РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 670/2012 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 11 юли 2012 година
за изменение на Решение № 1639/2006/ЕО за създаване на Рамкова програма за конкурентоспособност и иновации (2007-2013 г.) и на Регламент (ЕО) № 680/2007 за установяване на общи правила за отпускане на финансова помощ от Общността в областта на трансевропейските транспортни и енергийни мрежи
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 172 и член 173, параграф 3 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
С Решение № 1639/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (3) се създава Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации (РПКИ) с различни видове мерки за изпълнение, прилагани чрез специфични програми, сред които „Програмата за политическа подкрепа на информационните и комуникационните технологии (ИКТ)“, която осигурява подкрепа за засилване на вътрешния пазар за ИКТ продукти и услуги и за основани на ИКТ продукти и услуги, и цели стимулиране на иновациите чрез по-широко разпространение и инвестиране в ИКТ.
(2)
С Регламент (ЕО) № 680/2007 на Европейския парламент и на Съвета (4) се определят общите правила за отпускане на финансова помощ от Съюза в областта на трансевропейските транспортни и енергийни мрежи и също така се създава инструмент за поделяне на риска, наречен Инструмент за гарантиране на заеми за проекти по TEN-Транспорт („TEN-T“).
(3)
През следващото десетилетие, според оценки на Комисията, ще са нужни безпрецедентни като обем инвестиции в европейския транспорт, енергетика, информационни и комуникационните мрежи, за да се допринесе за постигането на целите на политиката на „Европа 2020“, най-вече целите в областта на климата и прехода към икономика с ниски емисии на въглерод и ефикасно използване на ресурсите, чрез разработване на интелигентни, усъвършенствани и изцяло свързани помежду си инфраструктури и насърчаване на доизграждането на вътрешния пазар.
(4)
Дълговото финансиране на капиталовия пазар не е непосредствено достъпно за инфраструктурни проекти в Съюза. Трудностите при осигуряване на достъп до дългосрочно частно или публично финансиране за инфраструктурни проекти не следва да водят до влошаване на ефективността на транспортната, телекомуникационна и енергийна система, нито до забавяне на разпространението на широколентовия достъп. Целесъобразно е този въпрос да бъде разгледан на равнището на Съюза поради фрагментацията на пазарите на облигации в Съюза, съчетана с неизвестността на търсенето, както и с размера и сложността на инфраструктурните проекти, които изискват продължителни срокове за подготовка.
(5)
Финансовите инструменти във вида, в който са установени от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (5) могат, в определени случаи, да подобрят ефикасността на бюджетните разходи и да осигурят големи мултиплициращи ефекти по отношение на привличането на финансиране от частния сектор. Това важи в особена степен за трудния достъп до кредити, ограниченията в областта на публичните финанси и с оглед необходимостта от подкрепа за икономическото възстановяване на Европа.
(6)
В своята Резолюция от 8 юни 2011 г. относно Инвестиране в бъдещето: нова многогодишна финансова рамка (МФР) за конкурентоспособна, устойчива и приобщаваща Европа, Европейският парламент приветства инициативата „Облигации за проекти по стратегията „Европа 2020“, представляваща механизъм за поделяне на риска с ЕИБ, който предоставя подкрепа в определени граници от бюджета на Съюза, имаща за цел да засили ефекта от фондовете на Съюза и да привлече допълнителен интерес от частни инвеститори за участие в приоритетни проекти, които са в съответствие с целите на стратегията „Европа 2020“. В заключенията си от 12 юли 2011 г. относно Акта за единния пазар Съветът припомни, че финансовите инструменти трябва да бъдат оценявани по отношение на ефектите на лоста в сравнение със съществуващите инструменти, рисковете, които ще бъдат прибавени към баланса на държавните бюджети, и евентуалното отблъскване на частните институции. Съобщението на Комисията относно пилотния проект за инициативата „Облигации за проекти по стратегията „Европа 2020“ и съответната оценка на въздействието, които се опират на обществено допитване, следва да бъдат разглеждани в този контекст.
(7)
Следва да бъде лансирана пилотна фаза на инициативата „Облигации за проекти по стратегията „Европа 2020“, чиято цел е да подпомогне финансирането на приоритетни проекти с ясна добавена стойност за ЕС и да улесни по-голямото участие от страна на частния сектор във финансирането на икономически изгодни проекти в областта на транспорта, енергията и сектора на ИКТ инфраструктурата чрез пазара за дългосрочен капитал. Инструментът ще бъде от полза за проекти със сходни финансови нужди и благодарение на взаимодействието между секторите следва да донесе по-големи ползи по отношение на въздействието върху пазара, административната ефективност и използването на ресурсите. Той следва да предостави на заинтересованите лица като инвеститори, публични органи, управители на инфраструктура, строителни дружества и оператори съгласуван инструмент, който да се ръководи от търсенето на пазара.
(8)
По време на пилотната фаза на инициативата „Облигации за проекти по стратегията „Европа 2020“ бюджетът на Съюза, заедно с финансиране от ЕИБ под формата на съвместен инструмент за поделяне на риска, ще бъде използван за облигации за проекти, издадени от дружествата за проектите. Посоченият инструмент се стреми да смекчи риска по обслужването на дълга на проекта и кредитния риск на притежателите на облигации до степен, при която участниците на капиталовия пазар като пенсионни фондове, застрахователни дружества и други заинтересовани лица да желаят да инвестират в по-голям обем облигации за инфраструктурни проекти, отколкото би било възможно без подкрепата на Съюза.
(9)
В светлината на дългогодишния опит на ЕИБ и като се има предвид, че банката е основната финансираща институция за инфраструктурни проекти, и е финансов орган на ЕС, създаден с Договора, Комисията следва да я привлече в осъществяването на тази пилотна фаза. Основните ред, условия и процедури за прилагане на инструмента за поделяне на риска за облигации за проекта следва да се определят чрез настоящия регламент. Подробният ред и условия, включително споделянето на риска, заплащането, мониторинга и контрола, следва да се определят в споразумение за сътрудничество между Комисията и ЕИБ. Това споразумение за сътрудничество следва да бъде одобрено от Комисията и от ЕИБ в съответствие с техните съответни процедури.
(10)
Пилотната фаза на инициативата „Облигации за проекти по стратегията „Европа 2020“ следва да бъде започната през сегашната финансова рамка и да се приложи без необосновано забавяне с цел да се установи дали и до каква степен такива финансови инструменти за поделяне на риска предлагат добавена стойност в областта на финансирането на инфраструктурата и за развитието на капиталов пазар за финансиране чрез дълг на инфраструктурни проекти.
(11)
Пилотната фаза следва да бъде финансирана, като се използва преразпределение от бюджетите за 2012 г. и 2013 г. от съществуващи транспортни, телекомуникационни и енергийни програми. За тази цел следва да е възможно до 200 милиона евро да бъдат преразпределени за инициативата от бюджета за TEN-T, до 20 милиона евро от бюджета на Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации и до 10 милиона евро от бюджета за TEN-Енергия („TEN-Е“). Наличните бюджетни средства ограничават обхвата на инициативата и броя на проектите, които могат да бъдат подкрепени.
(12)
Бюджетните средства следва да бъдат поискани от ЕИБ въз основа на набор от проекти, които ЕИБ и Комисията считат, че са подходящи, в съответствие с дългосрочните цели на политиката на Съюза и има вероятност да бъдат реализирани. Всички подобни искания и съответни бюджетни кредити следва да се направят не по-късно от 31 декември 2013 г. Поради сложността на големите инфраструктурни проекти следва да е възможно самото одобрение от Управителния съвет на ЕИБ да се даде на по-късна дата, но не по-късно от 31 декември 2014 г.
(13)
Заявлението за помощ, подборът и изпълнението на всички проекти следва да се извършват съгласно правото на Съюза, по-специално по отношение на държавната помощ и следва да се стремят да избягват създаването или добавянето на пазарни нарушения.
(14)
В допълнение към изискванията за докладване по точка 49 от Междуинституционалното споразумение от 17 май 2006 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно бюджетната дисциплина и доброто финансово управление (6) Комисията следва с подкрепата от ЕИБ по време на пилотната фаза да докладва на Европейския парламент и на Съвета на всеки шест месеца след подписването на споразумението за сътрудничество и да внесе междинен доклад до Европейския парламент и до Съвета през втората половина на 2013 г. Цялостна независима оценка следва да бъде осъществена през 2015 г.
(15)
Като се основава на посочената цялостна независима оценка Комисията следва да оцени целесъобразността на Инициативата „Облигации за проекти по стратегията „Европа 2020“, както и ефективността ѝ по отношение на повишаването на обема на инвестициите в приоритетни проекти и в засилването на ефикасността на разходите на Съюза.
(16)
Пилотната фаза на инициативата „Облигации за проекти по стратегията „Европа 2020“ следва да започне в подготовка за Механизма за свързване на Европа, предложен от Комисията. Не се засягат решенията, отнасящи се до многогодишната финансова рамка (МФР) след 2013 г., и тези, които се отнасят до евентуално повторно използване на обратните постъпления от финансови инструменти в контекста на преговорите по предложението за регламент на Европейския парламент и Съвета относно финансовите правила, приложими спрямо годишния бюджет на Съюза.
(17)
С оглед да се осъществи пилотната фаза на инициативата „Облигации за проекти по стратегията „Европа 2020“, Решение № 1639/2006/ЕО и Регламент (ЕО) № 680/2007 следва да бъдат съответно изменени.
(18)
За да бъдат ефективни предвидените в настоящия регламент мерки и с оглед ограничения срок на пилотната фаза, настоящият регламент следва да влезе в сила в деня след публикуването му,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Изменения на Решение № 1639/2006/ЕО
Решение № 1639/2006/ЕО се изменя, както следва:
1)
В член 8 се добавя следният параграф:
„5а. Без да се засягат параграфи 1-5, за проектите, осъществявани в рамките на посочения в член 31, параграф 2 инструмент за поделяне на риска за облигации, Комисията и Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) внасят през втората половина на 2013 г. в Европейския парламент и в Съвета междинен доклад. Цялостна независима оценка се осъществява през 2015 г.
Като се основава на посочената оценка Комисията оценява целесъобразността на Инициативата „Облигации за проекти по стратегията „Европа 2020“ и ефективността ѝ по отношение на повишаването на обема на инвестициите в приоритетни проекти и в засилването на ефикасността на разходите на Съюза. Въз основа на посочената оценка, като вземе предвид всички варианти Комисията предлага подходящи регулаторни промени, включително законодателни промени, особено ако предвиденото прилагане на пазара не е задоволително или ако станат достатъчно налични алтернативни източници на дългосрочно дългово финансиране.
