perċentwal tal-valur nett fuq il-kotba tal-assi fissi allokati għall-prodott, naqas matul il-perijodu kkunsidrat.
(143)
Il-likwidità żdiedet b’7 % matul il-perijodu kkunsidrat minħabba li t-tnaqqis fil-kapaċità ta’ profitt setgħet tiġi kkumpensata bi tnaqqis fl-inventarju matul it-tieni nofs tal-perijodu kkunsidrat.
5.5.6. Impjiegi, produttività u pagi
2007
2008
2009
PIR
Indiċi tal-impjiegi
100
106
111
109
Indiċi tal-produttività
100
89
87
89
Indiċi tal-pagi
100
104
106
106
(144)
L-impjiegi żdiedu b’9 % matul il-perijodu kkunsidrat skont l-investimenti fil-kapaċità tal-produzzjoni, filwaqt li l-pagi medji żdiedu b’6 % biss. Il-produttività naqset bi 11 % b’mod ġenerali wara d-diffikultajiet tekniċi mhux mistennija li kellu jiffaċċja wieħed mill-produtturi tal-Unjoni.
5.5.7. Kobor tal-ammont ta’ sussidji kumpensatorji u tas-sussidjar ta’ qabel
(145)
Minħabba l-volum tal-importazzjonijiet sussidjati mill-Indja, l-impatt tal-ammont attwali ta’ sussidjar ma jistax jiġi kkunsidrat bħala wieħed sinifikanti.
(146)
Is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni tjiebet sostanzjalment mill-aħħar investigazzjoni ta’ reviżjoni ’l hawn u matul il-perijodu kkunsidrat. Għalhekk, wieħed jikkonkludi li l-industrija tal-Unjoni rnexxielha tirkupra b’mod sħiħ mis-sussidji ta’ qabel.
5.6. Konklużjoni dwar is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
(147)
Bejn l-2007 u l-perijodu ta’ investigazzjoni ta’ reviżjoni, il-volum tal-importazzjonijiet sussidjati tal-prodott ikkonċernat kien wieħed żgħir ħafna. Bl-eċċezzjoni ta’ ċerti indikaturi ta’ ħsara bħas-sehem tas-suq, il-volum tal-produzzjoni u l-introjtu fuq l-investiment, ħafna mill-indikaturi ta’ ħsara li jinkludu l-kapaċità ta’ profitt (+ 153 %), il-prezz tal-bejgħ (+ 4 %), il-volum tal-bejgħ (+ 14 %), l-impjiegi (+ 10 %) u l-investimenti (+ 29 %) żviluppaw b’mod pożittiv matul il-perijodu kkunsidrat. Il-livelli ta’ profitt miksuba fis-suq tal-Unjoni kienu, ħlief għas-sena 2007, ’il fuq mill-marġni ta’ profitt fil-mira stabbilit fl-investigazzjoni ta’ reviżjoni ta’ skadenza preċedenti; jiġifieri 10 %. Ix-xejra pożittiva murija mill-maġġoranza l-kbira ta’ indikaturi hija dovuta l-aktar lejn il-kredibbiltà u r-relazzjoni twila ħafna mal-konsumaturi li l-Unjoni żviluppat matul is-snin li għaddew, iżda wkoll lejn il-livell tal-prezz li din irnexxielha tikseb fis-suq.
(148)
Produttur tal-Unjoni saħaq li l-analiżi tax-xejriet tal-prezzijiet u tal-profitti għandha tqis in-nuqqasijiet ta’ materja prima fl-2007 u fl-2008. Ġie ddikjarat li dawn in-nuqqasijiet wasslu għal żidiet eċċezzjonali fil-prezzijiet u fil-profitti fl-2008, u, b’mod limitat fl-2009. Dwar dan, kif jidher fit-tabelli 5.5.2.1 u 5.5.4.1, il-livelli eċċezzjonali fil-prezzijiet u l-profitti huma rilevanti biss għall-2008. Il-livelli tal-profitti miksubin fl-2009 u waqt il-PIR ma jidhirx li għadhom affettwati min-nuqqasijiet ta’ materja prima. Il-konklużjoni, fil-premessa (139), li l-profitti matul il-perijodu kkunsidrat kienu ogħla mill-profitt fil-mira, għadha valida.
