РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 20 декември 2010 година
за удължаване на преходния период за придобиването на земеделска земя в Унгария
(текст от значение за ЕИП)
(2010/792/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за присъединяване на Чешката република, Естония, Кипър, Латвия, Литва, Унгария, Малта, Полша, Словения и Словакия,
като взе предвид Акта за присъединяване на Чешката република, Естония, Кипър, Латвия, Литва, Унгария, Малта, Полша, Словения и Словакия, и по-специално точка 2 от глава 3 от приложение X към него,
като взе предвид направеното от Унгария искане,
като има предвид, че:
(1)
В Акта за присъединяване от 2003 г. се предвижда възможността, при посочените в този акт условия Унгария да запази в сила за срок от седем години от датата на присъединяване ограниченията по отношение на придобиването на право на собственост върху земеделска земя от физически лица, които не пребивават в Унгария или не са граждани на Унгария, и от юридически лица, като този период изтича на 30 април 2011 г. Тази възможност представлява временна дерогация от свободното движение на капитали, гарантирано в членове 63-66 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Този преходен период може да бъде удължен само за още три години.
(2)
На 10 септември 2010 г. Унгария изпрати искане за удължаване на преходния период за придобиването на земеделска земя с три години.
(3)
Основната причина за преходния период беше необходимостта да се защитят социално-икономическите условия за селскостопанските дейности в началото на въвеждането на единния пазар и прехода към Общата селскостопанска политика в Унгария. По-специално той следваше да отговори на възникналите опасения относно евентуално въздействие върху селскостопанския сектор на либерализирането на закупуването на земеделска земя, дължащо се на първоначалните големи разлики в цените на земята и доходите, сравнени с Австрия, Белгия, Дания, Финландия, Франция, Германия, Гърция, Ирландия, Италия. Люксембург, Холандия, Португалия, Испания, Швеция и Обединеното кралство (наричани по-нататък „ЕС 15“). Преходният период беше замислен и за да улесни процеса на приватизация и реституция на земеделската земя на фермерите и още в своя доклад от 16 юли 2008 г., озаглавен „Преглед на преходните мерки относно придобиването на селскостопанска недвижима собственост, определени в Договора за присъединяване от 2003 г.“ (по-нататък „междинният преглед“), Комисията подчерта важността от това мерките да бъдат прекратени до края на предвидения преходен период (1).
(4)
Въпреки нарастващото сближаване на продажните цени на земята в Унгария с цените в ЕС 15 след присъединяването на Унгария към Европейския съюз, според информацията, предоставена от Унгария, средните цени на земята в Унгария все още са с 3-20 пъти по-ниски. Макар никога да не може да се очаква, нито да се разглежда като необходимо условие за прекратяването на преходния период пълно сближаване на цените на земята, значителните разлики в цените между Унгария и ЕС 15 все още биха могли да попречат на ефективния напредък в сближаването на цените. Също така продължава да се наблюдава голяма разлика между доходите на работещите в селскостопанския сектор и фермерите в Унгария и в ЕС 15, макар тази разлика да намалява. Освен това според данни от Евростат селскостопанският сектор в Унгария е бил засегнат сравнително тежко от последната световна финансова и икономическа криза, която е довела до най-голямо намаление на реалните селскостопански доходи на един работник в Съюза през 2009 г. (около 30 % спрямо средно 12 % за Съюза). По-ниските доходи са съпроводени от по-неблагоприятни кредитни условия в сравнение с повечето държави от ЕС 15 по отношение на номиналните лихвени проценти и наличния обем на кредити за фермерите. Очакваното нарастване на присъствието на нови финансови институции от ЕС 15 в Унгария след присъединяването на страната беше възпрепятствано от финансовата и икономическа криза.
(5)
Макар през преходния период да е бил отбелязан напредък в процеса на реституция, поради някои трудности, настъпили главно през 2008 г., този процес все още не е приключил. Подобна тенденция се наблюдава по отношение на приватизацията на земеделска земя. Несигурните права на собственост в съчетание с недостатъчно развитите кредитни и застрахователни улеснения за фермерите допълнително отслабват унгарския пазар на земеделска земя и все още затрудняват неговото ефективно функциониране.
(6)
Следователно могат да бъдат споделени предвижданията на унгарските власти, според които премахването на ограниченията на 1 май 2011 г. ще окаже натиск върху цените на земята в Унгария. Освен това се очаква въздействието да бъде усетено в целия сектор предвид големия брой участници, разпокъсаната в голяма степен структура на собствеността на пазара на земеделска земя, която не е претърпяла съществени промени от присъединяването насам, и преобладаващото наемане на земя. Следователно след изтичането на преходния период съществува опасност от сериозни нарушения на унгарския пазар на земеделска земя.
(7)
С оглед на горепосоченото удължаването на преходния период, посочен в точка 2 на глава 3 от приложение X към Акта за присъединяване, следва да бъде удължено с три години.
(8)
Както вече беше подчертано в междинния преглед, за да бъде напълно подготвен за либерализация пазарът, и въпреки неблагоприятните икономически условия, от изключително значение през преходния период ще продължава да бъде подобряването на кредитните и застрахователните улеснения за фермерите и реституцията и приватизацията на земеделска земя.