Посоченият в първа алинея междинен доклад включва списък от проекти, които са получили финансова помощ от инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти, посочен в член 31, параграфи 2а-2д, придружен с информация относно условията по издаването на облигации и вида на настоящите и потенциални бъдещи инвеститори.“
2)
В член 26, параграф 2 буква б) се заменя със следното:
„б)
стимулиране на иновациите чрез по-широко разпространение и инвестиране в ИКТ и широколентов достъп;“.
3)
Член 31 се изменя, както следва:
а)
параграф 2 се заменя със следното:
„2. Проектите, посочени в параграф 1, буква а), имат за цел насърчаването на иновацията, трансфера на технологии и разпространяването на нови технологии, които са готови за прилагане на пазара.
Съюзът може да предоставя безвъзмездна помощ в принос към бюджета на проектите.
Освен това по време на пилотната фаза през 2012 и 2013 г. Съюзът може да предостави финансово участие на ЕИБ за провизиите и разпределянето на капитал за дългови инструменти или гаранции, които да се отпускат от ЕИБ от нейни собствени ресурси в рамките на инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти.“;
б)
вмъкват се следните параграфи:
„2а. Инструментът за поделяне на риска за облигации за проекти, посочен в трета алинея от параграф 2, представлява съвместен инструмент на Комисията и ЕИБ, който предоставя добавена стойност като намеса на Съюза, занимава се с положение на недостатъчно оптимална инвестиция, когато проектите не получават адекватно финансиране от пазарите, и предоставя допълняемост. Инструментът избягва нарушаване на правилата на конкуренция, цели осигуряване на мултиплициращ ефект и привежда в съответствие интересите под формата на кредитно подобрение. Инструментът за поделяне на риска за облигации за проекти:
а)
приема формата на дългов инструмент или гаранция, предоставена от ЕИБ, с подкрепата на принос от бюджета на Съюза, в полза на финансиране за проекти в областта на ИКТ и широколентовия достъп, като допълва или привлича финансиране от държавите членки или частния сектор;
б)
смекчава риска при обслужването на дълга за проект и кредитния риск за притежателите на облигациите;
в)
използва се само за проекти, чиято финансова жизнеспособност се основава на приходите по проекта.
2б. Експозицията на Съюза по отношение на инструмента за поделяне на риска, включително таксите за управление и другите допустими разходи, в никакъв случай не надвишава размера на финансовото участие на Съюза към инструмента за поделяне на риска за облигациите за проекти, и не надхвърля срока до падежа на портфейла на основните инструменти за кредитно подобрение. Не води до никакви допълнителни задължения по общия бюджет на Съюза. Остатъчният риск, свързан с операции във връзка с облигации за проекти, винаги се поема от ЕИБ.
2в. Основните ред, условия и процедури за инструментите за поделяне на риска за облигации за проекти са установени в приложение IIIа. Подробният ред и условия за прилагане на инструмента за поделяне на риска за облигациите за проекти, включително поделянето на риска, възнаграждението, неговият мониторинг и контрол, се определят в споразумението за сътрудничество между Комисията и ЕИБ. Споразумението за сътрудничество се одобрява от Комисията и от ЕИБ в съответствие с техните съответни процедури.
2г. През 2013 г. сума в размер до 20 милиона евро може да бъде използвана от бюджета, разпределен за изпълнение на политиката за ИКТ и широколентов достъп в съответствие с правилата, установени в приложение I, буква б). Предвид краткия срок на пилотната фаза, инструментът за поделяне на риска за облигации за проекти може да използва повторно всички приходи, получени преди 31 декември 2013 г. за нови дългови инструменти и гаранции в рамките на същия механизъм за поделяне на риска и за проекти, изпълняващи същите условия за допустимост, с цел максимално увеличаване на обема на получили подпомагане инвестиции. В случай че инструментът за поделяне на риска за облигации за проекти не бъде продължен за следващата многогодишна финансова рамка, всички остатъчни средства се връщат в приходната част на общия бюджет на Съюза.
2д. В допълнение към изискванията за докладване, посочени в точка 49 от Междуинституционалното споразумение от 17 май 2006 г. за бюджетната дисциплина и доброто финансово управление, и без да се засягат каквито и да е други регулаторни изисквания за докладване, Комисията докладва относно ефикасността на инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти, включително финансовите условия и позиционирането на всички облигации за проекта пред Европейския парламент и Съвета на всеки шест месеца по време на пилотната фаза.“
4)
Добавя се следното приложение:
„ПРИЛОЖЕНИЕ IIIа
Ред и условия за прилагане на инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти, посочени в член 31, параграф 2в
ЕИБ е партньор, който споделя риска и управлява финансовия принос на Съюза към инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти от името на Съюза. По-подробното изложение на реда и условията за прилагане на инструмента, включително мониторинга и контрола по него, се съдържа в споразумението за сътрудничество между Комисията и ЕИБ, като се отчитат разпоредбите, предвидени в настоящото приложение.
а) Механизмът на ЕИБ
1.
Инструментът за поделяне на риска за облигациите за проекти ще бъде проектиран за всеки допустим проект като второстепенен механизъм под формата на дългов инструмент или механизъм за условия (гаранция), или и двете, така че да улесни емисията на облигации за проекти.
2.
Ако ЕИБ стане кредитор на проекта, нейните права по инструмента за поделяне на риска за облигациите за проекти са права, удовлетворяващи се по ред след обслужването на привилегирования дълг и пред финансиране, свързано със собствен капитал.
3.
Механизмът не надвишава 20 % от общия размер на емитирания главен дълг.
б) Бюджет
ИКТ:
2013 г.: до 20 милиона евро.
Искането за прехвърляне на суми над този размер се извършва до 31 декември 2012 г. и се придружава от прогноза за нуждите от предвидените по графика вноски на Съюза.
При необходимост тази прогноза може да послужи за основано на търсенето намаляване на сумите за 2013 г., за което се взема решение съгласно процедурата, посочена в член 46, параграф 2.
в) Доверителна сметка
1.
ЕИБ открива доверителна сметка за финансовия принос на Съюза и за приходите, получени в резултат на финансовия принос на Съюза.
2.
Предвид краткия срок на пилотната фаза, лихвата, начислена върху доверителните сметки, и другите приходи, получени в резултат на финансовия принос на Съюза, като гаранционни премии, лихви и рисков марж върху сумите, предоставени от ЕИБ, се прибавят към средствата от доверителната сметка. Независимо от това Комисията може да реши, в съответствие с процедурата, посочена в член 46, параграф 2, че те трябва да бъдат върнати в бюджетните редове за РПКИ-ИКТ.
г) Използване на финансовото участие на Съюза
Финансовото участие на Съюза се използва от ЕИБ за:
1.
Обезпечаване на риска въз основа на първа загуба за второстепенните механизми от портфейла от проекти, отговарящи на критериите, в съответствие със съответните правила на ЕИБ и оценка на риска, извършена от ЕИБ съгласно прилаганата от нея политика.
2.
За покриване на несвързани с проекта допустими разходи, произтичащи от създаването и управлението на инструмента за поделяне на риска за облигациите за проекти, включително неговото оценяване.
д) Поделяне на риска и приходите
Схемата за поделяне на риска, произтичаща от буква г), се изразява в подходящо разпределяне между Съюза и ЕИБ на заплащането във връзка с риска, начислено от ЕИБ на партньора му във връзка с всеки инструмент в рамките на портфейла по проекта.
е) Ценообразуване
Ценообразуването на инструментите за облигации за проекти се основава на заплащането във връзка с риска в съответствие със съответните стандартни правила и критерии на ЕИБ.
ж) Процедура по заявленията
Заявленията за покриване на риска по инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти се отправят към ЕИБ съгласно обичайния ред за подаване на заявления в ЕИБ.
з) Процедура за одобряване
ЕИБ извършва рисков, финансов, технически и правен анализ и решава за използването на инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти и да избере подходящия вид второстепенен механизъм в съответствие със своите стандартни правила и критерии, по-специално насоките на ЕИБ за политика спрямо кредитния риск, и критериите за подбор на ЕИБ в областта на социалните въпроси, околната среда и климата.
и) Продължителност
1.
Ангажимент за финансов принос на Съюза към инструмента за поделяне на риска за облигациите за проекти се поема не по-късно от 31 декември 2013 г. Процедурата по одобряване на инструментите за облигации за проекти от Управителния съвет на ЕИБ се приключва до 31 декември 2014 г.
2.
В случай на прекратяване на инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти по време на текущата многогодишна финансова рамка всички баланси по доверителната сметка, без поетите задължения за предоставяне на бюджетни средства и средствата, необходими за покриването на други отговарящи на изискванията разходи, се връщат в бюджетната линия РПКИ-ИКТ.
3.
Средствата, разпределени за инструмента за поделяне на риска за облигациите за проекти, се възстановяват в съответната доверителна сметка, когато срокът на инструментите изтече или се връщат, при условие че покриването на риска остава достатъчно.
й) Докладване
Редът и условията на ежегодното отчитане на прилагането на инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти се договарят между Комисията и ЕИБ.
В допълнение Комисията с подкрепата на ЕИБ докладва относно прилагането на всеки шест месеца на Европейския парламент и на Съвета, като началният момент е шест месеца след подписването на споразумението за сътрудничество, посочено в член 31, параграф 2в.
к) Мониторинг, контрол и оценка
Комисията осъществява мониторинг на прилагането на инструмента, включително чрез контрол на място, при целесъобразност, и осъществява проверка и контрол в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (7).
ЕИБ управлява второстепенните механизми в съответствие с нейните собствени правила и процедури, включително подходящи мерки за одит, контрол и мониторинг. Освен това Управителният съвет на ЕИБ, в който Комисията и държавите членки са представени, одобрява всеки второстепенен механизъм и контролира дали управлението на ЕИБ е в съответствие с нейния устав и с общите насоки, определени от Съвета на гуверньорите.
Комисията и ЕИБ представят междинен доклад относно функционирането на пилотния инструмент за поделяне на риска за облигациите за проекти на Европейския парламент и на Съвета през втората половина на 2013 г. с оглед оптимизиране на проекта на инструмента.
Цялостна независима оценка се извършва през 2015 г. след одобрение на окончателните операции по облигациите за проекти. Тя обхваща, наред с останалото, добавената стойност, допълняемостта спрямо други инструменти на Съюза или на държавите членки и други съществуващи форми на дългосрочно дългово финансиране, постигнатия мултиплициращ ефект, оценка на включените рискове, както и създаването или коригирането на нарушаващи ефекти, ако има такива. Оценката обхваща също така въздействието върху финансовата жизнеспособност на проекта, обема, сроковете и разходите на облигациите, които ще се издават, въздействието върху по-широките пазари на облигации, както и аспектите, свързани с контролиращия кредитор и обществените поръчки. Тя предоставя също така, по възможност, сравнение на разходите с алтернативни средства за финансиране на проекта, включително банкови заеми. По време на пилотната фаза всеки избран проект се оценява.