(149)
Rigward il-bejgħ vinkolanti, l-għażla għall-industrija tal-Unjoni biex tbiegħ parti mill-produzzjoni tagħha fis-suq vinkolanti żgurat livelli għolja ta’ użu tal-kapaċità u ppermettiet li l-industrija tal-Unjoni setgħet tnaqqas l-ispejjeż fissi u tibqa’ kompetittiva għan-nefqa.
(150)
Bħala konklużjoni, minħabba l-iżvilupp pożittiv tal-indikaturi li jappartjenu għall-industrija tal-Unjoni, huwa meqjus li l-industrija tal-Unjoni ma sofrietx ħsara materjali matul il-perijodu kkunsidrat.
5.7. Effett tal-importazzjonijiet issussidjati
(151)
Minħabba l-volumi baxxi tal-prodott ikkonċernat li ġew impurtati fl-Unjoni matul il-perijodu kkunsidrat, l-importazzjonijiet issussidjati ma laqtux b’mod ħażin il-prestazzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Fil-fatt, kif issemma aktar ’il fuq, qed jitqies li l-industrija ma sofrietx ħsara materjali matul il-perijodu kkunsidrat.
6. PROBABBILTÀ TA’ RIKORRENZA TA’ ĦSARA
(152)
Ta’ min ifakkar li l-industrija tal-Unjoni ma sofrietx ħsara materjali matul il-perijodu kkonsidrat peress li ħafna mill-indikaturi ta’ ħsara żvelaw xejriet pożittivi matul dan il-perijodu. Skont l-Artikolu 18(2) tar-Regolament bażiku, għalhekk ġie eżaminat jekk l-iskadenza tal-miżuri fis-seħħ x’aktarx jirriżultaw f’rikorrenza ta’ ħsara.
6.1. Kapaċità żejda fil-pajjiż ikkonċernat
(153)
L-investigazzjoni żvelat li l-użu tal-kapaċità tal-produtturi esportaturi Indjani li qed jikkooperaw laħqu livelli għoljin ħafna matul il-PIR. Fuq din il-bażi, kapaċitajiet żejda, li jistgħu jiġu diretti lejn is-suq tal-Unjoni fin-nuqqas ta’ miżuri, jidhru li huma limitati.
(154)
Wara l-iżvelar għadd ta’ produtturi tal-Unjoni saħqu li l-kapaċitajiet żejda fl-Indja kienu għoljin u li r-rata tal-użu tal-kapaċità tal-produtturi esportaturi Indjani li kkooperaw ma kinitx rappreżentattiva tas-settur Indjan kollu. Produttur tal-Unjoni wasal biex iddikjara li l-kapaċitajiet żejda ta’ seba’ esportaturi ewlenin Indjani jirrappreżentaw volumi li huma ferm ogħla mill-konsum tas-suq ħieles tal-Unjoni.
(155)
Rigward dan, l-ewwel irid jiġi enfasizzat li r-rata ta’ użu tal-kapaċità tat-tliet produtturi esportaturi li kkooperaw kienet medja peżata kkalkolata abbażi tad-dejta vverifikata, u b’relazzjoni speċifika għall-prodott ikkonċernat. Barra minn hekk, it-tliet produtturi esportaturi li kkooperaw li kienu kkonċernati kienu produtturi kbar, u fost is-seba’ esportaturi Indjani li kien sejħilhom “ewlenin” ir-rikorrent. Għal kuntrarju ta’ dan, id-dejta mressqa mill-produtturi tal-Unjoni dwar il-kapaċitajiet żejda ta’ dawn is-seba’ produtturi Indjani kienet ibbażata primarjament fuq “l-għarfien tas-suq” u minkejja li ntalbu speċifikament biex iressqu l-provi sostanzjali dwar dan, dawn tal-aħħar ma tressqux. Għaldaqstant, dan it-tagħrif kellu jitwarrab u ġie kkonfermat li, abbażi tad-dejta vverifikata fil-fajl, il-kapaċitajiet żejda Indjani jidher li huma limitati.
