РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 13 юли 2011 година
относно схема на държавна помощ C 3/09 (ex NN 41 A-B/03), приведена в действие от Португалия, за събиране, транспортиране, обработка и унищожаване на кланични отпадъци
(нотифицирано под номер C(2011) 4888)
(само текстът на португалски език е автентичен)
(2011/677/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
Вследствие на жалба Комисията изпрати на 15 ноември 2002 г. искане за информация на португалските власти относно въвеждането на парафискална такса, имаща за цел финансиране на събирането, транспортирането, преработката и унищожаването на страничните продукти, получени при клането на преживни животни и птици, в съответствие с Наредба-закон № 197/2002 от 25 септември 2002 г. (1). Португалските власти отговориха с писмо от 20 януари 2003 г.
(2)
Тъй като от предоставената информация следва, че въпросната схема е приведена в действие без предварително разрешение на Комисията, тя е вписана в регистъра на помощите, за които не е постъпило уведомление, под номер NN 41 A-B/03.
(3)
С писма от 16 и 30 април 2003 г. службите на Комисията изискаха от португалските власти нова информация относно разглежданата схема. Последните имаха срок от четири седмици, за да изпратят своя отговор.
(4)
С писма от 5 май и 6 юни 2003 г., заведени съответно на 5 май и на 10 юни 2003 г., постоянното представителство на Португалия при Европейския съюз поиска, от името на португалските власти, допълнителен срок за предоставяне на всички поискани данни, като се има предвид времето, необходимо за събиране на последните.
(5)
С писмо от 25 юли 2003 г. службите на Комисията разрешиха удължаване на срока с четири седмици.
(6)
След като не бе получен отговор в срока от четири седмици, определен в последното посочено писмо, службите на Комисията изпратиха напомняне на португалските власти с писмо от 19 декември 2003 г., като изтъкнаха, че при липса на реакция от страна на тези власти те си запазват правото да предложат на Комисията да изпрати разпореждане за информация в съответствие с член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (понастоящем член 108 от ДФЕС) (2).
(7)
С писмо от 5 февруари 2004 г., заведено същия ден, постоянното представителство на Португалия при Европейския съюз съобщи на Комисията отговора на португалските власти на писмата на службите на Комисията от 16 и 30 април 2003 г.
(8)
С писмо от 11 ноември 2004 г. службите на Комисията изискаха от португалските власти нова информация относно разглежданата схема. Последните имаха срок от четири седмици, за да изпратят своя отговор.
(9)
С писмо от 30 декември 2004 г., заведено на 5 януари 2005 г., постоянното представителство на Португалия при Европейския съюз поиска, от името на португалските власти, допълнителен срок от един месец за предоставяне на всички поискани данни, като се има предвид времето, необходимо за събиране на последните.
(10)
С писмо от 17 януари 2005 г. службите на Комисията разрешиха за втори път исканото удължаване на срока.
(11)
След като не получиха отговор на своите въпроси в дадения нов срок, с писмо от 12 април 2005 г. службите на Комисията изпратиха ново напомняне на португалските власти, като им обърнаха отново внимание на факта, че в случай на неспазване на срока от четири седмици, даден за изпращането на отговор, те си запазват правото да предложат на Комисията да изпрати разпореждане за информация в съответствие с член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 659/1999.
(12)
Посоченият срок за отговор изтече през май 2005 г. След като не беше получен отговор след изтичането на този срок, със свое решение от 21 февруари 2006 г. (3) Комисията изиска от португалските власти да ѝ съобщят цялата поискана информация, като уточни, че при липса на отговор от тяхна страна тя си запазва правото да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за ДФЕС (вж. точка 80 от разпореждането за информация).
(13)
След като не бе предоставено нищо от поисканата информация, на 28 януари 2009 г. Комисията реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС. Решението бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4). Комисията прикани другите държави-членки и заинтересованите трети страни да представят своите мнения относно въпросната помощ.
(14)
След като не бяха получени мнения от страна на Португалия в предписания срок, Комисията изпрати напомняне на Португалия с писмо от 18 март 2009 г. На 14 април 2009 г. Португалия предостави своите мнения на Комисията, като предаде също копие от Наредба-закон № 393-B/98 и Наредба-закон № 244/2003. Други мнения бяха получени на 15 юни 2009 г. от ETSA - Empresa de Transformação de Subprodutos Animais, SA.
(15)
На 1 юли 2009 г. Комисията препрати на Португалия мненията на ETSA. Португалия не предостави на Комисията забележки във връзка с тях.
(16)
Във връзка с мненията, получени от ETSA, службите на Комисията поискаха от португалските власти с писмо от 19 февруари 2010 г. да дадат допълнителни пояснения. Португалските власти отговориха с писмо от 27 април 2010 г.
(17)
С писмо от 1 февруари 2011 г. службите на Комисията поискаха от португалските власти да дадат пояснения и да отговорят на въпросите, зададени вече на по-ранен етап от службите на Комисията, на които португалските власти не бяха дали пълни отговори.
(18)
С писмо от 24 февруари 2011 г. португалските власти поискаха продължаване с 30 дни на определения срок за отговор.
(19)
С писмо от 28 февруари 2011 г. службите на Комисията разрешиха продължаване с 30 дни на срока за отговор. Португалските власти отговориха с писмо от 1 април 2011 г. на въпросите, поставени от службите на Комисията.
(20)
С писмо от 20 юни 2011 г. службите на Комисията уведомиха португалските власти, че ще предложат на Комисията да вземе условно положително решение, като изложи условията за него.
II. ОПИСАНИЕ
(21)
Според информацията на португалските власти, през периода от 1 януари до 14 октомври 1998 г. в Португалия са установени 66 случая на спонгиформна енцефалопатия по говедата (наричана по-долу „СЕГ“). Във връзка с тази заплаха за общественото здраве и здравето на животните Комисията прие Решение 98/653/ЕО от 18 ноември 1998 г. относно някои спешни мерки, станали необходими поради случаите на спонгиформна енцефалопатия по говедата в Португалия (5), и наложи необходими мерки поради случаите на СЕГ в Португалия, като забрани по-специално изпращането на някои животни и странични животински продукти от територията на Португалия към други държави-членки.
(22)
С цел да смекчи последиците от приетите мерки в рамките на борбата срещу спонгиформната енцефалопатия по говедата (СЕГ), португалската държава, считано от 1999 г., пое всички разходи, свързани със събиране, преработка и унищожаване на странични продукти от месо от бозайници и от птици. С Наредба-закон № 393-B/98 от 4 декември 1998 г. (6) (наричана по-долу „Наредбата-закон от 1998 г.“) португалската държава пое ефективно отговорността и разходите за събиране, преработка и унищожаване на страничните продукти.
(23)
Наредбата-закон от 1998 г. предвиждаше в своя член 4, параграф 3 възможността за налагане на такса на кланиците за финансиране на унищожаването на някои суровини. Според информацията, получена от португалските власти, тази такса не е била наложена на кланиците.
(24)
Португалските власти обясниха, че не са разполагали с достатъчно специализирано оборудване, за да осигурят адекватна обработка на остатъчните продукти, и че поради това са били принудени да се обърнат към частни доставчици на услуги за осигуряване на тези услуги, които по своето естество са отговорност на държавата.
(25)
Португалските власти уточниха, че тази задача, която се осъществява в интерес на обществото, е била възложена на частния сектор при спазване на предписанията, установени с Наредба-закон № 197/99 от 8 юни 1999 г. (7), която е националният инструмент за транспониране на Директива 97/52/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври 1997 г. за изменение на директиви 92/50/ЕИО, 93/36/ЕИО и 93/37/ЕИО съответно относно координиране на процедурите за възлагане на обществени поръчки за услуги, на обществени поръчки за доставки и на обществени поръчки за строителство (8). Частните предприятия, на които е било възложено да извършат въпросните услуги, са подбрани с оглед на тяхната компетентност и техническия им капацитет да осигурят добро изпълнение на възложената им задача от общ интерес и на спешността, с която е трябвало да се реагира, за да бъдат тези продукти обработени по сигурен, бърз и ефикасен начин. Португалските власти представиха примерен договор за услуги за периода от 1 септември 2004 г. до 31 декември 2004 г.
(26)
Според информацията на португалските власти параметрите, на базата на които е била изчислена компенсацията за услугите, са били предварително определени със съвместно постановление № 96/99 от 25 януари 1999 г. (9) Това постановление е преглеждано периодично и изменено със съвместно постановление № 324/2001 от 6 април 2001 г. (10) и съвместно постановление № 124/2002 от 19 февруари 2002 г. (11).
(27)
С Решение 2000/766/ЕО (12) Съветът забрани използването на животински странични продукти от почти всички видове при храненето на животните и наложи тяхното унищожаване във всички държави-членки, включително в Португалия.
(28)
Португалските власти обясниха, че вследствие на това решение количеството остатъци, засегнати от тази процедура, се е увеличило, а оттам и разходите, свързани със съответните операции.
(29)
С Решение 2001/376/ЕО (13) Комисията реши да запази действието на Решение 98/653/ЕО, прието за Португалия.
(30)
Регламент (ЕО) № 1774/2002 на Европейския парламент и на Съвета от 3 октомври 2002 г. за установяване на здравни правила относно странични животински продукти, непредназначени за консумация от човека (14), предвижда специфични правила за събиране, преработка и унищожаване на животински странични продукти, приложими към различни категории странични продукти.
(31)
Португалските власти уточниха, че за да изпълнят своите задължения в този контекст, са решили да извършат прехвърляне на разходите за въпросните дейности на икономическите оператори в сектора при строго спазване на принципа „замърсителят плаща“ и без да пренебрегват грижата за защитата на общественото здраве, чието гарантиране е основна задача, за която отговорността носят те. Властите са приели също така режима, предвиден от Наредба-закон № 197/2002 от 25 септември 2002 г.
(32)
От октомври 2002 г., датата на влизане в сила на Наредба-закон № 197/2002, финансирането на разходите, свързани с операциите по събиране, транспортиране, преработка и унищожаване на странични животински продукти от месо от бозайници и от птици, се осигурява от постъпленията от парафискална такса, налагана на кланиците, на вносителите на необезкостено говеждо, телешко и свинско месо и на вътрешните оператори в Общността, т.е. операторите/получателите на доставки от необезкостено говеждо, телешко и свинско месо.
(33)
С писмо от 20 януари 2003 г. португалските власти посочиха, че от заплащане на таксата са освободени следните оператори:
-
кланиците, извършващи събирането, преработката и унищожаването на всички въпросни странични продукти, с изключение на материалите със специфичен риск (наричани по-долу „МСР“), както в собствените си помещения, така и в цеховете за разфасовка, тъй като тези предприятия са създали условия на автономност при обработката на своите собствени странични продукти (вж. точка 2 от приложение 2 към Наредба-закон № 197/2002),
-
вносителите и вътрешните оператори в Общността на обезкостено месо, тъй като от последното не се получават странични продукти, подлежащи на задължителна обработка по силата на общностното и националното законодателство.
(34)
Що се отнася до точното предназначение на приходите от събирането на таксите, португалските власти заявиха, че те са били насочвани само за финансиране на операциите, свързани с услугите по събиране, транспортиране, преработка и унищожаване на странични продукти от месо от бозайници и от птици, в това число на МСР.
(35)
В приложение 1 към Наредба-закон № 197/2002 размерът на таксата, посочен по-долу, е определен пропорционално на теглото и в зависимост от съответния вид:
(В евро)
Вид/тип
Говеда
Свине
Овце/кози
Домашни птици
Други
Такса/1 kg кланичен труп
0,05
0,04
0,03
0,06
0,06
(36)
Във връзка с финансирането на услугите по събиране, транспортиране, преработка и унищожаване на МСР член 2, параграф 2 от Наредба-закон № 197/2002 предвижда специално и единствено за кланиците да се прилага такса с фиксиран размер от 0,30 EUR/kg МСР.
(37)
Всички такси се заплащат, чрез процедура за самоначисляване, на публичен орган: Националния институт за интервенция и гарантиране на селското стопанство (INGA). Таксите, наложени на операторите, представляват приходи на INGA и са били изплатени пряко на този институт.
(38)
Както е посочено в съображения 32 и 33 на настоящото решение, в член 4 от Наредба-закон № 197/2002 се уточнява, че кланиците имат също възможността да се организират, било като наемат пряко услугите на трети страни за извършване на операциите по събиране, транспортиране, преработка и унищожаване на страничните продукти, било като ги извършват сами, но винаги при спазване на действащите правни разпоредби и с изключение на МСР. Ако кланиците извършват събирането, преработката и унищожаването на страничните продукти, получени в собственото им предприятие (с изключение на МСР), дължимата такса се определя от приложение 2 към Наредба-закон № 197/2002, както следва:
(В евро)
Вид/тип
Говеда
Свине
Овце/кози
Домашни птици
Други
Такса/1 kg кланичен труп
0,03
0,02
0,00
0,00
0,00
(39)
Ако кланиците извършват събирането, преработката и унищожаването на всички странични продукти, получени както в собственото им предприятие, така и в цеховете за разфасовка, с изключение на МСР, те се освобождават напълно от заплащането на тази такса.
(40)
Съгласно член 5 от Наредба-закон № 197/2002 INGA е органът, отговорен за контрола върху плащането на таксите от кланиците, и за тази цел поддържа актуализирани регистри на бройките и теглото на кланичните трупове. В компетенциите на INGA влиза също контролът върху плащането на дължимите такси за вноса и получаването на продукти с произход от Европейския съюз, докато задължение на операторите и получателите на доставки е да поддържат актуализирани регистри за извършените операции.
(41)
Ако кланиците предпочетат последната алтернатива, те трябва предварително да представят проекти за одобрение от INGA и да приемат всички евентуални проверки, каквито реши да осъществи компетентният орган.
(42)
Португалските власти гарантираха, че размерът на таксата се ограничава до поемане на разходите на посочените предприятия за тези операции и че тази услуга ще бъде предоставена само на предприятията, произвеждащи странични продукти, чието унищожаване е задължително.
(43)
Относно съответствието между приходите от таксата и разходите за финансираните от тях услуги, португалските власти заявиха, че таксите, предвидени в приложения I и II към Наредба-закон № 197/2002, както и таксата, предвидена в член 2, параграф 2 за МСР, са изчислени въз основа на реалните разходи за услугите, които трябва да бъдат предоставени, като се държи сметка за естеството на получените странични продукти от всеки животински вид и за това дали са засегнати, или не.
(44)
За португалските власти това финансиране е напълно идентично с компенсация от ползвателите на обществена услуга от общ интерес. Сумите, изплатени от подлежащите на това задължение оператори, са правопропорционални на количествата отпадъци, реално предадени за обществена услуга, и на действителните разходи за унищожаването на тези отпадъци. В подкрепа на тези твърдения португалските власти представиха документи с числени данни за периода 1999-2005 г., доказващи стойността на услугите, а за 2003 г. - документ с числени данни за приходите от таксата за различните видове вносни странични продукти и за всички национални продукти.
(45)
Относно въпроса дали вносните продукти могат наистина да се ползват от схемата по същия начин, както националните продукти, португалските власти уверяват, че в съответствие с принципа „замърсителят плаща“ таксите, приложими към кланиците, при вноса и при вътреобщностния обмен на необезкостено месо, отразяват разходите, свързани с обработката на всички странични продукти, получени във веригата, до равнището на крайния потребител.
(46)
Вносът на необезкостено месо предполага за португалските власти наличие на странични продукти и следователно той има право на услугата по събиране, транспортиране, преработка и унищожаване, което обосновава прилагането на въпросните такси.
(47)
Португалските власти смятат, че финансираните дейности са в интерес на обществото, тъй като причинената от СЕГ криза показа, че обезвреждането на санитарни кланични конфискати следва да бъде задължение за предоставяне на обществена услуга от страна на държавата поради значението си за опазване на здравето на хората и на животните, както и за опазване на околната среда.
(48)
Системата, установена с Наредба-закон № 197/2002, е отменена с Наредба-закон № 244/2003 от 7 октомври 2003 г. (15), влязла в сила на 22 октомври 2003 г. Последната установява общ режим и преходен режим за животинските странични продукти, негодни за консумация от човека.
(49)
Общият режим предвижда, че кланиците, цеховете за разфасовка, инкубационните центрове, предприятията за яйчни продукти трябва, по своя собствена инициатива или чрез възлагане на трети страни, да насърчават събирането, транспорта, складирането, обработката, преработката и унищожаването на материалите от категории 1, 2 и 3, произведени в конкретния обект, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1774/2002 на Европейския парламент и на Съвета посредством прилагането на план, представен за предварително одобрение на ГД „Ветеринарна медицина“ (DG V).
(50)
Кланиците, цеховете за разфасовка, инкубационните центрове, предприятията за яйчни продукти трябва да изготвят план за унищожаване или използване на материалите от категория 3, който трябва да бъде одобрен от DG V не по-късно от 90 дни, считано от датата на влизане в сила на Наредба-закон № 244/2003 или от началото на дейността. Що се отнася до категория 3, до одобряването на плановете от DG V, INGA осигурява услугите по събиране, транспортиране, преработка, временно складиране или разрушаване на страничните продукти в съответствие с Наредба-закон № 197/2002. Преди да бъде одобрен планът за материалите от категория 3, собствениците на кланици, цехове за разфасовка, инкубационни центрове и предприятия за яйчни продукти дължат таксите, определени в приложение 1 към Наредба-закон № 197/2002, с изключение на субектите, ползващи се от алтернативния режим, предвиден от тази наредба, които дължат таксите, определени в приложение 2 към Наредба-закон № 197/2002.
(51)
По силата на преходния режим, INGA продължава също да оказва тези услуги за материалите от категории 1 и 2.