Член 2
Изменения на Регламент (ЕО) № 680/2007
Регламент (ЕО) № 680/2007 се изменя, както следва:
1)
В член 2 се добавят следните точки:
„14)
Инструментът за поделяне на риска за облигации за проекти означава съвместен инструмент на Комисията и ЕИБ, който предоставя добавена стойност като намеса на Съюза, отнася се до положение на недостатъчно оптимална инвестиция, когато проектите не получават адекватно финансиране от пазарите, и предоставя допълняемост като допълва или привлича финансиране от държавите членки или частния сектор. Инструментът избягва нарушаване на конкуренцията, цели осигуряване на мултиплициращ ефект и привежда в съответствие интересите. Инструментът за поделяне на риска за облигации за проекти е под формата на кредитно подобрение на проекти от общ интерес, намалява риска при обслужването на дълга за проект и кредитния риск за притежателите на облигациите, и се използва само за проекти, чиято финансова жизнеспособност се основава на приходите по проекта.
15)
„Кредитно подобрение“ означава подобряване на кредитното качество на дълга по проект посредством второстепенен механизъм под формата на дългов инструмент от ЕИБ или на гаранция от ЕИБ или и двете, подкрепена от принос от бюджета на Съюза.“
2)
В член 4, първа алинея добавя се следното изречение:
„Заявленията за покриване на риска по инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти по член 6, параграф 1, буква ж) се подават до ЕИБ съгласно обичайния ред за подаване на заявления в ЕИБ.“
3)
Член 6, параграф 1 се изменя, както следва:
а)
в буква г) се добавя следното изречение:
„През 2012 г. и 2013 г. сума в размер до 200 милиона евро може да бъде преразпределена за пилотната фаза на инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти в транспортния сектор.“;
б)
добавя се следната буква:
„ж)
по време на пилотната фаза през 2012 и 2013 г. финансово участие на ЕИБ за провизии и заделянето на капитал за дългови инструменти или гаранции, които да се отпускат от ЕИБ собствените ѝ ресурси в рамките на инструмента за поделяне на риска за облигациите за проекти в областта на TEN-T и TEN-E. Експозицията на Съюза по отношение на инструмента за поделяне на риска, включително таксите за управление и другите допустими разходи, в никакъв случай не надвишава размера на финансовото участие на Съюза в инструмента за поделяне на риска за облигациите за проекти, и не надхвърля срока до падежа на портфейла на основните инструменти за кредитно подобрение. Не води до никакви допълнителни задължения по общия бюджет на Съюза. Остатъчният риск, свързан с тези операции във връзка с облигации за проекти, винаги се поема от ЕИБ.
Основните ред, условия и процедури за прилагане на инструмента за поделяне на риска за облигациите за проекти са установени в приложение Iа. Подробният ред и условия за прилагане на инструмента за поделяне на риска за облигациите за проекти, включително поделянето на риска, възнаграждението, мониторинга и контрола, се определят в споразумението за сътрудничество между Комисията и ЕИБ. Споразумението за сътрудничество се одобрява от Комисията и от ЕИБ в съответствие със съответните им процедури.
През 2012 г. и 2013 г. сума в размер до 210 милиона евро, от които до 200 милиона евро за транспортни проекти и до 10 милиона евро за енергийни проекти, може да бъде преразпределена за инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти в съответствие с процедурата по член 15, параграф 2 съответно от бюджетните редове за инструмента за гарантиране на заеми по проекти TEN-T, посочен в приложение I, и съответно за TEN-E.
В допълнение към изискванията за докладване, посочени в точка 49 от Междуинституционалното споразумение от 17 май 2006 г. за бюджетната дисциплина и доброто финансово управление, и без да се засягат някакви други регулаторни изисквания за докладване, Комисията докладва относно ефикасността на инструмента за поделяне на риска, включително финансовите условия и позиционирането на всички издадени облигации пред Европейския парламент и Съвета на всеки шест месеца по време на пилотната фаза.
Предвид краткия срок на пилотната фаза, лихвите и другите приходи, генерирани от инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти, получени преди 31 декември 2013 г., могат да бъдат използвани за нови дългови инструменти и гаранции в рамките на същия механизъм за поделяне на риска и за проекти, изпълняващи същите условия за допустимост, с цел максимално увеличаване на обема на получили подпомагане инвестиции. В случай че инструментът за поделяне на риска за облигации за проекти не бъде продължен за следващата финансова рамка, всички остатъчни средства се връщат в приходната част на общия бюджет на Съюза.“
4)
В член 16 се добавя следният параграф:
„2а) Без да се засягат параграфи 1 и 2, за проектите, осъществявани в рамките на посочения в член 6, параграф 1, буква ж) инструмент за поделяне на риска за облигации, Комисията и ЕИБ внасят през втората половина на 2013 г. в Европейския парламент и в Съвета междинен доклад. Цялостна независима оценка се осъществява през 2015 г.
Въз основа на посочената оценка Комисията оценява целесъобразността на Инициативата „Облигации за проекти по стратегията „Европа 2020“ и ефективността ѝ по отношение на повишаването на обема на инвестициите в приоритетни проекти и в засилването на ефикасността на разходите на Съюза. Въз основа на посочената оценка, като вземе предвид всички варианти Комисията предлага подходящи регулаторни промени, включително законодателни промени, особено ако предвиденото прилагане на пазара не е задоволително или ако станат достатъчно налични алтернативни източници на дългосрочно дългово финансиране.“
5)
В член 17, параграф 1 се добавя следната алинея:
„Посоченият в член 16, параграф 2а междинен доклад съдържа списък от проекти, които са се възползвали от инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти, посочен в параграфи член 6, параграф 1, буква ж), придружен с информация относно условията по издаването на облигации и вида на настоящите и потенциални бъдещи инвеститори.“
6)
Приложението е преномерирано приложение I, а думата „приложението“ в член 6, параграф 1, буква г) е съответно заменена с думата „приложение I“.
7)
Добавя се следното приложение:
„ПРИЛОЖЕНИЕ Ia
Основен ред, условия и процедури за прилагане на инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти, посочени в член 6, параграф 1, буква ж)
ЕИБ е партньор, който споделя риска и управлява финансовия принос на Съюза към инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти от името на Съюза. По-подробното изложение на условията и реда за прилагане на инструмента, включително мониторинга и контрола по него, се съдържа в споразумението за сътрудничество между Комисията и ЕИБ, като се отчитат разпоредбите, установени в настоящото приложение.
а) Механизмът на ЕИБ
1.
Инструментът за поделяне на риска за облигациите за проекти ще бъде проектиран за всеки допустим проект като второстепенен механизъм под формата на дългов инструмент или механизъм за условия (гаранция), или и двете, с цел улесняване на издаването на облигации за проекти.
2.
Ако ЕИБ стане кредитор на проекта, нейните права по инструмента за поделяне на риска за облигациите за проекти са права, удовлетворяващи се по ред след обслужването на привилегирования дълг и пред финансиране, свързано със собствен капитал.
3.
Механизмът не надвишава 20 % от общия размер на емитирания главен дълг.
б) Бюджет
ТЕN-Т:
-
2012 г.: до 100 милиона евро
-
2013 г.: до общия размер от 200 милиона евро
трябва да бъдат преразпределени от бюджета за TEN-T, определен за инструмента за гарантиране на заеми по проекти по TEN-T, посочен в приложение I, но останал неизразходван.
TEN-E:
2013 г.: до 10 милиона евро.
Искането за прехвърляне на сумата за 2012 г. се подава незабавно след подписването на споразумението за сътрудничество.
Искането за прехвърляне на плащанията в следващи години се подава до 31 декември от предходната година.
Във всички случаи заявлението за прехвърляне се придружава от прогноза за нуждите от предвидените по графика вноски на Съюза.
При необходимост тази прогноза може да послужи за база за намаляване на сумите, основаващо се на нуждите, за което се взема решение съгласно процедурата, изложена в член 15, параграф 2.
в) Доверителна сметка
1.
ЕИБ открива две доверителни сметки (една за проектите в рамките на ТЕN-Т, другата за проектите в рамките на TEN-E), които съдържат финансовия принос на Съюза и приходите, получени в резултат на финансовия принос на Съюза. Доверителната сметка за проектите по ТЕN-Т може да бъде обединена с доверителната сметка, открита за инструмента за гарантиране на заеми за проекти по TEN-T, посочен в приложение I, при условие че тази мярка не препятства качеството на мониторинг и докладване, предвидено в букви й) и к).
2.
Предвид краткия срок на пилотната фаза, лихвата, начислена върху доверителните сметки, и другите приходи, получени в резултат на финансовия принос на Съюза, като гаранционни премии, лихви и рисков марж върху сумите, предоставени от ЕИБ, се прибавят към средствата от доверителната сметка. Независимо от това Комисията може да реши, в съответствие с процедурата, посочена в член 15, параграф 2, че те трябва да бъдат върнати в бюджетните редове за TEN-T или TEN-E.
г) Използване на финансовото участие на Съюза
Финансовото участие на Съюза се използва от ЕИБ за:
1.
обезпечаване на риска въз основа на първа загуба за второстепенните механизми от портфейла от проекти, отговарящи на критериите, в съответствие със съответните правила на ЕИБ и оценка на риска, извършена от ЕИБ съгласно прилаганата от нея политика,
2.
за покриване на несвързани с проекта допустими разходи, произтичащи от създаването и управлението на инструмента за поделяне на риска за облигациите за проекти, включително неговото оценяване.
д) Споделяне на риска и приходите
Схемата за споделяне на риска, произтичаща от буква г), се отразява в подходящо разпределяне между Съюза и ЕИБ на заплащането във връзка с риска, начислено от ЕИБ на партньора му във връзка с всеки инструмент в рамките на портфейла.
Независимо от разпоредбите, които се прилагат за поделянето на риска за инструмента за гарантиране на заеми за проекти по TEN-T, посочен в приложение I, схемата за споделяне на риска за облигации за проекти се прилага също така за същия инструмент, включително за операциите от съществуващия ѝ портфейл.
е) Ценообразуване
Ценообразуването на инструментите за облигации за проекти се основава на заплащането във връзка с риска в съответствие със стандартните правила и критерии на ЕИБ.
ж) Процедура за заявления
Заявленията за покриване на риска по инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти се отправят към ЕИБ съгласно обичайния ред за подаване на заявления в ЕИБ.
