РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1242/2010 НА СЪВЕТА
от 20 декември 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на въжета от синтетични влакна с произход от Индия след преразглеждане с оглед изтичане на срока съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2 и 5 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Мерки, които понастоящем са в сила
(1)
След провеждане на антидъмпингово разследване (наричано по-нататък „първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 1312/98 от 24 юни 1998 г. (2) Съветът наложи окончателни антидъмпингови мита (наричани по-нататък „първоначалните мерки“) върху вноса на въжета от синтетични влакна с произход от Индия. Нивото на митото, наложено върху вноса на един производител износител от Индия, беше 53 %, а за останалия внос с произход от Индия (наричана по-нататък „разглежданата държава“) - 82 %.
(2)
След провеждане на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент (наричано по-нататък „предходното преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие“), Съветът запази тези мерки с Регламент (ЕО) № 1736/2004 от 4 октомври 2004 г. за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на въжета от синтетични влакна с произход от Индия (3).
2. Искане за преразглеждане
(3)
На 4 май 2009 г. бе подадено искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент от Комитета за връзка на европейските производители на канапи, въжета и мрежи („Eurocord“) (наричан по-нататък „заявителят“) от името на производители, които съставляват основен дял, в конкретния случай - повече от 50 %, от производство на въжета от синтетични влакна в Съюза.
(4)
Основание за искането е фактът, че изтичането на срока на действие на мерките по всяка вероятност ще доведе до повтаряне на дъмпинга и вредата за промишлеността на Съюза.
(5)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане, на 7 октомври 2009 г. с известие за започване на процедура, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4) (наричано по-нататък „известие за започване на процедура“), Комисията обяви започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
3. Разследване
3.1. Разследван период
(6)
Разследването на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2008 г. до 30 септември 2009 г. (наричан по-нататък „разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността от продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на РПП (наричан по-нататък „разглежданият период“).
3.2. Страни, засегнати от настоящото разследване
(7)
Комисията официално уведоми за започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие известните производители от Съюза, износителите и производителите износители в разглежданата държава, представителите на разглежданата държава, вносителите, както и сдружение на потребителите, за които бе известно, че са засегнати.
(8)
На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят писмено становищата си и да поискат изслушване в срока, определен в известието за започване. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
4. Представителна извадка
(9)
С оглед на видимо големия брой производители от Съюза и производители износители от Индия беше счетено за уместно, в съответствие с член 17 от основния регламент, да се разгледа въпроса дали следва да се използва представителна извадка. За да може Комисията да реши дали е необходимо използване на представителна извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, горепосочените страни бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията посочената в известието за започване на процедура информация.
(10)
Общо пет производители от Индия, двама от които бяха част от една и съща група, се представиха, предоставиха поисканата информация в посочения срок и изразиха желание да бъдат включени в представителната извадка. Четири от тези пет дружества са произвеждали и изнасяли разглеждания продукт за пазара на Съюза по време на РПП. Петото дружество не е изнасяло разглеждания продукт за пазара на Съюза по време на РПП. Всички пет дружества бяха счетени за оказващи съдействие дружества и бяха взети предвид при подбора на представителната извадка. Нивото на съдействие на Индия, т.е. процентът на износа за Съюза от оказалите съдействие индийски производители на базата на целия индийски износ за Съюза, не можа да бъде изчислено, тъй като общият износ за Съюза по време на РПП, докладван от петте оказали съдействие дружества, бе значително по-висок от обема, регистриран от Евростат за целия износ от Индия, поради причините, изложени по-подробно в съображения 21-23.
(11)
Представителната извадка бе подбрана със съгласието на индийските власти и включваше четирите дружества, съобщили, че са извършвали продажби за износ за Съюза. Две от четирите дружества, включени в представителната извадка, бяха свързани. Припомня се, че по време на първоначалното разследване само един производител износител е оказал съдействие и в момента за него се прилага индивидуално антидъмпингово мито. Припомня се също така, че по време на предходното преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие нито един производител износител от Индия не оказа съдействие, поради което констатациите се основаваха на наличните факти в съответствие с разпоредбите на член 18, параграф 1 от основния регламент.
(12)
18 производители от Съюза (всички 15 жалбоподатели и още трима производители, които заедно представляваха 78 % от общото производство на Съюза), предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в представителната извадка. Въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители от Съюза, Комисията подбра представителна извадка от петима производители от Съюза, които представляват приблизително 40 % от промишлеността на Съюза, както е определено в съображение 41, и около половината от продажбите, реализирани от всички оказали съдействие производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза. Представителната извадка бе подбрана въз основа на най-големия представителен обем на продажбите и на географското покритие на производителите в рамките на Съюза, които могат да бъдат разследвани по приемлив начин в рамките на наличното време. Един от петимата включени в представителната извадка производители от Съюза е започнал своята дейност по време на разглеждания период, поради което данните за него не бяха използвани за анализа на тенденциите на показателите за вреда, за да се избегне изкривяване на тези тенденции. Въпреки това данните за останалите четирима включени в представителната извадка производители от Съюза, използвани за анализа на тези тенденции, запазиха своя представителен характер.
(13)
Комисията изпрати въпросници до петимата включени в представителната извадка производители от Съюза, както и до четиримата включени в представителната извадка индийски производители износители.
(14)
Отговори на въпросниците бяха получени от всички пет включени в представителната извадка производители от Съюза. От четиримата включени в представителната извадка индийски производители износители един престана да оказва съдействие, а другите трима (двама, от които са свързани), отговориха на въпросника в посочения срок. Поради тази причина в крайна сметка представителната извадка от индийски производители износители включваше тези три индийски дружества, отговорили на въпросника.
5. Проверка на получената информация
(15)
Комисията издири и провери цялата информация, която счете за необходима за определяне на риска от продължаване или повтаряне на дъмпинга и вредата, както и за анализа на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
5.1. Производители износители от Индия
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore;
5.2. Производители от Съюза
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Португалия),
-
Eurorope SA (Гърция),
-
Lanex A.S. (Чешка република),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Португалия),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Австрия).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(16)
Разглежданият продукт е същият, както при първоначалното разследване, и се определя по следния начин: канапи, въжета и дебели въжета, плетени или не, дори импрегнирани, промазани, покрити или обвити с каучук или с пластмаси, от полиетилен или полипропилен, различни от канапи за свързване или връзване, с линейна плътност, по-голяма от 50 000 dtex (5 g/m), както и от други синтетични влакна от найлон или от други полиамиди или полиестери, с линейна плътност, по-голяма от 50 000 dtex (5 g/m). Понастоящем той е класиран в кодове по КН 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 и 5607 50 19. Разглежданият продукт се използва за широк набор от мореплавателни и промишлени приложения, по-специално в корабоплаването (особено в съоръжения за акостиране) и риболовната промишленост.
(17)
Една от заинтересованите страни заяви, че въжетата за акостиране, посочени по-горе, не попадат в обхвата на определението на разглеждания продукт, тъй като, поради прикрепените към тези въжета снадки, тези продукти следва да се считат за „артикули от въжета“, които са класирани в друг код по КН (вж. също и съображение 23). Следва обаче да се отбележи, че посочването на въжетата за акостиране е направено само в контекста на приложенията на различните видове на разглеждания продукт, които в своята цялост са определени като въжета от синтетични влакна, както е посочено в съображение 16.
2. Сходен продукт
(18)
Както бе установено по време на първоначалното разследване и потвърдено по време на настоящото разследване, разглежданият продукт и въжетата от синтетични влакна, произвеждани и продавани от индийски производители износители на техния вътрешен пазар, и въжетата, произвеждани и продавани от производителите от Съюза на пазара на Съюза, са идентични във всяко едно отношение и имат едни и същи основни физически и химически характеристики. Затова те се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(19)
Една заинтересована страна заяви, че произвежданият от промишлеността на Съюза продукт не е съпоставим с разглеждания продукт, тъй като производителите от Съюза са започнали да използват нов вид суровина, наречена Dyneema, която е много по-скъпа от други суровини, тъй като изработените от нея продукти са много по-устойчиви. Действително, включените в представителната извадка индийски производители не използват този вид суровина. Въпреки това на първо място следва да бъде посочено, че въпросните продукти представляват само малка част от продуктите, продавани от производителите от Съюза. Действително, независимо от факта, че този вид влакна се използва във все по-голяма степен от някои производители от Съюза, въжетата Dyneema представляват само много малка част от производството на Съюза. Поради това, въпреки че значителната разлика в разходите за суровини (тези влакна могат да са около 25-30 пъти по-скъпи) може да окаже някакво въздействие, по-специално върху показателя за вреда, що се отнася до средните продажни цени на промишлеността на Съюза, въздействието на въжетата Dyneema върху цялостната оценка остава ограничено, поради голямото количество „стандартни“ въжета, произвеждани в Съюза. На второ място, всички изчисления, направени по време на настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, са основани на съпоставянето на съответните видове на продукта, при което се вземат предвид разликите в суровините. Поради това изчисленията не могат да бъдат изкривени от разлика в продуктовата гама. Във всеки случай продуктът, за който са използвани суровини като Dyneema, продължава да има същите основни физически и химически характеристики като разглеждания продукт. Поради това твърдението бе отхвърлено.
В. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГ
(20)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе разгледано дали има вероятност дъмпингът да продължи или да се повтори при евентуално изтичане на срока на действащите мерки срещу Индия.
1. Обем на вноса
(21)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт от Индия е бил незначителен по време на разглеждания период. По време на РПП обемът на вноса от Индия е бил 31 t, т.е. по-малко от 0,1 % от потреблението на Съюза по време на РПП:
(в тонове)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Индия
3
4
19
31
Внос на разглеждания продукт от Индия; източник - Comext
(22)
Съгласно проверени данни обаче трите дружества, включени в представителната извадка, са изпратили по време на РПП значително по-големи количества от разглеждания продукт в Съюза, отколкото докладвания на Евростат обем. В тази връзка се припомня, че по време на първоначалното разследване вносителите предоставиха информация, от която е станало видно, че известни количества от разглеждания продукт, закупени от Индия, не са били пуснати в свободно обращение на пазара на Съюза, а са били съхранявани в митнически складове и продадени на презокеански кораби или платформи в открито море. Един от производителите жалбоподатели отново изтъкна този аргумент по време на настоящото разследване. Поради липса на съдействие по време на разследването от страна на пристанищните посредници, това твърдение не можа да бъде потвърдено. От списъка с клиенти, представен от включените в представителната извадка производители износители, обаче беше видно, че повечето от клиентите са били корабоплавателни и крайбрежни доставчици на пристанища в Съюза. Въз основа на изложеното по-горе става ясно, че разликите между статистическите данни и докладваните цифри се дължат на такива продажби.
(23)
Следва да се отбележи също така, че искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, е включвало твърдения за наличие на практики на заобикаляне. В тази връзка се посочва, че заявителят е изтъкнал, че определени количества въжета от синтетични влакна от Индия са влезли на територията на Съюза по позиция по КН 5609 (Артикули от […] канапи, въжета или дебели въжета), по отношение на която не се прилагат мерки. В настоящото разследване обаче няма информация, която подкрепя това становище.
(24)
Въз основа на изложеното по-горе се счита, че по време на РПП 31 тона от разглеждания продукт действително са били внесени от Индия на митническата територия на Съюза. Що се отнася до проверените продажби за износ за пристанищата на Съюза, които не са били пуснати в свободно обращение на пазара на Съюза от тримата включени в представителната извадка индийски производители, тези продажби се разглеждат като част от индийския внос за трети държави.
(25)
Поради липсата на значителен обем на вноса от Индия в Съюза, той не основание за провеждането на представителен анализ на вероятността от продължаване на дъмпинга или вредата. Всъщност поради така ограничения действителен обем на вноса, не може да се заключи, че по време на РПП е съществувал причиняващ вреда дъмпинг от Индия. Поради това анализът се насочи към вероятността от повтаряне на дъмпинга и вредата, ако бъде позволено срокът на действие на мерките да изтече.
2. Вероятно развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
2.1. Производствен капацитет
(26)
Проверено бе дали в разглежданата държава няма неизползван производствен капацитет, което би създало условие за подновяване на дъмпинговия износ при отмяна на мерките.
(27)
Установено бе, че производственият капацитет на тримата включени в представителната извадка производители износители рязко е нараснал в периода между 2007 г. и РПП, докато в същото време използването на капацитета е намаляло. Свободният капацитет на трите дружества е бил около 75 % от потреблението в Съюза през РПП. Това се знак за вероятно увеличение на обема на износа за Съюза, ако бъде допуснато срокът на действие на мерките да изтече.
(28)
Що се отнася до останалите производители на въжета от синтетични влакна в Индия, известно е, че Garware, дружеството, което престана да оказва съдействие след етапа на подбор на представителната извадка, е важен производител и, според информация от неговия официален уебсайт, разполага със значителен производствен капацитет. Освен това в искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие се посочват още четирима големи индийски производители. Съществуват и няколко малки и средни индийски производители, които са извършвали продажби основно на вътрешния пазар. Тъй като тези индийски производители не оказаха съдействие, техният производствен капацитет не е известен, но може да се предположи, че тенденцията при оказалите съдействие дружества е съпоставима и че тези производители имат още повече свободен капацитет.
(29)
След разгласяване на констатациите, всички включени в представителната извадка индийски производители оспориха данните относно техния съвкупен свободен капацитет. Всички тези данни обаче бяха съобщени от самите дружества и бяха проверени посредством проверки на място за всяко едно от тях. Поради това тези твърдения бяха отхвърлени.
2.2. Обем на продажбите на пристанища на Съюза и на други пазари за износ
(30)
Обемът на продажбите за износ на тримата включени в представителната извадка производители износители за други трети държави, в това число и продажбите в пристанища на Съюза, които не влизат на митническата територия на Съюза, е значителен и се е увеличил с близо 80 % по време на разглеждания период, което е представлявало почти половината от общия обем на продажбите на производителите износители по време на РПП.