6.2. Imġiba tal-esportazzjoni tal-produtturi esportaturi Indjani
(156)
Fuq il-bażi tad-dejta minn statistika uffiċjali Indjana, kien stabbilit li l-prezzijiet tal-bejgħ tal-esportazzjoni lejn l-għaxar swieq ewlenin tal-esportazzjoni tal-Indja kienu bħala medja madwar 20 % iktar baxxi mill-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni matul il-PIR. Dawn il-prezzijiet tal-esportazzjoni Indjani kienu skont il-prezzijiet tal-atturi ewlenin l-oħra fis-suq tal-Unjoni kif stabbilit fil-premessa (119). Instab li l-importazzjonijiet bi prezz baxx matul il-perijodu kkunsidrat minn dawn il-pajjiżi l-oħra ma kellhomx effett negattiv fuq il-prestazzjoni tal-industrija tal-Unjoni. F’dawn iċ-ċirkostanzi, huwa meqjus li, jekk il-miżuri jitħallew jiskadu, il-prezzijiet tal-esportazzjoni Indjani x’aktarx ma jkunux ta’ ħsara għall-industrija tal-Unjoni peress li din diġà qed tiffaċċja kompetizzjoni minn pajjiżi esportaturi oħrajn b’imġiba ta’ pprezzar simili mingħajr ma ssofri l-ebda ħsara materjali.
(157)
Żewġ produtturi tal-Unjoni ddikjaraw ukoll li, kieku l-miżuri kellhom jitħallew jiskadu, il-produtturi Indjani jdawru l-esportazzjonijiet li bħalissa qed jinbiegħu fi swieq oħrajn lejn l-Unjoni minħabba l-ġibda tal-prezzijiet tas-suq tal-Unjoni. L-ewwel nett wieħed jinnota li, li kieku l-produtturi Indjani kellhom idawru l-esportazzjonijiet tagħhom lejn l-Unjoni, jidħlu f’kompetizzjoni ma’ pajjiżi terzi oħra li diġà qegħdin jesportaw kwantitajiet sinifikanti lejn l-Unjoni. Minbarra dan, kif imsemmi fil-premessa (119), ġie konkluż li l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi bi prezzijiet simili għall-prezzijiet tal-esportazzjoni Indjani lejn swieq oħra, ma affettwawx il-prestazzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Abbażi ta’ dan, huwa meqjus li kieku kellhom jiżdiedu l-kwantitajiet tal-esportazzjonijiet Indjani lejn l-UE bi prezzijiet simili għal dawk ta’ swieq oħra tal-esportazzjoni, l-industrija tal-Unjoni ma ġġarrab ebda ħsara materjali.
(158)
Żewġ produtturi tal-Unjoni saħqu wkoll li minħabba li fl-Istati Uniti jeżistu l-projbizzjonijiet fuq l-importazzjoni minn ċerti impjanti ta’ produzzjoni tal-antibijotiċi Indjani, dan ser iwassal għal tidwir ta’ kwantitajiet addizzjonali lejn is-suq tal-Unjoni. Iżda, dwar dan, il-konklużjonijiet fil-premessa preċedenti dwar it-tidwir possibbli tal-esportazzjonijiet jibqgħu validi.