(52)
За материалите от категории 1 и 2 кланиците и цеховете за разфасовка трябва да представят план за унищожаване или използване не по-късно от 30 дни след изтичането на преходния режим през ноември 2005 г. Преди одобрението на плана те дължат по 0,35 EUR на 1 kg материали от категория 1 или 2. От друга страна, същите се освобождават от заплащането на такса, след като бъде одобрен планът за унищожаване или използване.
(53)
Когато кланиците и цеховете за разфасовка представят план на DG V, като посочат операциите, необходими за отстраняване на материалите от категории 1 и 2, с това те поемат отговорността за покриване на разходите, свързани с тези дейности, и подлежат на проверки от страна на компетентния орган. По силата на член 3, параграф 4 от Наредба-закон № 244/2003 режимът завършва две години след влизане в сила на тази наредба-закон.
(54)
Преходният режим съгласно Наредба-закон № 244/2003 изтече през ноември 2005 г. Португалските власти заявиха в писмото си от 1 април 2011 г., че след изтичането на преходния режим съгласно Наредба-закон № 244/2003 разходите за дейностите по унищожаване на страничните продукти от кланиците и цеховете за разфасовка се поемат от операторите, като остатъците се оползотворяват чрез преработването им в биогориво и износ на брашна.
(55)
В решението си за откриване на процедура Комисията изрази следните съмнения относно наличието на помощ и евентуалната съвместимост на последната в полза на предприятията доставчици на услуги по събиране, транспортиране, преработка и унищожаване на въпросните материали, на кланиците и цеховете за разфасовка, на вносителите на необезкостено говеждо, телешко и свинско месо и на месо от птици, и на вътрешните оператори в Общността, както и на животновъдите.
(56)
По-специално Комисията повтори въпросите, поставени в първото разпореждане за информация. Що се отнася до помощта в полза на предприятията доставчици на услуги по събиране, транспортиране, преработка и унищожаване на въпросните материали, Комисията изрази съмнения относно характера на услугата от общ интерес, който португалските власти искаха да придадат на въпросните дейности, по-специално във връзка с решението по дело Altmark (16). Относно помощта в полза на кланиците и цеховете за разфасовка, на вносителите на необезкостено говеждо, телешко и свинско месо и на месо от птици, и на вътрешните оператори от сектора в Общността, Комисията изрази съмнения в това дали компенсацията, изплащана от сектора посредством таксата, съответства на действителната икономическа стойност на услугите, предоставени за събиране, и поиска числени данни в това отношение. И накрая, по отношение на помощта за животновъдите Комисията изрази съмнения относно предимствата, които въведената система може да им предостави, като се има предвид, че те не подлежат на плащане на въпросната такса.
(57)
След това Комисията направи предварително разследване на съвместимостта на въпросните мерки с насоките, приложими от 1998 г. нататък, и заключи на етапа на решението за откриване, че не притежава достатъчно информация, за да достигне до заключение, че въпросните мерки са съвместими.
III. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ПОРТУГАЛИЯ
(58)
В своите мнения Португалия започва с напомняне на специфичното положение на португалската държава през 1998 г. заради СЕГ. По-специално тя се позовава на Решение 98/653/ЕО за забрана на изпращането от португалска територия към други държави-членки или към трети държави на някои продукти, между които месни и костни брашна като такива или в състава на други продукти. В този контекст план за надзор, контрол и ликвидиране на СЕГ е изготвен от Португалия и одобрен от Постоянния ветеринарен комитет при Комисията. На 18 април 2001 г. Комисията реши да запази ембаргото за Португалия. Едва през 2004 г. последното бе отменено с Регламент (ЕО) № 1993/2004 (17).
(59)
Португалия следователно подчертава факта, че през периода 1998-2004 г. всички предприети мерки са имали за цел справяне с извънредно положение, представляващо опасност за общественото здраве. Португалските административни органи са искали по този начин да дадат възможност за незабавно прилагане на мерките, докато операторите не се организират, за да изпълняват сами тези задачи, оставайки под контрола на държавата. Португалия смята, че защитата на общественото здраве е най-голямата правна ценност, която дава основание за изключение от разпоредбите за държавна помощ.
(60)
Според Португалия приемането на Решение 98/653/ЕО и по-късните продължавания на действието му са попречили мерките, приети от португалската държава за справяне с кризата на СЕГ, да причинят смущения на пазара и да засегнат търговията между държавите-членки. Португалия посочва, че тъй като е съществувало ембарго върху изпращането на посочените по-горе продукти, не е имало търговия, което значи, че не е било възможно да има нарушаване на конкуренцията.
(61)
На първо място Португалия посочва, че през 1998 г. не е предоставяна помощ и го доказва чрез датата на влизане в сила на Наредба-закон № 393-В/98 от 4 декември 1998 г.). Едва тогава португалската държава е поела, по изключение и временно, отговорността за дейностите по събиране, преработка и унищожаване на страничните продукти.
(62)
Считано от влизането в сила на Наредба-закон от 1998 г., португалската държава е поела разходите за операциите по събиране, преработка и унищожаване на страничните продукти, и то до влизане в сила на Наредба-закон № 197/2002. Португалия заявява по този повод, че приемането на тези мерки от португалската държава следва да се разглежда като краткосрочна стъпка, тъй като по-късно режимът е променен и е въведена такса като начин за прехвърляне върху сектора на финансирането на дейностите по събиране, транспортиране, преработка и унищожаване на страничните продукти от месо от бозайници и от птици, включително материалите със специфичен риск (МСР).
(63)
Що се отнася до разходите за посочените мерки, Португалия посочва, че параметрите, на чиято база е изчислена компенсацията, са били определени предварително с наредба, публикувана в официалния вестник. Португалските власти посочват три постановления (18). В тези постановления са определени цените на услугите (събиране, транспортиране, преработка и опаковане в големи торби („big bags“) на 1 kg продукти). Взети са предвид разходите за тези операции, направени от предприятията за преработка на страничните продукти от животински произход, които не са част от кланиците. Текущите разходи, като разходите за енергия, гориво, заплати, осигуровки и пр., също са взети предвид. Тези параметри са едни и същи за всички доставчици на услуги. Португалските власти посочиха, че печалбите са от 30 % до 39,5 %, което според тях е умерено или дори по-малко от средната печалба при извършване на икономическа дейност. Португалските власти приложиха отчетите за параметрите, въз основа на които са определени цените в постановленията.
(64)
В заключение португалската държава смята, че предоставената помощ може да бъде обявена за съвместима чрез прилагане на изключение от принципа „замърсителят плаща“, тъй като помощта отговаря на стойността на предоставените услуги и приложимите тогава насоки (Насоки относно държавната помощ за изследвания за ТСЕ, мъртви животни и кланични отпадъци (19) разрешаваха помощ до 100 % от действителните разходи поради краткосрочния ѝ характер.
(65)
Считано от октомври 2002 г., правното основание за изплащане на разходите е Наредба-закон № 197/2002. Според португалските власти тези такси отчитат стойностите за заплащане на дейностите, извършвани от предприятията за преработка на страничните продукти. Въпреки това, поради продължаващата криза португалските власти смятат, че намесата на държавата като посредник е все така оправдана.
(66)
При извършените тогава тестове са взети предвид общите разходи, понасяни от предприятията, както и разумна печалба. Португалските власти представиха отчета, изготвен въз основа на разходите и финансовите тежести за 2003 г., който според тях доказва изравняване на баланса между приходите и финансовите тежести, свързани с действието на въведения нов правен режим, и който определя таксите за финансирането на услугите.
(67)
Португалските власти заявиха също, че финансирането на услугите по събиране, транспортиране, преработка и унищожаване на страничните продукти от месо от птици не идва от таксите, събрани от кланиците и вносителите на кланични трупове, половинки кланични трупове и други необезкостени разфасовки на говеда, телета и свине. Те уточниха, че тъй като тълкуването на разпоредбите на член 2, параграф 1 от Наредба-закон № 197/2002 следва да се извърши във връзка с разпоредбите на приложение 1, посочени там, установено е, че финансирането на услугите по събиране, транспортиране, преработка и унищожаване на страничните продукти от месото е извършено по три категории оператори: кланиците за говеда, телета, свине, овце/кози, домашни птици и други, вносителите на кланични трупове, половинки кланични трупове и други необезкостени разфасовки на говеда, телета и свине, и вътрешните оператори в Общността на същите продукти. Така в приложение 1 има колона със сумите, дължими от кланиците на птици, които не насърчават събирането, транспортирането, преработката и унищожаването на страничните продукти, получени при клането на птици, като се има предвид, че повечето вносни кланични трупове на птици не дават странични продукти.
(68)
Португалските власти заявиха също, че разликата между двете такси, определени в приложение 2 към Наредба-закон № 197/2002, е обоснована поради разходите, свързани със страничните продукти, получени в цеховете за разфасовка.
(69)
Португалските власти заявиха, че в съответствие с Наредба-закон № 197/2002 и Наредба-закон № 244/2003 не се предвижда прехвърляне на таксите върху животновъдите, въпреки че тези разходи за операциите по събиране, транспортиране, преработка и унищожаване са били в действителност прехвърлени върху целия сектор на производство на месо. Португалските власти представиха в това отношение две фактури за услуги от 22 октомври 2002 г. и 28 октомври 2003 г., които според тях доказват, че разходите за дейностите по събиране, транспортиране, преработка и унищожаване са прехвърлени от кланиците върху животновъдите.
(70)
Накрая португалските власти уверяват, че от предприятията доставчици на услуги не са били отклонени ресурси в полза на евентуални конкурентни дейности, тъй като тези предприятия изпълняват само дейностите по събиране, транспортиране, преработка и унищожаване на животински странични продукти.
(71)
Португалия посочва също факта, че преходният режим, установен с Наредба-закон № 244/2003, е приключил през ноември 2005 г. и че оттогава предприятията, произвеждащи странични продукти, са поели изцяло отговорността, с която държавата се е натоварила временно вместо тях. От ноември 2005 г. нататък всички разходи се покриват от операторите, като остатъците се оползотворяват чрез преработването им в биогориво и износ на брашна.
(72)
В заключение португалските власти считат, че са изпълнили условията на приложимите насоки, тъй като операторите, произвеждащи странични продукти, са започнали да заплащат постепенно за дейностите по унищожаване на страничните продукти посредством таксата.
IV. МНЕНИЯ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(73)
ETSA представи своите мнения в писмото си от 15 юни 2009 г. Групата ETSA се състои от дружествата ITS - Indústria Transformadora de Subprodutos Animais, SA и SEBOL - Comércio e Indústria de Sebo, SA. Те извършват услуги по събиране, транспортиране, преработка и унищожаване на страничните продукти от животински произход, отнасящи се към категории 1, 2 и 3 в Португалия, и са част от предприятията, на които държавата е възложила доставката на посочените услуги през разглеждания период. Следователно ETSA се разглежда като получател на държавните плащания, така че би могла да бъде заинтересована от процедурата С 3/09.
(74)
Като предварителна стъпка ETSA припомня контекста на кризата със СЕГ, принудила португалската държава да вземе превантивни мерки (сред които услугата по събиране, транспортиране, преработка и унищожаване на страничните продукти от животински произход от категории 1, 2 и 3), насочени към борба срещу болестта и намаляване на опасността от заразяване, с цел опазване на общественото здраве и околната среда. Приемането на тези мерки е обусловено до голяма степен от законодателството на Общността.
(75)
През периода 1998-2005 г. INGA извърши пряко възлагане на услугите по събиране, транспортиране, преработка и унищожаване на отпадъците на дружествата ITS и SEBOL. ETSA посочва, че всички предприятия, отговарящи на условията за доставка на необходимите услуги, са били одобрени при същите условия. До 10 октомври 2002 г. на INGA е било възложено да се обръща към предприятията, одобрени за този вид услуги, като е покривала свързаните с това разходи в съответствие с член 6 от Наредба-закон от 1998 г. Параметрите за изчисляване на заплащането са определени от Съвместно постановление № 96/99, като цената е определена в зависимост от теглото на суровината. Тя е подлежала на преразглеждане при промяна на условията за оказване на услугата. Цената, заплатена на SEBOL и ITS, е била съобразена с очакваните разходи за оказване на услугата, по-специално с теглото и обема на отпадъците, подлежащи на събиране и обработка, както и с внедряването и управлението на системата за събиране на мъртви животни в стопанствата, предвиждаща, наред с други неща, бързо събиране след получаване на съобщение за смърт на животно.
(76)
ETSA подчертава, че макар възлагането на услугата да не е извършено чрез тръжна процедура, заплатената сума е покривала съответните разходи, като се има предвид комбинираният характер на приходите им, така че групата е успяла едва да реализира разумна и правомерна печалба. ETSA посочва, че въпреки това размерът на заплащането винаги е бил според нея в съответствие с принципа на ефективност, тъй като платената от INGA цена е около средната европейска цена за равностойни услуги, а заплащаните до 2005 г. цени са били според ETSA в действителност по-ниски от прилаганите по-късно в договорите за доставка на същите услуги, сключени чрез възлагане на обществена поръчка и имащи за цел да улеснят определянето на заплащането в зависимост от пазарните условия.
(77)
От 2005 г. нататък договорите за услуги са възлагани в рамките на международни обществени поръчки. Обявени са били три тръжни процедури: говеда/еднокопитни животни на национално равнище, овце/кози (юг) и овце/кози (север). Дружеството ITS е подало оферта чрез посредничеството на консорциум, на който е била възложена поръчката. Три договора за доставка на услуги са били сключени за трите посочени партиди. Сред условията ETSA посочва по-специално събирането, транспортирането, преработката и унищожаването на отпадъците, воденето на постоянни регистър и архиви, актуализирани в зависимост от извършваните операции. Контролът за спазване на условията се е осъществявал от IFAP (Институт за финансиране на земеделието и рибарството).
(78)
ETSA подчертава, че цените са били определени предварително по обективен и прозрачен начин в сключените договори в зависимост от тонажа и вида на съответните животни. Тези цени са установени според ETSA при пазарни условия и дават гаранция за достатъчно покриване на разходите, направени във връзка със спазването на задълженията за обществена услуга, предвидени в договорите за доставка на услугите и в съответното законодателство.
(79)
Въз основа на тези елементи ETSA достига до заключението, че групата не е получила неправомерна помощ, а всички средства представляват само правомерно заплащане за предоставяне на обществена услуга.
V. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
1. НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ В СЪОТВЕТСТВИЕ С ЧЛЕН 107, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДФЕС
(80)
В съответствие с член 107, параграф 1 от ДФЕС, освен изключенията, определени от посочения Договор, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(81)
Членове 107-109 от ДФЕС са приложими в сектора на свинското месо по силата на член 21 от Регламент (ЕИО) № 2759/75 на Съвета от 29 октомври 1975 г. относно общата организация на пазара на тези продукти (20), последно изменен с Регламент (ЕО) № 1913/2005 на Съвета (21). Те са приложими в сектора на говеждото и телешкото месо по силата на член 40 от Регламент (ЕО) № 1254/1999 на Съвета от 17 май 1999 г. относно общата организация на пазара на тези продукти (22), последно изменен с Регламент (ЕО) № 1152/2007 на Съвета (23). Преди приемането на последния регламент членовете бяха приложими в същия сектор по силата на член 24 от Регламент (ЕИО) № 805/68 на Съвета (24). Те са приложими в сектора на овчето и козето месо по силата на член 22 от Регламент (ЕО) № 2467/98 на Съвета от 3 ноември 1998 г. относно общата организация на пазара на тези продукти (25), последно изменен с Регламент (ЕО) № 1913/2005. Те са приложими в сектора на овчето и козето месо по силата на член 19 от Регламент (ЕО) № 2777/75 на Съвета от 29 октомври 1975 г. относно общата организация на пазара на тези продукти (26), последно изменен с Регламент (ЕО) № 679/2006 на Съвета (27). Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета от 22 октомври 2007 г. за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и относно специфични разпоредби за някои земеделски продукти („Общ регламент за ООП“) (28) отмени тези отделни регламенти и предвижда в член 180, че правилата в областта на държавната помощ се прилагат за посочените по-горе продукти.
(82)
Що се отнася до естеството на помощта, то следва да бъде определено за всички получатели на услугите по събиране, транспортиране, преработка и унищожаване на кланичните отпадъци и по тяхното финансиране. Комисията установи следните категории потенциални получатели по системата, въведена в Португалия:
-
предприятията доставчици на услуги по събиране, транспортиране и унищожаване на съответните материали;
-
кланиците и цеховете за разфасовка, вносителите на необезкостено говеждо, телешко и свинско месо и месо от птици и вътрешните оператори в Общността, т.е. операторите/получателите на доставки от необезкостено говеждо, телешко и свинско месо;
-
животновъдите.
(83)
Що се отнася до оценката за потенциална помощ в течение на времето, в своето решение за откриване на процедура Комисията разграничи четири периода, имайки предвид прилагането на различните действащи разпоредби на Общността за анализа на евентуалните мерки за помощ. Комисията взе предвид периода от 1998 г. до 31 декември 1999 г., датата преди влизане в сила на Насоките за държавната помощ в земеделието; периода от 1 януари 2000 г. до 31 декември 2002 г., датата преди влизане в сила на Насоките относно държавната помощ за унищожаването на отпадъци от кланици и мъртви животни, както и за разходите за тестове за трансмисивни спонгиформни енцефалопатии (ТСЕ); периода от 1 януари 2003 г. до 31 декември 2006 г., датата преди влизане в сила на новите Насоки за земеделието 2007-2013 г. (29), и периода от 1 януари 2007 г. до днес.