(31)
Действителният внос в Съюза на практика е бил преустановен след налагането на първоначалните мерки. Трябва обаче да се отбележи, че обемът на продажбите за износ на включените в представителната извадка производители на пристанища на Съюза значително е нараснал по време на разглеждания период от 61 на 785 тона. Предвид това, че действителните продажби за внос в Съюза са направени отчасти през същите търговски канали като продуктите, продавани на пристанища на Съюза, това засилено присъствие в непосредствена близост до пазара на Съюза може да означава, че при отсъствие на мерки, включените в представителната извадка индийски производители - а може би и някои други, биха започнали да продават значителни количества от разглеждания продукт на пазара на Съюза за кратък период от време.
(32)
С оглед на изложената по-горе експортна ориентация на индийските производители, както и тяхното нарастващо присъствие в пристанищата на Съюза, може да се заключи, че е твърде вероятно обемът на индийския износ за Съюза да нарасне значително, ако бъде позволено срокът на действие на мерките да изтече.
(33)
След разгласяване на констатациите от преразглеждането, един индийски производител изтъкна, че индийският износ е добре разпределен между пазари с потенциал за растеж в четирите краища на света, което не би довело до подновяване на износа за Съюза в големи количества при отсъствието на мерки. Приема се, че някои индийски производители може да са разпределили продажбите си за износ към различни пазари, но това не е достатъчно да промени заключенията, направени на базата на представените по-горе констатации.
2.3. Връзка между експортните цени за трети държави и нормалната стойност
(34)
Направено бе индикативно изчисляване на дъмпинга въз основа на проверените продажби на пристанища на Съюза на тримата включени в представителната извадка производители износители, които въпреки че се разглеждат като част от продажбите за износ за други трети държави, са много показателни за потенциалните цени на индийските въжета от синтетични влакна при липса на мита. Нормалната стойност бе основана на цените на вътрешния индийския пазар. На базата на тези цифри бе установен дъмпинг за двама от тримата включени в представителната извадка индийски производители. Дъмпинговите маржове бяха установени на стойност от около 10 %, което може да се счита за доста висок процент, въпреки че е доста под процента на дъмпинговите маржове, установени по време на първоначалното разследване.
(35)
Сравнение на цените, наложени от тримата включени в представителната извадка производители износители на пазари на други трети държави (с изключение на продажбите на пристанища на Съюза), с цените им на вътрешния пазар, показа сходен резултат, макар че установените по този начин дъмпингови маржове бяха по-ниски.
(36)
След разгласяване на констатациите от настоящото разследване, един индийски производител заяви, че не е установен дъмпинг по отношение на индийския внос в Съюза. Действителен внос обаче не е бил регистриран. Освен това бе установен дъмпинг както за продажбите в пристанища на Съюза, така и за продажбите на други трети държави. Поради това посоченото твърдение бе отхвърлено.
(37)
Друга заинтересована страна заяви, че дъмпинговите маржове, установени с настоящото преразглеждане, не могат да се считат за значителни, когато се сравняват със съществуващите равнища на митата, поради съществената разлика в разходите за работна ръка между Съюза и Азия. Следва обаче да се отбележи, че разходите за работна ръка в Съюза не се вземат предвид при изчислението на дъмпинговите маржове.
3. Заключение относно вероятността за повтаряне на дъмпинга
(38)
Въз основа на направения по-горе анализ се стига до заключението, че производителите износители имат голям производствен потенциал за подновяване на износа за Съюза, ако бъде позволено срокът на действие на мерките да изтече. По отношение на цените бе установено, че двама включени в представителната извадка производители са извършвали продажби в други трети държави на дъмпингови цени. Наред с това, освен дружеството Garware, което престана да сътрудничи, има още петима големи производители износители, изброени в жалбата, за които въз основа на наличната информация може да се предполага, че следват тенденцията на дружествата, за които е установено, че извършват продажби на дъмпингови цени е други трети държави.
(39)
Данните, че индийските производители износители продължават да имат стратегически интерес на пазара на Съюза, за който свидетелства нарастващият обем на продажбите за износ на пристанищата на Съюза, както и огромният неизползван капацитет, правят твърде вероятно подновяването на износа им за Съюза в значителни количества, ако мерките отпаднат. Предвид ценовото поведение на индийските износители на пазари на трети държави, е твърде вероятно износът на дъмпингови цени да бъде подновен. Поради това се заключава, че е вероятно изтичането на срока на действие на мерките да доведе до повтаряне на дъмпинга.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(40)
Производителите от Съюза, представляващи общото производство на Съюза, съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент. Броят на производителите от Съюза се изчислява на около четиридесет
(41)
15 производители от Съюза, от чието име сдружението на жалбоподателите подаде искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, и трима други производители от Съюза предоставиха информацията за подбора на представителната извадка, изискана в известието за започване на процедура. Както бе посочено в съображение 12, на подробно разследване бе подложена представителна извадка от петима производители, представляващи приблизително 40 % от промишлеността на Съюза. В представителната извадка бяха включени следните дружества:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Португалия),
-
Eurorope SA (Гърция),
-
Lanex A.S. (Чешка република),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Португалия),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Австрия).
(42)
Както вече бе посочено в съображение 12, осемнадесетте оказали съдействие производители от Съюза са представлявали 78 % от общото производство на Съюза по време на РПП.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на пазара на Съюза
(43)
Потреблението в Съюза на въжета от синтетични влакна бе установено въз основа на обема на продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза (в това число и продажбите от неоказали съдействие производители от Съюза, изчислени от сдружението на жалбоподателите) плюс целия внос в Съюза, по данни на Евростат.
(44)
Въз основа на изложеното по-горе може да се направи заключението, че по време на разглеждания период потреблението в Съюза е нараснало със 7 %. По-конкретно, след повишението от 16 % в периода между 2006 и 2007 г., потреблението е спаднало с 20 % между 2007 г. и РПП.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Общо потребление в Съюза (в тонове)
34 318
39 816
36 777
31 944
Индекс (2006 г.=100)
100
116
107
93
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза), жалбоподател (невключени в представителната извадка производители от Съюза), Евростат (внос)
2. Внос от Индия
(45)
Както бе посочено в съображение 21, по време на разглеждания период действителният индийски внос е бил пренебрежимо малък поради ефективните действащи антидъмпингови мерки.
(46)
Въпреки това, както бе пояснено в съображение 22, е налице засилено присъствие на индийски производители в непосредствена близост до пазара на Съюза, посредством продажби за износ в пристанищата на Съюза, които не се оформят митнически и поради това са освободени от посочените антидъмпингови мита.
3. Цени и обем на индийския износ за други трети държави
(47)
Поради факта, че обемът на индийския внос в Съюза е бил пренебрежимо малък, бяха сравнени цените на индийския износ за други трети държави (в това число и износът, продаден на пристанища на Съюза, за който не се прилагат антидъмпингови мита), и цените на продажбите от Съюза, извършени от включените в представителната извадка производители от промишлеността на Съюза.
(48)
Въз основа на това бе установено, че индийският износ за други трети държави е бил извършван на значително по-ниски цени от цените на промишлеността на Съюза. Установената по този начин разлика в цените достигна нивото от 46 % и средно възлизаше на 18 %.
(49)
Стойността на индийските продажби за износ към други трети държави е нараснала с повече от 30 % по време на разглеждания период. Тези продажби са представлявали близо половината от общия оборот на включените в представителната извадка индийски производители износители по време на РПП.
4. Внос от други държави
(50)
Въпреки спада в потреблението на пазара на Съюза със 7 %, обемът на вноса от други трети държави е нараснал по време на разглеждания период с 18 %. Вследствие на това пазарният дял на този внос е нараснал от 17 % на 22 %.
(51)
Следва да се отбележи, че по време на разглеждания период вносът от Китайската народна република (наричана по-нататък „КНР“) е нараснал с 46 % и е достигнал пазарен дял от 8,6 % (спрямо 5,5 % през 2006 г.). Въпреки че не може да се направи точно сравнение поради общия характер на данните от Евростат, които не са разбити по вид продукт, от тях става ясно, че средната цена на китайския внос в Съюза е била значително по-висока от средната цена на индийските продажби за износ. Освен това средната цена на китайския внос изглежда е съответствала на цените на промишлеността на Съюза.
(52)
Вносът от Република Корея (наричана по-нататък „Корея“) в Съюза е запазил своя пазарен дял на ниво от около 3 % по време на разглеждания период. Освен това обемът на този внос е намалял с 6 % в съответствие със свиването на потреблението.
(53)
По време на РПП вносът от други трети държави е представлявал по-малко от 2 % от пазарния дял на пазара на въжета от синтетични влакна в Съюза.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Предварителни бележки
(54)
Анализирани бяха всички показатели за вреда, изброени в член 3, параграф 5 от основния регламент. Що се отнася до показателите за обема на продажбите и пазарния дял на производителите от Съюза, те бяха анализирани въз основа на данните, събрани от всички производители от Съюза, т.е. от промишлеността на Съюза. Що се отнася до всички останали показатели за вреда, те бяха разгледани въз основа на информацията, предоставена от включените в представителната извадка производители от Съюза и проверена в помещенията на всяко от дружествата, както бе посочено в съображение 15. Както бе посочено в съображение 12, един от включените в представителната извадка производители от Съюза, е започнал своята дейност по време на разглеждания период, поради което данните за него не бяха използвани за анализа на тенденциите на показателите за вреда, за да се избегне изкривяване на тези тенденции.
5.2. Обем на продажбите на промишлеността на Съюза
(55)
Продажбите на промишлеността на Съюза са намалели значително с 12 % през разглеждания период. Както вече бе посочено в съображение 44, през разглеждания период потреблението в Съюза е намаляло със 7 %, като е отбелязало особено драстичен спад от 2007 г. насам. Следва да се подчертае, че обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е спаднал по-бързо, отколкото потреблението:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на продажбите в Съюза от промишлеността на Съюза (в тонове)
28 393
32 161
28 911
24 955
Индекс (2006 г.=100)
100
113
102
88
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза), жалбоподател (невключени в представителната извадка производители от Съюза)
5.3. Пазарен дял на промишлеността на Съюза
(56)
Развитието, очертано в предходното съображение и представено в таблицата по-горе, е довело до загуба на пазарен дял от промишлеността на Съюза в периода между 2006 г. и РПП. Намаляването на пазарния дял на промишлеността на Съюза е било непрекъснато и е довело до загуба от 4,6 процентни пункта:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (%)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Индекс (2006 г.=100)
100
98
95
94
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза), жалбоподател (невключени в представителната извадка производители от Съюза)
(57)
Следва да се отбележи, че посочената по-горе загуба на пазарен дял на промишлеността на Съюза се дължи в голяма степен на повишаването на пазарния дял на китайския внос (вж. съображение 50).
5.4. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(58)
В съответствие с тенденциите при обема на продажбите, производственият обем на включените в представителната извадка производители от Съюза е отбелязал сходен спад със 17 % по време на разглеждания период. През същия период производственият капацитет е нараснал с 5 %. Това е довело до понижение с 20 % на използване на капацитета между 2008 г. и РПП:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производство (в тонове)
11 229
12 286
12 150
9 372
Индекс (2006 г.=100)
100
109
108
83
Производствен капацитет (в тонове)
21 510
23 467
23 278
22 480
Индекс (2006 г.=100)
100
109
108
105
Използване на капацитета (%)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Индекс (2006 г.=100)
100
100
100
80
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.5. Складови наличности
(59)
Що се отнася до складовите наличности, производителите на въжета от синтетични влакна поддържат нивото на своите складови наличности на доста ниско равнище, тъй като по-голяма част от продукцията се изготвя по поръчка. По време на разглеждания период се наблюдава спад в средните складови наличности, особено през РПП, което се дължи основно на намалението на производството на въжета от синтетични влакна.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
1 073
982
1 156
905
Индекс (2006 г.=100)
100
92
108
84
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.6. Продажни цени
(60)
Средните цени на сходния продукт, продаван в Съюза от включените в представителната извадка производители от Съюза, са се увеличили в известна степен през разглеждания период, особено между 2007 г. и РПП:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Средни единични продажни цени на промишлеността на Съюза (EUR/t)
5 268
5 229
5 670
5 766
Индекс (2006 г.=100)
100
99
108
109
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
(61)
Следва да се отбележи обаче, че посочената по-горе средна продажна цена е изчислена въз основа на всички видове на продукта, в това число и въжетата от синтетични влакна с най-висока стойност като например въжетата от синтетични влакна, изработени от суровината, наречена Dyneema. Разликите в цената на различните видове на продукта в действителност е доста голяма (вж. съображение 19). През последните години промишлеността на Съюза е увеличила производството на продукти с висока стойност. Съответно тези въжетата от синтетични влакна представляват нарастваща част от продуктовата гама. Тези скорошни промени в продуктовата гама са една от причините за повишението на средната единична продажна цена на промишлеността на Съюза.