6.3. Suq vinkolanti
(159)
Filwaqt li s-suq vinkolanti kien jammonta għal 50 sa 60 % tas-suq ħieles u ta’ dak vinkolanti tal-Industrija tal-Unjoni matul il-perijodu kkunsidrat, il-konsum fis-suq vinkolanti tal-industrija tal-Unjoni żdied b’iktar minn 20 % matul l-istess perijodu. Meta wieħed jikkunsidra l-karatteristiċi u d-daqs ta’ dan is-suq, wieħed jemmen li, jekk dawn il-miżuri kellhom jitħallew jiskadu, is-suq vinkolanti ma jiġix affettwat biż-żieda probabbli fl-esportazzjonijiet Indjani u għalhekk ikompli jiżgura rati għolja ta’ użu ta’ kapaċità kif ukoll ekonomiji fil-kobor għall-industrija tal-Unjoni.
6.4. Konklużjoni dwar il-probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ ħsara
(160)
Fuq il-bażi ta’ dak li ntqal aktar ’il fuq, ġie stabbilit li, jekk il-miżuri jitħallew jiskadu, l-importazzjonijiet issussidjati mill-Indja x’aktarx ma jikkawżaw ebda ħsara materjali għall-industrija tal-Unjoni, peress li ħafna mill-indikaturi ta’ ħsara żviluppaw b’mod pożittiv matul il-perijodu kkunsidrat minkejja l-importazzjonijiet sinifikanti u li kienu qed jiżdiedu minn pajjiżi oħra li kienu pprezzati bl-istess mod bħall-esportazzjonijiet Indjani lejn pajjiżi oħra. Għalhekk, ġie konkluż li ma kienx ikun hemm ħsara materjali, kieku l-miżuri kellhom jitħallew jiskadu.
7. INTERESS TAL-UNJONI
(161)
Produttur tal-Unjoni saħaq li kien imissha saret analiżi eżaminattiva dwar l-interess tal-Unjoni. Dwar dan, billi ġie konkluż li ma hemmx probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ ħsara, test dwar l-interess tal-Unjoni ma jservi għal xejn. F’dawn iċ-ċirkostanzi, din l-istqarrija ġiet miċħuda.
8. SORVELJANZA SPEĊJALI
(162)
Minħabba s-sejba dwar il-probabbiltà tal-kontinwazzjoni tas-sussidji, kif imsemmi fil-premessa (100) u l-impatt li dan jista’ jkollu fuq il-flussi tal-kummerċ fil-ġejjieni, il-Kummissjoni ser tissorvelja l-volumi ta’ importazzjoni tal-prodott ikkonċernat. Jekk ikun hemm xi tibdil sinifikanti f’dawn il-kwantitajiet, il-Kummissjoni tqis x’miżuri jkollha tieħu, jekk dawn ikunu meħtieġa.
(163)
Is-sorveljanza ser tkun limitata għal sentejn wara l-pubblikazzjoni ta’ dan ir-Regolament.
9. TMIEM
(164)
Fid-dawl tar-riżultati ta’ din l-investigazzjoni tar-reviżjoni, huwa meqjus xieraq li jiġi mħassar id-dazju kompensatorju fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti antibijotiċi b’firxa wiesgħa li joriġinaw fl-Indja.
(165)
Il-partijiet interessati ġew infurmati dwar il-fatti essenzjali u l-kunsiderazzjonijiet li fuq il-bażi tagħhom ġie propost li tintemm l-investigazzjoni u ngħataw l-opportunità li jikkummentaw. Il-kummenti li waslu ġew diskussi fit-taqsimiet rilevanti hawn fuq u ma kinux ta’ tip li jbiddlu l-konklużjonijiet ta’ hawn fuq.
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Ir-reviżjoni ta’ skadenza tal-miżuri kompensatorji applikabbli għall-importazzjonijiet ta’ ċerti antibijotiċi b’firxa wiesgħa, li bħalissa jaqgħu taħt il-kodiċi NM ex 2941 10 00 u ex 2941 90 00 li joriġinaw fl-Indja, li kienet imnedija skont l-Artikolu 18(2) tar-Regolament (KE) Nru 597/2009, hija b’dan mitmuma u l-miżuri fis-seħħ dwar l-importazzjonijiet li joriġinaw fl-Indja huma mħassra.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, l-4 ta’ Awwissu 2011.