(84)
С оглед на новата информация, предоставена от португалските власти, по-специално относно прилагането на посочената по-горе Наредба-закон № 244/2003 и различните начини на финансиране на потенциалната помощ, Комисията ще внесе известно изменение в разграничаването на отделните периоди и ще вземе предвид за всяка група потенциални получатели следните периоди:
-
периода от 9 декември 1998 г. до 9 октомври 2002 г., през който е била в сила Наредбата-закон от 1998 г.;
-
периода от 10 октомври 2002 г. до 21 октомври 2003 г., дата на влизане в сила на Наредба-закон № 197/2002 с изключение на приложение 2, чието действие е било продължено във връзка с преходния режим, предвиден от Наредба-закон № 244/2003;
-
периода от 22 октомври 2003 г. до ноември 2005 г., период на прилагане на преходния режим, предвиден от Наредба-закон № 244/2003.
1.1. НАЛИЧИЕ НА ИЗБИРАТЕЛНО ПРЕДИМСТВО
(85)
Съгласно практиката на Съда на ЕС за държавни помощи се считат намесите, които под каквато и да било форма са в състояние пряко или непряко да поставят определени предприятия в по-благоприятно положение или които трябва да се считат за икономическо предимство, което предприятието получател не би получило в нормални пазарни условия (30). Освен това за държавни помощи се считат намеси, облекчаващи под различна форма тежестите, които обичайно натоварват бюджета на едно предприятие и които, без да са субсидии в строгия смисъл на думата, имат същото естество и последици (31).
1.1.1. Избирателно предимство за предприятията получатели на услугите
(86)
Комисията отбелязва, че дейността по събиране, транспортиране, преработка и унищожаване на въпросните материали е икономическа дейност, тъй като представлява доставка на услуги срещу заплащане и може да бъде осъществявана от многобройни икономически оператори на пазара на Общността. Тези изводи се подкрепят по-специално от информацията, предоставена от ETSA и изложена в съображение 73 и следващите от настоящото решение.
(87)
Що се отнася до тази икономическа дейност, португалските власти заявяват, че въпросните предприятия, предоставили услуги, са извършили обществена услуга от общ интерес, обоснована с мотива за защита на общественото здраве и опазване на околната среда. Португалия изтъква в този контекст специфичното си положение поради кризата със СЕГ. Португалия подчертава следователно факта, че всички предприети мерки са имали за цел справяне с извънредно положение, представляващо опасност за общественото здраве. Португалските административни органи са искали по този начин да дадат възможност за незабавно прилагане на мерките, докато операторите не се организират, за да изпълнят сами тези задачи, оставайки под контрола на държавата (вж. съображения 21 и 59 от настоящото решение).
(88)
В своите мнения ETSA изразява становището, че групата не е получила неправомерна помощ, а всички средства представляват само правомерно заплащане за предоставяне на обществена услуга (вж. съображение 79 от настоящото решение).
(89)
От решението на Съда на ЕС по дело Altmark (32) следва, че към държавни субсидии, насочени към създаване на възможност за ползване на обществени услуги, не се прилага член 107 от ДФЕС, доколкото такива субсидии следва да се разглеждат като компенсация за услугите, осъществени от предприятията получатели за изпълнение на задължения за обществена услуга. Все пак Съдът на ЕС предвижда да бъдат изпълнени всички посочени по-долу условия:
-
първо, на предприятието получател трябва да е било действително възложено изпълнението на задължения за обществена услуга и тези задължения да са били ясно определени,
-
второ, параметрите, въз основа на които е изчислена компенсацията, да са били предварително определени по обективен и прозрачен начин,
-
трето, компенсацията да не надхвърля необходимото за покриване на всички или на част от разходите, направени поради изпълнението на задълженията за обществена услуга, като се имат предвид свързаните с това приходи, както и разумна печалба за изпълнението на тези задължения,
-
четвърто, когато изборът на предприятието, на което се възлага изпълнението на задължения за обществена услуга, не е направен в рамките на процедура за обществена доставка, размерът на необходимата компенсация да е определен въз основа на анализ на разходите на средно предприятие, добре управлявано и с необходимото оборудване, за да отговори на съответните изисквания за обществена услуга, които то би понесло за изпълнението на тези задължения, като се имат предвид свързаните с това приходи, както и разумна печалба за изпълнението на тези задължения.
(90)
Във връзка с прилагането на съдебната практика по дело Altmark в конкретния случай Комисията изказва следните съображения:
а) Наличие на реална услуга от общ икономически интерес по смисъла на член 106, параграф 2 от ДФЕС
(91)
Преди всичко е уместно да се разследва дали в конкретния случай има наличие на реална услуга от общ икономически интерес по смисъла на член 106, параграф 2 от ДФЕС.
(92)
От практиката на Съда на ЕС следва, че с изключение на секторите, в които този въпрос е вече регулиран от правилата на Общността, държавите-членки имат големи правомощия да преценяват характера на услугите, които биха могли да бъдат определени като такива от общ икономически интерес. Следователно задача на Комисията е да следи тази преценка да се прилага без явна грешка при определяне на услугите от общ икономически интерес.
(93)
От последното десетилетие на миналия век се наблюдава появата на различни трансмисивни спонгиформни енцефалопатии (ТСЕ) отделно при хора и при животни. От 1996 г. нататък се натрупаха доказателства за сходството на причинителя на СЕГ (спонгиформна енцефалопатия по говедата) и новия вариант на болестта на Кройцфелд-Якоб. От 1990 г. нататък Общността прие редица мерки за защита на здравето на хората и животните срещу риска от СЕГ. Тези мерки се основават на защитните разпоредби на директивите относно мерките за здравето на животните и опазване на 77 околната среда. С Решение 2000/766/ЕО държавите-членки бяха задължени да осигурят животинските отпадъци по смисъла на Директива 90/667/ЕИО (33) да бъдат събирани, транспортирани, преработвани, съхранявани или унищожавани в съответствие с тази директива, с Решение 97/735/ЕО на Комисията (34) и с Решение 1999/534/ЕО на Съвета (35). В този смисъл Регламент (ЕО) № 1774/2002 определи здравните изисквания, приложими към животински странични продукти, непредназначени за консумация от човека, и установи задължения за държавите-членки да следят за въвеждането на подходящи мерки и наличието на достатъчна инфраструктура за събиране, транспортиране и унищожаване на животинските странични продукти.
(94)
Тъй като Съдът на ЕС е потвърдил, че управлението на някои отпадъци може да бъде предмет на услуга от общ икономически интерес (36), и с оглед на специфичното положение поради кризата със СЕГ, Комисията няма възражения срещу заявеното желание на португалските власти да определят като услуга в общ икономически интерес тази дейност по събиране и последвало унищожаване на мъртви животни и други животински отпадъци, негодни за консумация, през периода 1999-2005 г., през който португалската държава е поела изцяло (1999-2003 г.) или отчасти (2003-2005 г.) отговорността за тези операции. Става въпрос за решение, обосновано от съображения за защита на общественото здраве и опазване на околната среда, което поради това отговаря на понятието за общ икономически интерес по смисъла на член 106, параграф 2 от ДФЕС.
б) Изпълнение на задължението за обществена услуга
(95)
Решението по дело Altmark изисква мандат под формата на един или редица официални документи, имащи задължителна правна стойност съгласно националното право. Що се отнася до първото условие, поставено от решението по дело Altmark, установено е, че събирането, транспортирането, преработката и унищожаването на животински странични продукти, негодни за консумация от човека, са въведени задължително в Португалия с Наредбата-закон от 1998 г. и Наредба-закон № 244/2003. Член 6 от Наредбата-закон от 1998 г. предвижда INGA, който отговаря за събирането, преработката и унищожаването на животински странични продукти, негодни за консумация от човека, да извършва подбора на предприятията, на които се възлага да извършат тази услуга. Съвместно постановление № 95/99 е определило предварително параметрите, въз основа на които е изчислено заплащането за обществената услуга, както и други задължения, свързани с предоставянето на услугата, като задължението на предприятието да събира всички странични продукти на цялата национална територия в съответствие със законодателно определените здравни и технически норми.
(96)
Португалските власти заявяват, че задълженията на предприятията доставчици на услуги са ясно определени в договорите за услуги. Като пример те предоставиха на Комисията договор за извършване на услуги от 2003 г., сключен в съответствие с Наредбата-закон от 1998 г.
(97)
Според Комисията задълженията на предприятието доставчик на услуги са били ясно определени в договора за услуги, който португалските власти предоставиха на Комисията. С оглед на разпоредбите на Наредба-закон № 393-B/98 и на съвместното постановление, както и на договора за извършване на услуги, предоставен като пример, Комисията достига до заключението, че първото условие на решението по дело Altmark е изпълнено.
в) Параметри, определени предварително по обективен и прозрачен начин
(98)
Що се отнася до второто условие, Комисията счита - въз основа на информацията, с която разполага - че параметрите, въз основа на които е изчислена компенсацията, са били определени предварително по обективен и прозрачен начин. В този смисъл съвместните постановления, предоставени от португалските власти, определят начина на изчисляване и допустимите разходи (вж. съображение 26 от настоящото решение). Тези данни са били проверявани редовно по отношение на предходните финансови години. От 2005 г. нататък са прилагани процедури за възлагане на обществени поръчки. Като има предвид информацията, с която разполага, Комисията счита, че второто условие на решението по дело Altmark е изпълнено.
г) Компенсация за покриване на разходите за услугата
(99)
Що се отнася до третото условие, португалските власти и третата страна заявиха, че компенсацията не надхвърля необходимото за покриване на всички или на част от разходите, направени поради изпълнението на задълженията за обществена услуга, като се имат предвид свързаните с това приходи, както и разумна печалба за изпълнението на тези задължения.
(100)
Неколкократно и по-специално при откриването на процедурата по разследване Комисията поиска от португалските власти да ѝ предоставят подробности относно метода на изчисляване на действителните разходи за услугите. Португалските власти представиха документи за разходите, направени от доставчиците на услуги по години за периода 1999-2005 г., и ги съпоставиха със сумите, изплатени от INGA на доставчиците за извършване на услугите. Тези документи доказват, че компенсацията, изплатена от INGA на предприятията доставчици на услуги, не надхвърля необходимото за покриване на всички или на част от разходите, направени поради изпълнението на услугата. Представените документи доказват, че компенсацията е взела също предвид печалба от 30 % до 39,5 % в зависимост от съответната година (вж. съображение 62 от настоящото решение).
(101)
Португалските власти увериха, че е било невъзможно ресурсите да бъдат отклонени към евентуални конкурентни дейности, които предприятията биха могли да извършват (кръстосано субсидиране), тъй като избраните доставчици на услуги не са извършвали други дейности.
(102)
Въпреки това, с оглед на предоставената от португалските власти информация, Комисията не може да достигне до заключение, че взетата предвид печалба е била „разумна“ по смисъла на решението по дело Altmark.
(103)
ETSA потвърди в своите мнения, че заплащането за доставената услуга отразява адекватно понесените разходи при реализиране на печалба, която не дава специално предимство, и че през периода до 2005 г. размерът на заплащането за обществената услуга е отговарял на средната европейска стойност и е бил по-малък от размера на заплащане, определен в обществената поръчка за услуги, възложена чрез тръжна процедура.
(104)
По този въпрос Комисията трябва да отбележи, че нито португалските власти, нито третата страна са представили документи в подкрепа на тези твърдения.
(105)
Следователно Комисията не може да достигне до заключение, че третото условие, поставено от решението по дело Altmark, е изпълнено в конкретния случай.
д) Оценка на разходите на средно предприятие
(106)
Тъй като до 2005 г. предприятията доставчици на услуги не са били подбирани в рамките на процедури за обществени поръчки, решението по дело Altmark изисква сравнителна оценка с разходите на средно предприятие. Португалските власти не предоставиха елементи, доказващи, че оценката на разходите е направена въз основа на оценка на разходите на средно предприятие.
(107)
Следователно Комисията стига до заключението, че четирите критерия на решението по дело Altmark не са изпълнени в конкретния случай и че не може да се изключи възможността за предимство за предприятията доставчици на услуги през периода от влизането в сила на Наредба-закон № 393-B/98 и 2005 г. - дата на изтичане на действието на преходния режим, установен с Наредба-закон № 244/2003.
(108)
Държавните плащания са получили определени предприятия, т.е. предприятията, на които са били възложени поръчки за услугите По този начин въпросната мярка може да бъде разглеждана като специфична.
(109)
Следователно Комисията достига до заключението, че не може да се изключи избирателно предимство за доставчиците на услуги през периода 1998-2005 г. - дата на изтичане на действието на преходния режим, установен с Наредба-закон № 244/2003.
1.1.2. Избирателно предимство за кланиците и цеховете за разфасовка, вносителите на необезкостено говеждо, телешко и свинско месо и месо от птици и вътрешните оператори в Общността, т.е. операторите/получателите на доставки от необезкостено говеждо, телешко и свинско месо
(110)
Съгласно решението на Съда на ЕС по дело GEMO (37) фактът, че дейността по събиране и унищожаване на мъртви животни и кланични отпадъци в полза на кланиците и животновъдите се извършва от частни предприятия, не може да попречи на евентуалното определяне като държавна помощ, тъй като публичните органи са установили режима на тази дейност.
(111)
В настоящия случай португалските власти са установили и режима на дейността, и неговото финансиране, определени с Наредба-закон № 393-B/98, Наредба-закон № 197/2002 и Наредба-закон № 244/2003. На този етап Комисията достига до заключението, че тези режими могат да бъдат приписани на държавата.
(112)
Съдът на ЕС уточнява по дело GEMO, че финансовата тежест, породена от унищожаването на мъртви животни и кланични отпадъци, следва да се разглежда като разход, присъщ на икономическата дейност на животновъдите и кланиците (38). Съдът на ЕС следователно е решил, че член 107, параграф 1 от ДФЕС трябва да се тълкува в смисъл, че схема, която осигурява безплатно за животновъдите и кланиците събирането на мъртви животни и кланични отпадъци, следва да бъде определена като държавна помощ в полза на земеделските производители и кланиците.
(113)
В конкретния случай може да се приеме, че унищожаването на мъртви животни и кланични отпадъци води до разходи, присъщи на дейността не само за кланиците и цеховете за разфасовка, но и за вносителите на необезкостено говеждо, телешко и свинско месо и месо от птици, както и за операторите/получателите на доставки от необезкостено говеждо, телешко и свинско месо. Комисията счита, че описаното финансиране на разходите по събиране, преработка и унищожаване на странични продукти от месо на бозайници и птици чрез средства от държавния бюджет преди влизането в сила на Наредба-закон № 197/2002 е довело до освобождаване на ползвателите на тази услуга от тежест, присъща на тяхната дейност.
(114)
Комисията достига до заключението, че има наличие на предимство за периода преди въвеждането на парафискална такса.
(115)
Що се отнася до периода след влизане в сила на Наредба-закон № 197/2002 и Наредба-закон № 244/2003, финансирането на описаните по-горе дейности е било осигурено чрез парафискална такса, въведена с Наредба-закон № 197/2002 и изменена с Наредба-закон № 244/2003. Съгласно схемата на Наредба-закон № 197/2002 от заплащането на таксата са били освободени кланиците, осигуряващи събирането, транспортирането, преработката и унищожаването на всички въпросни странични продукти, с изключение на МСР, независимо дали то се извършва в техни собствени помещения или в цеховете за разфасовка, тъй като тези предприятия са създали условия на автономност при обработката на своите собствени странични продукти (вж. точка 2 от приложение 2 към посочената наредба-закон), както и вносителите и вътрешните оператори в Общността на обезкостено месо, тъй като последното не дава странични продукти, подлагани на задължителна обработка по силата на общностното и националното законодателство. Наредба-закон № 244/2003 предвижда освобождаване на посочените по-горе оператори при условие че е одобрен план за унищожаване или използване в съответствие със специфичните условия, изисквани за различните категории материали.
(116)
За да може да се направи оценка дали съществува предимство за кланиците и цеховете за разфасовка, вносителите на необезкостено говеждо, телешко и свинско месо и месо от птици и вътрешните оператори в Общността, т.е. облаганите оператори/получатели на доставки от необезкостено говеждо, телешко и свинско месо, следва да се провери доколко компенсацията чрез таксата отговаря на действителната икономическа стойност на услугите, предоставени за събиране.
(117)
Комисията отбелязва, че португалските власти заявиха в писмото си от 20 януари 2003 г., че таксите, предвидени в приложения 1 и 2 към Наредба-закон № 197/2002, както и таксата, предвидена в член 2, параграф 2 за МСР, са изчислени въз основа на реалните разходи за услугите, които трябва да бъдат предоставени, като се държи сметка за естеството на получените странични продукти от всеки животински вид и за това дали те са засегнати, или не.
(118)
За португалските власти това финансиране е напълно идентично с компенсация от ползвателите на обществена услуга от общ интерес. Сумите, изплатени от подлежащите на това задължение оператори, съвсем не са фиксирани, а са правопропорционални на количествата отпадъци, реално предадени за обществена услуга, и на действителните разходи за унищожаването на тези отпадъци.
(119)
В подкрепа на тези твърдения португалските власти представиха документи с числени данни за 2003 г., съпоставящи действителните икономически разходи за извършените услуги и компенсациите чрез съответната такса. За останалата част от 2002 г. след влизане в сила на Наредба-закон № 197/2002 през октомври 2002 г., португалските власти не представиха документи с числени данни за приходите в резултат на събраната такса.
(120)
За 2004 и 2005 година португалските власти представиха документи с числени данни относно разходите за извършените операции, но не и за приходите от таксата, събрана от операторите, останали дотогава без одобрение на плановете си за унищожаване и използване, които поради това са дължали все още таксата, установена с преходния режим на Наредба-закон № 244/2003.