5.7. Рентабилност
(62)
Благодарение от една страна на ефективните действащи мерки, а от друга - на диверсификацията на продуктовата гама, включените в представителната извадка производители от Съюза са успели да запазят стабилно и добро равнище на рентабилност по време на разглеждания период:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Рентабилност на промишлеността на Съюза (%)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Индекс (2006 г.=100)
100
115
104
128
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.8. Инвестиции и способност за привличане на капитали
(63)
През 2006 и 2007 г. нивото на инвестициите е било относително високо, след което е спаднало на половина от предходната стойност. По време на РПП фактически не е имало инвестиции.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетни инвестиции (в евро)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Индекс (2006 г.=100)
100
109
54
5
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.9. Възвръщаемост на инвестициите
(64)
В съответствие на стабилната тенденция по отношение на рентабилността, възвращаемостта на инвестициите също е нараснала по време на разглеждания период.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Възвръщаемост от инвестицията (%)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Индекс (2006 г.=100)
100
119
122
132
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.10. Паричен поток
(65)
Паричният поток на включените в представителната извадка производители от Съюза е останал на относително стабилни нива по време на разглеждания период:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Паричен поток (EUR)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Индекс (2006 г.=100)
100
132
129
115
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.11. Заетост, производителност и разходи за работна ръка
(66)
Между 2006 и 2008 г. заетостта при включените в представителната извадка производители от Съюза е имала положително развитие. От 2008 г. до РПП обаче се наблюдава спад в заетостта поради намаляване на търсенето на пазара. Намаляването на търсенето е довело до намаляване на производството и до спад в производителността между 2008 г. и РПП. Що се отнася до годишните разходи за работна ръка за заето лице, те са отбелязали ръст до 2008 г., след което са се понижили слабо през РПП.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Заетост (брой лица)
638
665
685
623
Индекс (2006 г.=100)
100
104
107
98
Годишни разходи за работна ръка за едно заето лице (EUR)
12 851
13 688
14 589
14 120
Индекс (2006 г.=100)
100
107
114
110
Производителност (в тонове на заето лице)
17,6
18,4
17,7
15,0
Индекс (2006 г.=100)
100
105
101
85
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.12. Растеж
(67)
Между 2006 г. и РПП, когато потреблението в Съюза е намаляло със 7 % (вж. съображение 44), обемът на продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза се е понижил с 12 %, а пазарният ял на промишлеността на Съюза е спаднал с 6 процентни пункта (вж. съображения 55 и 56). От друга страна, докато обемът на действителния индийски внос е останал пренебрежимо малък поради действащите мерки, обемът на вноса от други държави се е повишил с 18 % (основно в резултат на вноса от КНР), като пазарният му дял е нараснал с още 5 процентни пункта (вж. съображение 50). Поради това се стига до заключението, че промишлеността на Съюза е била по-засегната от спада в потреблението и е претърпяла по-съществена загуба на обем на продажбите, отколкото други участници на пазара.
5.13. Размер на дъмпинговия марж
(68)
Поради факта, че вносът на разглеждания продукт от Индия по време на РПП е бил пренебрежимо малък, за действителния индийски внос не можа да бъде установен дъмпингов марж. Следва обаче да се отбележи, че индийският износ за пристанища на Съюза, който не се оформя митнически, е нараснал значително и за някои от тези продажби бе установено, че са извършвани на дъмпингови цени.
5.14. Възстановяване след предишните дъмпингови практики
(69)
Анализирано бе дали промишлеността на Съюза все още е в процес на възстановяване от въздействието на предишни дъмпингови практики. Стигна се до заключението, че промишлеността на Съюза вече в голяма степен е успяла да се възстанови от това въздействие, тъй като ефективните антидъмпингови мерки бяха наложени за дълъг период от време.
5.15. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(70)
Благодарение на факта, че върху вноса на въжета от синтетични влакна с произход от Индия бяха наложени ефективни антидъмпингови мерки, промишлеността на Съюза изглежда е успяла да се възстанови до голяма степен от въздействието на предишните дъмпингови практики.
(71)
Въпреки това не може да се заключи, че състоянието на промишлеността на Съюза е сигурно. Въпреки че някои показатели за вреда, свързани с финансовите резултати на производителите от Съюза, а именно рентабилността, възвращаемостта на инвестициите и паричният поток, могат да бъдат счетени за знак за относителна стабилност, други показатели за вреда, и по-специално обемът на продажбите и пазарният дял, производството и използването на капацитета, както и инвестициите, ясно сочат, че в края на РПП промишлеността на Съюза все още е била в доста уязвимо състояние. След разгласяване на констатациите от настоящото разследване, един индийски производител заяви, че промишлеността на Съюза не е понесла вреда по време на РПП. В тази връзка следва да се отбележи, че не е заявявано, че промишлеността на Съюза е понесла значителна вреда по време на РПП. Напротив - въз основа на констатациите от преразглеждането бе направено заключението, че от някои от показателите е видно, че положението е стабилно, докато други показатели са знак за наличието на вреда.
(72)
Някои от заинтересованите страни заявиха, че негативните тенденции на някои показатели за вреда не са причинени от индийския внос, а се дължат на световната икономическа криза и на повишения пазарен дял на китайския внос. В тази връзка следва да се отбележи, че негативното развитие на някои показатели не се свързва с почти несъществуващия индийски внос. Освен това бе разгледано повишението на китайския внос и то не оказа въздействие върху анализа на вероятността от повтаряне на вредоносния дъмпинг.
(73)
По отношение на жизнеспособността на промишлеността на Съюза като цяло трябва да се отбележи, че постепенното въвеждане на различни продукти с по-висока стойност - както в рамките на Съюза, така и на пазари на трети държави - изглежда дава основание за положителна прогноза за дългосрочната конкурентоспособност на промишлеността на Съюза, тъй като броят на производителите на световния пазар, които произвеждат такива висококачествени въжета от синтетични влакна, в момента е ограничен.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТАРЯНЕ НА ВРЕДАТА
(74)
Както бе посочено в съображение 25, предвид пренебрежимо малкия обем на вноса на разглеждания продукт от Индия по време на РПП, анализът бе насочен към вероятността от повтаряне на дъмпинга и вредата.
(75)
Както вече подробно бе описано в съображения 26-28, индийските производители износители разполагат с огромен неизползван капацитет. Освен това, както бе разяснено в съображения 30-32, индийските производители притежават сериозна ориентация и стимул да продават своите продукти в големи обеми на пазари за износ. Освен това, както бе посочено в съображение 31, присъствието на пристанищата на Съюза на индийските производители е все по-осезаемо и силно. Поради тези причини може да се направи заключението, че е твърде вероятно вносът от Индия за Съюза да достигне значителни количества за кратък период от време, ако бъде позволено изтичане на срока действие на мерките.
(76)
Както бе посочено в съображения 34 и 35, е твърде вероятно при липсата на мерки индийският внос на дъмпингови цени да се поднови. Освен това, както бе посочено в съображения 47 и 48, бе установено също така, че фактът, че продажните цени на индийските производители са средно 18 % по-ниски от цените на промишлеността на Съюза (като тази разлика в цените може да достигне 46 %) е знак за това, че при липсата на мерки е твърде вероятно индийските производители да изнасят за пазара на Съюза разглеждания продукт на цени, значително по-ниски от тези на промишлеността на Съюза, т.е. вероятно е те да подбиват продажните цени на производителите от Съюза.
(77)
Предвид изложеното по-горе може да се заключи, че при липсата на мерки е твърде вероятно индийският внос на разглеждания продукт да бъде подновен в значителни количества и на цени, които сериозно подбиват тези на промишлеността на Съюза.
(78)
Предвид относително уязвимото състояние на промишлеността на Съюза, както бе пояснено в съображения 71 и 72, вероятно е потенциално масовото повтаряне на индийския дъмпингов внос на цени, които подбиват тези в Съюза, да има причиняващо вреда въздействие за състоянието на промишлеността на Съюза. Преди всичко подновяване на дъмпинговия внос в значителни количества е вероятно да доведе до нови загуби на пазарен дял и обем на продажбите на промишлеността на Съюза, а оттам и намаляване на производството и спад в заетостта. Това, наред с натиска върху цените вследствие на вноса, който подбива продажните цени на производителите на Съюза, би довело до бързо и сериозно влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(79)
Въз основа на изложеното по-горе се прави заключението, че ако бъде допуснато срокът на мерките да изтече, има вероятност вредата от подновен дъмпингов внос на разглеждания продукт от Индия да се повтори.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителни бележки
(80)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе разгледан въпросът, дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки би противоречало на интереса на Съюза като цяло.
(81)
Определянето на интереса на Съюза бе основано на преценка на всички засегнати интереси, т.е. на промишлеността на Съюза, на вносители, търговци, търговци на едро и промишлени ползватели на разглеждания продукт.
(82)
Следва да се припомни, че при предишните разследвания не бе счетено, че налагането на мерки е в противоречие с интереса на Съюза. Освен това настоящото разследване представлява преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, което означава, че се анализира ситуация, в която са налице действащи антидъмпингови мерки.
(83)
Въз основа на това беше разгледано дали въпреки заключението, че има вероятност от повтаряне на дъмпинга и вредата, са налице първостепенни съображения, които в конкретния случай биха довели до заключението, че запазването на мерките не е в интерес на Съюза.
2. Интереси на промишлеността на Съюза
(84)
Както вече бе посочено в съображения 56 и 73, промишлеността на Съюза е успяла да запази съществен, макар и намаляващ пазарен дял, като в същото време е разнообразила своята продуктова гама, като е добавила повече висококачествени въжета от синтетични влакна. Поради това може да се приеме, че промишлеността на Съюза е запазила своята жизнеспособност в структурно отношение.
(85)
С оглед на заключенията относно състоянието на промишлеността на Съюза, изложени в съображения 70-72, и в съответствие с доводите по отношение на анализа на вероятността от повтаряне на вредата, представени в съображения 74-79, може да се приеме също така, че е вероятно промишлеността на Съюза да претърпи сериозно влошаване на своето финансово състояние, ако бъде позволено срокът на действие на антидъмпинговите мита да изтече, което би довело до повтаряне на значителната вреда.
(86)
Всъщност предвид очакваните обем и цени на вноса на разглеждания продукт от Индия, промишлеността на Съюза би била изправена пред сериозен риск. Както бе пояснено в съображение 78, този внос би довел до допълнително намаляване на нейния пазарен дял, до понижаване на обема на продажбите и до спад в заетостта и би потиснало цените, което в крайна сметка би довело до намаляване на нейната рентабилност, подобно на отрицателните равнища, установени по време на първоначалното разследване.
(87)
С оглед на изложеното по-горе и при липсата на данни за противното се заключава, че запазването на съществуващите мерки не би било в противоречие с интереса на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на несвързани вносители/търговци
(88)
Комисията изпрати въпросници на десет несвързани вносители/търговци. Само едно от тези дружества отговори, като направи възражение по случая. Предвид факта обаче, че дружеството е свързано с индийски производител на въжета от синтетични влакна, то не може да се приема за несвързан вносител. Тъй като дружеството в свързан вносител, неговият интерес е тясно свързан с интереса на свързания с него индийски производител.
(89)
При тези обстоятелства се заключава, че изглежда няма първостепенни съображения, които да сочат, че удължаването на срока на действие на мерките би имало съществено отрицателно въздействие върху разглежданите несвързани вносители/търговци.
4. Интерес на ползвателите
(90)
Комисията изпрати писмо на едно промишлено сдружение на ползвателите на разглеждания продукт. Нито един ползвател не изпрати пълен отговор на въпросника и от сдружението не бяха получени писмени коментари.
(91)
Поради липсата на съдействие от страна на ползвателите, както и предвид факта, че е вероятно въздействието на антидъмпинговите мерки да е твърде малко в сравнение с другите разходи на основните промишлени сектори, в които се използва продукта, като корабостроенето, машиностроенето и работата на платформи в открито море, се заключава, че удължаването на срока на действие на мерките няма да има съществено отрицателно въздействие върху тези потребители.
5. Заключение
(92)
Може да се очаква, че удължаването на срока на действие на мерките ще гарантира, че индийският дъмпингов внос няма в кратки срокове отново да навлезе на пазара на Съюза в съществени количества. По този начин промишлеността на Съюза ще продължи да се ползва от конкурентните условия на пазара на Съюза и от намаляването на опасността от затваряне на предприятия и спад в заетостта. Очаква се също така тези благоприятни последици да доведат до условия за разработването от страна на промишлеността на Съюза на високотехнологични иновационни продукти за нови и специализирани приложения.
(93)
Следва също така да се отбележи, че предвид интереса на вносителите/търговците, както и на ползвателите в Съюза, изглежда няма убедителни съображения за това, че удължаването на срока на действие на мерките би имало значително отрицателно въздействие.
(94)
С оглед на направените по-горе заключения относно въздействието, което удължаването на срока на действие на мерките би имало върху различните участници на пазара на Съюза, се заключава, че удължаването на срока на действие на мерките не е в противоречие с интереса на Съюза.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(95)
С оглед на изложеното по-горе, а именно предвид, inter alia, огромния свободен капацитет на индийските производители, високата им експортна ориентация и засиленото им присъствие в непосредствена близост до пазара на Съюза, цените на продажбите им за износ на пазарите на други трети държави, за които бе установено, че са под нормалната стойност, както и значително под цените на промишлеността на Съюза по време РПП, както и относително нестабилното състояние на промишлеността на Съюза, вероятно е причиняващият вреда дъмпинг от Индия да се повтори, ако бъде допуснато срокът на прилагане на мерките да изтече.
(96)
Всички засегнати страни бяха информирани за съществените обстоятелства и съображения, на които се основаваше намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки в настоящия им вид. На тези страни бе предоставен срок за представяне на коментари по това разгласяване, но нито една не направи коментар, който да обоснове промени в направените по-горе констатации. Твърденията, свързани с разгласяването на констатациите бяха разгледани в съответните съображения от настоящия регламент.
(97)
От изложеното по-горе следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мита, наложени с Регламент (ЕО) № 1736/2004, следва да бъдат запазени.
(98)
Въпреки това и без да се пренебрегва факта, че има вероятност от повтаряне на вредоносния дъмпинг, настоящата процедура се характеризира с особени обстоятелства, а именно с дългата продължителност на действащите мерки, чийто срок вече бе удължен веднъж, и твърде ограничените количества действителен внос от Индия, както бе посочено в съображения 21-24. Тези факти също следва да бъдат съответно отчетени при определянето на допълнително удължения срок на антидъмпингови мерки, който следва да бъде три години. След разгласяването заявителят изтъкна, че срокът на мерките следва да бъде удължен за пет години и че изложените по-горе мотиви за по-кратко удължаване не са основателни.
(99)
По принцип удължаването на срока на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент е за пет години. По време на разследването се стигна до заключението, че в края на РПП промишлеността на Съюза все още е била в нестабилно състояние и че е изпитвала финансови затруднения за дълъг период от време, както бе установено по време на първоначалното разследване. Поради това все още не е постигнато пълно възстановяване от причиняващия вреда дъмпинг. Редица показатели за вреда разкриха обаче, че налагането на мерки вече е дало възможност за постигането на съществени подобрения. От анализа на тази сложна ситуация се стига до заключението, че има вероятност от постигане на пълно и стабилно възстановяване от породените в миналото последици на причиняващия вреда дъмпинг в по-кратък период от време, отколкото обичайните пет години. Въз основа на цялостния анализ на вредата и на вероятното развитие на пазара в контекста на действащите мерки бе преценено, че тригодишен период би бил достатъчен на промишлеността на Съюза да завърши своето икономическо и финансово възстановяване. Поради това не е необходимо мерките да бъдат запазени за по-дълъг период от време.