з) Процедура за одобряване
ЕИБ извършва рисков, финансов, технически и правен анализ и решава за използването инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти и избира подходящия вид второстепенен механизъм в съответствие със стандартните си правила и критерии, по-специално насоките на ЕИБ за политика спрямо кредитния риск, и критериите за подбор на ЕИБ в областта на социалните въпроси, околната среда и климата.
и) Продължителност
1.
Последният транш от финансовото участие на Съюза в инструмента за поделяне на риска за облигациите за проекти се предава не по-късно от 31 декември 2013 г. Процедурата по одобряване на инструментите за облигации за проекти от Управителния съвет на ЕИБ се приключва не по-късно от 31 декември 2014 г.
2.
В случай на прекратяване на инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти по време на текущата многогодишна финансова рамка всички баланси по доверителните сметки, без поетите задължения за предоставяне на бюджетни средства и средствата, необходими за покриването на други отговарящи на изискванията разходи, се връщат в бюджетните редове за TEN-T и TEN-E.
3.
Средствата, определени за инструмента за поделяне на риска за облигациите за проекти, се възстановяват в съответната доверителна сметка, когато срокът на инструментите изтече или се изплащат, при условие че покриването на риска остава достатъчно.
й) Докладване
Редът и условията на ежегодното отчитане на прилагането на инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти се договарят между Комисията и ЕИБ.
В допълнение Комисията с подкрепата на ЕИБ докладва относно прилагането на всеки шест месеца на Европейския парламент и на Съвета, като началният момент е шест месеца след подписването на споразумението за сътрудничество, посочено в член 6, параграф 1, буква ж).
к) Мониторинг, контрол и оценка
Комисията осъществява мониторинг на прилагането на инструмента, включително чрез контрол на място, при целесъобразност, и осъществява проверка и контрол в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002.
ЕИБ управлява второстепенните механизми в съответствие със своите собствени правила и процедури, включително подходящи мерки за одит, контрол и мониторинг. Освен това Управителният съвет на ЕИБ, в който Комисията и държавите членки са представени, одобрява всеки второстепенен механизъм и контролира дали управлението на ЕИБ е в съответствие с нейния устав и с общите насоки, определени от Съвета на гуверньорите.
Комисията и ЕИБ представят междинен доклад относно функционирането на пилотния инструмент за поделяне на риска за облигациите за проекти на Европейския парламент и на Съвета през втората половина на 2013 г. с оглед оптимизиране на проекта на инструмента.
Цялостна независима оценка се извършва през 2015 г. след одобрение на окончателните операции по облигациите за проекти. Тя обхваща, наред с останалото, добавената стойност, допълняемостта спрямо други инструменти на Съюза или на държавите членки и други съществуващи форми на дългосрочно дългово финансиране, постигнатия мултиплициращ ефект, оценка на включените рискове, както и създаването или коригирането на нарушаващи ефекти, ако има такива. Оценката обхваща също така въздействието върху финансовата жизнеспособност на проекта, обема, сроковете и разходите на облигациите, които ще се издават, въздействието върху по-широките пазари на облигации, както и аспектите, свързани с контролиращия кредитор и обществените поръчки. Тя предоставя също така, по възможност, сравнение на разходите с алтернативни средства за финансиране на проекта, включително банкови заеми. По време на пилотната фаза всеки избран проект се оценява.“
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 11 юли 2012 година.
REGOLAMENT (UE) Nru 670/2012 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-11 ta’ Lulju 2012
li jemenda d-Deċiżjoni Nru 1639/2006/KE li tistabbilixxi Programm Kwadru għall-Kompetittività u l-Innovazzjoni (2007 sa 2013) u r-Regolament (KE) Nru 680/2007 li jistabbilixxi r-regoli ġenerali għall-għoti ta’ għajnuna finanzjarja Komunitarja fil-qasam tan-netwerks trans-Ewropej tat-trasport u tal-enerġija
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikoli 172 u 173 (3) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta tal-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġiżlattiv intbagħat lill-Parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkonsultaw il-Kumitat tar-Reġjuni,
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Id-Deċiżjoni Nru 1639/2006/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (3) tistabbilixxi l-Programm Kwadru għall-Kompetittività u l-Innovazzjoni (CIP) b’tipi differenti ta’ miżuri ta’ implimentazzjoni mwettqa minn programmi speċifiċi, li fosthom “il-Programm ta’ Sostenn għall-Politika dwar it-Teknoloġija tal-Informazzjoni u tal-Komunikazzjonijiet (ICT)” jipprovdi appoġġ għat-tisħiħ tas-suq intern għall-prodotti u s-servizzi tal-ICT u dawk ibbażati fuq l-ICT, u għandu l-għan li jistimula l-innovazzjoni permezz ta’ adozzjoni usa’ tal-ICT u permezz tal-investiment f’dan is-settur.
(2)
Ir-Regolament (KE) Nru 680/2007 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4) jistabbilixxi r-regoli ġenerali għall-għoti ta’ għajnuna finanzjarja tal-Unjoni fil-qasam tan-netwerks trans-Ewropej tat-trasport u tal-enerġija u joħloq ukoll l-istrument ta’ kondiviżjoni tar-riskju “Strument ta’ Garanzija tas-Self għall-proġetti TEN-Trasport (‘TEN-T’)”.
(3)
Matul id-deċennju li jmiss, skont l-istimi tal-Kummissjoni, se jkunu meħtieġa volumi ta’ investiment mingħajr preċedenti fin-netwerks tat-trasport, tal-enerġija, tal-informazzjoni u tal-komunikazzjoni tal-Ewropa sabiex jingħata kontribut għall-ilħuq tal-objettivi tal-politika tal-Ewropa 2020, b’mod partikolari l-għanijiet klimatiċi u t-tranżizzjoni għal ekonomija li tuża r-riżorsi b’mod effiċjenti u bi ftit emissjonijiet tal-karbonju billi jiġu żviluppati infrastrutturi intelliġenti, imtejba u interkonnessi għal kollox, u sabiex tissaħħaħ il-kompletezza tas-suq intern.
(4)
L-iffinanzjar tas-suq kapitali tad-dejn mhuwiex disponibbli faċilment għall-proġetti infrastrutturali fl-Unjoni. Id-diffikultajiet għall-proġetti infrastrutturali sabiex jiksbu aċċess għal finanzi privati jew finanzjament pubbliku fuq perjodu twil m’għandhomx iwasslu għal deterjorazzjoni fil-prestazzjoni min-naħa tas-sistemi tat-trasport, tat-telekomunikazzjoni u tal-enerġija u lanqas għal tnaqqis fir-ritmu tal-penetrazzjoni tal-broadband. Minħabba l-frammentazzjoni tas-swieq tal-bonds fl-Unjoni, flimkien ma’ domanda mhux magħrufa kif ukoll id-daqs u l-kumplessità tal-proġetti infrastrutturali li jitolbu perjodi twal ta’ tħejjija tal-proġett, huwa xieraq li din il-kwistjoni tiġi indirizzata fil-livell tal-Unjoni.
(5)
L-istrumenti finanzjarji, kif irregolati bir-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 tal-25 ta’ Ġunju 2002 rigward ir-regolament Finanzjarju applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej (5) jistgħu, f’xi każijiet, itejbu l-effiċjenza tal-infiq baġitarju u jiksbu effetti multiplikaturi akbar f’termini ta’ attirazzjoni tal-iffinanzjar mis-settur privat. Dan huwa partikolarment rilevanti fil-kuntest ta’ aċċess diffiċli għall-kreditu, limiti fuq il-finanzi pubbliċi u fid-dawl tal-ħtieġa li jissejjes l-irkupru ekonomiku tal-Ewropa.
(6)
Fir-riżoluzzjoni tiegħu tat-8 ta’ Ġunju 2011 bit-titolu “Ninvestu fil-ġejjieni: Qafas Finanzjarju Multiannwali ġdid għal Ewropa kompetittiva, sostenibbli u inklużiva”, il-Parlament Ewropew laqa’ l-Inizjattiva ta’ Bonds tal-Proġetti Ewropa 2020, mekkaniżmu għall-kondiviżjoni tar-riskji mal-BEI li jipprovdi appoġġ limitat mill-baġit tal-Unjoni u li hu mfassal biex joħloq effett ta’ lieva fuq il-fondi tal-Unjoni u jattira interess addizzjonali minn investituri privati biex jipparteċipaw fi proġetti prijoritarji tal-Unjoni li jkunu konformi mal-objettivi ta’ Ewropa 2020. Fil-konklużjonijiet tiegħu tat-12 ta’ Lulju 2011 dwar l-Att dwar is-Suq Uniku, il-Kunsill fakkar li jeħtieġ li l-istrumenti finanzjarji jiġu vvalutati f’termini ta’ effetti ta’ ingranaġġ imqabbla mal-istrumenti eżistenti, ir-riskji li jiżdiedu mal-karti bilanċjali tal-gvern u l-possibilità li l-istituzzjonijiet privati jinqatgħu ‘l barra. Il-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar pilota għall-Inizjattiva tal-Ewropa 2020 tal-Bonds tal-Proġetti u l-valutazzjoni tal-impatt relatata, li bbażaw fuq il-konsultazzjoni pubblika, għandhom jitqiesu f’dan il-kuntest.
(7)
Għandha tiġi mnedija fażi pilota għall-Inizjattiva tal-Ewropa 2020 tal-Bonds tal-Proġetti, u l-għan tagħha għandu jkun li tgħin tiffinanzja l-proġetti prijoritarji b’valur miżjud ċar tal-UE u li tiffaċilita involviment akbar mis-settur privat fl-iffinanzjar fit-tul mis-swieq kapitali ta’ proġetti ekonomikament vijabbli fil-qasam tal-infrastruttura tat-trasport, tal-enerġija u tal-ICT. L-istrument ikun ta’ benefiċċju għal proġetti bi ħtiġijiet simili ta’ finanzjament u, grazzi għal sinerġiji bejn is-setturi, għandu jipproduċi benefiċċji akbar f’termini ta’ impatt fuq is-suq, effiċjenza amministrattiva u użu ta’ riżorsi. Għandu jipprovdi lill-partijiet interessati fil-qasam tal-infrastruttura, bħal finanzjaturi, awtoritajiet pubbliċi, maniġers tal-infrastruttura, kumpanniji tal-kostruzzjoni u operaturi, bi strument koerenti u li se jkun orjentat lejn id-domanda fis-suq.