(121)
За 2002, 2004 и 2005 година Комисията не може, въз основа на документите, представени от португалските власти, да достигне до заключението, че внесените от задължените оператори суми са правопропорционални на количествата отпадъци, реално предадени за събиране, и на действителните разходи за унищожаването на тези отпадъци.
(122)
Комисията достига до заключението, че за 2003 г. няма предимство, тъй като внесените от задължените лица суми са били правопропорционални на разходите, направени за получените услуги.
(123)
Комисията, напротив, не може да изключи наличието на предимство за кланиците и цеховете за разфасовка, вносителите на необезкостено говеждо, телешко и свинско месо и месо от птици и вътрешните оператори в Общността, т.е. операторите/получателите на доставки от необезкостено говеждо, телешко и свинско месо, задължени през периода от октомври 2002 г. и 1 януари 2003 г., както и през 2004 и 2005 година.
1.1.3. Избирателно предимство за животновъдите
(124)
В конкретния случай може да се приеме, че унищожаването на мъртви животни и кланични отпадъци представлява разходи, присъщи на дейността не само за кланиците и цеховете за разфасовка, но и за животновъдите, на които по силата на пазарните закони би била прехвърлена поне част от тежестта на посочените услуги. В съответствие с посочената по-горе съдебна практика по дело GEMO Комисията счита, че описаното финансиране на разходите по събиране, преработка и унищожаване на странични продукти от месо на бозайници и от птици чрез средства от държавния бюджет преди влизането в сила на Наредба-закон № 197/2002 е довело до освобождаване на ползвателите на тази услуга от тежест, присъща на тяхната дейност.
(125)
Комисията достига до заключението, че има наличие на предимство за периода преди въвеждането на парафискалната такса.
(126)
Както е посочено по-горе, мерките, приложени от португалските власти за събиране, транспортиране, преработка и унищожаване на страничните продукти от месо от бозайници и от птици, могат да освободят животновъдите от тежестите, които при нормални обстоятелства щяха да бъдат отчасти за тяхна сметка. От Наредба-закон № 197/2002 и от преходния режим, предвиден от Наредба-закон № 244/2003, следва, че животновъдите не се облагат с въпросната такса. Португалските власти заявиха, че до края на 2005 г. разходите по събирането са били прехвърляни върху целия сектор. Комисията отбелязва, че двете фактури, представени от португалските власти, действително предвиждат въз основа на Наредба-закон № 197/2002 и Наредба-закон № 244/2003 прехвърлянето на таксата от една от кланиците през октомври 2002 г. и октомври 2003 г. Твърдението на португалските власти, че в съответствие с пазарните закони разходите са били прехвърлени върху целия сектор, в това число върху животновъдите, е подкрепено от представените документи. Комисията достига до заключението, че животновъдите са поели разходите, свързани с тяхната дейност, и поради това не са се ползвали със специфично предимство.
(127)
Комисията отбелязва, че животновъдите са получили предимство само през периода, предшестващ прилагането на таксата.
(128)
С оглед на гореизложеното Комисията достига до заключението за наличие на предимство по отношение на събирането, транспорта, преработката и унищожаването на животински странични продукти в полза на кланиците и вносителите за всички периоди, с изключение на 2003 г., и в полза на животновъдите само през периода, предшестващ прилагането на таксата.
1.2. ПРЕДИМСТВА, ФИНАНСИРАНИ ЧРЕЗ ДЪРЖАВНИ РЕСУРСИ
(129)
Член 107, параграф 1 от ДФЕС се отнася до помощта, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка. С други думи, разглежданата мярка трябва да може да бъде приписана на държавата и предоставена чрез държавни ресурси.
(130)
В конкретния случай финансирането на разходите, свързани с операциите по събиране, преработка и унищожаване на странични животински продукти от месо от бозайници и от птици, е било осигурено през периода от 1999 г. до октомври 2002 г. чрез преките приходи на държавата, а от октомври 2002 г. нататък - чрез постъпленията от парафискална такса, налагана на кланиците, на вносителите на необезкостено говеждо, телешко и свинско месо и на вътрешните оператори в Общността, т.е. операторите/получателите на доставки от необезкостено говеждо, телешко и свинско месо.
(131)
Плащанията на доставчиците на услуги, извършени от преките приходи на държавата, са предимство, финансирано чрез държавни ресурси. Фактът, че от 1999 г. до прилагането на таксата през 2002 г. тази обществена услуга е финансирана от държавния бюджет, означава, че предприятията, които извършват тази услуга, използват държавни ресурси за покриване на разходите, свързани с въпросната услуга.
(132)
Таксите, прилагани от септември 2002 г. до ноември 2005 г, не попадат в приложното поле на разпоредбите на ДФЕС относно държавната помощ, освен ако не представляват начин на финансиране на мярка за помощ и не са по този начин част от тази мярка (39).
(133)
Всички такси се заплащат на INGA чрез процедура за самоначисляване. Таксите, наложени на операторите, представляват приходи на INGA и са били изплатени пряко на този институт.
(134)
За да бъде една тежест разглеждана като неразделна част от мярка за помощ, трябва да съществува задължителна връзка между тежестта и мярката за помощ съгласно приложимата национална правна уредба, в смисъл че приходите от таксата задължително се насочват към финансиране на помощта (40).
(135)
Като се има предвид, че таксите представляват приходи на INGA, изплатени пряко на този институт, Комисията счита, че таксата е неразделна част от мярката за помощ.
(136)
Що се отнася до въпроса да се знае дали приходите от парафискалните такси в конкретния случай могат да бъдат разглеждани като държавни ресурси, важно е да се отбележи, че за държавните ресурси не трябва да се прави разлика между случаите, когато помощта е предоставена пряко от държавата, и тези, при които тя се предоставя от публични или частни органи, определени или създадени от държавата. На 15 юли 2004 г. в своето решение по дело Pearl e a. (41) Съдът на ЕС определи, че задължителните плащания, събирани чрез междинно звено от всички предприятия в даден браншови сектор, не се считат за държавни ресурси, само ако са едновременно изпълнени следните четири условия:
а)
разглежданата мярка е въведена от браншови орган, който представлява предприятията и работниците в даден браншови сектор, и не служи като инструмент за провеждане на политики, определени от държавата;
б)
целите на разглежданата мярка са финансирани изцяло чрез вноски на предприятия от сектора;
в)
начинът на финансиране и процентът/размерът на вноските се решават в рамките на браншовия орган от представителите на работодателите и работниците, без държавна намеса;
г)
вноските се използват задължително за финансирането на мярката, без възможност за държавна намеса.
(137)
От разполагаемата информация следва, че първото условие на решението по дело Pearle e. a. не е изпълнено, тъй като мярката е въведена с наредба-закон, имаща за цел осъществяването на политика, определена от държавата и насочена към борба срещу СЕГ.
(138)
Освен това третото и четвъртото условие също не са изпълнени, тъй като начинът на финансиране е определен от посочените наредби-закон. Следователно португалските власти имат възможност да се намесват при определяне на начините за финансиране на мярката.
(139)
Тъй като не са изпълнени всички условия на решението по дело Pearle e.a. и държавата, както изглежда, има решаваща роля при определяне на начините на финансиране на мярката за помощ, Комисията счита, че приходите от парафискалните такси представляват в действителност държавни ресурси, които могат да бъдат приписани на държавата.
1.3. НАРУШАВАНЕ НА КОНКУРЕНЦИЯТА/ЗАСЯГАНЕ НА ТЪРГОВИЯТА
(140)
Според практиката на Съда на ЕС засилването на конкурентните позиции на дадено предприятие в резултат на държавна помощ представлява по принцип доказателство, че е нарушена конкуренцията с другите предприятия, които не са получили подобна помощ (42).
(141)
Мярката може да окаже въздействие върху позициите на Португалия в сектора на месото (43). Тъй като португалските предприятия действат на силно конкурентен международен пазар, мярката нарушава или има опасност да наруши конкуренцията. Мярката може също така да засегне търговията между държавите-членки.
(142)
Португалските власти изтъкнаха, че поради ембаргото върху изпращането по-специално на живи говеда и телета, на месни и костни брашна като такива или в състава на други продукти, търговия не е имало, което означава, че не би могло да има нарушаване на конкуренцията.
(143)
В това отношение следва да се напомни, че според съдебната практика (44) дадена помощ може да бъде от такова естество, че да засегне търговията между държавите-членки и да наруши конкуренцията, дори ако предприятието получател, като конкурент на производители от други държави-членки, не участва самото то в износа; в действителност, когато една държава-членка предоставя помощ на дадено предприятие, вътрешното предлагане може да се окаже запазено или увеличено, в резултат на което възможностите на предприятията, установени в други държави-членки, да предлагат своите услуги на пазара на тази държава-членка намаляват.
(144)
При тези условия Комисията счита, че забраната за изпращането на посочените по-горе продукти от Португалия в други държави-членки не е от значение за факта, че помощта може да наруши конкуренцията и да засегне търговията.
1.4. ЗАКЛЮЧЕНИЯ
(145)
Комисията счита, че мярката, установена с посочените по-горе наредби-закон от 1998 г., 2002 г. и 2003 г. относно събиране, транспортиране, преработка и унищожаване на животински странични продукти, съставлява държавна помощ в полза на кланиците и вносителите през периода на прилагане на Наредба-закон № 393-B/98 до края на прилагането на преходния режим, установен с Наредба-закон № 244/2003, с изключение на 2003 г., за която португалските власти можаха да докажат, че не е имало предимство.
(146)
Що се отнася до животновъдите, Комисията счита, че мярката съставлява държавна помощ, попадаща в обхвата на член 107, параграф 1 за периода, предшестващ прилагането на таксата.
(147)
Що се отнася до предприятията доставчици на услуги Комисията достига до заключението, че през периода от влизането в сила на Наредба-закон № 393-B/98 до 2005 г., датата на изтичане на действието на преходния режим, установен с Наредба-закон № 244/2003, не може да се изключи евентуалното наличие на държавна помощ.
2. НЕПРАВОМЕРНОСТ НА ПОМОЩТА
(148)
Комисията отбелязва, че Португалия не е информирала, по смисъла на член 108, параграф 3 от ДФЕС, за мерките за помощ, предоставени от 1999 г. нататък, нито за режимите, установени от Наредба-закон № 197/2002 и Наредба-закон № 244/2003. Член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета определя понятието „неправомерна помощ“ като нова помощ, която е въведена в действие в нарушение на член 93, параграф 3 от Договора.
(149)
От факта, че мерките, приложени от Португалия, съдържат елементи на държавна помощ, следва, че става въпрос за нова помощ, за която Комисията не е информирана, и поради това е неправомерна по смисъла на ДФЕС.
(150)
Разследването на съвместимостта на евентуалната помощ ще бъде разделено на две части: в първата част Комисията ще разследва съвместимостта на помощта, предоставена на предприятията доставчици на услуги, а във втората ще разследва съвместимостта на евентуалната помощ, предоставена на кланиците, цеховете за разфасовка, вносителите и вътрешните оператори в Общността от сектора, както и на животновъдите.
(151)
Тъй като става въпрос за помощ, финансирана чрез парафискална такса от 2002 г. нататък, както финансираните мерки, т.е. помощта, така и нейното финансиране трябва да бъдат разследвани от Комисията, когато финансирането е неразделна част от мярката за помощ. Така според Съда на ЕС, когато начинът на финансиране на една помощ, посредством по-специално задължителни плащания, е неразделна част от мярката за помощ, разследването на последната от страна на Комисията трябва задължително да вземе предвид този начин на финансиране (45). Както е показано в съображение 135 от настоящото решение, начинът на финансиране на помощта трябва да се разглежда като неразделна част от мярката за помощ.
3. РАЗСЛЕДВАНЕ НА СЪВМЕСТИМОСТТА НА ПОМОЩТА
3.1. АНАЛИЗ В КОНТЕКСТА НА РАЗПОРЕДБИТЕ, ПРИЛОЖИМИ КЪМ ПОМОЩ, ЗА КОЯТО НЕ Е ИЗПРАТЕНО УВЕДОМЛЕНИЕ
3.1.1. Помощ в полза на предприятията доставчици на услуги
а) Съвместимост на помощта съгласно член 106, параграф 2 от ДФЕС
(152)
Забраната, посочена в член 107, параграф 1 от ДФЕС, предвижда изключения.
(153)
От практиката на Съда на ЕС следва, че компенсациите за обществени услуги не съставляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, ако отговарят на определени условия (вж. съображение 89 от настоящото решение). Ако обаче компенсациите за обществена услуга не отговарят на тези условия и ако общите критерии за приложимост на член 107, параграф 1 от ДФЕС са изпълнени, тези компенсации съставляват държавна помощ, която може все пак да бъде обявена за съвместима с ДФЕС в съответствие с член 106, параграф 2 от ДФЕС, ако е необходима за функционирането на услугите от общ икономически интерес и не засяга развитието на търговията до степен, която е в противоречие с интересите на Съюза. Комисията уточни условията, които трябва да бъдат изпълнени, за да се постигне този баланс. Още в своето „Съобщение относно услугите от общ интерес в Европа през 2001 г.“ (46) Комисията изтъкна, че е необходимо да се гарантира всички ограничения, наложени на разпоредбите на Договора за ЕО, и по-специално ограниченията на конкуренцията и на свободите, свързани с вътрешния пазар, да не надхвърлят строго необходимото за осигуряване на добро изпълнение на задачата за обществена услуга. Това означава по-специално заплащането да не надхвърля допълнителните нетни разходи, направени поради задачата, поверена на съответното предприятие. Комисията уточни тези условия по-късно в „Рамка на Общността за държавна помощ под формата на компенсации за обществени услуги“ (47), както и в решението си от 28 ноември 2005 г. относно прилагането на член 86, параграф 2 от Договора за ЕО (48). Що се отнася до изчисляването на компенсацията, Комисията посочи, че размерът на компенсацията не може да надхвърля необходимото за покриване на разходите, направени поради изпълнението на задълженията за обществена услуга, като се имат предвид свързаните с това приходи, както и разумна печалба за изпълнението на тези задължения. Разумната печалба може по-специално да включва целия или част от ръста на производствената ефективност, постигнат от въпросните предприятия през определен съгласуван и ограничен период, без да се намали качественото равнище на услугите, възложени на предприятието от държавата.
(154)
В точка 18 от „Рамка на Общността за държавна помощ под формата на компенсации за обществени услуги“ е посочено, че под „разумна печалба“ следва да се разбира коефициент на възвръщаемост на собствения капитал с отчитане на риска - или липсата на риск - за предприятието във връзка с интервенцията от страна на държавата-членка, особено ако последната предоставя изключителни или специални права. По принцип този коефициент не надвишава средния коефициент за съответния сектор през последните години. Ако в сектора няма предприятия, съпоставими с това, на което е възложена услугата от общ икономически интерес, може да се направи съпоставка с предприятия в други държави-членки, или - ако е необходимо - с предприятия от други сектори, като се отчитат специфичните особености на всяко предприятие. При определяне на това, кое представяла разумна печалба, държавата-членка може да въведе стимулиращи критерии, свързани например с качеството на предоставяната услуга и с повишаването на производствената ефективност.
(155)
Както бе изложено в съображение 99 и следващите от настоящото решение, Комисията не може да достигне до заключение въз основа на елементите, предоставени от португалските власти, че компенсацията е била изчислена, като се има предвид разумна печалба, която не надвишава средната стойност за сектора. Службите на Комисията поискаха неколкократно от португалските власти да предоставят необходимите елементи, за да дадат възможност да се определи дали всички условия за изключение от държавна помощ, предоставена под формата на услуга от общ икономически интерес, са изпълнени в конкретния случай. В действителност в елементите, предоставени от португалските власти, изобщо не се посочва, че е направена съпоставка с други предприятия, за да се установи средната стойност в разглеждания сектор.
(156)
Комисията не може следователно да достигне до заключение относно съвместимостта на помощта в полза на доставчиците на услуги по смисъла на член 106, параграф 2 от ДФЕС.
б) Съвместимост на помощта съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС
(157)
Член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС предвижда, че за съвместима с общия пазар може да се приеме помощта, която има за цел да улесни развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тази помощ не засяга по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес. За да може да се възползва от изключението, посочено в цитираната точка, помощта трябва да допринася за развитието на въпросния сектор.
(158)
В конкретния случай португалските власти заявяват, че са поели всички разходи, свързани с дейностите по събиране, преработка и унищожаване на страничните продукти от месо от бозайници и от птици от 1999 г. нататък. Считано от октомври 2002 г., финансирането на разходите, свързани със същите дейности по събиране, транспортиране, преработка и унищожаване на страничните продукти от месо от бозайници и от птици, се осигурява чрез постъпленията от такса, налагана на кланиците, вносителите на необезкостено говеждо, телешко и свинско месо и на вътрешните оператори в Общността, т.е. на операторите/получателите на доставки от необезкостено говеждо, телешко и свинско месо, когато те самите не извършват тези дейности.
(159)
В съответствие с точка 23.3 от Насоките на Общността за държавната помощ в земеделието относно периода 2000-2006 г. (49) (наричани по-долу: „Насоките за земеделието 2000-2006 г.“) и на Известието на Комисията за определяне на приложимите правила при оценка на незаконосъобразната държавна помощ (50), всяка незаконосъобразна помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 трябва да се оценява в съответствие с правилата и насоките, действащи към момента, когато помощта е предоставена. През 2002 г. Комисията прие Насоки на Общността за държавна помощ за тестове за ТСЕ, мъртви животни и отпадъци от кланици. Тези насоки бяха в сила от 1 януари 2003 г. до 31 декември 2006 г. (51) Точка 44 от Насоките за ТСE предвижда изключение от принципа, че неправомерната помощ трябва да се оценява в съответствие с правилата, действащи към момента, когато помощта е била предоставена, за случаите, отнасящи се по-специално до кланичните отпадъци. Съгласно точка 47 от Насоките за ТСE Комисията ще приложи принципите, основаващи се на точка 11.4 от Насоките за неправомерната помощ във връзка с кланичните отпадъци, предоставена преди края на 2002 г. Следователно точка 47 от Насоките за ТСE е правното основание за оценката на помощта, предоставена от 1999 г. нататък.