(100)
Следователно се приема, че удължаването на срока мерките за пълния петгодишен период не е напълно подкрепено от фактите, установени по време на разследването, и че продължителността на мерките следва съответно да бъде ограничена до три години.
(101)
Ставката на индивидуалното антидъмпингово мито, посочена в член 1, бе определена въз основа на констатациите от първоначалното разследване. Следователно тя отразява установената по време на посоченото разследване ситуация по отношение на съответното дружество. Така тази митническа ставка (за разлика от митото, приложимо за цялата държава, което се прилага за „всички други дружества“) се прилага изключително за вноса на продукти с произход от Индия и произведени от съответното дружество, и следователно от конкретното посочения правен субект. Внесените продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в член 1, включително и субектите, свързани с конкретно посоченото дружество, не могат да се ползват от тази ставка и по отношение на тях се прилага митото, приложимо за цялата държава.
(102)
Всяко искане за прилагане на индивидуална антидъмпингова митническа ставка по отношение на дадено дружество (например при промяна в наименованието на субекта или след създаване на нови производствени или търговски структури) следва да се изпрати незабавно до Комисията заедно с цялата свързана с искането информация, по-специално за промени в дейността на дружеството, свързани с производството, продажбите на вътрешния пазар и продажбите за износ, във връзка с промяната на наименованието или промяната по отношение на производствените или търговските структури например. Ако е необходимо, регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализация на списъка от дружества, за които се прилагат индивидуалните мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на канапи, въжета и дебели въжета, плетени или не, дори импрегнирани, промазани, покрити или обвити с каучук или с пластмаси, от полиетилен или полипропилен, различни от канапи за свързване или връзване, с линейна плътност, по-голяма от 50 000 dtex (5 g/m), както и от други синтетични влакна от найлон или от други полиамиди или полиестери, с линейна плътност, по-голяма от 50 000 dtex (5 g/m), класирани понастоящем в кодове по КН 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 и 5607 50 19 и с произход от Индия.
2. Ставката на антидъмпинговото мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Митническа ставка
Допълнителен код по ТАРИК
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Всички други дружества
82,0 %
8900
3. Прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се за срок от три години.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 20 декември 2010 година.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 1242/2010
tal-20 ta' Diċembru 2010
li jimponi dazju anti-dumping definittiv fuq importazzjonijiet ta’ ħbula ta’ fibra sintetika li joriġinaw mill-Indja wara reviżjoni tal-iskadenza taħt l-Artikolu 11(2) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat- 30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 9(4) u l-Artikolu 11(2) u (5) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea, ippreżentata wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Il-miżuri fis-seħħ
(1)
Permezz tar-Regolament (KE) Nru 1312/98 tal-24 ta’ Ġunju 1998 (2), il-Kunsill, wara investigazzjoni anti-dumping (“l-investigazzjoni oriġinali”) impona dazji anti-dumping definittivi (“il-miżuri oriġinali”) fuq importazzjonijiet ta’ ħbula ta’ fibra sintetika li joriġinaw mill-Indja. Il-livelli ta’ dazji imposti kienu ta’ 53 % għal produttur-esportatur Indjan wieħed u ta’ 82 % għall-importazzjonijiet l-oħrajn kollha li joriġinaw mill-Indja (“il-pajjiż ikkonċernat”).
(2)
Wara reviżjoni tal-iskadenza taħt l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku (“ir-reviżjoni preċedenti tal-iskadenza”), il-Kunsill żamm dawn il-miżuri permezz tar-Regolament (KE) Nru 1736/2004 tal- 4 ta’ Ottubru 2004 li jimponi dazju anti-dumping definittiv fuq importazzjonijiet ta’ ħbula ta’ fibra sintetika li joriġinaw mill-Indja (3).
2. Talba għal reviżjoni
(3)
Tressqet talba għal reviżjoni tal-iskadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku fl- 4 ta’ Mejju 2009 mill-Kumitat ta’ Kollegament tal-UE għall-Industriji tal-Ispag, Ħbula u Xbiek (Eurocord) (“l-applikant”) f’isem il-produtturi tal-Unjoni li jirrappreżentaw proporzjon ewlieni, f’dan il-każ aktar minn 50 % tal-produzzjoni tal-Unjoni ta’ ħbula ta’ fibra sintetika.
(4)
It-talba saret fuq il-bażi li l-iskadenza tal-miżuri aktarx li kienet se tirriżulta f’rikorrenza ta’ dumping u dannu għall-industrija tal-Unjoni.
(5)
Hekk kif stabbilixxiet, wara li kkonsultat lill-Kumitat ta’ Konsulenza, li kien hemm biżżejjed provi biex tinbeda reviżjoni, il-Kummissjoni ħabbret fis- 7 ta’ Ottubru 2009, permezz ta’ avviż ta’ bidu ppubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (4) (“l-avviż ta’ bidu”), li kienet se tagħti bidu għal reviżjoni tal-iskadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku.
3. Investigazzjoni
3.1. Perjodu ta’ investigazzjoni
(6)
L-investigazzjoni dwar il-probabbiltà li jissokta jew jerġa' jseħħ dumping kopriet il-perjodu bejn l-1 ta’ Ottubru 2008 u t-30 ta’ Settembru 2009 (“il-‘perjodu tal-investigazzjoni ta’ reviżjoni” jew “PIR”). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-evalwazzjoni tal-probabbiltà li jissokta jew jerġa' jseħħ id-dannu kopra l-perjodu bejn l-1 ta’ Jannar 2006 u t-tmiem tal-PIR (il-“perjodu kkunsidrat”).
3.2. Partijiet ikkonċernati minn din l-investigazzjoni
(7)
Il-Kummissjoni tat avviż uffiċjali dwar il-bidu tar-reviżjoni tal-iskadenza lill-produtturi magħrufa tal-Unjoni, lill-esportaturi u lill-produtturi-esportaturi fil-pajjiż ikkonċernat, lir-rappreżentanti tal-pajjiż ikkonċernat, lill-importaturi kif ukoll lil assoċjazzjoni ta’ utenti li kienu magħrufa li kienu kkonċernati.
(8)
Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jesprimu l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu seduta fit-termini ta’ skadenza ffissati fl-avviż ta’ bidu. Il-partijiet interessati kollha, li għamlu talba f’dan is-sens u li wrew li kien hemm raġunijiet partikolari biex jinstemgħu, ingħataw seduta.
4. Kampjunament
(9)
Minħabba li kien jidher li kien hemm numru għoli ta’ produtturi tal-Unjoni u produtturi esportaturi fl-Indja, tqies li kien xieraq, b’mod konformi mal-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku, li jiġi eżaminat jekk għandhomx jittieħdu kampjuni. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista' tiddeċiedi jekk ikunx meħtieġ li jittieħdu kampjuni u, jekk iva, li jintgħażel kampjun, il-partijiet imsemmija hawn fuq intalbu jippreżentaw lilhom infushom fi żmien 15-il jum mill-bidu tar-reviżjoni u jipprovdu lill-Kummissjoni bl-informazzjoni mitluba fl-avviż ta’ bidu.
(10)
Total ta’ ħames produtturi Indjani, tnejn minnhom mill-istess grupp, ressqu ’l quddiem u pprovdew l-informazzjoni mitluba fit-terminu ta’ skadenza mogħti u esprimew xewqa li jiġu inklużi fil-kampjun. Erba’ minn dawn il-ħames kumpaniji pproduċew u esportaw il-prodott ikkonċernat lejn is-suq tal-Unjoni matul il-PIR. Il-ħames kumpanija ma esportatx il-prodott ikkonċernat lis-suq tal-Unjoni matul il-PIR. Il-ħames kumpaniji kollha ġew meqjusa bħala kumpaniji li kkooperaw u ġew ikkunsidrati għall-kampjunament. Il-livell ta’ kooperazzjoni mill-Indja, jiġifieri l-perċentwal ta’ esportazzjonijiet lejn l-Unjoni mill-kumpaniji Indjani li kkooperaw meta mqabbla mal-esportazzjonijiet kollha mill-Indja lejn l-Unjoni ma setax jiġi kkalkulat peress li l-esportazzjonijiet totali tal-Unjoni matul il-PIR irrapportati mill-ħames kumpaniji li kkooperaw kienu sostanzjalment ogħla mill-volum irreġistrat mill-Eurostat għall-esportazzjonijiet kollha mill-Indja, għar-raġunijiet spjegati fid-dettall fil-premessi 21 sa 23.
(11)
Il-kampjun intgħażel bi qbil mal-awtoritajiet Indjani u inkluda dawk l-erba’ kumpaniji li rrapportaw bejgħ b’esportazzjoni lejn l-Unjoni. Tnejn mill-erba’ kumpaniji li ttieħdu fil-kampjun kienu relatati. Għandu jiġi mfakkar li fl-investigazzjoni oriġinali kkoopera biss produttur-esportatur wieħed u preżentament huwa suġġett għal dazju anti-dumping individwali. Għandu jiġi mfakkar ukoll li fir-reviżjoni preċedenti tal-iskadenza l-ebda wieħed mill-produtturi-esportaturi Indjani ma kkoopera u b’hekk, b’mod konformi mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 18(1) tar-Regolament bażiku, il-konklużjonijiet kienu bbażati fuq il-fatti disponibbli.
(12)
Tmintax-il produttur tal-Unjoni (il-ħmistax-il ilmentatur u tliet produtturi oħrajn, li flimkien jirrappreżentaw 78 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni) ipprovdew l-informazzjoni mitluba u qablu li jkunu inklużi fil-kampjun. Fuq il-bażi tal-informazzjoni li ntbagħtet mill-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw, il-Kummissjoni għażlet kampjun ta’ ħames produtturi tal-Unjoni li jirrappreżentaw madwar 40 % tal-industrija tal-Unjoni kif iddefinita fil-premessa 40 u madwar nofs il-bejgħ mill-produtturi tal-Unjoni kollha li kkooperaw lil klijenti mhux relatati fl-Unjoni. Il-kampjun intagħżel fuq il-bażi tal-akbar volum ta’ bejgħ rappreżentattiv u tal-kopertura ġeografika tal-produtturi fl-Unjoni li setgħu jiġu investigati b'mod raġonevoli fiż-żmien disponibbli. Wieħed mill-ħames produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun beda jopera matul il-perjodu kkunsidrat, u b’hekk id-dejta tagħhom ma ntużatx fl-analiżi tax-xejriet tal-indikaturi tad-dannu, sabiex jiġi evitat tgħawwiġ f’dawk ix-xejriet. Madankollu ċ-ċifri tal-erba’ produtturi tal-Unjoni l-oħrajn li ttieħdu fil-kampjun u li ntużaw għall-analiżi ta’ dawk ix-xejriet baqgħu rappreżentattivi.
(13)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-ħames produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun kif ukoll lill-erba’ produtturi-esportaturi Indjani fil-kampjun.
(14)
Intbagħtu risposti għall-kwestjonarji mingħand il-ħames produtturi kollha tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun. Mill-erba’ produtturi-esportaturi Indjani u li ttieħdu fil-kampjun, wieħed waqaf jikkoopera waqt li t-tlieta l-oħrajn (li tnejn minnhom huma relatati) wieġbu għall-kwestjonarji fit-termini ta’ skadenza mogħtija. Għal din ir-raġuni, fl-aħħar nett il-kampjun ta’ produtturi-esportaturi Indjani kien jikkonsisti f’dawk it-tliet kumpaniji Indjani li wieġbu għall-kwestjonarju.
5. Verifika tal-informazzjoni li ntbagħtet
(15)
Il-Kummissjoni talbet u vverifikat l-informazzjoni kollha li dehrilha li kienet meħtieġa sabiex tiddetermina l-issoktar jew il-probabbiltà li jerġgħu jseħħu dumping u dannu għall-interess tal-Unjoni. Saru żjarat ta’ verifika fil-bini tal-kumpaniji li ġejjin:
5.1. Produtturi-esportaturi fl-Indja
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore;
5.2. Produtturi tal-Unjoni
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),
-
Eurorope SA (Greece),
-
Lanex A.S. (ir-Repubblika Ċeka),
-
Lankhorst Euronete Ropes (il-Portugall),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (l-Awstrija).
B. PRODOTT IKKONĊERNAT U PRODOTT SIMILI
1. Il-prodott ikkonċernat
(16)
Il-prodott ikkonċernat huwa l-istess bħal fl-investigazzjoni oriġinali u huwa ddefinit skont kif ġej: spag, irbit, ħbula u kejbils, kemm jekk immaljati jew mibruma u kemm jekk le, u kemm jekk mimlija, miksija, mgħottija jew imlibbsa bil-lastku jew plastik, tal-polietilene jew polipropilene, u kemm jekk le, minbarra ħajt mibrum tat-tip binder u baler, b’kejl ta’ aktar minn 50 000 decitex (5 g/m), kif ukoll ta’ fibri sintetiċi oħrajn tan-najlon jew poliamidi oħrajn jew ta’ poliesters, b’kejl ta’ aktar minn 50 000 decitex (5 g/m). Dan bħalissa jaqa’ taħt il-kodiċi NM 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 u 5607 50 19. Il-prodott ikkonċernat jintuża għal varjetà wiesgħa ta’ applikazzjonijiet marittimi u industrijali, b’mod partikolari għat-tbaħħir (speċjalment għal skopijiet ta’ rmiġġar), u fl-industrija tas-sajd.