(9)
По-бързото навлизане на чуждестранен капитал на пазара на земеделска земя също е свързано с евентуални ползи за този пазар в Унгария. Както бе подчертано в междинния преглед, чуждестранните инвестиции в селскостопанския сектор биха имали и важно дългосрочно въздействие върху предоставянето на капитал и знания, функционирането на пазарите на земя и земеделската производителност. Постепенното намаляване на ограниченията по отношение на придобиването от чужденци на право на собственост върху земеделска земя през преходния период би допринесло и за подготовката на пазара за пълна либерализация,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Преходният период за придобиването на земеделска земя в Унгария, посочен в точка в 2 от глава 3 от приложение X към Акта за присъединяване от 2003 г., се удължава до 30 април 2014 г.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставен в Брюксел на 20 декември 2010 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-20 ta’ Diċembru 2010
li testendi l-perjodu tranżitorju li jikkonċerna l-akkwist ta’ art agrikola fl-Ungerija
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2010/792/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat tal-Adeżjoni tar-Repubblika Ċeka, l-Estonja, Ċipru, il-Latvja, il-Litwanja, l-Ungerija, Malta, il-Polonja, is-Slovenja u s-Slovakkja,
Wara li kkunsidrat l-Att tal-Adeżjoni tar-Repubblika Ċeka, l-Estonja, Ċipru, il-Latvja, il-Litwanja, l-Ungerija, Malta, il-Polonja, is-Slovenja u s-Slovakkja, u b’mod partikolari l-punt 2 tal-Kapitolu 3 tal-Anness X għalih,
Wara li kkunsidrat it-talba magħmula mill-Ungerija,
Billi:
(1)
L-Att tal-Adeżjoni tal-2003 jipprovdi li l-Ungerija għandha żżomm fis-seħħ, skont il-kundizzjonijiet stipulati fih, għal perjodu ta’ seba’ snin mill-adeżjoni li jiskadi fit-30 ta’ April 2011, projbizzjonijiet dwar l-akkwist ta’ art agrikola minn persuni fiżiċi li mhumiex residenti fl-Ungerija jew li mhumiex ta’ nazzjonalità Ungeriża u minn persuni legali. Din hija eċċezzjoni temporanja għall-moviment ħieles tal-kapital kif iggarantit fl-Artikoli 63 sa 66 tat-Trattat tal-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea. Dan il-perjodu tranżitorju jista’ jiġi estiż biss għal tliet snin oħra.
(2)
Fl-10 ta’ Settembru 2010, l-Ungerija talbet biex testendi l-perjodu tranżitorju li jikkonċerna l-akkwist ta’ art agrikola bi tliet snin.
(3)
Ir-raġuni ewlenija għall-perjodu tranżitorju kienet il-ħtieġa li jiġu ssalvagwardati l-kundizzjonijiet soċjo-ekonomiċi għall-attivitajiet agrikoli wara l-introduzzjoni tas-suq uniku u t-tranżizzjoni tal-Politika Agrikola Komuni fl-Ungerija. B’mod partikolari, l-għan tiegħu kien li jirreaġixxi għat-tħassib li tqajjem dwar l-impatt possibbli fuq is-settur agrikolu li kieku kellha tiġi liberalizzata l-art agrikola minħabba d-differenzi kbar inizjali fil-prezzijiet tal-art u d-dħul meta mqabbel mal-Awstrija, il-Belġju, id-Danimarka, Franza, il-Finlandja, il-Ġermanja, il-Greċja, l-Irlanda, l-Italja, il-Lussemburgu, il-Pajjiżi l-Baxxi, il-Portugall, Spanja, l-Isvezja u r-Renju Unit (minn issa ‘l quddiem l-UE-15). L-għan tal-perjodu tranżitorju kien ukoll li jiffaċilita l-proċess tal-privatizzazzjoni u r-restituzzjoni tal-art agrikola lill-bdiewa, u l-Kummissjoni fir-Rapport tagħha tas-16 ta’ Lulju 2008 dwar l-Analiżi tal-miżuri tranżitorji għall-akkwist tal-proprjetà agrikola stabbilita fit-Trattat tal-Adeżjoni tal-2003 (minn issa ‘l quddiem “Analiżi fuq Perjodu” ta’ Żmien Medju diġà enfasizzat l-importanza li titlesta din il-politika sal-aħħar tal-perjodu tranżitorju previst (1).