(160)
В съответствие с точка 194, буква в) от Насоките на Общността за държавната помощ в земеделието и горското стопанство през 2007-2013 г., след влизането в сила на тези насоки на 1 януари 2007 г. Комисията не прилага вече Насоките за ТСE, освен за неправомерната помощ, предоставена преди 1 януари 2007 г. и посочена в точка 43 и следващите от тези насоки. Следователно точка 47 от Насоките за ТСE остава разпоредбата, приложима към неправомерната помощ относно кланичните отпадъци, считано от 1 януари 2003 г.
(161)
Точка 47 от Насоките за ТСE съдържа редица разпоредби относно кланичните отпадъци.
(162)
Съгласно точка 47 от Насоките за ТСE, що се отнася до държавната помощ, свързана с кланичните отпадъци, редица отделни решения бяха приети от Комисията след януари 2001 г. за разрешаване на държавна помощ, покриваща до 100 % от разходите, направени поради унищожаване на материали със специфичен риск, месно и костно брашно и храни за животни, съдържащи такива продукти, които следва да бъдат унищожавани по силата на новото законодателство на Общността относно трансмисивните спонгиформни енцефалопатии (ТСЕ). Тези решения се основаваха по-специално на точка 11.4 от Насоките за земеделието, като се има предвид краткосрочният характер на помощта и необходимостта от спазване в дългосрочен план на принципа „замърсителят плаща“. По изключение Комисията прие такава държавна помощ да се предоставя и на други оператори, освен на работещите в производството на живи животни, например на кланици. Комисията ще прилага същите принципи по отношение на неправомерната държавна помощ, предоставена до края на 2002 г., за съпоставимите разходи, свързани с новото законодателство на Общността относно ТСЕ, без да се засяга спазването на други разпоредби на правото на Общността.
(163)
В точка 47 от Насоките за ТСE се припомня, че по изключение Комисията прие такава държавна помощ да се предоставя и на други оператори, освен на работещите в производството на живи животни, например на кланици. По-рано Комисията реши, че това изключение следва да включва и други предприятия, изпълняващи задачи, които са тясно свързани с производството на живи животни, като например предприятията за екарисаж.
(164)
Въз основа на точка 11.4 от Насоките за земеделието Комисията разреши помощ в размер до 100 % от действителните разходи, направени за мерки, като ветеринарно-санитарен контрол, тестове и други мерки за диагностициране, закупуване и прием на медицински и фитосанитарни продукти и унищожаване на насаждения, при условие че:
-
има подходяща програма, установена на общностно, национално или регионално равнище за предотвратяване, надзор или ликвидиране на въпросната болест,
-
болестите са причина за загриженост на публичните власти,
-
мерките за помощ са насочени към профилактика и/или изплащане на обезщетение,
-
помощта е съвместима с ветеринарното и фитосанитарното законодателство на Общността.
(165)
Съгласно точка 47 от Насоките за ТСE се прилагат същите принципи.
(166)
ТСЕ е заразна болест, която представлява заплаха за здравето на човека. Става въпрос за болест по животните, чието първично огнище трябва да бъде обявено пряко пред Комисията и пред другите държави-членки (52). Целта на мярката за помощ бе да се осигури въвеждането на необходимите мерки за профилактика във връзка със събирането, транспортирането, преработката и унищожаването в съответствие с ветеринарното законодателство, действащо през периода 1999-2005 г. в сектора на месото.
(167)
Комисията отбелязва по този повод, че Португалия е заявила, че е поела всички разходи, свързани с дейностите по събиране, преработка и унищожаване на страничните продукти от месо от бозайници и от птици от 1999 г. до края на 2002 г. в контекста на неотложните мерки, одобрени от Комисията в рамките на Решение 98/653/ЕО, което забранява износа на месни брашна, костни брашна и месни и костни брашна, произхождащи от бозайници. Тя отбелязва също, че мерките за ембарго върху говеждото и телешкото месо, наложено на Португалия, бяха отменени едва с приемането на Регламент (ЕО) № 1993/2004.
(168)
Комисията подчертава освен това, че в съответствие с точки 33 и 34 от Насоките за ТСE предприятията са били подбрани и са получили заплащане съгласно пазарните принципи по недискриминационен начин (вж. съображение 21 и следващите от настоящото решение). Комисията може в конкретния случай, имайки предвид неотложния характер на мерките, които следва да бъдат взети, да приеме, че португалските власти са подбрали доставчиците на услуги в съответствие с Наредба-закон № 197/99 от 8 юни 1999 г., която според информацията, предоставена от португалските власти, е националният инструмент за транспониране на Директива 97/52/ЕО, без да прибягват до възлагане на обществени поръчки (вж. съображение 24 от настоящото решение).
(169)
Португалските власти заявиха, че с Наредба-закон № 197/2002 са имали за цел да спазят поетите от тях задължения в контекста на Решение 2000/766/ЕО на Съвета, като се спазва принципът „замърсителят плаща“ (вж. съображения 65 и 66 от настоящото решение). Те потвърдиха, че ресурсите на са били отклонени към евентуални конкурентни дейности, които предприятията доставчици на услуги биха могли да извършват, защото единствената дейност на тези предприятия е било единствено събирането, преработката, транспортирането и унищожаването на животински странични продукти.
(170)
Комисията отбелязва също, че отговорността за услугата и нейното финансиране е била прехвърлена на операторите след определен преходен етап чрез системата, установена с Наредба-закон № 244/2003.
(171)
Като се имат предвид специфичните обстоятелства и извънредното положение вследствие на риска от разпространение на СЕГ през периода 1999-2004 г. и на факта, че системата, установена с Наредба-закон № 244/2003, предвижда постепенно прехвърляне на отговорността и финансирането на услугите върху операторите от сектора, Комисията счита, че помощта може да бъде определена като краткосрочна и спазваща принципа „замърсителят плаща“ в дългосрочен план.
(172)
Следователно въз основа на информацията, с която разполага, Комисията може да достигне до заключението, че помощта, предоставена през периода от 1999 г. до края на 2002 г., може да се ползва от изключението, предвидено в член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС.
(173)
За помощта, предоставена за времето от 2003 г. до ноември 2005 г., Комисията, като има предвид извънредното положение, преобладаващо до края на 2004 г., и факта, че режимът на наредбата-закон е предвиждал постепенно прехвърляне на отговорността и финансирането за услугите, както е посочено по-горе, счита, че помощта може да бъде определена като съвместима и в съответствие с точка 47 от Насоките за ТСE, ако съответства на действителните разходи за получените услуги.
(174)
Както е посочено в съображение 100 от настоящото решение, португалските власти доказаха, че помощта съответства на действителните разходи за услугите на предприятията доставчици на услуги за периода от 1999 до 2005 г.
(175)
Следователно въз основа на информацията, с която разполага, Комисията може да достигне до заключението, че помощта, предоставена през периода от 2003 г. до края на 2005 г. на доставчиците на услуги, може да се ползва от изключението, предвидено в член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС.
3.1.2. Помощ на кланиците и цеховете за разфасовка, на вносителите и вътрешните оператори от сектора в Общността, както и на животновъдите
(176)
Както Комисията отбеляза в съображение 166 от настоящото решение, през периода от 1999 до 2004 г. рискът от разпространение на СЕГ в Португалия е довел до специфични обстоятелства и извънредно положение. Като се има предвид извънредното положение и това, че системата, установена с Наредба-закон № 244/2003, предвижда постепенно прехвърляне на отговорността и финансирането на услугите върху операторите от сектора, Комисията счита, че помощта може да бъде определена като краткосрочна и спазваща принципа „замърсителят плаща“ в дългосрочен план. В съответствие с досегашната си практика Комисията в конкретния случай счита, че помощ съгласно точка 47 от Насоките за ТСE може да бъде по изключение предоставена на други оператори от сектора, и по-специално на кланиците и цеховете за разфасовка, на вносителите и вътрешните оператори от сектора в Общността.
(177)
Както Комисията отбеляза за предприятията доставчици на услуги, помощта е била предоставена в съответствие с принципите, изложени в точка 47 от Насоките за ТСE.
(178)
Що се отнася до кланиците и цеховете за разфасовка, вносителите и вътрешните оператори от сектора в Общността, Комисията може следователно да достигне до заключението, че предоставената помощ може да се ползва от изключението, предвидено в член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС.
(179)
Относно животновъдите Комисията също достига до заключението, че с оглед на изложеното в съображение 160 и следващите от настоящото решение, помощта е била предоставена в съответствие с принципите, изложени в точка 47 от Насоките за ТСE, и може да се ползва от изключението, предвидено в член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС.
3.2. ФИНАНСИРАНЕ НА ПОМОЩТА
(180)
От октомври 2002 г., датата на влизане в сила на Наредба-закон № 197/2002, финансирането на разходите, свързани с операциите по събиране, транспортиране, преработка и унищожаване на странични животински продукти от месо от бозайници и от птици, се осигурява от постъпленията от парафискална такса, налагана на кланиците, на вносителите на необезкостено говеждо, телешко и свинско месо и на вътрешните оператори в Общността, т.е. операторите/получателите на доставки от необезкостено говеждо, телешко и свинско месо.
(181)
Съгласно практиката на Съда на ЕС (53) Комисията обикновено приема, че финансирането на държавна помощ посредством задължителни такси може да окаже влияние върху помощта, като има защитен ефект, който надхвърля самата помощ. Въпросните такси наистина представляват задължителен налог. Според същата съдебна практика Комисията счита, че помощ не може да бъде финансирана с парафискални такси, които се прилагат и върху вноса на продуктите от други държави-членки.
(182)
Като се има предвид тази съдебна практика, както и фактът, че мярката е предоставена посредством държавни ресурси и следователно съставлява държавна помощ по смисъла на член 107 от ДФЕС, трябва да се провери дали тя има дискриминационен характер в нарушение на член 110 от ДФЕС, доколкото продуктите на други държави-членки също подлежат на плащането на таксата.
(183)
Португалските власти обосноваха облагането с такса на вносните необезкостени меса с факта, че тези вносни продукти може да се ползват от системата по същия начин, както и националните продукти, тъй като наличието на необезкостено месо предполага наличието на странични продукти, които се ползват от услугите по събиране, транспортиране, преработка и унищожаване.
(184)
С оглед на информацията, с която разполага Комисията, таксите са наложени на кланиците, вносителите на кланични трупове, половинки кланични трупове и други необезкостени разфасовки на говеда, телета и свине (вж. член 2, параграф 2 от Наредба-закон № 197/2002) и имат за цел да осигурят услугите по събиране, транспортиране, преработка и унищожаване на страничните продукти от месо от бозайници и от птици (член 1, параграф 1 от Наредба-закон № 197/2002).
(185)
Тази информация породи у Комисията съмнения относно съответствието между таксите, събирани от задължените лица, и ползваните от тях услуги. Комисията установи, че не може да изключи наличието на система на евентуална дискриминация спрямо продуктите, внесени от другите държави-членки, за които трябва да се заплаща такса.
(186)
Впоследствие португалските власти увериха, че финансирането на услугите по събиране, транспортиране, преработка и унищожаване на страничните продукти от месо от птици не идва от такси, наложени на кланиците и вносителите на кланични трупове, половинки кланични трупове и други необезкостени разфасовки на говеда, телета и свине, а в съответствие с приложение 1 към Наредба-закон № 197/2002 от такси, наложени на кланиците на птици, които не насърчават събирането, транспортирането, преработката и унищожаването на страничните продукти, получени при клането на птици. Вносителите и операторите на кланични трупове на птици са освободени от таксата поради факта, че от по-голямата част от вносните кланични трупове на птици не се получават странични продукти.
(187)
Напротив, що се отнася до вносителите и операторите на кланични трупове, половинки кланични трупове и други необезкостени разфасовки на говеда, телета и свине, португалските власти посочиха, че от тези вносни необезкостени разфасовки се получават странични продукти.
(188)
Още при разпореждането за информация и по-късно, при откриването на процедурата, Комисията поиска от португалските власти да гарантират, че вносните продукти могат да се възползват от механизма по същия начин, както и националните продукти, и да докажат с числени данни, че за референтния период е имало парична равностойност между сумите, събрани от необезкостените продукти от говеждо, телешко и свинско месо, внесени от други държави-членки, и разходите за услугите, от които се ползват изключително тези продукти (вж. параграф 37, буква з) от решението за откриване на процедура).
(189)
Португалските власти увериха, че необезкостените вносни разфасовки се ползват по същия начин от услугите по събиране, транспортиране, преработка и унищожаване на страничните продукти от месо, по какъвто и националните продукти, но не представиха точни и съвпадащи числени данни в това отношение.
(190)
Поради това информацията, предоставена на Комисията, не ѝ дава възможност да достигне до заключението, че таксата, въведена с Наредба-закон № 197/2002 и налагана върху вносните продукти, съответства на сумата за услугите, от които се ползват страничните продукти, получени от тези вносни продукти, и че следователно вносните продукти са могли да се ползват от услугите, финансирани чрез мярката за помощ, по същия начин, както националните продукти.
(191)
По силата на член 3, параграф 2 от Наредба-закон № 244/2003 кланиците, цеховете за разфасовка, инкубационните центрове и предприятията за яйчни продукти са дължали таксите, определени в приложение 1 към Наредба-закон № 197/2002, с изключение на субектите, ползващи се от алтернативния режим, предвиден от тази наредба, които дължат таксите, определени в приложение 2, до одобряването на плана за унищожаване на материалите от категория 3. За материалите от категории 1 и 2 те са дължали, преди одобрението на съответен план, по 0,35 EUR на 1 kg материал (член 5, параграф 1 от Наредба-закон № 244/2003).
(192)
Що се отнася до измененията, направени чрез въвеждане на Наредба-закон № 244/2003 в системата на таксуване, Комисията поиска от португалските власти да докажат, че вносните продукти са могли да се възползват от посочените услуги по същия начин, както националните продукти.
(193)
Португалските власти потвърдиха, че таксата, въведена с Наредба-закон № 244/2003, се е основавала на действително получени странични продукти и че вносните продукти са могли да се възползват по същия начин от тези услуги. Комисията обаче отбелязва, че португалските власти не са представили числени данни в подкрепа на тези твърдения.
(194)
Без елементи за проверка Комисията не може да достигне до заключението, че таксата, въведена от Наредба-закон № 244/2003, съответства на сумата за услугите, от които се ползват страничните продукти, получени от тези вносни продукти, и че следователно вносните продукти са могли да се ползват от услугите, финансирани чрез мярката за помощ, по същия начин, както националните продукти.
(195)
Комисията отбелязва, че системата на таксуване, въведена въз основа на Наредба-закон № 197/2002 и на преходния режим, установен с член 3, параграф 2 и член 5, параграф 2 от Наредба-закон № 244/2003, не е в съответствие с член 110 от ДФЕС поради наличието на система, която е потенциално дискриминационна спрямо продуктите, внесени от други държави-членки, които се оказват също длъжни да заплащат таксата.
VI. ЗАКЛЮЧЕНИЯ
(196)
Комисията съжалява, че Португалия е предоставила неправомерно помощ в полза на събиране, транспортиране, преработка и унищожаване на кланични отпадъци в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС.
(197)
Помощта в полза на събиране, транспортиране, преработка и унищожаване на кланични отпадъци е предоставена при спазване на разпоредбите на Общността, приложими към получателите. От друга страна, финансирането на тази помощ посредством системата на таксуване, въведена въз основа на Наредба-закон № 197/2002 и на преходния режим, установен с член 3, параграф 2 и член 5, параграф 2 от Наредба-закон № 244/2003, е несъвместима с вътрешния пазар поради потенциално дискриминационните последици за продуктите, внесени от други държави-членки, които се оказват също длъжни да заплащат таксата.
(198)
Комисията счита за уместно в конкретния случай да приеме условно решение, като използва възможността, предоставена от член 7, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 659/1999, според който Комисията може да прибави към положителното си решение условия, съгласно които дадена помощ може да се счита за съвместима с Общия пазар, и може да определи задължения, които да ѝ позволят да контролира спазването на своето решение.
(199)
С цел да коригира нарушението на член 110 от ДФЕС и по този начин да премахне дискриминацията от по-задна дата, Португалия трябва да възстанови частта от таксата, събрана за продукти, произхождащи от други държави-членки, в срока и при условията, определени от Комисията. Коригирането на това нарушение ще направи въпросната помощ съвместима с Договора.