(17)
Parti interessata waħda stqarret li l-ħbula ta’ rmiġġ imsemmija hawn fuq ma jaqgħux fid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat billi, minħabba fil-ġonot (iċċumbar) marbuta ma’ dawn il-ħbula, prodotti bħal dawn għandhom ikunu ddikjarati bħala “oġġetti ta’ ħbula” li jappartjenu lil kodiċi ieħor tan-NM (ara wkoll fil-premessa 23). Għandha tinġibed l-attenzjoni, madankollu, li r-referenza għall-ħbula ta’ rmiġġ qed issir biss fil-kuntest tal-applikazzjonijiet tat-tipi differenti tal-prodott ikkonċernat li huma kollha ddefiniti bħala ħbula ta’ fibra sintetika kif stipulat fil-premessa 16.
2. Il-prodott simili
(18)
Kif muri fl-investigazzjoni oriġinali, u kif ikkonfermat f’din l-investigazzjoni, il-prodott ikkonċernat u l-ħbula ta’ fibra sintetika prodotti u mibjugħa mill-produtturi-esportaturi Indjani fis-suq domestiku tagħhom, kif ukoll dawk prodotti u mibjugħa mill-produtturi tal-Unjoni fl-Unjoni huma identiċi f’kull aspett u għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u kimiċi bażiċi. Għalhekk, jitqiesu li huma simili fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
(19)
Parti interessata waħda asserixxiet li l-prodott immanifatturat mill-industrija tal-Unjoni mhuwiex kumparabbli mal-prodott ikkonċernat peress li l-produtturi tal-Unjoni kienu bdew jużaw tip ġdid ta’ materja prima magħrufa bħala Dyneema, li hija ħafna aktar għalja minn materja prima oħra peress li l-prodotti bbażati fuqha għandhom resistenza li hi ħafna aħjar. Tabilħaqq il-produtturi Indjani li ttieħdu fil-kampjun mhumiex qed jużaw dan it-tip ta’ materja prima. Madankollu, huwa ta’ min jinnota l-ewwelnett li l-prodotti inkwistjoni jirrappreżentaw biss parti żgħira tal-prodotti mibjugħa mill-produtturi tal-Unjoni. Tabilħaqq, għalkemm huwa korrett li dan it-tip ta’ fibra dejjem aktar qed jintuża minn uħud mill-produtturi tal-Unjoni, il-ħbula Dyneema jgħoddu biss għal frazzjoni żgħira mill-produzzjoni tal-Unjoni. Għalhekk, waqt li d-differenza sinifikanti fl-ispiża tal-materja prima (potenzjalment madwar 25-30 darba aktar għalja) jista' jkollha xi impatt notevolment fuq l-indikatur tad-dannu li jikkonċerna l-prezz medju ta’ bejgħ tal-industrija tal-Unjoni, l-impatt tal-ħbula Dyneema fuq l-evalwazzjoni globali jibqa' limitat minħabba fil-kwantità immensa ta’ ħbula “standard” prodotti fl-Unjoni. It-tieni, il-kalkoli kollha ta’ din ir-reviżjoni ta’ skadenza kienu msejsa fuq il-paragun tat-tipi ta’ prodotti korrispondenti, li jikkunsidra l-materja prima differentii Għalhekk il-kalkoli ma jistgħux jitgħawwġu minħabba f' differenza fit-taħlita tal-prodott. Fi kwalunkwe każ, il-prodott li juża' l-materja prima bħad-Dyneema, xorta waħda għandu l-istess karatteristiċi fiżiċi u kimiċi bħal tal-prodott ikkonċernat. It-talba, għalhekk, ma ntlaqgħetx.
C. IL-PROBABBILTÀ LI D-DUMPING JISSOKTA JEW JERĠA’ JSEĦĦ
(20)
B’mod konformi mal-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk kienx probabbli li d-dumping jissokta jew jerġa’ jseħħ jekk possibbilment jiskadu l-miżuri fis-seħħ kontra l-Indja.
1. Il-volum tal-importazzjonijiet
(21)
Fuq il-bażi tad-dejta tal-Eurostat, il-volum ta’ importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-Indja kien insinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat. Matul il-PIR, il-volum ta’ importazzjonijiet mill-Indja kien ta’ 31 tunnellata, jiġifieri inqas minn 0,1 % tal-konsum tal-Unjoni matul il-PIR:
(tunnellati)
2006
2007
2008
PIR
l-Indja
3
4
19
31
Importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-Indja, sors - Comext
(22)
Madankollu, skont id-dejta vverifikata, it-tliet kumpaniji inklużi fil-kampjun bagħtu volumi sostanzjalment ogħla tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni matul il-PIR mill-volumi rrapportati fl-Eurostat. F’dan ir-rigward, għandu jiġi mfakkar li fl-investigazzjoni oriġinali, l-importaturi pprovdew informazzjoni li turi li xi wħud mill-kwantitajiet tal-prodott ikkonċernat mixtrija mill-Indja ma kinux ġew irrilaxxati f’ċirkolazzjoni ħielsa fis-suq tal-Unjoni iżda tpoġġew f’magazzini taħt kontroll doganali u nbigħu lil bastimenti li jbaħħru fl-oċeani jew lil pjattaformi offshore. Produttur ilmentatur wieħed tenna dan l-argument fl-investigazzjoni preżenti. Minħabba n-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-kummerċjanti tal-port fl-investigazzjoni, din l-allegazzjoni ma setgħetx tiġi vverifikata. Madankollu, fuq il-bażi tal-lista ta’ klijenti sottomessa mill-produtturi-esportaturi li ttieħdu bħala kampjun, kien evidenti li l-biċċa l-kbira tal-klijenti kienu tabilħaqq fornituri tat-tbaħħir, marittimi u offshore fil-portijiet tal-Unjoni. Fuq il-bażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, jidher li d-differenza bejn id-dejta tal-istatistika u ċ-ċifri rrapportati hija minħabba f'bejgħ bħal dan.
(23)
Għandu jissemma wkoll li t-talba għal reviżjoni tal-iskadenza kienet tinkludi allegazzjonijiet dwar prattika ta’ elużjoni. F’dan ir-rigward, l-applikant allega li ċerti volumi ta’ ħbula ta’ fibra sintetika mill-Indja daħlu fl-Unjoni taħt l-intestatura NM 5609 (Oġġetti ta’ […] spag, irbit, ħbula jew kejbils) li mhijiex suġġetta għal miżuri. Madankollu, l-ebda informazzjoni ma nstabet f’din l-investigazzjoni biex tappoġġa din il-fehma.
(24)
Fuq il-bażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, huwa kkunsidrat li 31 tunnellata tal-prodott ikkonċernat ġew attwalment importati mill-Indja fit-territorju doganali tal-Unjoni fil-PIR. Fir-rigward tal-bejgħ ivverifikat tal-esportazzjonijiet lejn il-portijiet tal-Unjoni, li ma kinux ġew irrilaxxati f’ċirkolazzjoni ħielsa fis-suq tal-Unjoni mit-tliet produtturi Indjani li ttieħdu fil-kampjun, dan il-bejgħ tqies bħala parti mill-esportazzjonijiet mill-Indja lejn pajjiżi terzi oħra.
(25)
Minħabba n-nuqqas ta’ volumi ta’ importazzjoni sinifikanti mill-Indja lejn l-Unjoni, dawn ma fformawx bażi għal analiżi rappreżentattiva għall-probabbiltà li se jissokta d-dumping jew id-dannu. Tabilħaqq fid-dawl ta’ volumi ta’ importazzjoni attwali daqshekk limitati, wieħed ma jistax jikkonkludi li kien jeżisti dumping dannuż mill-Indja matul il-PIR. Għalhekk, l-analiżi ffukat fuq il-probabbiltà li d-dumping u d-dannu jerġgħu jseħħu jekk il-miżuri jitħallew jiskadu.
2. Żvilupp probabbli tal-importazzjonijiet jekk il-miżuri jitneħħew
2.1. Il-kapaċità ta’ produzzjoni
(26)
Ġie eżaminat jekk hemmx kapaċità ta’ produzzjoni mhux użata fil-pajjiż ikkonċernat li tista’ toħloq potenzjal li l-esportazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping jerġgħu jissoktaw f’każ li jitneħħew il-miżuri.
(27)
Instab li l-kapaċità ta’ produzzjoni tat-tliet produtturi-esportaturi li ttieħdu fil-kampjun żdiedet b’mod nett bejn l-2007 u l-PIR waqt li l-użu tal-kapaċità naqset fl-istess ħin. Il-kapaċitajiet liberi tat-tliet kumpaniji kienu ta’ madwar 75 % tal-konsum tal-Unjoni fil-PIR. Dan jindika li aktarx ikun hemm żieda fil-volumi tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni jekk il-miżuri jitħallew jiskadu.
(28)
Meta jitqiesu l-produtturi l-oħrajn tal-ħbula ta’ fibra sintetika fl-Indja, huwa magħruf li Garware, il-kumpanija li waqfet tikkoopera wara l-fażi tat-teħid tal-kampjuni, hija produttur importanti u, skont il-websajt uffiċjali tagħha, għandha kapaċità ta’ produzzjoni sinifikanti. Flimkien ma’ dan, it-talba għar-reviżjoni tal-iskadenza telenka erba' produtturi Indjani kbar oħra. Hemm ukoll bosta produtturi Indjani ta’ daqs medju u żgħir li kellhom bejgħ prinċipalment domestiku. Fl-assenza tal-kooperazzjoni minn dawn il-produtturi Indjani, il-kapaċità ta’ produzjoni tagħhom mhijiex magħrufa, iżda wieħed jista' jassumi li x-xejra tal-kumpaniji li jikkooperaw hija komparabbli u għalhekk dawn il-produtturi għandhom aktar kapaċità libera.
(29)
Wara l-iżvelar tal-konklużjonijiet, il-produtturi Indjani kollha li ttieħdu fil-kampjun sfidaw id-dejta relatata mal-kapaċità libera aggregata tagħhom. Madankollu, din id-dejta attwalment kienet ġiet rappurtata mill-kumpaniji nfushom u kienet ġiet verifikata permezz ta’ investigazzjonijiet fuq il-post għal kull waħda minnhom. Għalhekk dawn it-talbiet ma ntlaqgħux.
2.2. Il-volumi tal-bejgħ lill-portijiet tal-Unjoni u lil swieq oħra tal-esportazzjoni
(30)
Il-volum tal-bejgħ ta’ esportazzjoni tat-tliet produtturi li ttieħdu fil-kampjun lejn pajjiżi terzi oħrajn, inklużi bejgħ fil-portijiet tal-Unjoni li ma jidħolx fit-territorju doganali tal-Unjoni, huwa sinifikanti u żdied b’madwar 80 % matul il-perjodu kkunsidrat, u jirrappreżenta kważi nofs il-bejgħ totali tal-produtturi li esportaw matul il-PIR.
(31)
L-importazzjonijiet attwali lejn l-Unjoni prattikament waqfu wara l-impożizzjoni tal-miżuri oriġinali. Madankollu, għandu jiġi osservat li l-volum ta’ bejgħ b’esportazzjoni tal-produtturi li ttieħdu fil-kampjun lejn portijiet tal-Unjoni żdied b’mod konsiderevoli fil-perjodu kkunsidrat, minn 61 sa 785 tunnellata. Peress li l-bejgħ attwali b’importazzjoni lejn l-Unjoni isir parzjalment permezz tal-istess kanali ta’ bejgħ bħall-prodotti mibjugħa fil-portijiet tal-Unjoni, din il-preżenza dejjem akbar fuq l-għatba tas-suq tal-Unjoni tista’ tindika li, fin-nuqqas ta’ miżuri, il-produtturi Indjani li ttieħdu fil-kampjun - u forsi oħrajn ukoll - jistgħu jibdew ibiegħu kwantitajiet sostanzjali tal-prodott ikkonċernat fis-suq tal-Unjoni f’perjodu ta’ żmien qasir.
(32)
Fid-dawl tal-orjentament tal-esportazzjoni msemmi hawn fuq tal-produtturi Indjani kif ukoll il-preżenza tagħhom li dejjem qed tikber fil-portijiet tal-Unjoni, jista' jiġi konkluż li huwa ferm probabbli li jekk il-miżuri jitħallew jiskadu l-kwantitajiet ta’ esportazzjonijiet mill-Indja lejn l-Unjoni jiżdiedu b'mod sinifikanti.
(33)
Wara l-iżvelar tal-konklużjonijiet tar-reviżjoni, produttur Indjan ġibed l-attenzjoni li l-esportazzjonijiet mill-Indja huma ddiversifikati sew madwar id-dinja, fost swieq b'potenzjal ta’ tkabbir, għalhekk l-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni ma jerġgħux jibdew fi kwantitajiet sostanzjali fin-nuqqas tal-miżuri. Qed jiġi rikonoxxut li xi produtturi Indjani għandhom mnejn iddeversifikaw il-bejgħ ta’ esportazzjonijiet lejn swieq differenti; madankollu, dan ma jistax jitqies bħala biżżejjed biex ibiddel il-konklużjonijiet li ttieħdu fuq il-bażi tal-konklużjonijiet imsemmija hawn fuq.
2.3. Ir-relazzjoni bejn il-prezzijiet ta’ esportazzjoni lejn pajjiżi terzi u l-valur normali
(34)
Sar kalkolu indikattiv tad-dumping fuq il-bażi tal-bejgħ ivverifikat lill-portijiet tal-Unjoni tat-tliet produtturi-esportaturi li ttieħdu fil-kampjun, li, għalkemm tqiesu bħala parti mill-bejgħ b'esportazzjoni lejn pajjiżi terzi oħrajn, jipprovdu indikazzjoni tajba għal prezzijiet potenzjali ta’ ħbula ta’ fibra sintetika mill-Indja fin-nuqqas ta’ dazji. Il-valuri normali kienu bbażati fuq il-prezzijiet domestiċi fis-suq Indjan. Fuq il-bażi ta’ dawn il-figuri, id-dumping kien stabbilit għal tnejn mit-tliet produtturi Indjani li ttieħdu fil-kampjun. Il-marġni tad-dumping instabu li bħala medja kienu ta’ 10 % li jistgħu jitqiesu bħala sinifikanti għalkemm ħafna aktar baxxi minn dawk stabbiliti fl-investigazzjoni oriġinali.