(8)
Matul il-fażi pilota għall-Inizjattiva tal-Ewropa 2020 tal-Bonds tal-Proġetti il-baġit tal-Unjoni għandu jintuża flimkien mal-finanzjament mill-BEI fil-forma ta’ strument konġunt għall-kondiviżjoni tar-riskji għal bonds tal-proġetti maħruġa minn kumpanniji tal-proġetti. Dak l-istrument ifittex li jtaffi r-riskju tal-ħlas tad-dejn ta’ proġett u r-riskju tal-kreditu tad-detenturi tal-bonds sal-punt li l-parteċipanti fis-suq kapitali, bħall-fondi tal-pensjonijiet, il-kumpanniji tal-assigurazzjoni u partijiet interessati oħrajn, ikunu lesti li jinvestu f’volum akbar ta’ bonds ta’ proġetti infrastrutturali milli jkun possibbli mingħajr l-appoġġ mill-Unjoni.
(9)
Fid-dawl tal-kompetenza tal-BEI li ilha stabbilita u meta jitqies li huwa l-finanzjatur ewlieni tal-proġetti infrastrutturali u l-korp finanzjarju tal-UE stabbilit mit-Trattat, il-Kummissjoni għandha tinvolvi lill-BEI fl-implimentazzjoni tal-fażi pilota. It-termini, kundizzjonijiet u proċeduri ewlenin tal-istrument għall-kondiviżjoni tar-riskji għal bonds tal-proġetti għandhom jiġu stabbiliti permezz ta’ dan ir-Regolament. Pattijiet u kundizzjonijiet aktar dettaljati, inklużi l-kondiviżjoni tar-riskji, ir-remunerazzjoni, il-monitoraġġ u l-kontroll, għandhom jiġu stabbiliti fi ftehim ta’ kooperazzjoni bejn il-Kummissjoni u l-BEI. Dak il-ftehim ta’ kooperazzjoni għandu jiġi approvat mill-Kummissjoni u mill-BEI skont il-proċeduri rispettivi tagħhom.
(10)
Għandha titvara fażi pilota għall-Inizjattiva tal-Ewropa 2020 tal-Bonds tal-Proġetti malajr kemm jista’ jkun matul il-qafas finanzjarju attwali u għandha tiġi implimentata mingħajr dewmien mhux dovut sabiex jiġi aċċertat jekk u kemm dawn l-istrumenti finanzjarji għall-kondiviżjoni tar-riskji joffru valur miżjud fil-qasam tal-finanzjament tal-infrastruttura u għall-iżvilupp ta’ finanzjament mis-suq kapitali tad-dejn ta’ proġetti infrastrutturali.
(11)
Il-fażi pilota għandha tiġi ffinanzjata permezz tar-riallokazzjoni tal-baġit fil-baġits tal-2012 u l-2013 mill-programmi tat-trasport, tal-enerġija u tat-telekomunikazzjoni eżistenti. Għal dan il-għan, għandu jkun possibbli li jiġu riallokati sa EUR 200 miljun għal din l-inizjattiva mill-baġit tat-TEN-T, sa EUR 20 miljun mill-baġit tal-Programm tal-Qafas għall-Kompetittività u l-Innovazzjoni u sa EUR 10 miljun mill-baġit tat-TEN-Energy (“TEN-E”). Il-fondi baġitarji disponibbli jillimitaw kemm l-ambitu tal-inizjattiva kif ukoll in-numru ta’ proġetti li jistgħu jiġu appoġġati.
(12)
Il-fondi baġitarji għandhom jintalbu mill-BEI fuq il-bażi ta’ medda ta’ proġetti, li l-BEI u l-Kummissjoni jidhrilhom li jkunu xierqa, li jkunu konformi mal-objettivi politiċi fit-tul tal-Unjoni u li x’aktarx jitwettqu. Kull talba bħal din u l-impenji baġitarji korrispondenti għandhom isiru mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2013. Minħabba l-kumplessità ta’ proġetti infrastrutturali kbar, għandu jkun possibbli li l-approvazzjoni reali mill-Bord tad-Diretturi tal-BIE tkun tista’ ssir f’data aktar tard, iżda mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2014.
(13)
L-applikazzjoni għall-appoġġ, u l-għażla u l-implimentazzjoni tal-proġetti kollha għandhom ikunu soġġetti għal-liġi tal-Unjoni, b’mod partikolari fir-rigward tal-għajnuna mill-Istat, u għandhom jippruvaw jevitaw li joħolqu jew iżidu distorsjonijiet fis-suq.
(14)
Minbarra r-rekwiżiti ta’ rappurtar skont il-punt 49 tal-Ftehim Interistituzzjonali tas-17 ta’ Mejju 2006 bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni dwar id-dixxiplina baġitarja u l-amministrazzjoni finanzjarja tajba (6), il-Kummissjoni għandha, bis-sostenn tal-BEI, tirrapporta kull sitt xhur matul il-fażi pilota lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill wara l-iffirmar tal-ftehim ta’ kooperazzjoni u jippreżentaw rapport interim lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill fit-tieni nofs tal-2013. Għandha titwettaq valutazzjoni indipendenti sħiħa fl-2015.
(15)
Abbażi ta’ dik il-valutazzjoni indipendenti sħiħa, il-Kummissjoni għandha tivvaluta r-rilevanza tal-Inizjattiva tal-Ewropa 2020 tal-Bonds tal-Proġetti kif ukoll l-effikaċja tagħha biex iżżid il-volum tal-investimenti fi proġetti prijoritarji u biex ittejjeb l-effiċjenza tal-infiq tal-Unjoni.
(16)
Il-fażi pilota tal-Inizjattiva tal-Ewropa 2020 tal-Bonds tal-Proġetti għandha titvara fi tħejjija għall-Faċilità Nikkollegaw l-Ewropa proposta mill-Kummissjoni. Hija mingħajr preġudizzju għal kull deċiżjoni rigward il-Qafas Finanzjarju Multiannwali tal-Unjoni (QFM) wara l-2013 u rigward l-użu mill-ġdid possibbli ta’ fondi minn operazzjonijiet preċedenti minn strumenti finanzjarji fil-kuntest tan-negozjati dwar il-proposta għal regolament tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar ir-regoli finanzjarji applikabbli għall-baġit annwali tal-Unjoni.
(17)
Sabiex tiġi implimentata l-fażi pilota tal-Inizjattiva tal-Ewropa 2020 tal-Bonds tal-Proġetti, id-Deċiżjoni Nru 1639/2006/KE u r-Regolament (KE) Nru 680/2007 għandhom jiġu emendati f’dan is-sens.
(18)
Sabiex dawk il-provvedimenti stipulati f’dan ir-Regolament ikunu effettivi, fid-dawl tat-tul limitat tal-fażi pilota, dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-pubblikazzjoni tiegħu,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Emendi għad-Deċiżjoni Nru 1639/2006/KE
Id-Deċiżjoni Nru 1639/2006/KE hija b’dan emendata kif ġej:
(1)
Fl-Artikolu 8, jiżdied l-paragrafu li ġej:
“5a. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafi 1 sa 5, għal proġetti mwettqa skont l-istrument għall-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti msemmija fl-Artikolu 31(2), il-Kummissjoni u l-Bank Ewropew tal-Investiment (BEI) għandhom jippreżentaw rapport interim lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill fit-tieni nofs tal-2013. Għandha titwettaq valutazzjoni indipendenti sħiħa fl-2015.
Abbażi ta’ dik il-valutazzjoni, il-Kummissjoni għandha tivvaluta r-rilevanza tal-Inizjattiva tal-Ewropa 2020 tal-Bonds tal-Proġetti kif ukoll l-effikaċja tagħha biex iżżid il-volum tal-investimenti fi proġetti prijoritarji u biex ittejjeb l-effiċjenza tal-infiq tal-Unjoni. Fid-dawl ta’ dik il-valutazzjoni, filwaqt li tqis l-għażliet kollha, il-Kummissjoni għandha tikkunsidra li tipproponi bidliet regolatorji xierqa, inklużi bidliet leġiżlattivi, partikolarment jekk meta mqabbel mal-previżjonijiet, l-adozzjoni mis-suq ma tkunx sodisfaċenti jew fil-każ li sorsi alternattivi ta’ finanzjament tad-dejn fuq terminu ta’ żmien twil isiru disponibbli b’mod suffiċjenti.
Ir-rapport interim imsemmi fl-ewwel subparagrafu għandu jinkludi lista tal-proġetti li jkunu bbenefikaw mill-istrument ta’ kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds ta’ proġetti msemmija fl-Artikolu 31 (2a) sa (2e), b’tagħrif dwar it-termini tal-bonds maħruġa u t-tipi ta’ investituri attwali u oħrajn futuri potenzjali.”.
(2)
Fl-Artikolu 26(2), il-punt (b) huwa sostitwit b’dan li ġej:
”(b)
stimolu tal-innovazzjoni permezz ta’ adozzjoni usa’ tal-ICT u l-broadband u l-investiment fihom;”
(3)
L-Artikolu 31 huwa emendat kif ġej:
(a)
il-paragrafu 2 huwa sostitwit b’dan li ġej:
”2. Il-proġetti msemmija fil-paragrafu 1(a) għandom ifittxu li jippromwovu l-innovazzjoni, it-trasferiment teknoloġiku u t-tixrid tat-teknoloġiji l-ġodda li jkunu lesti għas-suq.
L-Unjoni tista’ tagħmel għotja li tikkontribwixxi għall-baġit ta’ dawk il-proġetti.
L-Unjoni tista’, inkella, tagħmel, matul fażi pilota fl-2012 u fl-2013, kontribuzzjoni finanzjarja lill-BEI għall-għotjiet u l-allokazzjoni ta’ kapital għal strumenti ta’ dejn jew garanziji li jridu jinħarġu mill-BEI mir-riżorsi proprji tiegħu taħt l-istrument ta’ kondiviżjoni tar-riskju għall-bonds tal-proġetti.”.
(b)
Jiddaħħlu l-paragrafi li ġejjin:
“2a. L-istrument ta’ kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti msemmi fit-tielet subparagrafu tal-paragrafu 2 huwa strument konġunt mill-Kummissjoni u mill-BEI li jipprovdi valur miżjud bħala intervent mill-Unjoni, jindirizza sitwazzjonijiet subottimali ta’ investiment meta l-proġetti ma jirċevux finanzjament adegwat mis-suq u jipprovdi addizzjonalità. Jevita d-distorsjoni tal-kompetizzjoni, għandu l-għan li jikseb effett multiplikatur u jallinja l-interessi fil-forma ta’ titjib tal-kreditu. L-istrument ta’ kondiviżjoni tar-riskji għal bonds ta’ proġetti għandu:
(a)
jieħu l-forma ta’ strument ta’ dejn jew garanzija mill-BEI bl-appoġġ ta’ kontribut baġitarju mill-Unjoni favur il-finanzjament ipprovdut għall-proġetti fil-qasam tal-ICT u tal-broadband, li jikkomplementaw jew jattiraw il-finanzjament mill-Istati Membri jew mis-settur privat,
(b)
itaffi r-riskju tas-servizzjar tad-dejn ta’ proġett u r-riskju tal-kreditu tad-detenturi tal-bonds;
(c)
jintuża biss għal proġetti li l-vijabilità finanzjarja tagħhom tissejjes fuq id-dħulijiet tal-proġetti.