(200)
Комисията определя условията, които трябва да бъдат спазени при горепосоченото възстановяване. Следователно Португалия трябва да възстанови на платилите тази такса лица частта от таксата, събрана за продуктите, произхождащи от други държави-членки, от датата на въвеждане на таксата, предвидена от Наредба-закон № 197/2002, до датата на последното прилагане на тази такса преди изтичането на преходния режим, въведен с Наредба-закон № 244/2003. За тази цел Португалия ще осигури спазването на следните условия:
-
ако могат да представят доказателство, че таксата е била наложена върху продуктите, внесени от други държави-членки, задължените с тази такса лица могат да изискат да им бъде възстановена пропорционална част от приходите от таксата, предназначена за финансиране на част от помощта, която е в полза изключително на националните продукти. Тези молби за възстановяване се подават в срок, определен в съответствие с националното право, но в никакъв случай не по-малко от шест месеца, считано от публикуването на настоящото решение,
-
Португалия ще установи степента на евентуалната дискриминация, на която са подложени вносните продукти. За тази цел Португалия ще провери за определен референтен период паричната равностойност между общо събраните суми от разглежданата такса за националните продукти и предимствата, от които се ползват изключително тези продукти,
-
възстановяването трябва да стане в срок от максимум шест месеца, считано от датата на подаване на молбата,
-
възстановените суми следва да бъдат актуализирани, като се вземат предвид лихвите, считано от датата на събирането на тези суми до датата на тяхното действително възстановяване. Лихвите се изчисляват на базата на референтния лихвен процент на Комисията, предвиден по метода на определяне на референтните и сконтовите лихвени проценти (54),
-
португалските власти трябва да приемат всякакви разумни доказателства от страна на задължените лица, които доказват частта от платената такса върху продукти, произхождащи от други държави-членки,
-
правото на възстановяване не може да бъде предмет на други условия, по-специално на условието таксата да не е била прехвърляна,
-
когато задълженото лице още не е платило таксата, португалските власти категорично трябва да откажат плащането на пропорционалната част от нея, наложена върху продуктите, внесени от други държави-членки, за която е доказано, че е предназначена за финансиране на частта от помощта, която е в полза изключително на националните продукти. Те трябва да откажат плащането и на свързаните с нея евентуални лихви за забава,
-
при поискване от страна на Комисията, Португалия се задължава да представи пълен отчет, доказващ правилното изпълнение на мярката за възстановяване,
-
ако в друга държава-членка е била наложена такса със сходни цели върху същите продукти, които са били облагани с таксата в Португалия, португалските власти поемат задължението да върнат на задължените лица частта от таксата върху продуктите, произхождащи от тази друга държава-членка,
-
Португалия поема задължението да сведе настоящото решение до знанието на всички потенциално задължени с тази такса лица,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ, предоставена от Португалия въз основа на Наредба-закон № 393-В/98 от 4 декември 1998 г., е съвместима с вътрешния пазар.
Член 2
1. Държавната помощ, предоставена от Португалия въз основа на Наредба-закон № 197/2002 от 25 септември 2002 г. и на преходния режим, установен с член 3, параграф 2 от Наредба-закон № 244/2003 от 7 октомври 2003 г., е съвместима с вътрешния пазар, при условие че Португалия възстанови на задължените с тази такса лица частта от таксата, събрана за продуктите, произхождащи от други държави-членки, от датата на въвеждане на таксата с Наредба-закон № 197/2002 до датата на последното прилагане на тази такса преди изтичането на преходния режим, въведен с Наредба-закон № 244/2003.
2. За тази цел Португалия ще осигури спазването на следните условия:
-
ако могат да представят доказателство, че таксата е била наложена върху продуктите, внесени от други държави-членки, задължените с тази такса лица могат да изискат да им бъде възстановена пропорционална част от приходите от таксата, предназначена за финансиране на част от помощта, която е в полза изключително на националните продукти. Тези молби за възстановяване се подават в срок, определен в съответствие с националното право, но в никакъв случай не по-малко от шест месеца, считано от публикуването на настоящото решение,
-
Португалия ще установи степента на евентуалната дискриминация, на която са подложени вносните продукти. За тази цел Португалия ще провери за определен референтен период паричната равностойност между общо събраните суми от разглежданата такса за националните продукти и предимствата, от които се ползват изключително тези продукти,
-
възстановяването трябва да стане в срок от максимум шест месеца, считано от датата на подаване на молбата,
-
възстановените суми следва да бъдат актуализирани, като се вземат предвид лихвите, считано от датата на събирането на тези суми до датата на тяхното действително възстановяване. Лихвите се изчисляват на базата на референтния лихвен процент на Комисията, предвиден по метода на определяне на референтните и сконтовите лихвени проценти (55),
-
португалските власти приемат всякакви разумни доказателства от страна на задължените лица, които доказват частта от платената такса върху продукти, произхождащи от други държави-членки,
-
правото на възстановяване не може да бъде предмет на други условия, по-специално на условието таксата да не е била прехвърляна,
-
когато задълженото лице още не е платило таксата, португалските власти категорично трябва да откажат плащането на пропорционалната част от нея, наложена върху продуктите, внесени от други държави-членки, за която е доказано, че е предназначена за финансиране на частта от помощта, която е в полза изключително на националните продукти. Те трябва да откажат плащането и на свързаните с нея евентуални лихви за забава,
-
при поискване от страна на Комисията, Португалия се задължава да представи пълен отчет, доказващ правилното изпълнение на мярката за възстановяване,
-
ако в друга държава-членка е била наложена такса със сходни цели върху същите продукти, които са били облагани с таксата в Португалия, португалските власти поемат задължението да върнат на задължените лица частта от таксата върху продуктите, произхождащи от тази друга държава-членка,
-
Португалия поема задължението да сведе настоящото решение до знанието на всички потенциално задължени с тази такса лица.
Член 3
Португалия информира Комисията в срок от два месеца от датата на уведомлението за настоящото решение за предприетите мерки за неговото изпълнение.
Член 4
Адресат на настоящото решение е Португалската република.
Съставено в Брюксел на 13 юли 2011 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-13 ta’ Lulju 2011
dwar l-iskema ta’ għajnuna mill-Istat C 3/09 (ex NN 41 A-B/03) implimentata mill-Portugall għall-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-iskart tal-biċċeriji
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 4888)
(It-test bil-lingwa Portugiża biss huwa awtentiku)
(2011/677/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikulari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Billi:
I. PROĊEDURA
(1)
Fil-15 ta’ Novembru 2002 il-Kummissjoni, b’segwitu għal ilment, indirizzat talba lill-awtoritajiet Portugiżi għal tagħrif dwar l-introduzzjoni ta’ taxxa parafiskali maħsuba biex tiffinanzja l-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda ta’ prodotti sekondarji mill-biċċeriji tar-ruminanti u tat-tjur, skont id-Digriet Liġi Nru 197/2002 tal-25.9.2002 (1) (minn hawn ‘il quddiem (“id-Digriet Liġi 197/2002”). L-awtoritajiet Portugiżi rrispondew bl-ittra tal-20 ta’ Jannar 2003.
(2)
Billi, skont kif ħareġ mit-tagħrif mogħti, il-mekkaniżmu konċernat ġie stabbilit mingħajr awtorizzazzjoni minn qabel tal-Kummissjoni, ġie rreġistrat bħala għajnuna mhux notifikata bin-numri NN 41 A-B/03.
(3)
Permezz tal-ittri bid-dati tas-16 u tat-30 ta’ April 2003, is-servizzi tal-Kummissjoni talbu lill-awtoritajiet Portugiżi tagħrif ġdid dwar l-iskema konċernata. Dawn tal-aħħar ħadu erba’ ġimgħat biex ikkomunikaw it-tweġiba tagħhom.
(4)
Skont l-ittri bid-dati tal-5 ta’ Mejju u tas-6 ta’ Ġunju 2003, irreġistrati fil-5 ta’ Mejju u fl-10 ta’ Ġunju 2003 rispettivament, ir-Rappreżentanza Permanenti tal-Portugall għall-Unjoni Ewropea talbet, f’isem l-awtoritajiet Portugiżi, skadenza supplimentari biex jintbagħat it-tagħrif kollu mitlub, billi jitqies iż-żmien meħtieġ biex jinġabar dan it-tagħrif.
(5)
Permezz tal-ittra tal-25 ta’ Lulju 2003, is-servizzi tal-Kummissjoni awtorizzaw skadenza itwal b’erba’ ġimgħat.
(6)
Billi ma ngħatawx tweġiba fl-erba’ ġimgħat stipulati fl-aħħar ittra msemmija hawn fuq, is-servizzi tal-Kummissjoni bagħtu tfakkira lill-awtoritajiet Portugiżi bl-ittra tad-19 ta’ Diċembru 2003, fejn infurmaw lill-awtoritajiet konċernati li jekk ma jibagħtux tweġiba, huma żammew id-dritt li jipproponu lill-Kummissjoni biex tibgħat inġunzjoni ta’ informazzjoni skont l-Artikolu 10(3) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999, li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 (li sar l-Artikolu 108 tat-TFUE) tat-Trattat tal-KE (2).
(7)
Permezz tal-ittra tal-5 ta’ Frar 2004, irreġistrata fl-istess data, ir-Rappreżentanza Permanenti tal-Portugall għall-Unjoni Ewropea bagħtet lill-Kummissjoni t-tweġiba tal-awtoritajiet Portugiżi għall-ittri tas-servizzi tal-Kummissjoni bid-dati tas-16 u tat-30 ta’ April 2003.
(8)
Permezz tal-ittra tal-11 ta’ Novembru 2004, is-servizzi tal-Kummissjoni talbu lill-awtoritajiet Portugiżi tagħrif ġdid dwar l-iskema konċernata. Dawn tal-aħħar ħadu erba’ ġimgħat biex ikkomunikaw it-tweġiba tagħhom.
(9)
Skont l-ittra bid-data tat-30 ta’ Diċembru 2004, u rreġistrata fil-5 ta’ Jannar 2005, ir-Rappreżentanza Permanenti tal-Portugall għall-Unjoni Ewropea talbet, f’isem l-awtoritajiet Portugiżi, skadenza supplimentari ta’ xahar biex jintbagħat it-tagħrif kollu mitlub, billi jitqies iż-żmien meħtieġ biex jinġabar dan it-tagħrif.
(10)
Permezz tal-ittra tas-17 ta’ Jannar 2005, is-servizzi tal-Kummissjoni awtorizzaw għat-tieni darba l-iskadenza itwal mitluba.
(11)
Is-servizzi tal-Kummissjoni, billi ma rċevewx tweġiba għall-mistoqsijiet tagħhom fl-iskadenza l-ġdida mogħtija, bagħtu tfakkira ġdida lill-awtoritajiet Portugiżi, permezz tal-ittra tat-12 ta’ April 2005, biex jiġbdulhom l-attenzjoni għal darb’oħra li jekk ma jirrispettawx l-iskadenza ta’ erba’ ġimgħat mogħtija biex jibagħtu tweġiba, kienu se jżommu d-dritt li jipproponu lill-Kummissjoni biex tibgħat inġunzjoni ta’ informazzjoni skont l-Artikolu 10(3) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999.
(12)
Id-data msemmija sa meta kellha tinbagħat it-tweġiba skadiet f’Mejju 2005. Billi l-Kummissjoni ma rċevitx tweġiba sal-iskadenza msemmija, idderiġiet lill-Portugall biex jibgħatilha t-tagħrif kollu li kienet talbitu permezz ta’ deċiżjoni bid-data tal-21 ta’ Frar 2006 (3), fejn speċifikat li jekk ma jkunx hemm tweġiba mill-awtoritajiet Portugiżi, kellha d-dritt li tibda l-proċedura skont l-Artikolu 108(2) tat-TFUE (ara l-paragrafu 80 tal-inġunzjoni ta’ informazzjoni).
(13)
Meta ma rċeviet l-ebda tagħrif mitlub, il-Kummissjoni ddeċidiet, fit-28 ta’ Jannar 2009, li tibda l-proċedura skont l-Artikolu 108(2) tat-TFUE. Id-deċiżjoni ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (4). Il-Kummissjoni stiednet lill-Istati Membri l-oħra u lill-partijiet interessati tagħhom biex jippreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom dwar l-għajnuniet ikkonċernati
(14)
Billi ma rċevietx kummenti mill-Portugall fi żmien l-iskadenza preskritta, il-Kummissjoni indirizzat tfakkira lill-Portugall permezz tal-korrispondenza tat-18 ta’ Marzu 2009. Fl-14 ta’ April 2009, il-Portugall bagħat il-kummenti tiegħu lill-Kummissjoni, flimkien ma kopja tad-Digrieti Liġi Nru 393-B/98 u d-Digriet Liġi Nru 244/2003. L-ETSA - Empresa de Transformação de Subprodutos Animais, SA bagħtet aktar kummenti fil-15 ta’ Ġunju 2009.
(15)
Fl-1 ta’ Lulju 2009, il-Kummissjoni bagħtet il-kummenti tal-ETSA lill-Portugall. Il-Portugall ma bagħatx osservazzjonijiet dwar dan is-suġġett lill-Kummissjoni.
(16)
Wara li rċevew il-kummenti tal-ETSA, is-servizzi tal-Kummissjoni talbu lill-awtoritajiet Portugiżi biex jibagħtu kjarifiki supplimentari permezz tal-ittra tad-19 ta’ Frar 2010. L-awtoritajiet Portugiżi wieġbu bl-ittra tas-27 ta’ April 2010.
(17)
Is-servizzi tal-Kummissjoni, permezz tal-ittra tal-1 ta’ Frar 2011, talbu lill-awtoritajiet Portugiżi jibagħtu kjarifiki u jwieġbu b’mod komplet il-mistoqsijiet magħmula diġà qabel mis-servizzi tal-Kummissjoni li l-awtoritajiet Portugiżi kienu għadhom ma weġbux għalihom.
(18)
Permezz tal-ittra tal-24 ta’ Frar 2011, l-awtoritajiet Portugiżi talbu li l-iskadenza biex iwieġbu tittawwal bi 30 ġurnata.
(19)
Is-servizzi tal-Kummissjoni, permezz tal-ittra tat-28 ta’ Frar 2011, awtorizzaw skadenza ta’ 30 ġurnata itwal biex tingħata tweġiba. L-awtoritajiet Portugiżi wieġbu għall-mistoqsijiet magħmula mis-servizzi tal-Kummissjoni bl-ittra tal-1 ta’ April 2011.
(20)
Is-servizzi tal-Kummissjoni, permezz tal-ittra tal-20 ta’ Ġunju 2011, infurmaw lill-awtoritajiet Portugiżi li kienu se jipproponu lill-Kummissjoni biex tieħu deċiżjoni pożittiva kundizzjonali waqt li jiċċaraw il-kundizzjonijiet applikabbli.
II. DESKRIZZJONI
(21)
Skont it-tagħrif mibgħut mill-awtoritajiet Portugiżi, fil-Portugall ġew individwati 66 każ ta’ enċefalopatija sponġiformi bovina (minn hawn ‘il quddiem “BSE”) bejn l-1 ta’ Jannar u l-14 ta’ Ottubru 1998. B’riżultat ta’ din is-sitwazzjoni ta’ riskju għas-saħħa pubblika u tal-annimali, il-Kummissjoni adottat id-Deċiżjoni Nru 98/653/KE tat-18 ta’ Novembru 1998 dwar ċerti miżuri ta’ emerġenża meħtieġa minħabba l-każijiet ta’ enċefalopatija sponġiformi bovina fil-Portugall [traduzzjoni mhux uffiċjali] (5) u stipulat miżuri ta’ emerġenza meħtieġa minħabba l-każijiet ta’ BSE li kien hemm fil-Portugall, u b’mod partikulari stipulat projbizzjoni fuq ċerti annimali u prodotti sekondarji tagħhom milli jintbagħtu mit-territorju Portugiż lejn Stati Membri oħra.
(22)
Biex itaffi l-konsegwenzi tal-miżuri adottati fil-qafas tal-ġlieda kontra l-enċefalopatija sponġiformi bovina (BSE), mill-1999 l-Istat Portugiż assuma r-responsabbiltà għall-kostijiet kollha marbutin mal-operazzjonijiet tal-ġbir, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji tal-laħam tal-mammiferi u tat-tjur. Bid-Digriet Liġi Nru 393-B/98 tal-4 ta’ Diċembru 1998 (6) (minn hawn ‘il quddiem “id-Digriet Liġi 393-B/98”), effettivament l-Istat Portugiż assuma r-responsabbiltà u l-imposti fuq l-operazzjonijiet tal-ġbir, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji.
(23)
Id-Digriet Liġi 393-B/9898, fl-Artikolu 4(3) tiegħu, ipprovda l-possibbiltà li tiġi imposta taxxa fuq il-biċċeriji biex tiffinanzja l-qerda ta’ ċerta materja prima. Skont it-tagħrif mogħti mill-awtoritajiet Portugiżi, din it-taxxa ma ġietx imposta fuq il-biċċeriji.
(24)
L-awtoritajiet Portugiżi spjegaw li ma kellhomx dispożizzjonijiet speċifiċi biżżejjed biex ikunu jistgħu jiżguraw it-trattament adegwat tar-residwi, u li, għalhekk, kellhom jitolbu lill-fornituri ta’ servizzi privati biex jiżguraw dawn is-servizzi, li minħabba n-natura tagħhom, kienu jaqgħu taħt ir-responsabbiltà tal-Istat.
(25)
L-awtoritajiet Portugiżi spjegaw fil-qosor li din il-missjoni ta’ interess pubbliku ġiet attribwita lis-settur privat, skont id-dispożizzjonijiet stabbiliti bid-Digriet Liġi Nru 197/99 tat-8 ta’ Ġunju 1999 (7), li hija l-istrument nazzjonali tat-traspożizzjoni tad-Direttiva tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill 97/52/KE tat-13 ta’ Ottubru 1997 li temenda d-Direttivi 92/50/KEE, 93/36/KEE u 93/37/KEE dwar il-koordinazzjoni tal-proċeduri għall-għoti ta’ kuntratti fis-servizz pubbliku, kuntratti ta’ provvisti pubbliċi u kuntratti għal xogħlijiet pubbliċi rispettivament (8). L-impriżi privati maħtura biex iwettqu s-servizzi konċernati ntgħażlu billi tqiesu l-abbiltà u l-effiċjenza teknika tagħhom biex jiżguraw twettiq tajjeb tal-ħidma ta’ interess ġenerali mogħtija lilhom, u tqieset ukoll l-urġenza li biha setgħu jirreaġixxu biex jittrattaw dawn il-prodotti b’mod sikur, rapidu u effikaċi. L-awtoritajiet Portugiżi pprovdew eżempju ta’ kuntratt ta’ servizz li kien fis-seħħ bejn l-1 ta’ Settembru 2004 u l-31 ta’ Diċembru 2004.