(35)
Tqabbil tal-prezzijiet miksuba mit-tliet produtturi-esportaturi li ttieħdu fil-kampjun fis-swieq ta’ pajjiżi terzi oħrajn (exkluż il-bejgħ fil-portijiet tal-Unjoni) mal-prezzijiet domestiċi tagħhom wera riżultat simili għalkemm il-marġni tad-dumping stabbiliti fuq din il-bażi kienu aktar baxxi.
(36)
Wara l-iżvelar tal-konklużjonijiet ta’ din l-investigazzjoni, produttur Indjan wieħed stqarr li ma nstab l-ebda dumping fir-rigward tal-importazzjonijiet mill-Indja lejn l-Unjoni. Madankollu, ma kien hemm kważi l-ebda importazzjoni attwali. Flimkien ma’ dan, ġie stabbilit id-dumping kemm fil-bejgħ lill-portijiet tal-Unjoni kif ukoll fil-bejgħ lil pajjiżi terzi. Għalhekk din it-talba ma ntlaqgħetx.
(37)
Parti interessata oħra stqarret li l-marġnijiet ta’ dumping stabbiliti permezz ta’ din ir-reviżjoni ma jistgħux jitqiesu bħala sinfikanti meta mqabbla mal-livelli ta’ dazju eżistenti, minħabba fid-differenza sinfikanti fil-prezz tax-xogħol bejn l-Unjoni u l-Asja. Għandu jiġi osservat madankollu, li l-prezzijiet tax-xogħol fl-Unjoni mhumiex rilevanti għall-kalkolu tal-marġni ta’ dumping.
3. Il-konklużjoni dwar il-probabbiltà li jerġa’ jseħħ dumping
(38)
Fuq il-bażi tal-analiżi li saret hawn fuq, il-konklużjoni hija li l-produtturi-esportaturi għandhom potenzjal ta’ produzzjoni enormi biex jerġgħu jibdew jesportaw lejn l-Unjoni jekk il-miżuri jitħallew jiskadu. Rigward il-prezzijiet, żewġ produtturi li ttieħdu fil-kampjun instabu li qed ibiegħu lil pajjiżi terzi oħrajn bi prezzijiet li huma l-oġġett ta’ dumping. Barra minn hekk, meta titqies ukoll Garware li waqfet tikkoopera, hemm ħames produtturi-esportaturi kbar oħrajn elenkati fl-ilment li, fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli, jistgħu jiġu preżunti li x-xejra tal-kumpaniji li nstabu li jbiegħu bi prezzijiet li huma l-oġġett ta’ dumping lil pajjiżi terzi oħrajn.
(39)
L-indikazzjoni li produtturi-esportaturi Indjani jżommu interess strateġiku fis-suq tal-Unjoni, kif jirriżulta mill-volumi tagħhom li dejjem jikber ta’ bejgħ b’esportazzjoni lil portijiet tal-Unjoni, flimkien mal-kapaċità libera enormi tagħhom jagħmluha probabbli li huma jerġgħu jibdew jesportaw kwantitajiet sinifikanti lejn l-Unjoni jekk il-miżuri jintemmu. Meta titqies l-imġieba fil-prezzijiet tal-esportaturi Indjani fi swieq ta’ pajjiżi terzi, huwa ferm probabbli li jekk l-esportazzjonijiet jerġgħu jibdew, dawn isiru bi prezzijiet li huma l-oġġett ta’ dumping. Għaldaqstant huwa konkluż li l-iskadenza tal-miżuri aktarx li twassal għal rikorrenza tad-dumping.
D. DEFINIZZJONI TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
(40)
Il-produtturi tal-Unjoni li jirrappreżentaw il-produzzjoni totali tal-Unjoni jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament bażiku. In-numru ta’ produtturi tal-Unjoni jista’ jiġi stmat għal madwar erbgħin.
(41)
Il-ħmistax-il produttur tal-Unjoni li f’isimhom ġiet ippreżentata t-talba għar-reviżjoni tal-iskadenza mill-assoċjazzjoni li għamlet l-ilment, u tliet produtturi oħrajn tal-Unjoni ssottomettew informazzjoni għall-għażla tal-kampjun mitlub fl-avviż ta’ bidu. Kif imsemmi fil-premessa 12 iktar ’il fuq, kampjun ta’ ħames produtturi, li jirrappreżentaw madwar 40 % tal-industrija tal-Unjoni, ġew investigati fid-dettall. Il-kampjun ikkonsista f’dawn il-kumpaniji:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (il-Portugall),
-
Eurorope SA (il-Greċja),
-
Lanex A.S. (ir-Repubblika Ċeka),
-
Lankhorst Euronete Ropes (il-Portugall),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (l-Awstrija).
(42)
Kif diġà ntqal fil-premessa 12, it-tmintax-il produttur tal-Unjoni li kkooperaw irrappreżentaw 78 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni matul il-PIR.
E. IS-SITWAZZJONI FIS-SUQ TAL-UNJONI
1. Il-konsum fis-suq tal-Unjoni
(43)
Il-konsum fl-Unjoni ta’ ħbula ta’ fibra sintetika ġie stabbilit fuq il-bażi tal-volum ta’ bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni (inkluż il-bejgħ minn produtturi tal-Unjoni li ma jikkooperawx kif stmat mill-assoċjazzjoni li għamlet l-ilment) flimkien mal-importazzjonijiet kollha lejn l-Unjoni, kif ibbażati fuq Eurostat.
(44)
Fuq il-bażi mogħtija hawn fuq jista’ jiġi stabbilit li matul il-perjodu kkunsidrat, il-konsum fl-Unjoni naqas b’7 %. B’mod partikolari, wara li żdied b’16 % bejn l-2006 u l-2007, il-konsum naqas b’20 % bejn l-2007 u l-PIR.
2006
2007
2008
PIR
Konsum totali tal-Unjoni (tunnellati)
34 318
39 816
36 777
31 944
Indiċi (2006=100)
100
116
107
93
Sors: Investigazzjoni (produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun), Ilmentatur (produtturi tal-Unjoni li ma ttiħdux fil-kampjun), Eurostat (importazzjonijiet)
2. Importazzjonijiet mill-Indja
(45)
Kif issemma fil-premessa 21, l-importazzjonijiet attwali mill-Indja lejn l-Unjoni kienu negliġibbli matul il-perjodu kkunsidrat minħabba l-miżuri anti-dumping effettivi fis-seħħ.
(46)
Madankollu, kif spjegat fil-premessa 22, hemm preżenza li dejjem qed tikber ta’ produtturi Indjani fuq l-għatba tas-suq tal-Unjoni, permezz ta’ bejgħ b’esportazzjoni lejn il-portijiet tal-UE li mhumiex qed jiġu suġġetti għall-approvazzjoni doganali u li b’hekk huma ħielsa mill-imsemmija dazji anti-dumping.
3. Prezzijiet u volum ta’ esportazzjonijiet mill-Indja lejn pajjiżi terzi oħrajn
(47)
Peress li l-importazzjonijiet attwali mill-Indja lejn l-Unjoni kienu negliġibbli, sar tqabbil bejn il-prezzijiet ta’ esportazzjonijiet mill-Indja lejn pajjiżi terzi oħrajn (inklużi l-esportazzjonijiet mibjugħa lil portijiet tal-Unjoni mhux suġġetti għad-dazji anti-dumping) u prezzijiet ta’ bejgħ tal-Unjoni li saru mill-produtturi tal-industrija tal-Unjoni li ttieħdu bħala kampjun.
(48)
Fuq din il-bażi ġie stabbilit li l-esportazzjonijiet mill-Indja lejn pajjiżi terzi oħrajn saru bi prezzijiet ta’ bejgħ li kienu sostanzjalment orħos minn dawk tal-industrija tal-Unjoni. Id-differenza fil-prezz stabbilita b’dan il-mod laħqet il-livell ta’ 46 % u bħala medja ammontat għal 18 %.
(49)
Il-valur tal-bejgħ b’esportazzjoni mill-Indja lejn pajjiżi terzi oħrajn żdied b’aktar minn 30 % matul il-perjodu kkunsidrat. Dak il-bejgħ irrappreżenta kważi nofs il-fatturat totali tal-produtturi-esportaturi Indjani u li ttieħdu fil-kampjun matul il-PIR.
4. Importazzjonijiet minn pajjiżi oħrajn
(50)
Minkejja t-tnaqqis fil-konsum b’7 % fis-suq tal-Unjoni, il-volum ta’ importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn żdied matul il-perjodu kkunsidrat bi 18 %. B’hekk is-sehem mis-suq ta’ dawn l-importazzjonijiet żdied minn 17 % għal 22 %.
(51)
Għandu jiġi osservat li l-importazzjonijiet mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“RPĊ”) żdiedu b’46 % matul il-perjodu kkunsidrat, u laħqu sehem mis-suq ta’ 8,6 % (’il fuq minn 5,5 % fl-2006). Għalkemm ma jistax isir tqabbil preċiż peress li d-dejta tal-Eurostat hija ta’ natura ġenerika u ma tispeċifikax it-tip ta’ prodott, jidher li l-prezz medju tal-importazzjonijiet miċ-Ċina lejn l-Unjoni huwa sostanzjalment ogħla mill-prezz medju tal-bejgħ b'esportazzjoni mill-Indja. Barra minn hekk, il-prezz medju tal-importazzjonijiet miċ-Ċina jidher li huwa konformi mal-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni.
(52)
L-importazzjonijiet mir-Repubblika tal-Korea (“il-Korea”) lejn l-Unjoni kellhom sehem mis-suq li kostantament baqa’ madwar il-livell ta’ 3 % matul il-perjodu kkunsidrat. Barra minn hekk, il-volum ta’ dawn l-importazzjonijiet naqas b’6 % b’mod parallel mat-tnaqqis fil-konsum.
(53)
L-importazzjonijiet minn kwalunkwe pajjiż terz ieħor irrappreżentaw inqas minn 2 % tas-sehem mis-suq fis-suq tal-Unjoni tal-ħbula ta’ fibra sintetika matul il-PIR.
5. Il-qagħda ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
5.1. Rimarki preliminari
(54)
L-indikazzjonijiet kollha ta’ dannu elenkati fl-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku ġew analizzati. Fir-rigward tal-indikaturi dwar il-volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq tal-produtturi tal-Unjoni, dawn ġew analizzati fuq il-bażi tad-dejta miġbura għall-produtturi kollha tal-Unjoni, jiġifieri, l-industrija tal-Unjoni. Fir-rigward tal-indikaturi tad-dannu l-oħrajn kollha, l-eżami tagħhom kien ibbażat fuq l-informazzjoni sottomessa mill-produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun kif ivverifikat fil-bini ta’ kull kumpanija msemmija fil-premessa 15. Kif diġà ntqal fil-premessa 12 iktar ’il fuq, wieħed mill-produtturi tal-Unjoni beda jopera matul il-perjodu kkunsidrat, u b’hekk id-dejta tagħhom ma ntużatx fl-analiżi tax-xejriet tal-indikaturi tad-dannu, sabiex jiġi evitat tgħawwiġ f’dawk ix-xejriet.
5.2. Volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni
(55)
Il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni żdied b’mod sostanzjali bi 12 % matul il-perjodu kkunsidrat. Kif diġà ntqal fil-premessa 44 iktar ’il fuq, il-konsum tal-Unjoni żdied b’7 % matul il-perjodu kkunsidrat, bi tnaqqis partikolarment qawwi li beda mis-sena 2007. Għandu jiġi enfasizzat li l-volum ta’ bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni naqas b’pass aktar rapidu minn dik tat-tnaqqis fil-konsum:
2006
2007
2008
PIR
Volum ta’ bejgħ fl-Unjoni tal-industrija tal-Unjoni (tunnellati)
28 393
32 161
28 911
24 955
Indiċi (2006=100)
100
113
102
88
Sors: Investigazzjoni (produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun), Ilmentatur (produtturi tal-Unjoni li ma ttiħdux fil-kampjun)
5.3. Sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni
(56)
L-iżviluppi ppreżentati fil-premessa preċedenti u fit-tabella ta’ hawn fuq irriżultaw f’telf tas-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni bejn l-2006 u l-PIR. It-tnaqqis fis-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni kien kontinwu, bin-nuqqas jammonta għal 4,6 punt perċentwali:
2006
2007
2008
PIR
Sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni ( %)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Indiċi (2006=100)
100
98
95
94
Sors: Investigazzjoni (produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun), Ilmentatur (produtturi tal-Unjoni li ma ttiħdux fil-kampjun)
(57)
Għandu jiġi osservat li t-telf imsemmi hawn fuq tas-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni kien fil-biċċa l-kbira dovut għas-sehem akbar mis-suq tal-importazzjonijiet miċ-Ċina (ara l-premessa 50).
5.4. Produzzjoni, kapaċità ta’ produzzjoni u użu tal-kapaċità
(58)
B'mod parallel mal-iżvilupp fil-volumi tal-bejgħ, il-volum tal-produzzjoni tal-produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun waqa’ b’rata kumparabbli, bi 17 % matul il-perjodu kkunsidrat. Il-kapaċità ta’ produzzjoni żdiedet b’5 % matul l-istess perjodu. Din wasslet għal tnaqqis ta’ 20 % fl-użu tal-kapaċità bejn l-2008 u l-PIR:
2006
2007
2008
PIR
Produzzjoni (tunnellati)
11 229
12 286
12 150
9 372
Indiċi (2006=100)
100
109
108
83
Kapaċità ta’ produzzjoni (tunnellati)
21 510
23 467
23 278
22 480
Indiċi (2006=100)
100
109
108
105
Użu tal-kapaċità ( %)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Indiċi (2006=100)
100
100
100
80
Sors: Investigazzjoni (produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun)
5.5. Stokks
(59)
Rigward l-istokks, b’mod ġenerali l-produtturi ta’ ħbula ta’ fibra sintetika jżommu l-livelli tal-istokks tagħhom f’livell pjuttost baxx peress li l-biċċa l-kbira tal-produzzjoni ssir fuq talba. Jista’ jiġi osservat li matul il-perjodu kkunsidrat, kien hemm tnaqqis fl-istokks medji, b’mod partikolari fil-PIR, li kien dovut l-aktar għat-tnaqqis fil-manifattura ta’ ħbula ta’ fibra sintetika.