2b. L-iskopertura tal-Unjoni għall-istrument ta’ kondiviżjoni tar-riskju għall-bonds tal-proġetti, inklużi t-tariffi tal-immaniġġjar u kostijiet eliġibbli oħra, ma għandha fl-ebda każ taqbeż l-ammont tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni għall-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskju għall-bonds tal-proġetti u lanqas testendi lil hinn mill-maturità tal-portafoll sottostanti ta’ faċilitajiet għat-tisħiħ tal-kreditu. Ma għandu jkun hemm l-ebda obbligazzjoni ulterjuri fuq il-baġit ġenerali tal-Unjoni. Ir-riskju residwu relatat mal-operazzjonijiet tal-bonds tal-proġetti għandu dejjem jinġarr mill-BEI.
2c. Il-pattijiet, kundizzjonijiet u proċeduri ewlenin tal-istrument ta’ kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti huma stipulati fl-Anness IIIa. Il-pattijiet u l-kundizzjonijiet dettaljati għall-implimentazzjoni tal-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti, inklużi l-kondiviżjoni tar-riskji, ir-remunerazzjoni, il-monitoraġġ u l-kontroll, għandhom jiġu stabbiliti fi ftehim ta’ kooperazzjoni bejn il-Kummissjoni u l-BEI. Dak il-ftehim ta’ kooperazzjoni għandu jiġi approvat mill-Kummissjoni u mill-BEI skont il-proċeduri rispettivi tagħhom.
2d. Fl-2013, ammont ta’ massimu ta’ EUR 20 miljun jista’ jintuża mill-baġit allokat għat-twettiq tal-politika tal-ICT u l-broadband skont ir-regola stipulata fil-punt (b) tal-Anness I. Meta jitqies it-tul ta’ żmien limitat tal-fażi pilota, l-istrument ta’ kondiviżjoni tar-riskju għal bonds ta’ proġetti jista’ jerġa’ juża kwalunkwe dħul riċevut qabel il-31 ta’ Diċembru 2013 għal strumenti ta’ dejn u garanziji ġodda fl-istess faċilità tal-kondiviżjoni tar-riskji u għal proġetti li jissodisfaw l-istess kriterji ta’ eliġibbiltà biex jiġi massimizzat il-volum tal-investimenti appoġġati. Fil-każ li l-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti ma jiġix estiż fil-qafas finanzjarju multiannwali li jmiss, kwalunkwe fondi li jibqgħu għandu jerġgħu jitqiegħdu fil-parti tad-dħul tal-baġit ġenerali tal-Unjoni.
2e. Minbarra r-rekwiżiti ta’ rappurtar stabbiliti fil-punt 49 tal-Ftehim Interistituzzjonali tas-17 ta’ Mejju 2006 dwar id-dixxiplina baġitarja u l-amministrazzjoni finanzjarja tajba u mingħajr preġudizzju għal kull rekwiżit ta’ rappurtar regolatorju ieħor, il-Kummissjoni għandha tressaq rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill kull sitt xhur tul il-fażi pilota dwar il-prestazzjoni tal-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għal bonds ta’ proġetti, inkluż it-termini finanzjarji u l-pożizzjonar ta’ kwalunkwe bonds tal-proġetti emessi.”.
(4)
Jiżdied l-Anness li ġej:
“ANNESS IIIa
Il-pattijiet, il-kundizzjonijiet u l-proċeduri ewlenin tal-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti msemmija fl-Artikolu 31(2c)
Il-BEI għandu jkun sieħeb fil-kondiviżjoni tar-riskji u għandu jiġġestixxi l-kontribut tal-Unjoni għall-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-Bonds tal-proġetti f’isem l-Unjoni. Pattijiet u kundizzjonijiet aktar dettaljati għall-implimentazzjoni ta’ dak l-istrument, inkluż il-monitoraġġ u l-kontroll tiegħu, għandhom jiġu stabbiliti fi ftehim ta’ kooperazzjoni bejn il-Kummissjoni u l-BEI, filwaqt li jitqiesu d-dispożizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Anness.
(a) Il-faċilità tal-BEI
1.
L-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti jitfassal għal kull proġett eliġibbli bħala faċilità subordinata, fil-forma ta’ strument ta’ dejn jew faċilità kontinġenti (ta’ garanzija) jew it-tnejn, biex tkun faċilitata l-emissjoni ta’ bond ta’ proġett.
2.
Jekk il-BEI ikun jew isir kreditur ta’ proġett, id-drittijiet tal-BEI taħt l-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti għandhom ikunu klassifikati wara l-ħlas tal-faċilità ta’ kreditu privileġġat u qabel l-ekwità u kwalunkwe finanzjamenti marbut ma’ ekwità.
3.
Il-faċilità m’għandhiex tisboq l-20 % tal-ammont totali tad-dejn ogħla emess.
(b) Baġit
ICT:
2013: sa EUR 20 miljun.
It-talba għal trasferiment tas-somom imsemmija hawn fuq għandha tinħareġ sal-31 ta’ Diċembru 2012 u għandha tkun appoġġata bi previżjoni tal-ħtieġa għall-kontribut skedat tal-Unjoni.
Jekk ikun meħtieġ, il-previżjoni tista’ sservi ta’ bażi għal tnaqqis abbażi tad-domanda tal-ammont tal-2013, li għandu jiġi deċiż skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 46(2).
(c) Kont fiduċjarju
1.
Il-BEI għandu jistabbilixxi kont fiduċjarju biex iżomm il-kontribut tal-Unjoni u d-dħul li jirriżulta mill-kontribut tal-Unjoni.
2.
Meta jitqies it-tul ta’ żmien limitat tal-fażi pilota, l-imgħax li jakkumula fuq il-kontijiet fiduċjarji u dħul ieħor li jirriżulta mill-kontribut tal-Unjoni, bħal primjums ta’ garanziji, imgħax u l-marġni tar-riskju fuq somom żburżati mill-BEI, għandhom jiżdiedu mar-riżorsi tal-kont fiduċjarju. Madankollu, il-Kummissjoni tista’ tiddeċiedi, skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 46(2), li għandhom jerġgħu jitqiegħdu fil-linja baġitarja CIP ICT.
(d) L-użu tal-kontribut tal-Unjoni
Il-kontribut tal-Unjoni għandu jintuża mill-BIE biex:
1.
jitwettaq il-proviżjonament tar-riskju fuq bażi tal-ewwel telf għall-faċilitajiet subordinati tal-portafoll tal-proġett eliġibbli, bi qbil mar-regoli rilevanti tal-BEI u valutazzjoni tar-riskji mwettqa mill-BEI skont il-politiki applikabbli tiegħu,
2.
jiġi kopert kwalunkwe nfiq eliġibbli mhux relatat mal-proġett, assoċjat mat-twaqqif u l-amministrazzjoni tal-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti, inkluża l-valutazzjoni tiegħu.
(e) Il-kondiviżjoni tar-riskji u tad-dħul
Il-mudell ta’ kondiviżjoni tar-riskji li jirriżulta mill-punt (d) għandu jiġi rifless fil-kondiviżjoni xierqa bejn l-Unjoni u l-BEI tar-remunerazzjoni tar-riskju imposta mill-BEI fuq il-kontraparti tiegħu fir-rigward ta’ kull faċilità fil-portafoll tal-proġett.
(f) Prezzar
L-ipprezzar tal-faċilitajiet tal-bonds tal-proġetti huwa bbażat fuq ir-remunerazzjoni tar-riskju skont ir-regoli standard rilevanti u l-kriterji tal-BEI.
(g) Proċedura ta’ applikazzjoni
L-applikazzjonijiet għall-kopertura ta’ riskju taħt l-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti għandhom jiġu indirizzati lill-BEI skont il-proċedura ta’ applikazzjoni standard tal-BEI.
(h) Proċedura ta’ approvazzjoni
Il-BEI għandu jagħmel eżerċizzju ta’ diliġenza dovuta fil-profil tar-riskji u dak finanzjarju, tekniku u legali u għandu jiddeċiedi dwar l-użu tal-istrument ta’ kondiviżjoni tar-riskji għal bonds ta’ proġetti u jagħżel it-tip xieraq ta’ faċilità subordinata skont ir-regoli u l-kriterji standard tiegħu, b’mod partikolari l-Linji Gwida tal-BEI dwar il-Politika fil-Qasam tar-Riskju tal-Kreditu, u l-kriterji ta’ għażla tal-BEI fil-qasam soċjali, ambjentali u klimatiku.
(i) Tul ta’ żmien
1.
Il-kontribut tal-Unjoni għall-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti għandu jkun impenjat mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2013. L-approvazzjoni effettiva tal-faċilitajiet tal-bonds tal-proġetti mill-Bord tad-Diretturi tal-BIE għandha tkun finalizzata sal-31 ta’ Diċembru 2014.
2.
Fl-eventwalità tat-tmiem tal-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti matul il-qafas finanzjarju multiannwali attwali, kwalunkwe bilanċi fuq il-kont fiduċjarju, li ma jkunux fondi impenjati u fondi meħtieġa biex ikopru kostijiet u nefqiet eliġibbli oħrajn, għandhom jerġgħu jitqiegħdu fil-linja baġitarja CIP ICT.
3.
Fondi allokati lill-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti għandhom jiġu rimborżati lill-kont fiduċjarju rilevanti hekk kif il-faċilitajiet jiskadu jew inkella jiġu mħallsa lura sakemm il-kopertura tar-riskji tibqa’ suffiċjenti.
(j) Rappurtar
Il-metodi tar-rappurtar annwali dwar l-implimentazzjoni tal-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti għandhom ikunu maqbula bejn il-Kummissjoni u l-BEI.
Minbarra dan, il-Kummissjoni, bis-sostenn tal-BEI, għandha tirrapporta dwar l-implimentazzjoni kull sitt xhur lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, għall-ewwel darba sitt xhur wara l-iffirmar tal-ftehim ta’ kooperazzjoni msemmi fl-Artikolu 31(2c).
(k) Monitoraġġ, kontroll u valutazzjoni
Il-Kummissjoni għandha timmonitorja l-implimentazzjoni tal-istrument, inkluż permezz ta’ kontrolli fil-post kif xieraq, u għandha twettaq verifika u kontrolli bi qbil mar-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 tal-25 ta’ Ġunju 2002 dwar ir-Regolament Finanzjarju applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej (*).