(26)
Skont it-tagħrif tal-awtoritajiet Portugiżi l-parametri li fuqhom ġie kkalkulat il-kumpens għas-servizzi ġie stabbilit minn qabel skont id-Digriet Konġunt Nru 96/99 tal-25 ta’ Jannar 1999 (9). Dan id-Digriet kien ivverifikat perjodikament u mmodifikat permezz tad-Digriet Konġunt Nru 324/2001 tas-6 ta’ April 2001 (10) u permezz tad-Digriet Konġunt Nru 124/2002 tad-19 ta’ Frar 2002 (11).
(27)
Il-Kunsill, permezz tad-Deċiżjoni 2000/766/KE (12), ipprojbixxa l-użu ta’ prodotti sekondarji ġejjin mill-annimali ta’ kważi l-ispeċijiet kollha fl-għalf tal-annimali, u impona li jinqerdu fl-Istati Membri kollha, inkluż il-Portugall.
(28)
L-awtoritajiet Portugiżi spjegaw li wara din id-Deċiżjoni, il-kwantità ta’ residwi konċernata minn dan il-proċess żdiedet u, b’riżultat ta’ dan, il-kostijiet marbutin mal-operazzjonijiet tagħhom.
(29)
Permezz tad-Deċiżjoni 2001/376/KE (13), il-Kummissjoni ddeċidiet li żżomm id-Deċiżjoni 98/653/KE adottata għall-Portugall.
(30)
Ir-Regolament tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (KE) Nru 1774/2002 tat-3 ta’ Ottubru 2002 li jippreskrivi regoli tas-saħħa li jirrigwardaw prodotti sekondarji tal-annimali mhux maħsuba għall-konsum uman (14) jipprovdi regoli speċifiċi dwar il-ġbir, l-ipproċessar u l-qerda ta’ prodotti sekondarji ġejjin mill-annimali, li japplikaw għal kategoriji differenti ta’ prodotti sekondarji.
(31)
L-awtoritajiet Portugiżi spjegaw li sabiex jirrispettaw l-impenji tagħhom f’dan il-kuntest, iddeċidew li jipproċedu billi jittrasferixxu l-kostijiet tal-operazzjonijiet konċernati fuq l-operaturi ekonomiċi fis-settur, billi jirrispettaw b’mod strett il-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas” u bla ma jwarrbu t-tħassib dwar il-ħarsien tas-saħħa pubblika li kienet essenzjalment ir-responsabbiltà tagħhom u kellha tiġi żgurata. Għalhekk l-awtoritajiet Portugiżi adottaw l-iskema preskritta fid-Digriet Liġi Nru 197/2002 tal-25 ta’ Settembru 2002.
(32)
Minn Ottubru tal-2002, id-data tad-dħul fis-seħħ tad-Digriet Liġi 197/2002, il-finanzjament tal-kostijiet marbutin mal-operazzjonijiet tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda ta’ prodotti sekondarji tal-laħam tal-mammiferi u t-tjur ġie żgurat mid-dħul ta’ taxxa parafiskali applikata fuq il-biċċeriji, l-importaturi ta’ laħam taċ-ċanga u l-vitella u tal-majjal bil-għadam u fuq l-operaturi intra-Komunitarji, jiġifieri l-operaturi/ir-riċevituri tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella u tal-majjal bil-għadam.
(33)
L-awtoritajiet Portugiżi, permezz tal-ittra bid-data tal-20 ta’ Jannar 2003 indikaw li l-operaturi li ġejjin huma eżentati milli jħallsu t-taxxa:
-
il-biċċeriji li kienu qed jiżguraw il-ġbir, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji konċernati kollha, bl-eċċezzjoni ta’ materjali b’riskju speċifiku (specified risk materials - SRM) (minn hawn ’il quddiem “MRS”), li kienu qed jipprovdu b’mod indipendenti kundizzjonijiet biex jittrattaw il-prodotti sekondarji tagħhom stess, kemm fl-istabbiliment tagħhom, kif ukoll fl-istabbilmenti għat-tqattigħ (ara l-punt 2 tal-Anness 2 għad-Digriet Liġi 197/2002);
-
l-importaturi u l-operaturi intra-Komunitarji tal-laħam bla għadam, billi dawn ma kinux jiġġeneraw prodotti sekondarji suġġetti għat-trattament obbligatorju f’konformità mal-leġiżlazzjoni Komunitarja u nazzjonali.
(34)
Fir-rigward ta’ fejn mar preċiżament id-dħul li kien ġej mill-ġbir tat-taxxi, l-awtoritajiet Portugiżi ddikjaraw li kien intuża esklussivament biex jiffinanzja l-operazzjonijiet marbutin mas-servizzi tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda ta’ prodotti sekondarji tal-laħam tal-mammiferi u tat-tjur, inklużi l-MRS.
(35)
Fl-Anness 1 għad-Digriet Liġi 197/2002 l-ammont tat-taxxa huwa stabbilit b’mod proporzjonali għall-piż u l-funzjoni tal-ispeċi konċernata, kif ġej:
(f’EUR)
Speċi/Tip
Ċanga u Vitella
Majjal
Ovini/kaprini
Tjur
Oħrajn
Taxxa/Kg ta’ karkassa
0,05
0,04
0,03
0,06
0,06
(36)
Fir-rigward tal-finanzjament tas-servizzi tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-MRS, l-Artikolu 2(2) tad-Digriet Liġi Nru 197/2002 jistipula li tapplika taxxa speċifika u unika ta’ ammont fiss ta’ EUR 0,30/Kg/MRS għall-biċċeriji.
(37)
It-taxxi kollha jitħallsu bi proċedura ta’ reverse charge lil organizzazzjoni pubblika: l-Institut National d’Intervention et Garantie Agricole (INGA). It-taxxi imposti fuq l-operaturi kienu jikkostitwixxu dħul għall-INGA u kienu jitħallsu direttament lilu.
(38)
Kif indikat fil-premessi 32 u 33 ta’ din id-Deċiżjoni, l-Artikolu 4 tad-Digriet Liġi 197/2002 jistipula li l-biċċeriji għandhom ukoll il-possibbiltà li jorganizzaw lilhom infushom kemm permezz ta’ kuntratt għas-servizzi ma’ terzi persuni biex iwettqu l-operazzjoniiet tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda ta’ prodotti sekondarji, bl-eċċezzjoni tal-MRS, kif ukoll billi jwettquhom huma stess, dejjem skont id-dispożizzjonijiet legali fis-seħħ. Fil-każ li l-biċċeriji jwettqu l-ġbir, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji ġġenerati fl-istabbiliment tagħhom stess - bl-eċċezzjoni tal-MRS - it-taxxa li trid titħallas tiġi ffissata skont l-Anness 2 għad-Digriet Liġi 197/2002.
(f’EUR)
Speċi/Tip
Ċanga u Vitella
Majjal
Ovini/kaprini
Tjur
Oħrajn
Taxxa/Kg ta’ karkassa
0,03
0,02
0,00
0,00
0,00
(39)
Fil-każ illi l-biċċeriji jwettqu l-ġbir, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji kollha ġġenerati fl-istabbiliment tagħhom stess kif ukoll fl-istabbilimenti għat-tqattigħ, bl-eċċezzjoni tal-MRS, jiġu eżentati milli jħallsu din it-taxxa.
(40)
F’konformità mal-Artikolu 5 tad-Digriet Liġi 197/2002, l-INGA hija l-organizzazzjoni responsabbli għall-kontroll tal-ħlas tat-taxxi mill-biċċeriji, u li għal dan il-għan, għandha żżomm reġistri aġġornati tal-kwantitajiet ta’ karkassi u tal-piż tagħhom. Hija kompetenza wkoll tal-INGA li jikkontrolla l-ħlas tat-taxxi dovuti għall-importazzjoni u r-riċeviment ta’ prodotti li joriġinaw mill-Unjoni Ewropea, waqt li l-operaturi u r-riċevituri għandhom l-impenn li jżommu reġistri aġġornati tal-operazzjonijiet li jitwettqu.
(41)
Jekk il-biċċeriji jagħżlu l-aħħar alternattiva, huma għandhom l-ewwel nett, jissottomettu minn qabel il-pjanijiet rispettivi għall-valutazzjoni mill-INGA, u għandhom jissottomettu ruħhom għall-kontrolli kollha li eventwalment jiġu ordnati mill-awtoritajiet kompetenti.
(42)
L-awtoritajiet Portugiżi żguraw illi l-ammont tat-taxxa kien isostni biss il-kostijiet ta’ dawn l-operazzjonijiet lil dawn l-istabbilimenti, u li dan is-servizz se jiġi fornut biss lill-istabbilimenti li jipproduċu l-prodotti sekondarji li l-qerda tagħhom hija obbligatorja.
(43)
F’dak li jirrigwarda r-relazzjoni bejn id-dħul mit-taxxa u l-kostijiet tas-servizzi li kienu jiffinanzjaw, l-awtoritajiet Portugiżi ddikjaraw li t-taxxi stipulati fl-Annessi I u II għad-Digriet Liġi 197/2002, kif ukoll it-taxxa fuq l-MRS stipulata fl-Artikolu 2(2), kienu ġew ikkalkulati fuq il-kostijiet reali tas-servizzi li kellhom jiġu pprovduti, waqt li tqieset in-natura u r-relevanza tal-prodotti sekondarji ġġenerati minn kull speċi ta’ annimal.
(44)
Għall-awtoritajiet Portugiżi, dan il-finanzjament kien jikkonsisti f’kull aspett minn kumpens mill-utenti għall-forniment ta’ servizz pubbliku ta’ interess ġenerali. Is-somom imħallsa mill-operaturi suġġetti għat-taxxa, huma direttament proporzjonali għall-kwantitajiet ta’ skart li effettivament jintbagħtu lis-servizz pubbliku u għall-kost reali biex dan l-iskart jinqered. Bħala evidenza għal dawn l-allegazzjonijiet, l-awtoritajiet Portugiżi ssottomettew dokumenti li fihom ċifri mis-sena 1999 sas-sena 2005 li jagħtu prova tal-kostijiet tas-servizzi, u għas-sena 2003 ssottomettew dokument b’ċifri tad-dħul mit-taxxa fuq it-tipi differenti ta’ prodotti sekondarji kemm importati kif ukoll dawk domestiċi.
(45)
Fir-rigward tal-mistoqsija jekk il-prodotti importati setgħux effettivament jibbenefikaw mis-sistema bl-istess mod bħall-prodotti domestiċi, l-awtoritajiet Portugiżi żguraw illi, skont il-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas”, it-taxxi li kienu japplikaw għall-biċċeriji, għall-importazzjoni u għall-kummerċ intra-Komunitarju tal-laħam bil-għadam, jirriflettu l-kostijiet marbutin mat-trattament tal-prodotti sekondarji kollha ġġenerati fil-katina sal-istadju tal-konsumatur finali.
(46)
Għall-awtoritajiet Portugiżi l-importazzjoni tal-laħam bil-għadam kienet timplika li kien hemm prodotti sekondarji u għalhekk kienet tibbenefika mis-servizz tal-ġbir, tat-trasport, tal-ipproċessar u tal-qerda, li kienet il-ġustifikazzjoni għall-applikazzjoni tat-taxxi konċernati.
(47)
L-awtoritajiet Portugiżi jikkunsidraw illi l-azzjonijiet ffinanzjati kienu fl-interess pubbliku, għaliex, wara l-kriżi tal-BSE, sar evidenti li l-qerda tal-iskart tal-biċċeriji kienet tikkonċerna missjoni ta’ servizz pubbliku taħt ir-responsabbiltà tal-Istat minħabba l-importanza għall-ħarsien tas-saħħa tal-bniedem u tal-annimali u għall-ħarsien tal-ambjent.
(48)
Is-sistema stabbilita mid-Digriet Liġi 197/2002 ġiet irrevokata mid-Digriet Liġi Nru 244/2003 tas-7 ta’ Ottubru 2003 (15) (minn hawn ’il quddiem “id-Digriet Liġi 244/2003”) li daħal fis-seħħ fit-22 ta’ Ottubru 2003. Dan kien jistabbilixxi skema ġenerali u skema tranżizzjonali għall-prodotti sekondarji ġejjin mill-annimali li mhux xierqa għall-konsum mill-bniedem.
(49)
L-iskema ġenerali stipulat illi l-istabbilimenti tal-biċċeriji u tat-tqattigħ, l-imfaqas, u l-faċilitajiet għall-produzzjoni tal-bajd, għandhom fuq inizjattiva tagħhom stess, jew billi jagħtu kuntratt lil terzi persuni, jippromwovu l-ġbir, it-trasport, il-ħżin, l-immaniġjar, l-ipproċessar u l-qerda tal-materjali tal-kategoriji 1, 2 u 3 prodotti fl-unità stess, skont ir-Regolament tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (KE) Nru 1774/2002, permezz ta’ twettiq ta’ pjan sottomess għall-approvazzjoni minn qabel tad-DĠ tas-Servizzi Veterinarji (DĠ V).
(50)
L-istabbilimenti tal-biċċeriji u tat-tqattigħ, l-imfaqas u l-faċilitajiet għall-produzzjoni tal-bajd għandhom jistabbilixxu pjan għall-qerda jew l-użu tal-materjali tal-kategorija 3, li għandu jiġi approvat mid-DĠ V fi żmien 90 ġurnata mid-data tad-dħul fis-seħħ tad-Digriet Liġi 244/2003 jew mill-bidu tal-attività. Fir-rigward tal-kategorija 3, sa ma l-pjanijiet jiġu approvati mid-DĠ V, l-INGA jiżgura s-servizzi tal-ġbir, tat-trasport, tal-ipproċessar, tal-ħżin temporanju u tal-qerda tal-prodotti sekondarji, f’konformità mad-Digriet Liġi 197/2002. Qabel ma jiġi approvat il-pjan għall-materjali tal-kategorija 3, il-proprjetarji tal-istabbiliment tal-biċċeriji u tat-tqattigħ, l-imfaqas u l-faċilitajiet għall-produzzjoni tal-bajd għandhom iħallsu t-taxxi stipulati fl-Anness 1 għad-Digriet Liġi 197/2002, bl-eċċezzjoni tal-organizzazzjonijiet li jibbenefikaw mill-iskema alternattiva stabbilita minn dan id-Digriet, li għandhom iħallsu t-taxxi stipulati fl-Anness 2.
(51)
Skont l-iskema tranżizzjonali, l-INGA kompla jiżgura bl-istess mod dawn is-servizzi għall-materjali tal-kategoriji 1 u 2.
(52)
Għall-materjali tal-kategoriji 1 u 2, l-istabbilimenti tal-biċċeriji u tat-tqattigħ kellhom jissottomettu pjan għall-qerda jew l-użu fi żmien 30 ġurnata wara l-iskadenza tal-iskema tranżizzjonali f’Novembru 2005. Qabel l-approvazzjoni tal-pjan kellhom iħallsu EUR 0,35/kg ta’ materjali tal-kategoriji 1 jew 2. Għall-kuntrarju kienu jiġu eżentati milli jħallsu t-taxxa hekk kif il-pjan tal-qerda jew tal-użu jiġi approvat.
(53)
Hekk kif l-istabbilimenti tal-biċċeriji u tat-tqattigħ jibagħtu pjan lid-DĠ V, li jsemmi l-operazzjonijiet meħtieġa għall-qerda tal-materjali tal-kategoriji 1 u 2, jassumu r-responsabbiltà tal-kostijiet relatati ma’ dawn l-attivitajiet u kienu suġġetti għall-kontrolli mill-awtoritajiet kompetenti. L-Artikolu 3(4) tad-Digriet Liġi 244/2003 jistipula li l-iskema kienet tispiċċa sentejn wara d-dħul fis-seħħ ta’ dan id-Digriet Liġi.
(54)
L-iskema tranżizzjonali tad-Digriet Liġi 244/2003 skadiet f’Novembru 2005. L-awtoritajiet Portugiżi ddikjaraw fl-ittra tagħhom tal-1 ta’ April 2011 illi wara l-iskadenza tal-iskema tranżizzjonali tad-Digriet Liġi 244/2003, il-kostijiet tal-operazzjoniiet tal-qerda tal-prodotti sekondarji ġejjin mill-biċċeriji u l-istabbilmenti tat-tqattigħ kienu jgħaddu fuq l-operaturi permezz tal-irkupru tar-residwi pproċessati mibdula f’bijofjuwils, u tal-esportazzjoni tad-dqiq mil-laħam u l-għadam mitħun.
(55)
Il-Kummissjoni, fid-deċiżjoni tagħha li tibda l-proċedura, esprimiet it-tħassib tagħha dwar l-eżistenza, u eventwalment il-kompatibbiltà, ta’ għajnuna favur l-impriżi li jfornu servizzi ta’ ġbir, trasport, proċessar u qerda tal-materjal konċernat, l-istabbilimenti tal-biċċeriji u tat-tqattigħ, l-importaturi tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella u tal-majjal bil-għadam u l-operaturi intra-Komunitarji, kif ukoll il-bdiewa li jrabbu l-bhejjem.