2006
2007
2008
PIR
Stokk tal-għeluq (tunnellati)
1 073
982
1 156
905
Indiċi (2006=100)
100
92
108
84
Sors: Investigazzjoni (produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun)
5.6. Prezzijiet tal-bejgħ
(60)
Il-prezzijiet medji tal-prodott simili mibjugħ fl-Unjoni mill-produtturi tal-Unjoni meħuda fil-kampjun żdiedu sa ċertu grad matul il-perjodu kkunsidrat, b’mod partikolari bejn l-2007 u l-PIR:
2006
2007
2008
PIR
Prezz tal-bejgħ tal-unità medja tal-industrija tal-Unjoni (EUR / tunnellata)
5 268
5 229
5 670
5 766
Indiċi (2006=100)
100
99
108
109
Sors: Investigazzjoni (produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun)
(61)
Għandu jiġi osservat, madankollu, li l-prezz tal-bejgħ ’il fuq mill-medja huwa kkalkulat fuq il-bażi tat-tipi kollha ta’ prodotti inklużi ħbula ta’ fibra sintetika tal-ogħla valur, pereżempju ħbula ta’ fibra sintetika bbażati fuq materja prima magħrufa bħala Dyneema. Il-varjazzjoni fil-prezz fost dawn it-tipi ta’ prodotti differenti hija tabilħaqq kbira (ara l-premessa 19). F’dawn l-aħħar snin, l-industrija tal-Unjoni żiedet il-manifattura ta’ prodotti ta’ valur ogħla biex b’hekk dawk il-ħbula ta’ fibra sintetika jirrappreżentaw sehem dejjem akbar fi ħdan it-taħlita ta’ prodotti tagħha. Dawn il-bidliet reċenti fit-taħlita ta’ prodotti huma waħda mir-raġunijiet għaż-żieda fil-prezzijiet tal-bejgħ tal-unità medja tal-industrija tal-Unjoni.
5.7. Profitabbiltà
(62)
Bis-saħħa, minn naħa waħda, tal-miżuri effettivi fis-seħħ, u min-naħa l-oħra tad-diversifikazzjoni fit-taħlita tal-prodotti tagħhom, il-produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun kienu kapaċi jżommu livell stabbli u b’saħħtu ta’ profitabbiltà matul il-perjodu kkunsidrat:
2006
2007
2008
PIR
Profitabbiltà tal-industrija tal-Unjoni ( %)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Indiċi (2006=100)
100
115
104
128
Sors: Investigazzjoni (produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun)
5.8. Investimenti u abbiltà li jinġabar il-kapital
(63)
L-investimenti kienu f’livelli relattivament għoljin fl-2006 u 2007, u sussegwentement waqgħu għal nofs l-ammont preċedenti. Matul il-PIR prattikament ma sar l-ebda investiment.
2006
2007
2008
PIR
Investimenti netti (EUR)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Indiċi (2006=100)
100
109
54
5
Sors: Investigazzjoni (produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun)
5.9. Redditu fuq l-investimenti
(64)
B’mod parallel mat-tendenza ta’ profitabbiltà stabbli, ir-redditu fuq l-investimenti żdied ukoll matul il-perjodu kkunsidrat.
2006
2007
2008
PIR
Redditu fuq l-investimenti ( %)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Indiċi (2006=100)
100
119
122
132
Sors: Investigazzjoni (produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun)
5.10. Fluss ta’ flus
(65)
Il-fluss ta’ flus tal-produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun baqa’ f’livelli relattivament stabbli matul il-perjodu kkunsidrat:
2006
2007
2008
PIR
Fluss ta’ flus (EUR)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Indiċi (2006=100)
100
132
129
115
Sors: Investigazzjoni (produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun)
5.11. Impjiegi, produttività u spejjeż tax-xogħol
(66)
Il-qagħda tal-impjiegi tal-produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun kienet qed tiżviluppa b’mod pożittiv bejn l-2006 u l-2008. Madankollu, mill-2008 sal-PIR kien hemm tnaqqis fl-impjiegi minħabba t-tnaqqis fid-domanda fis-suq. It-tnaqqis fid-domanda, li rriżulta fi tnaqqis fil-produzzjoni, wassal ukoll għal tnaqqis fil-produttività bejn l-2008 u l-PIR. Fir-rigward tal-ispejjeż annwali tax-xogħol għal kull impjegat, dawn żdiedu sal-2008, segwiti bi tnaqqis żgħir matul il-PIR.
2006
2007
2008
PIR
Impjiegi (persuni)
638
665
685
623
Indiċi (2006=100)
100
104
107
98
Spejjeż annwali tax-xogħol għal kull impjegat (EUR)
12 851
13 688
14 589
14 120
Indiċi (2006=100)
100
107
114
110
Produttività (tunnellati għal kull impjegat)
17,6
18,4
17,7
15,0
Indiċi (2006=100)
100
105
101
85
Sors: Investigazzjoni (produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun)
5.12. Tkabbir
(67)
Bejn l-2006 u l-PIR, waqt li l-konsum tal-Unjoni naqas b’7 % (ara l-premessa 44), il-volum tal-bejgħ mill-industrija tal-Unjoni naqas bi 12 %, u s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas b’6 punti perċentwali (ara l-premessi 55 u 56). Min-naħa l-oħra, waqt li l-volum ta’ importazzjonijiet attwali mill-Indja baqa’ negliġibbli minħabba l-miżuri fis-seħħ, il-volum ta’ importazzjonijiet minn pajjiżi oħrajn żdied bi 18 % (l-aktar minħabba importazzjonijiet mir-RPĊ), biex b’hekk kiseb 5 punti perċentwali tas-sehem mis-suq (ara l-premessa 50). Qed jiġi għalhekk konkluż li l-industrija tal-Unjoni kienet aktar affettwata mit-tnaqqis fil-konsum u b’hekk esperjenzat tnaqqis aktar sostanzjali fil-volum tal-bejgħ mill-protagonisti l-oħrajn fis-suq.
5.13. Id-daqs tal-marġni tad-dumping
(68)
Minħabba l-fatt li l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-Indja matul il-PIR kienu negliġibbli, l-ebda marġni ta’ dumping ma seta’ jiġi stabbilit għal importazzjonijiet attwali mill-Indja. Għandu jiġi osservat madankollu, li l-esportazzjonijiet mill-Indja lejn il-portijiet tal-Unjoni, mhux suġġetti għall-approvazzjoni doganali, żdiedu b’mod sostanzjali u parti minn dak il-bejgħ instab li sar bi prezzijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
5.14. Irkupru minn dumping fil-passat
(69)
Ġie analizzat jekk l-industrija tal-Unjoni għadhiex fil-proċess li tirkupra mill-effetti ta’ dumping fil-passat. Ġie konkluż li l-industrija tal-Unjoni kien diġà rnexxielha tirkupra sew minn tali effetti peress li miżuri anti-dumping effettivi kien ilhom fis-seħħ għal perjodu ta’ żmien twil.
5.15. Il-konklużjoni dwar il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni
(70)
Bis-saħħa tal-fatt li kien hemm fis-seħħ dazji effettivi anti-dumping fir-rigward tal-importazzjonijiet ta’ ħbula ta’ fibra sintetika li joriġinaw mill-Indja, l-industrija tal-Unjoni tidher li rnexxielha tirkupra sew mill-effetti ta’ dumping dannuż fil-passat.
(71)
Madankollu ma jistax jiġi konkluż li l-industrija tal-Unjoni tinsab f’qagħda soda. Għalkemm ċerti indikaturi tad-dannu relatati mal-prestazzjoni finanzjarja tal-produtturi tal-Unjoni - b’mod partikolari l-profitabbiltà, ir-redditu fuq l-investimenti u l-fluss tal-flus - donnhom juru stampa relattivament stabbli, indikaturi tad-dannu oħrajn - b’mod partikolari l-volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq, il-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità kif ukoll l-investimenti - jindikaw biċ-ċar li l-industrija tal-Unjoni kienet għadha f’qagħda pjuttost fraġli fit-tmiem tal-PIR. Wara l-iżvelar tal-konklużjonijiet ta’ din l-investigazzjoni, produttur Indjan wieħed allega li l-industrija tal-Unjoni ma sofriet l-ebda dannu matul il-PIR. F'dan ir-rigward, għandu jiġi osservat li ma ntqalx li l-industrija tal-Unjoni kienet qed issofri minn dannu materjali matul il-PIR. Minflok, il-konklużjoni li nġibdet fuq il-bażi tal-konklużjonijiet tar-reviżjoni kienet li xi wħud mill-indikaturi kienu juru stampa stabbli filwaqt li kien hemm xi sinjali ta’ dannu fir-rigward ta’ indikaturi oħra.
(72)
Xi partijiet sqarrew li x-xejriet negattivi ta’ wħud mill-indikaturi ta’ dannu mhumiex ikkawżati mill-importazzjonijiet mill-Indja iżda huma kkawżati mill-kriżi ekonomika globali u ż-żieda fis-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet miċ-Ċina. F'dan ir-rigward, għandu jiġi osservat li l-iżvilupp negattiv ta’ ċerti indikaturi ma kienx attribwit lill-importazzjonijiet mill-Indja li huma kważi ineżistenti. Barra dan, iż-żieda fl-importazzjonijiet miċ-Ċina ġiet eżaminata u ma kellhiex impatt fuq l-analiżi tal-probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ dumping dannuż.
(73)
Fir-rigward tal-vijabbiltà tal-industrija tal-Unjoni b’mod ġenerali, għandu jiġi osservat li l-introduzzjoni gradwali ta’ diversi prodotti ta’ valur għoli fis-suq - kemm fl-Unjoni kif ukoll fis-swieq ta’ pajjiżi terzi - tidher li tpoġġi l-kompetittività fit-tul tal-industrija tal-Unjoni f’perspettiva pożittiva, meta jitqies li n-numru ta’ produtturi li jimmanifatturaw tali ħbula ta’ fibra sintetika ta’ kwalità għolja huwa limitat fil-preżent fis-suq globali.
F. PROBABBILTÀ LI D-DANNU JERĠA’ JSEĦĦ
(74)
Kif imsemmi fil-premessa 25, minħabba l-volum negliġibbli ta’ importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-Indja matul il-PIR, l-analiżi ffukat fuq il-probabbiltà li d-dumping u d-dannu jerġgħu jseħħu.
(75)
Kif diġà ġie spjegat fil-premessi 26 sa 28, il-produtturi-esportaturi Indjani għandhom kapaċitajiet liberi enormi għad-dispożizzjoni tagħhom. Barra minn hekk, kif spjegat fil-premessi 30 sa 32, il-produtturi Indjani għandhom orjentament b’saħħtu u inċentiv biex ibiegħu l-prodotti tagħhom f’volumi kbar fis-swieq tal-esportazzjoni. Barra minn hekk, kif spjegat fil-premessa 31, il-produtturi Indjani għandhom preżenza b’saħħitha li qiegħda dejjem tiżdied fil-portijiet tal-Unjoni. Għal dawn ir-raġunijiet jista’ jiġi konkluż li hemm probabbiltà kbira li l-importazzjonijiet mill-Indja lejn l-Unjoni jilħqu kwantitajiet sinifikanti f’perjodu ta’ żmien qasir jekk il-miżuri jitħallew jiskadu.
(76)
Kif intqal fil-premessi 34 u 35, fin-nuqqas ta’ miżuri, l-importazzjonijiet mill-Indja aktarx li jerġgħu jissoktaw bi prezzijiet li huma l-oġġett ta’ dumping. Barra minn hekk, kif intqal fil-premessi 47 u 48, instab ukoll li l-fatt li l-prezz tal-bejgħ tal-produtturi Indjani huma bħala medja 18 % irħas minn dawk tal-industrija tal-Unjoni (u din id-differenza fil-prezz tista’ tilħaq il-livell ta’ 46 %) donnu jindika li fin-nuqqas ta’ miżuri, il-produtturi Indjani aktarx li jesportaw il-prodott ikkonċerat lejn is-suq tal-Unjoni bi prezzijiet konsiderevolment irħas minn dawk tal-industrija tal-Unjoni, jiġifieri aktarx li jwaqqgħu l-prezz għal livell ferm taħt il-prezzijiet tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni.
(77)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, jista’ jiġi konkluż li fin-nuqqas ta’ miżuri, huwa wisq probabbli li l-importazzjonijiet mill-Indja tal-prodott ikkonċernat jerġgħu jissoktaw fi kwantitajiet sostanzjali u bi prezzijiet li jwaqqgħu l-prezzijiet b’mod konsiderevoli taħt dawk tal-industrija tal-Unjoni.
(78)
Minħabba l-qagħda relattivament fraġli tal-industrija tal-Unjoni kif spjegat fil-premessi 71 u 72, rikorrenza potenzjalment massiva ta’ importazzjonijiet mill-Indja li jkunu l-oġġett ta’ dumping bi twaqqigħ tal-prezzijiet taħt dawk fl-Unjoni aktarx li jkollha impatt dannuż fuq l-istat tal-industrija tal-Unjoni. B’mod partikolari, jekk l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping jerġgħu jissoktaw fuq skala mdaqqsa, dan aktarx li jwassal għal telf ulterjuri tas-sehem mis-suq u tal-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni, bil-konsegwenza li jkun hemm tnaqqis fil-manifattura u fl-impjiegi. Dan, flimkien ma’ pressjoni sostanzjali fil-prezzijiet minħabba importazzjonijiet li jwaqqgħu l-prezzijiet taħt il-livelli tal-prezzijiet tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni, iwasslu għal deterjorament rapidu u serju tal-qagħda finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni.
(79)
Fuq il-bażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, huwa konkluż li f'każ li l-miżuri jitħallew jiskadu, ikun hemm probabbiltà ta’ rikorrenza tad-dannu mill-importazzjoni mill-ġdid tal-prodott ikkonċernat mill-Indja li huwa l-oġġett ta’ dumping.