Il-BEI għandu jimmaniġġja l-faċilitajiet subordinati skont ir-regoli u l-proċeduri tal-BEI stess, inklużi miżuri xierqa ta’ awditjar, kontroll u monitoraġġ. Barra minn hekk, il-Bord tad-Diretturi tal-BEI, meta l-Kummissjoni u l-Istati Membri huma rappreżentati, għandu japprova kull faċilità subordinata u jara li l-BEI jiġi mmaniġġjat skont l-Istatut tiegħu u d-direttivi ġenerali stabbiliti mill-Bord tal-Gvernaturi tiegħu.
Il-Kummissjoni u l-BEI għandhom jippreżentaw rapport interim dwar il-funzjonament tal-istrument pilota tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill fit-tieni nofs tal-2013 bil-ħsieb li jottimizzaw id-disinn ta’ dak l-istrument.
Valutazzjoni indipendenti sħiħa għandha titwettaq fl-2015 wara l-approvazzjoni tal-operazzjonijiet aħħarin tal-bonds tal-proġetti. Għandha tkopri, inter alia, il-valur miżjud, l-addizzjonalità meta mqabbel ma’ strumenti oħra tal-Unjoni u tal-Istati Membri u forom eżistenti oħra ta’ finanzjament fit-tul tad-djun, l-effett multiplikatur miksub, valutazzjoni tar-riskji involuti kif ukoll il-ħolqien jew korrezzjoni ta’ effetti ta’ distorsjoni, jekk ikun hemm. Il-valutazzjoni għandha tkopri wkoll l-impatt fuq il-vijabbiltà finanzjarja tal-proġetti, il-volum, it-termini u l-kostijiet tal-emissjoni tal-bonds, l-effett fuq is-swieq tal-bonds b’mod aktar ġenerali kif ukoll tikkontrolla l-aspetti tal-kredituri u tal-akkwist. Għandha tipprovdi wkoll, jekk ikun possibbli, tqabbil tal-kostijiet ma’ mezzi alternattivi ta’ finanzjament tal-proġetti, inkluż self minn banek. Matul il-fażi pilota, kull proġett magħżul għandu jiġi vvalutat.
Artikolu 2
Emendi għar-Regolament (KE) Nru 680/2007
Ir-Regolament (KE) Nru 680/2007 huwa b’dan emendat kif ġej:
(1)
Fl-Artikolu 2 jiżdiedu l-punti li ġejjin:
“(14)
L-‘istrument ta’ kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti’ ifisser strument konġunt mill-Kummissjoni u mill-BEI li jipprovdi valur miżjud bħala intervent tal-Unjoni, jindirizza sitwazzjonijiet subottimali ta’ investiment meta l-proġetti ma jirċevux finanzjament adegwat mis-swieq u jipprovdi addizzjonalità, billi jikkomplementa jew jattira finanzjament mill-Istati Membri jew mis-settur privat. Huwa jevita d-distorsjoni tal-kompetizzjoni, għandu l-għan li jikseb effett multiplikatur u jallinja l-interessi. L-istrument ta’ kondiviżjoni tar-riskji għal bonds tal-proġetti jieħu l-forma ta’ titjib tal-kreditu għal proġetti ta’ interess komuni, itaffi r-riskju ta’ servizz ta’ dejn ta’ proġett u r-riskju ta’ kreditu tad-detenturi tal-bonds u jintuża biss għal proġetti li l-vijabilità finanzjarja tagħhom hija bbażata fuq id-dħul tal-proġetti.
(15)
‘Titjib tal-kreditu’ tfisser it-tijib tal- kwalità tal-kreditu għad-dejn ta’ proġett permezz ta’ faċilità subordinata fil-forma ta’ strument ta’ dejn tal-BEI jew ta’ garanzija tal-BEI jew tat-tnejn, bl-appoġġ ta’ kontribut mill-baġit tal-Unjoni.”.
(2)
Fl-ewwel paragrafu tal-Artikolu 4 tiżdied is-sentenza li ġejja:
“L-applikazzjonijiet għall-kopertura tar-riskju taħt l-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti skont l-Artikolu 6(1)(g) għandhom jiġu indirizzati lill-BEI skont il-proċedura standard ta’ applikazzjoni tal-BEI.”.
(3)
L-Artikolu 6(1) huwa emendat kif ġej:
(a)
fil-punt (d) tiżdied is-sentenza li ġejja:
“Fl-2012 u l-2013, ammont ta’ massimu ta’ EUR 200 miljun jista’ jiġi riallokat għall-fażi pilota tal-istrument ta’ kondiviżjoni tar-riskju għall-bonds tal-proġetti fis-settur tat-trasport.”.
(b)
jiżdied il-punt li ġej:
“(g)
waqt fażi pilota fl-2012 u fl-2013, kontribuzzjoni finanzjarja għall-BEI lejn il-provviżjonament u l-allokazzjoni kapitali għal strumenti ta’ dejn jew garanziji li jinħarġu mill-BEI mir-riżorsi proprji tiegħu taħt l-istrument ta’ kondiviżjoni tar-riskji għall-proġetti tal-bonds fil-qasam tat-TEN-T u TEN-E. L-iskopertura tal-Unjoni għall-istrument ta’ kondiviżjoni tar-riskju, inklużi t-tariffi tal-immaniġġjar u kostijiet eliġibbli oħra, ma għandha fl-ebda każ taqbeż l-ammont tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni għall-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskju għall-bonds tal-proġetti u lanqas testendi lil hinn mill-maturità tal-portafoll tal-faċilitajiet sottostanti għat-tisħiħ tal-kreditu. Ma għandu jkun hemm l-ebda obbligazzjoni ulterjuri fuq il-baġit ġenerali tal-Unjoni. Ir-riskju residwu relatat ma’ dawn l-operazzjonijiet tal-bonds tal-proġetti għandu dejjem jinġarr mill-BEI.
Il-pattijiet, kundizzjonijiet u proċeduri ewlenin tal-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti huma stipulati fl-Anness Ia. Il-pattijiet u l-kundizzjonijiet dettaljati għall-implimentazzjoni tal-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskju għall-bonds tal-proġetti, inklużi l-kondiviżjoni tar-riskji, ir-remunerazzjoni, il-monitoraġġ u l-kontroll, għandhom jiġu stabbiliti fi ftehim ta’ kooperazzjoni bejn il-Kummissjoni u l-BEI. Dan il-ftehim ta’ kooperazzjoni għandu jiġi approvat mill-Kummissjoni u mill-BEI skont il-proċeduri rispettivi tagħhom.
Fl-2012 u l-2013, ammont sa massimu ta’ EUR 210 miljun, li minnhom sa EUR 200 miljun għall-proġetti tat-trasport u sa EUR 10 miljun għall-proġetti tal-enerġija, jista’ jiġi riallokat għall-istrument ta’ kondiviżjoni tar-riskju għall-bonds tal-proġetti skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 15(2) mil-linji baġitarji għall-istrument ta’ garanzija fuq is-self għal proġetti TEN-T, imsemmija fl-Anness I, u għat-TEN-E rispettivament.
Minbarra r-rekwiżiti ta’ rappurtar stabbiliti fil-punt 49 tal-Ftehim Interistituzzjonali tas-17 ta’ Mejju 2006 dwar id-dixxiplina baġitarja u l-amministrazzjoni finanzjarja tajba u mingħajr preġudizzju għal kull rekwiżit ta’ rappurtar regolatorju ieħor, il-Kummissjoni għandha tressaq rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill kull sitt xhur tul il-fażi pilota dwar il-prestazzjoni tal-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji, inkluż it-termini finanzjarji u l-pożizzjonar ta’ kwalunkwe bonds tal-proġetti emessi.
Meta jitqies it-tul ta’ żmien limitat tal-fażi pilota, l-imgħax u d-dħul l-ieħor iġġenerat mill-istrument ta’ kondiviżjoni tar-riskju għall-bonds għal proġetti riċevuti qabel il-31 ta’ Diċembru 2013 jistgħu jerġgħu jintużawgħal strumenti ta’ dejn u garanziji ġodda fl-istess faċilità tal-kondiviżjoni tar-riskji u għal proġetti li jissodisfaw l-istess kriterji ta’ eliġibbiltà biex jiġi massimizzat il-volum tal-investimenti appoġġati. Jekk l-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti ma jiġix estiż fil-qafas finanzjarju li jmiss, kwalunkwe fondi li jibqgħu għandu jerġgħu jitqiegħdu fil-parti tad-dħul tal-baġit ġenerali tal-Unjoni.”.
(4)
Fl-Artikolu 16, jiżdied il-paragrafu li ġej:
“2a. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafi 1 u 2, għal proġetti mwettqa skont l-istrument għall-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti msemmija fl-Artikolu 6(1)(g), il-Kummissjoni u l-BEI għandhom jippreżentaw rapport interim lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill fit-tieni nofs tal-2013. Għandha titwettaq valutazzjoni indipendenti sħiħa fl-2015.
Abbażi ta’ dik il-valutazzjoni, il-Kummissjoni għandha tivvaluta r-rilevanza tal-Inizjattiva tal-Ewropa 2020 tal-Bonds tal-Proġetti u l-effettività tagħha biex iżżid il-volum tal-investimenti fi proġetti prijoritarji u biex ittejjeb l-effiċjenza tal-infiq tal-Unjoni. Fid-dawl ta’ dik il-valutazzjoni, filwaqt li tqis l-għażliet kollha, il-Kummissjoni għandha tikkunsidra li tipproponi bidliet regolatorji xierqa, inklużi bidliet leġiżlattivi, partikolarment jekk, meta mqabbel mal-previżjonijiet, l-adozzjoni mis-suq ma tkunx sodisfaċenti jew fil-każ li sorsi alternattivi ta’ finanzjament tad-dejn fuq terminu ta’ żmien twil isiru disponibbli b’mod suffiċjenti.”.
(5)
Fl-Artikolu 17(1), jiżdied is-subparagrafu li ġej:
“Ir-rapport interim imsemmi fl-Artikolu 16(2a) għandu jinkludi wkoll lista tal-proġetti li jkunu bbenefikaw mill-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għal bonds tal-proġetti msemmi fl-Artikolu 6(1)(g), b’informazzjoni dwar it-termini tal-bonds emessi u t-tipi ta’ investituri attwali u oħrajn futuri potenzjali.”.
(6)
L-Anness huwa numerat mill-ġdid Anness I u l-kliem “l-Anness” fl-Artikolu 6(1)(d) huma għaldaqstant sostitwiti bil-kliem “Anness I”.