(4)
Skont informazzjoni pprovduta mill-Ungerija jidher li minkejja l-fatt li hemm iktar konverġenza fil-prezzijiet tal-art fl-Ungerija, xorta waħda għadha tippersisti differenza ta’ bejn 3 sa 20 darba inqas fil-medja tal-prezzijiet tal-art meta mqabbla ma’ dawk li jiddominaw fl-UE-15 wara l-adeżjoni tal-Ungerija mal-Unjoni Ewoprea. Għalkemm il-konverġenza sħiħa fil-prezzijiet tal-art la hi mistennija u lanqas ma tidher li hi kundizzjoni neċessarja għat-terminazzjoni tal-perjodu tranżitorju, id-differenzi ċari fil-prezzijiet bejn l-Ungerija u l-UE-15 huma li huma minħabba li għadhom jistgħu jservu ta’ ostaklu għall-progress bla xkiel lejn il-konverġenza tal-prezzijiet. Bl-istess mod, id-differenza bejn id-dħul tal-ħaddiema tas-settur agrikolu u l-bdiewa fl-Ungerija u d-dħul tal-UE-15 naqset imma għadha teżisti. Barra minn hekk, skont dejta maħruġa mill-Eurostat, is-settur agrikolu tal-Ungerija ħa majnata minħabba l-kriżi finanzjarja u ekonomika riċenti madwar id-dinja tant li d-dħul mis-settur agrikolu għal kull ħaddiem naqas bl-ogħla rata fl-Unjoni (madwar 30 % meta mqabbel mar-rata medja tal-Unjoni ta’ 12 %) fl-2009. Id-dħul baxx ħabat fl-istess żmien meta l-kundizzjonijiet tal-kreditu marru għall-agħar li huwa rilevanti għall-biċċa l-kbira tal-pajjiżi tal-UE-15, fir-rigward tar-rati nominali tal-imgħax u tal-volum ta’ kreditu disponibbli għall-bdiewa. Il-kriżi finanzjarja u ekonomika xekklet iż-żieda fil-preżenza mistennija ta’ istituzzjonijiet finanzjarji ġodda fl-Ungerija mill-UE-15 wara l-adeżjoni tal-Ungerija.
(5)
Għalkemm il-proċess ta’ restituzzjoni mexa ‘l quddiem matul il-perjodu tranżitorju, dan ltaqa’ ma’ diffikultajiet b’mod partikolari mill-2008 ‘l hawn, u b’hekk għadu ma tlestiex. L-istess xejra ġiet osservata fir-rigward tal-privatizzazzjoni ta’ art agrikola. In-nuqqas ta’ ċertezza tad-drittijiet tal-proprjetà kif ukoll il-faċilitajiet ta’ kreditu u assigurazzjoni li għadhom ma żviluppawx kif suppost għall-bdiewa jkompli jdgħajjef is-suq tal-artijiet agrikoli fl-Ungerija u għadu ta’ xkiel għat-tħaddim xieraq tiegħu.
(6)
F’dan il-kuntest, jista’ jiġi antiċipat, kif qed jagħmlu l-awtoritajiet Ungeriżi, li t-tneħħija tar-restrizzjonijiet fl-1 ta’ Mejju 2011 se tagħmel pressjoni fuq il-prezzijiet tal-art fl-Ungerija. Barra minn hekk, meta wieħed iqis l-għadd kbir ta’ parteċipanti, l-istruttura frammentata żżejjed tas-sjieda tas-suq tal-art agrikola, li ma nbidlitx b’mod sinifikanti mill-adeżjoni ‘l hawn, u l-predominanza tal-kiri tal-artijiet, l-impatt x’aktarx se jinħass fis-settur kollu. Għalhekk, teżisti theddida ta’ disturbi serji fuq is-suq tal-art agrikola fl-Ungerija ladarba l-perjodu tranżitorju jiskadi.
(7)
Għalhekk il-perjodu tranżitorju msemmi fil-punt 2 tal-Kapitolu 3 tal-Anness X għall-Att tal-Adeżjoni għandu jiġi estiż bi tliet snin.
(8)
Sabiex is-suq jitħejja bis-sħiħ għal-liberalizzazzjoni, hu importanti ħafna, saħansitra fiċ-ċirkostanzi ekonomiċi avversi li nibqgħu nsaħħu t-titjib ta’ fatturi bħall-faċilitajiet ta’ kreditu u ta’ assigurazzjoni għall-bdiewa, u r-restituzzjoni u l-privatizzazzjoni tal-art agrikola matul il-perjodu tranżitorju, kif diġà ġie enfasizzat fl-Analiżi ta’ nofs it-terminu.
(9)
Iktar influss ta’ kapital barrani fis-suq tal-artijiet agrikoli jippreżenta wkoll benefiċċji potenzjali għal dan is-suq fl-Ungerija. Kif ġie enfasizzat fl-Analiżi ta’ nofs it-terminu, l-investiment barrani fis-settur agrikolu se jkollu wkoll effetti importanti fuq perjodu ta’ żmien twil fuq l-għoti tal-kapital u l-għarfien, dwar il-funzjonament tas-swieq tas-suq u dwar il-produttività agrikola. Ir-reħi progressiv tar-restrizzjonijiet dwar is-sjieda barranija matul il-perjodu tranżitorju se jikkontribwixxi wkoll għat-tħejjija tas-suq biex dan jiġi liberalizzat għal kollox.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-perjodu tranżitorju li jikkonċerna l-akkwist tal-art agrikola fl-Ungerija msemmi fil-punt 2 tal-Kapitolu 3 tal-Anness X għall-Att ta’ Adeżjoni tal-2003 għandu jiġi estiż sat-30 ta’ April 2014.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fit-tielet jum wara l-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Brussell, l-20 ta’ Diċembru 2010.