G. L-INTERESS TAL-UNJONI
1. Rimarki preliminari
(80)
B’mod konformi mal-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk iż-żamma tal-miżuri anti-dumping eżistenti tmurx kontra l-interess tal-Unjoni fit-totalità tagħha.
(81)
Id-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq evalwazzjoni tad-diversi interessi kollha involuti, jiġifieri dawk tal-industrija, tal-importaturi, tal-kummerċjanti, tal-bejjiegħa bl-ingrossa u tal-utenti industrijali tal-prodott ikkonċernat fl-Unjoni.
(82)
Għandu jiġi mfakkar li, fl-investigazzjonijiet preċedenti, l-impożizzjoni ta’ miżuri ma kinitx meqjusa li tmur kontra l-interess tal-Unjoni. Barra minn hekk, din l-investigazzjoni hija reviżjoni tal-iskadenza, u b’hekk tanalizza sitwazzjoni fejn miżuri anti-dumping ikunu fis-seħħ.
(83)
Fuq din il-bażi ġie eżaminat jekk, minkejja l-konklużjoni dwar il-probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ dumping u l-probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ dannu, jeżistux raġunijiet kostrinġenti li jwasslu għall-konklużjoni, f’dan il-każ partikolari, li mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li jinżammu l-miżuri.
2. L-interessi tal-industrija tal-Unjoni
(84)
Kif diġà ssemma fil-premessi 56 u 73, l-industrija tal-Unjoni kienet kapaċi żżomm sehem mis-suq sostanzjali għalkemm dejjem iżgħar waqt li tiddiversifika t-taħlita ta’ prodotti tagħha billi introduċi ħbula ta’ fibra sintetika ta’ kwalità ogħla. Għalhekk jista’ jitqies li l-industrija tal-Unjoni baqgħet strutturalment vijabbli.
(85)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet dwar il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni mogħtija fil-premessi 70 sa 72, u skont l-argumenti dwar l-analiżi tal-probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ dannu kif spjegat fil-premessi 74 sa 79, jista’ jitqies ukoll li l-industrija tal-Unjoni aktarx li tesperjenza deterjorament serju fil-qagħda finanzjarja tagħha f’każ li d-dazji anti-dumping jitħallew jiskadu, u dan iwassal għal rikorrenza tad-dannu materjali.
(86)
Tabilħaqq, meta jitqiesu l-volumi mistennija u l-prezzijiet mistennija tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-Indja, l-industrija tal-Unjoni tkun qed titpoġġa f’riskju serju. Kif ġie spjegat fil-premessa 78, importazzjonijiet bħal dawn iwasslu għal tnaqqis ulterjuri fis-sehem mis-suq, il-volum tal-bejgħ u l-impjiegi tagħha, u jbaxxu wkoll il-prezzijiet tagħha biex eventwalment ikun hemm deterjorament tal-profitabbiltà tagħha, b’mod simili għal-livelli negattivi misjuba fl-investigazzjoni oriġinali.
(87)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, u fin-nuqqas ta’ kwalunkwe indikazzjoni kuntrarja, huwa konkluż li ż-żamma tal-miżuri eżistenti ma tmurx kontra l-interess tal-industrija tal-Unjoni.
3. L-interess ta’ importaturi/kummerċjanti mhux relatati
(88)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lil għaxar importaturi/kummerċjanti mhux relatati. Waħda biss minn dawk il-kumpaniji wieġbet, u esprimiet l-oġġezzjoni tagħha għall-każ. Madankollu, peress li l-kumpanija hija relatata ma’ produttur Indjan ta’ ħbula ta’ fibra sintetika, ma tistax titqies bħala importatur mhux relatat. Peress li l-kumpanija hija importatur relatat, l-interess tagħha huwa intrinsikament marbut mal-interess tal-produttur Indjan relatat magħha.
(89)
F’dawn iċ-ċirkustanzi, huwa konkluż li ma jidher li hemm l-ebda raġuni kostrinġenti li tindika li l-kontinwazzjoni ta’ miżuri se taffettwa b’mod negattiv sa grad għoli l-importaturi/kummerċjanti mhux relatati kkonċernati.
4. L-interess tal-utenti
(90)
Il-Kummissjoni bagħtet ittra lil assoċjazzjoni industrijali waħda ta’ utenti tal-prodott ikkonċernat. Ebda utent ma ssottometta risposta kompluta għall-kwestjonarju, u ma ġew riċevuti ebda sottomissjonijiet bil-miktub mill-assoċjazzjoni.
(91)
Minħabba n-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-utenti, u l-fatt li l-impatt ta’ miżuri anti-dumping aktarx li jkun negliġibbli meta mqabbel ma’ spejjeż oħrajn imġarrba mill-industriji ewlenin tal-utenti bħall-bini ta’ bastimenti, l-inġinerija mekkanika u l-operat ta’ pjattaformi offshore, huwa konkluż li l-kontinwazzjoni ta’ miżuri mhux se jkollha impatt sostanzjalment negattiv fuq dawk l-utenti.
5. Konklużjoni
(92)
Il-kontinwazzjoni tal-miżuri tista’ tiġi mistennija li tiżgura li l-importazzjonijiet mill-Indja li huma l-oġġett ta’ dumping ma jerġgħux jissoktaw fis-suq tal-Unjoni fi kwantitajiet sostanzjali matul perjodu ta’ żmien qasir. B’hekk l-industrija tal-Unjoni se tkompli tibbenefika mill-kundizzjonijiet kompetittivi fis-suq tal-Unjoni u mit-tnaqqis tat-theddida ta’ għeluq u telf ta’ impjiegi. L-effetti benefiċjali huma mistennija wkoll li jiggarantixxu l-kundizzjonijiet għall-industrija tal-Unjoni biex tiżviluppa prodotti innovattivi ta’ teknoloġija aktar avvanzata għal applikazzjonijiet ġodda u speċjalizzati.
(93)
Għandu jiġi osservat ukoll li, wara li ġie kkunsidrat l-interess tal-importaturi/kummerċjanti kif ukoll tal-utenti fl-Unjoni, ma jidher li hemm ebda raġuni kostrinġenti li tindika li l-kontinwazzjoni tal-miżuri se jkollha impatt fil-biċċa l-kbira negattiv.
(94)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet mogħtija hawn fuq dwar l-impatt tal-kontinwazzjoni tal-miżuri fuq id-diversi protagonisti fis-suq tal-Unjoni, huwa konkluż li l-kontinwazzjoni ta’ miżuri ma tmurx kontra l-interess tal-Unjoni.
H. MIŻURI ANTI-DUMPING
(95)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, jiġifieri inter alia l-kapaċitajiet liberi enormi tal-produtturi Indjani, l-orjentament b’saħħtu tagħhom lejn l-esportazzjoni u l-preżenza dejjem akbar tagħhom fuq l-għatba tas-suq tal-Unjoni, il-prezzijiet tagħhom tal-bejgħ bl-esportazzjoni lejn swieq ta’ pajjiżi terzi oħrajn li nstabu li huma taħt il-valur normali kif ukoll ferm ’l isfel mill-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni matul il-PIR, kif ukoll il-qagħda relattivament fraġli tal-industrija tal-Unjoni, aktarx li d-dumping dannuż jerġa’ jseħħ mill-Indja jekk il-miżuri jitħallew jiskadu.
(96)
Il-partijiet kollha kkonċernati ġew infurmati dwar il-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom huwa maħsub li tiġi rrakkomandata ż-żamma ta’ miżuri eżistenti fil-forma preżenti tagħhom. Ingħataw ukoll perjodu biex jagħmlu rappreżentazzjonijiet wara dan l-iżvelar, iżda ħadd minnhom ma għamel rappreżentazzjonijiet li setgħu jiġġustifikaw il-bidla tal-konklużjonijiet imsemmija hawn fuq. It-talbiet relatati mal-iżvelar tal-konklużjonijiet ġew indirizzati fil-premessi rispettivi ta’ dan ir-Regolament.
(97)
Isegwi minn dak li ntqal hawn fuq li, kif ipprovdut fl-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, id-dazji anti-dumping imposti mir-Regolament (KE) Nru 1736/2004 għandhom jinżammu.
(98)
Madankollu, u mingħajr ma jiġi injorat il-fatt li l-probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ dumping dannuż ġiet stabbilita, dan il-proċediment preżenti huwa kkaratterizzat minn ċirkustanzi partikolari, notevolment it-tul ta’ żmien twil tal-miżuri fis-seħħ li diġà ġew estiżi darba, u l-kwantitajiet ferm limitati ta’ importazzjonijiet attwali mill-Indja kif imsemmi fil-premessi 21 sa 24. Dawn il-fatti għandhom ikunu riflessi wkoll b’mod adegwat fit-tul ta’ żmien tal-miżuri anti-dumping estiżi għal darba oħra, li għandu jkun ta’ tliet snin. Wara l-iżvelar, l-applikant stqarr li l-miżuri għandhom jiġu estiżi għal ħames snin u li r-raġunament spjegat hawn fuq għal estensjoni iqsar mhuwiex ġustifikat.
(99)
Normalment, l-estensjoni tal-miżuri skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażku japplika għal perjodu ta’ ħames snin. L-investigazzjoni kkonkludiet li l-industrija tal-Unjoni kienet għadha f'qagħda fraġli fi tmiem il-PIR; ilha f'diffikultajiet finanzjarji għal perjodu ta’ żmien twil kif stabbilit fl-investigazzjoni oriġinali. Minħabba f'dan, għadha ma rkupratx bis-sħiħ mid-dumping dannuż. Madankollu, għadd ta’ indikaturi ta’ dannu wrew li l-impożizzjoni ta’ miżuri diġà tat lok għal xi titjib sostanzjarju. Mill-analiżi ta’ din il-qagħda kumplessa, qed jiġi konkluż li rkupru sħiħ u solidu minn kwalunkwe effett ta’ dumping dannuż fl-imgħoddi x'aktarx li jinkiseb f'perjodu ta’ żmien iqsar mill-medda normali ta’ ħames snin. Ġie evalwat li, meta titqies l-analiżi dannuża ġenerali u l-iżviluppi probabbli tas-suq bil-miżuri fis-seħħ, perjodu ta’ tliet snin għandu jkun biżżejjed għall-industrija tal-Unjoni biex tikseb l-irkupru ekonomiku u finanzjarju tagħha. Għal dawn ir-raġunijiet ma jidhirx meħtieġ li jinżammu l-miżuri fuq perjodu itwal.
(100)
Għalhekk, huwa meqjus li estensjoni tal-miżuri għall-perjodu sħiħ ta’ ħames snin mhijiex appoġġata bis-sħiħ mill-fatti stabbiliti mill-investigazzjoni, u li t-tul taż-żmien tal-miżuri għandu bħala konsegwenza jkun limitat għal tliet snin.
(101)
Ir-rata individwali ta’ dazju anti-dumping speċifikata fl-Artikolu 1 ġiet stabbilita fuq il-bażi tal-konklużjonijiet tal-investigazzjoni oriġinali. Għalhekk, tirrifletti s-sitwazzjoni li nstabet matul dik l-investigazzjoni fir-rigward tal-kumpanija kkonċernata. Din ir-rata ta’ dazju (għall-kuntrarju tad-dazju applikabbli fil-pajjiż kollu għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”) b’hekk hija applikabbli esklużivament għal importazzjonijiet ta’ prodotti li joriġinaw mill-Indja u li huma prodotti mill-kumpanija kkonċernata u b’hekk mill-entità legali speċifika msemmija. Prodotti importati manifatturati minn xi kumpanija oħra mhux imsemmija speċifikament fl-Artikolu 1, inklużi entitajiet relatati ma’ dik il-waħda msemmija speċifikament, ma jistgħux jibbenefikaw minn din ir-rata u għandhom ikunu suġġetti għad-dazju li japplika għall-pajjiż kollu.
(102)
Kull talba għall-applikazzjoni ta’ rata ta’ dazju anti-dumping għal kumpanija individwali (e.ż. wara bidla fl-isem tal-entità jew wara l-istabbiliment ta’ entitajiet ġodda ta’ produzzjoni jew bejgħ) għandha tkun indirizzata lill-Kummissjoni minnufih flimkien mal-informazzjoni rilevanti kollha, b’mod partikolari kwalunkwe modifika fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni, il-bejgħ domestiku u b’esportazzjoni assoċjat ma’, pereżempju, dik il-bidla fl-isem jew dik il-bidla fl-entitajiet ta’ produzzjoni u bejgħ. Jekk ikun xieraq, dan ir-Regolament għandu jiġi emendat kif xieraq billi tiġi aġġornata l-lista ta’ kumpaniji li jibbenefikaw minn dazji individwali,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Huwa b'dan impost dazju anti-dumping definittiv fuq importazzjonijiet ta’ spag, irbit, ħbula u kejbils, kemm jekk immaljati jew mibruma u kemm jekk le, u kemm jekk mimlija, miksija, mgħottija jew imlibbsa bil-lastku jew plastik, tal-polietilene jew polipropilene, u kemm jekk le, minbarra ħajt mibrum tat-tip binder u baler, b’kejl ta’ aktar minn 50 000 decitex (5 g/m), kif ukoll ta’ fibri sintetiċi oħrajn tan-najlon jew poliamidi oħrajn jew ta’ poliesters, b’kejl ta’ aktar minn 50 000 decitex (5 g/m), li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċi NM 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 u 5607 50 19 u li joriġinaw mill-Indja.
2. Ir-rata tad-dazju anti-dumping applikabbli għall-prezz nett, liberu fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, għall-prodotti deskritti fil-paragrafu 1 u mmanifatturati mill-kumpaniji elenkati hawn isfel għandha tkun kif ġej:
Kumpanija
Rata ta’ dazju
Kodiċi addizzjonali TARIC
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
82,0 %
8900
3. Sakemm ma jiġix speċifikat mod ieħor, id-dispożizzjonijiet fis-seħħ fir-rigward tad-dazji doganali għandhom japplikaw.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Għandu japplika għal perjodu ta’ tliet snin.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, l-20 ta’ Diċembru 2010.