(7)
Jiżdied l-Anness li ġej:
“ANNESS IA
Il-pattijiet, il-kundizzjonijiet u l-proċeduri ewlenin tal-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti msemmija fl-Artikolu 6(1)(g)
Il-BEI għandu jkun sieħeb fil-kondiviżjoni tar-riskji u għandu jiġġestixxi l-kontribut tal-Unjoni għall-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-Bonds tal-proġetti f’isem l-Unjoni. Pattijiet u kundizzjonijiet aktar dettaljati għall-implimentazzjoni ta’ dak l-istrument, inkluż il-monitoraġġ u l-kontroll tiegħu, għandhom jiġu stabbiliti fi ftehim ta’ kooperazzjoni bejn il-Kummissjoni u l-BEI, filwaqt li jitqiesu d-dispożizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Anness.
(a) Il-faċilità tal-BEI
1.
L-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti jitfassal għal kull proġett eliġibbli bħala faċilità subordinata, fil-forma ta’ strument ta’ dejn jew faċilità kontinġenti (ta’ garanzija) jew it-tnejn, biex tkun faċilitata l-emissjoni ta’ bond ta’ proġett.
2.
Jekk il-BEI ikun jew isir kreditur ta’ proġett, id-drittijiet tal-BEI taħt l-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti għandhom ikunu klassifikati wara l-faċilità ta’ kreditu privileggjat u qabel l-ekwità u kwalunkwe finanzjament marbut mal-ekwità.
3.
Il-faċilità m’għandhiex taqbeż l-20 % tal-ammont totali tad-dejn ogħla emess.
(b) Baġit
TEN-T:
-
2012: sa EUR 100 miljun
-
2013: sal-ammont kumulattiv ta’ EUR 200 miljun
li għandhom jiġu riallokati mill-baġit tat-TEN-T iddedikat għall-istrument ta’ garanzija fuq is-self għal proġetti TEN-T, imsemmi fl-Anness I, iżda li ma jkunx intefaq.
TEN-E:
2013: sa EUR 10 miljun.
It-talba għal trasferiment tal-ammont tal-2012 għandha tinħareġ mingħajr dewmien mhux dovut wara l-iffirmar tal-ftehim ta’ kooperazzjoni.
It-talbiet għal trasferiment fis-snin sussegwenti għandhom jinħarġu sal-31 ta’ Diċembru tas-sena ta’ qabel.
Fil-każijiet kollha t-talba għal trasferiment għandha tiġi appoġġata bi previżjoni tal-ħtieġa għall-kontribut skedat tal-Unjoni.
Jekk ikun meħtieġ, il-previżjoni tista’ sservi ta’ bażi għal tnaqqis abbażi tad-domanda tal-ammonti, li għandu jiġi deċiż skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 15(2).
(c) Kont fiduċjarju
1.
Il-BEI għandu jistabbilixxi żewġ kontijiet fiduċjarji (wieħed għall-proġetti taħt it-TEN-T, l-ieħor għall-proġetti taħt it-TEN-E) biex iżomm il-kontribut tal-Unjoni u d-dħul li jirriżulta mill-kontribut tal-Unjoni. Il-kont fiduċjarju għat-TEN-T jista’ jingħaqad mal-kont fiduċjarju stabbilit għall-istrument ta’ garanzija fuq is-self għall-proġetti TEN-T imsemmija fl-Anness I, sakemm din il-miżura ma tippreġudikax il-kwalità tar-rappurtar u l-monitoraġġ kif stipulat skont il-punti (j) u (k).
2.
Meta jitqies it-tul ta’ żmien limitat tal-fażi pilota, l-imgħax li jakkumula fuq il-kontijiet fiduċjarji u dħul ieħor li jirriżulta mill-kontribut tal-Unjoni, bħal primjums ta’ garanziji, imgħax u l-marġni tar-riskju fuq somom żburżati mill-BEI, għandhom jiżdiedu mar-riżorsi tal-kont fiduċjarju. Madankollu, il-Kummissjoni tista’ tiddeċiedi, skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 15(2), li għandhom jerġgħu jitqiegħdu fil-linji baġitarji tat-TEN-T jew tat-TEN-E.
(d) L-użu tal-kontribut tal-Unjoni
Il-kontribut tal-Unjoni għandu jintuża mill-BIE biex:
1.
jitwettaq il-proviżjonament tar-riskju fuq bażi tal-ewwel telf għall-faċilitajiet subordinati tal-portafoll tal-proġett eliġibbli, bi qbil mar-regoli rilevanti tal-BEI u valutazzjoni tar-riskji mwettqa mill-BEI skont il-politiki applikabbli tiegħu,
2.
jiġi kopert kwalunkwe nfiq eliġibbli mhux relatat mal-proġett, assoċjat mat-twaqqif u l-amministrazzjoni tal-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti, inkluża l-valutazzjoni tiegħu.
(e) Il-kondiviżjoni tar-riskji u tad-dħul
Il-mudell tal-kondiviżjoni tar-riskji li jirriżulta mill-punt (d) għandu jiġi rifless fil-kondiviżjoni xierqa bejn l-Unjoni u l-BEI tar-remunerazzjoni tar-riskju imposta mill-BEI fuq il-kontraparti tiegħu fir-rigward ta’ kull faċilità li tikkostitwixxi l-portafoll.
Minkejja d-dispożizzjonijiet li japplikaw għall-kondiviżjoni tar-riskji għall-istrument ta’ garanzija tas-self għal proġetti TEN-T, imsemmi fl-Anness I, ix-xejra tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti għandha tapplika wkoll għal dak l-istrument inklużi l-operazzjonijiet tal-portafoll eżistenti tagħha.
(f) Prezzar
L-ipprezzar tal-faċilitajiet tal-bonds tal-proġetti hija bbażata fuq ir-remunerazzjoni tar-riskju skont ir-regoli standard rilevanti u l-kriterji tal-BEI.
(g) Proċedura ta’ applikazzjoni
L-applikazzjonijiet għall-kopertura ta’ riskju taħt l-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti għandhom jiġu indirizzati lill-BEI skont il-proċedura ta’ applikazzjoni standard tal-BEI.
(h) Proċedura ta’ approvazzjoni
Il-BEI għandu jagħmel eżerċizzju ta’ diliġenza dovuta fil-profil tar-riskji u dak finanzjarju, tekniku u legali u għandu jiddeċiedi dwar l-użu ta’ strument ta’ kondiviżjoni tar-riskji għal bonds tal-proġetti u jagħżel it-tip xieraq ta’ faċilità subordinata skont ir-regoli u l-kriterji standard tiegħu, b’mod partikolari l-Linji Gwida tal-BEI dwar il-Politika fil-Qasam tar-Riskju tal-Kreditu, u l-kriterji ta’ għażla tal-BEI fil-qasam soċjali, ambjentali u klimatiku.
(i) Tul ta’ żmien
1.
L-aħħar parti tal-kontribut tal-Unjoni għall-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti għandha tkun impenjata mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2013. L-approvazzjoni effettiva tal-faċilitajiet tal-bonds tal-proġetti mill-Bord tad-Diretturi tal-BEI għandha tkun finalizzata mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2014.
2.
Fl-eventwalià tat-tmiem tal-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti matul il-qafas finanzjarju multiannwali attwali, kwalunkwe bilanċi fuq il-kontijiet fiduċjarji, li ma jkunux fondi impenjati u fondi meħtieġa biex ikopru kostijiet u nefqiet eliġibbli oħrajn, għandhom jerġgħu jitqiegħdu fil-linji baġitarji tat-TEN-T u tat-TEN-E.
3.
Fondi allokati lill-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti għandhom jiġu rimborżati lill-kont fiduċjarju rilevanti hekk kif il-faċilitajiet jiskadu jew inkella jiġu mħallsa lura sakemm il-kopertura tar-riskji tibqa’ suffiċjenti.
(j) Rappurtar
Il-metodi tar-rappurtar annwali dwar l-implimentazzjoni tal-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti għandhom ikunu maqbula bejn il-Kummissjoni u l-BEI.
Minbarra dan, il-Kummissjoni għandha, bis-sostenn tal-BEI, tirrapporta kull sitt xhur dwar l-implimentazzjoni lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, għall-ewwel darba sitt xhur wara l-iffirmar tal-ftehim ta’ kooperazzjoni msemmi fl-Artikolu 6(1)(g).
(k) Monitoraġġ, kontroll u valutazzjoni
Il-Kummissjoni għandha timmonitorja l-implimentazzjoni tal-istrument, inkluż permezz ta’ kontrolli fil-post kif xieraq, u għandha twettaq verifika u kontrolli bi qbil mar-Regolament (KE, Euratom) Nru 1605/2002.
Il-BEI għandu jimmaniġġja l-faċilitajiet subordinati skont ir-regoli u l-proċeduri tal-BEI stess, inklużi miżuri xierqa ta’ awditjar, kontroll u monitoraġġ. Barra minn hekk, il-Bord tad-Diretturi tal-BEI, fejn il-Kummissjoni u l-Istati Membri huma rappreżentati, għandu japprova kull faċilità subordinati u jara li l-BEI jiġi mmaniġġjat skont l-Istatut tiegħu u d-direttivi ġenerali stabbiliti mill-Bord tal-Gvernaturi tiegħu.
Il-Kummissjoni u l-BEI għandhom jippreżentaw rapport interim dwar il-funzjonament tal-istrument pilota tal-kondiviżjoni tar-riskji għall-bonds tal-proġetti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill fit-tieni nofs tal-2013 bil-ħsieb li jottimizzaw id-disinn ta’ dak l-istrument.
Valutazzjoni indipendenti sħiħa għandha titwettaq fl-2015 wara l-approvazzjoni tal-operazzjonijiet aħħarin tal-bonds tal-proġetti. Għandha tkopri, inter alia, il-valur miżjud, l-addizzjonalità meta mqabbel ma’ strumenti oħra tal-Unjoni u tal-Istati Membri u forom eżistenti oħra ta’ finanzjament fit-tul tad-djun, l-effett multiplikatur miksub, valutazzjoni tar-riskji involuti kif ukoll il-ħolqien jew korrezzjoni ta’ effetti ta’ distorsjoni, jekk ikun hemm. Il-valutazzjoni għandha tkopri wkoll l-impatt fuq il-vijabilità finanzjarja tal-proġetti, il-volum, it-termini u l-kostijiet tal-emissjoni tal-bonds, l-effett fuq is-swieq tal-bonds b’mod aktar ġenerali kif ukoll tikkontrolla l-aspetti tal-kredituri u tal-akkwist. Għandha tipprovdi wkoll, jekk ikun possibbli, tqabbil tal-kostijiet ma’ mezzi alternattivi ta’ finanzjament tal-proġetti, inkluż self minn banek. Matul il-fażi pilota, kull proġett magħżul għandu jiġi vvalutat.”.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-11 ta’ Lulju 2012.