(56)
B’mod partikulari l-Kummissjoni reġgħet għamlet il-mistoqsijiet magħmula fl-ewwel inġunzjoni ta’ informazzjoni. Fir-rigward tal-għajnuna favur l-impriżi li jfornu servizzi ta’ ġbir, trasport, proċessar u qerda tal-materjal konċernat, il-Kummissjoni esprimiet tħassib dwar in-natura ta’ servizz fl-interess ġenerali li l-awtoritajiet Portugiżi riedu jagħtu lill-attivitajiet konċernati, b’mod partikulari fir-rigward tas-Sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja Altmark (16). Fir-rigward tal-għajnuna favur stabbilimenti tal-biċċeriji u tat-tqattigħ, importaturi tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella u tal-majjal bil-għadam u tat-tjur u ta’ operaturi intra-Komunitarji fis-settur, il-Kummissjoni esprimiet tħassib dwar jekk il-kontribuzzjoni mħallsa mis-settur permezz tat-taxxa kinetx tikkorrispondi għall-kost ekonomiku reali tal-fornituri tas-servizzi tal-ġbir, u talbet tagħrif ikkwantifikat f’dan ir-rigward. Fl-aħħar nett, fir-rigward tal-għajnuna għall-bdiewa li jrabbu l-bhejjem, il-Kummissjoni esprimiet tħassib dwar il-vantaġġi li s-sistema stabbilita setgħet tagħtihom, meta tqies li ma kinux suġġetti għat-taxxa msemmija.
(57)
Il-Kummissjoni eżaminat, fuq bażi preliminari, il-kompatibbiltà tal-miżuri konċernati fid-dawl tal-linji gwida applikabbli mill-1998, u kkonkludiet fl-istadju tad-deċiżjoni biex tibda l-proċedura, li ma kellhiex biżżejjed tagħrif biex tasal għal konklużjoni dwar il-kompatibbiltà tal-miżuri konċernati.
III. OSSERVAZZJONIJIET MIBGĦUTA MILL-PORTUGALL
(58)
Il-Portugall, fl-osservazzjonijiet tiegħu beda biex fakkar l-ispeċifiċità tas-sitwazzjoni fl-Istat Portugiż matul is-sena 1998, minħabba l-BSE. B’mod partikulari, semma d-Deċiżjoni 98/653/KE li tipprojbixxi li ċerti prodotti jintbagħtu mit-territorju Portugiż lejn Stati Membri oħra jew lejn pajjiżi terzi, bħad-dqiq mil-laħam u l-għadam mitħun, f’din il-forma jew fi prodotti oħra. F’dan il-kuntest, il-Portugall implimenta pjan ta’ sorveljanza, ta’ kontroll u ta’ eradikazzjoni tal-BSE, li ġie approvat mill-Kumitat Permanenti tal-Kummissjoni dwar is-Servizzi Veterinarji. Fit-18 ta’ April 2001, il-Kummissjoni ddeċidiet li żżomm il-projbizzjoni għall-Portugall. Din ma ġietx irrevokata qabel l-2004 bir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1993/2004 (17).
(59)
Il-Portugall sostna li bejn is-sena 1998 u s-sena 2004, il-miżuri kollha li ttieħdu kellhom l-għan li jsolvu sitwazzjoni ta’ emerġenza li kienet thedded is-saħħa pubblika. Il-Gvern Portugiż għalhekk kellu l-għan li jippermetti li l-miżuri jiġu implimentati immedjatament, sakemm l-operaturi setgħu jorganizzaw ruħhom biex iwettqu dawn l-operazzjonijiet huma stess, waqt li jibqgħu taħt il-kontroll tal-Istat. Il-Portugall jemmen li l-ħarsien tas-saħħa pubblika huwa prijorità legali fuq kull prijorità oħra, li tiġġustifika eżenzjoni mir-regoli tal-għajnuna mill-Istat.
(60)
Skont il-Portugall, l-adozzjoni tad-Deċiżjoni 98/653/KE u l-estensjonijiet suċċessivi tagħha evitaw li l-miżuri adottati mill-Istat Portugiż biex isolvi l-kriżi tal-BSE joħolqu tgħawwiġ fis-suq u hekk ukoll fil-kummerċ bejn l-Istati Membri. Il-Portugall spjega wkoll li billi kien ipprojbit li l-prodotti msemmija hawn fuq jintbagħtu b’kunsinna, ma kienx hemm kummerċ, bl-implikazzjoni li ma seta’ jkun hemm ebda tgħawwiġ fil-kompetizzjoni.
(61)
L-ewwel nett, il-Portugall stqarr illi ma ngħata l-ebda għajnuna fl-1998. Bi prova ta’ dan hemm id-data tad-dħul fis-seħħ tad-Digriet Liġi Nru 393-B/98 li kienet l-4 ta’ Diċembru 1998). Kien biss f’dak il-waqt li l-Istat Portugiż assuma r-responsabbiltà, fuq bażi eċċezzjonali u tranżizzjonali, għall-operazzjonijiet ta’ ġbir, proċessar u qerda tal-prodotti sekondarji.
(62)
Wara d-dħul fis-seħħ tad-Digriet Liġi 393-B/98, l-Istat Portugiż assuma l-kostijiet diretti tal-operazzjonijiet ta’ ġbir, proċessar u qerda tal-prodotti sekondarji, sakemm daħal fis-seħħ id-Digriet Liġi Nru 197/2002. Il-Portugall stqarr f’dan ir-rigward, li t-teħid tar-responsabbiltà għal dawn il-miżuri mill-Istat Portugiż għandha tiġi kkunsidrata bħala miżura għal perjodu ta’ żmien qasir, billi l-iskema ġiet emendata sussegwentement, u billi t-taxxa ġiet introdotta bħala mezz ta’ finanzjament mis-settur tal-operazzjonijiet tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji tal-laħam tal-mammiferi u tat-tjur, inklużi l-MRS.
(63)
Fir-rigward tal-kost tal-miżuri msemmija, il-Portugall stqarr li l-parametri li fuqhom ġie ibbażat il-kalkolu tal-kumpens kien stabbilit minn qabel permezz ta’ Digriet, ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali Portugiż. Jissemmew tliet Digrieti (18) mill-awtoritajiet Portugiżi. Dawn id-Digrieti jsemmu l-prezz tas-servizzi (ġbir, trasport, proċessar u ppakkjar f’“boroż kbar” għal kull kilogramma ta’ prodott). Tqiesu l-kostijiet ta’ dawn l-operazzjonijiet li kienu jaqgħu fuq l-unitajiet tal-ipproċessar tal-prodotti sekondarji ġejjin mill-annimali, li ma kinux jagħmlu parti minn biċċeriji. L-ispejjeż kurrenti, jiġifieri l-ispejjeż tal-enerġija, tal-fjuwils, tal-ħlas għall-assigurazzjonijiet, eċċ. tqiesu wkoll. Dawn il-parametri huma l-istess għall-fornituri kollha tas-servizzi. L-awtoritajiet Portugiżi ddikjaraw li l-profitti kienu bejn 30 % u 39,5 %, li skonthom kienu jirrappreżentaw marġini li huwa ġust jew anke kemxejn iżjed baxx mill-medja għall-attivitajiet ekonomiċi. L-awtoritajiet Portugiżi taw ukoll eżempji ta’ kif applikaw il-parametri li ntużaw għall-kalkolu tal-prezzijiet stipulati fid-Digrieti.
(64)
Bħala konklużjoni, l-Istat Portugiż jikkunsidra li l-għajnuniet mogħtija jistgħu jiġu ddikjarati kompatibbli permezz ta’ applikazzjoni ta’ deroga tal-prinċipju “min iniġġes iħallas”, meta jitqies li dawn kienu jikkorrispondu għall-kostijiet tas-servizi fornuti u li l-linji gwida applikabbli dak iż-żmien (Linji gwida Komunitarji dwar għajnuna mill-Istat għal testijiet għat-TSE, l-annimali li nstabu mejta u l-iskart tal-biċċeriji [traduzzjoni mhux uffiċjali] (19)) kienu jippermettu li l-għajnuniet ilaħħqu sa 100 % tal-kostijiet reali, minħabba li dawn kienu se jingħataw tul terminu ta’ żmien qasir.
(65)
Wara Ottubru tal-2002, il-bażi legali għall-ħlas tal-kostijiet kien id-Digriet Liġi 197/2002. L-awtoritajiet Portugiżi stmaw li dawn it-taxxi kienu jwasslu għall-valur tal-ħlas għas-servizzi lill-unitajiet tal-ipproċessar tal-prodotti sekondarji. Għaldaqstant, meta jitqies li l-kriżi kienet għadha għaddejja, l-awtoritajiet Portugiżi kkunsidraw illi intervent mill-Istat bħala intermedjarju kien dejjem iġġustifikat.
(66)
Fis-simulazzjonijiet magħmula dak iż-żmien, tqiesu l-kostijiet totali għall-impriżi flimkien ma’ profitt raġonevoli. L-awtoritajiet Portugiżi pprovdew l-eżempju maħdum abbażi tal-kostijiet u l-imposti għas-sena 2003, li fl-opinjoni tagħhom, juri bilanċ bejn id-dħul u l-kostijiet li rriżultaw mill-iskema legali ġdida li ġiet introdotta, u li kienet il-bazi li fuqha ġew iffissati t-taxxi għall-finanzjament tas-servizzi.
(67)
L-awtoritajiet Portugiżi ddikjaraw ukoll li s-servizzi tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji tal-laħam tat-tjur ma ġewx iffinanzjati mit-taxxi imposti fuq il-biċċeriji u l-importaturi ta’ karkassi sħaħ jew nofs karkassi, u ta’ qatgħat oħra tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella u tal-majjal bl-għadam. Indikaw ukoll li l-interpretazzjoni tad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 2, il-punt 1, tad-Digriet Liġi 197/2002 għandha ssir skont id-dispożizzjonijiet tal-Anness 1, li għalihom jirreferi, bir-riżultat li l-finanzjament tas-servizzi tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji tal-laħam kien sar għal tliet kategoriji ta’ operaturi: il-biċċeriji ta’ speċijiet bovini, porċini, ovini/kaprini, ta’ tjur u oħrajn, l-importaturi ta’ karkassi sħaħ jew nofs karkassi u ta’ qatgħat oħra bil-għadam ta’ speċijiet bovini u porċini, u operaturi intra-Komunitarji tal-istess prodotti. Għalhekk, l-Anness 1 fih kolonna li tindika l-ammont li għandu jitħallas mill-biċċeriji tat-tjur li ma kinux jiġbru, jittrasportaw, jipproċessaw u jeqirdu l-prodotti sekondarji ġġenerati matul il-qatla tat-tjur, filwaqt li tqies li bosta karkassi tat-tjur importati ma jiġġenerawx prodotti sekondarji.
(68)
L-awtoritajiet Portugiżi ddikjaraw ukoll li d-differenza bejn iż-żewġ taxxi ffissati fl-Anness 2 għad-Digriet Liġi 197/2002 hija ġġustifikata minħabba l-kostijiet marbutin mal-prodotti sekondarji ġġenerati fl-istabbilimenti tat-tqattigħ.
(69)
L-awtoritajiet Portugiżi ddikjaraw li skont id-Digrieti Liġi 197/2002 u 244/2003 ma kienx intenzjonat li t-taxxi jkollhom effett fuq il-bdiewa li jrabbu l-bhejjem, għalkemm il-kostijiet tal-operazzjonijiet tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda fil-fatt kellhom impatt fuq is-settur kollu tal-laħam. Għal dan il-għan, issottomettew żewġ riċevuti ta’ servizzi bid-data tat-22 ta’ Ottubru 2002 u tat-28 ta’ Ottubru 2003, li skonthom intwera, li l-biċċeriji kienu għaddew il-kostijiet tal-operazzjonijiet tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda lill-bdiewa li jrabbu l-bhejjem.
(70)
Fl-aħħar nett, l-awtoritajiet Portugiżi żguraw li ebda riżors ma’ kien indirizzat lil kwalunkwe attività ta’ kompetizzjoni mill-fornituri tas-servizzi, meta jitqies li l-unika attività ta’ dawn tal-aħħar kellha x’taqsam mal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda ta’ prodotti sekondarji tal-annimali.
(71)
Il-Portugall semma wkoll li l-iskema tranżizzjonali stabbilita mid-Digriet Liġi 244/2003 skadiet f’Novembru 2005, u minn dakinhar, l-istabbilimenti li jiġġeneraw prodotti sekondarji assumew b’mod sħiħ ir-responsabbiltà li l-Istat inizjalment kien daħal għaliha fuq bażi temporanja minflokhom. Minn Novembru 2005, il-kostijiet kollha ġġarrbu mill-operaturi li taffewhom permezz ta’ rkupru tar-residwi pproċessati f’bijofjuwils u l-esportazzjoni tad-dqiq mil-laħam u l-għadam mitħun.
(72)
Bħala konklużjoni, l-awtoritajiet Portugiżi jikkunsidraw li l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-linji gwida applikabbli kienu ġew issodisfati, meta jitqies li l-operaturi li jiġġeneraw prodotti sekondarji bdew gradwalment iħallsu għall-operazzjonijiet marbuta mal-qerda ta’ dawn il-prodotti sekondarji permezz ta’ taxxa.
IV. OSSERVAZZJONIJIET TA’ PARTIJIET INTERESSATI
(73)
L-ETSA ppreżentat l-osservazzjonijiet tagħha f’ittra tal-15 ta’ Ġunju 2009. Il-grupp ETSA huwa magħmul mill-impriżi ITS - Indústria Transformadora de Subprodutos Animais, SA u SEBOL - Comércio e Indústria de Sebo, SA. Dawn jipprovdu s-servizzi tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji ġejjin mill-annimali rilevanti għall-kategoriji 1, 2 u 3 fil-Portugall u huma wħud mill-impriżi maħtura mill-Istat biex jipprovdu dawn is-servizzi matul il-perjodu li qed jiġi kkunsidrat. B’riżultat ta’ dan l-ETSA hija kkunsidrata li tirċievi l-ħlas mill-Istat, u għalhekk aktarx li hija interessata fil-proċedura C 3/09.
(74)
Bħala punt preliminari, l-ETSA tinnota l-kuntest tal-kriżi tal-BSE, li kien ġiegħel lill-Istat Portugiż jadotta miżuri preventivi (speċifikament is-servizz tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji li ġejjin mill-annimali tal-kategoriji 1, 2 u 3) bil-ħsieb li jissielet kontra u li jnaqqas ir-riskju ta’ infezzjoni tal-marda tal-BSE, sabiex iħares is-saħħa pubblika u l-ambjent. L-adozzjoni ta’ dawn il-miżuri kienet ġeneralment skont l-obbligi stabbiliti mil-leġiżlazzjoni Komunitarja.
(75)
Matul il-perjodu 1998-2005, l-INGA kien ta kuntratt lill-ITS u lis-SEBOL permezz ta’ għotja diretta sabiex jipprovdu s-servizzi ta’ ġbir, trasport, proċessar u qerda ta’ skart. L-ETSA kkumentat li l-impriżi kollha li setgħu jipprovdu s-servizzi meħtieġa kienu ngħataw kuntratt taħt l-istess kundizzjonijiet. Sal-10 ta’ Ottubru 2002, l-INGA kien inkarigat li jagħti kuntratti lill-impriżi lliċenzjati biex jipprovdu dan it-tip ta’ servizz u ġarrbet il-kostijiet li rriżultaw kif stipulat fl-Artikolu 6 tad-Digriet Liġi 393-B/98. Il-parametri għall-kalkolu tal-prezz li kellu jitħallas għas-servizz ġew stabbiliti bid-Digriet Konġunt Nru 96/99. Il-prezz kien iffissat skont il-piż tal-materja prima. Seta’ jiġi rivedut f’każ ta’ tibdil fil-kundizzjonijiet tal-forniment tas-servizz. Il-prezz li tħallas lis-SEBOL u lill-ITS kien ikkunsidra stima tal-kostijiet tal-forniment tas-servizz, notevolment tal-piż u tal-volum tal-iskart biex jinġabar u jiġi ttrattat, flimkien mal-implimentazzjoni tal-ġestjoni tas-sistema tal-ġbir tal-karkassi minn azjendi li, fost l-oħrajn, kien jipprevedi ġbir f’perjodu qasir ta’ żmien wara notifikazzjoni ta’ mewt ta’ annimal.
(76)
L-ETSA enfasizzat li, għalkemm is-servizz ma ngħatax skont proċedura ta’ akkwist pubbliku, il-prezz li tħallas għas-servizz provdut kien ikopri l-kostijiet rispettivi, meta jitqies id-dħul rilevanti, u kien jippermetti biss profitt raġonevoli u leġittimu. L-ETSA ddikjarat li l-livell tal-ħlas għas-servizz kien dejjem, fl-opinjoni tagħha, skont il-prinċipju tal-effiċjenza, billi l-prezz li tħallas mill-INGA kien skont il-medja Ewropea tal-prezzijiet għal servizzi ekwivalenti, u l-prezzijiet imħallsa sal-2005 kienu fil-verità, skont l-ETSA, anqas mill-prezzijiet applikati sussegwentement fil-kuntratti għall-forniment tal-istess servizzi, konklużi wara proċeduri ta’ akkwist pubbliku intenzjonati biex jgħinu fid-definizzjoni ta’ ħlas skont il-kriterji tas-suq.
(77)
Mill-2005, il-kuntratti għas-servizzi ngħataw skont proċeduri internazzjonali tal-akkwist pubbliku. Ġew organizzati tliet proċeduri ta’ sejħa għall-offerti. ċanga u vitella/ekwini fil-livell nazzjonali, ovini/kaprini (fin-Nofsinhar) u ovini/kaprini (fit-Tramuntana). L-ITS issottometta offerta bħala parti minn konsorzju, li ngħata l-kuntratt għall-forniment tas-servizz. Kienu konklużi tliet kuntratti għall-forniment ta’ servizzi għat-tliet oqsma msemmija. L-ETSA qalet li fost l-kundizzjonijiet stipulati kien hemm il-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-iskart, flimkien maż-żamma ta’ reġistru u ta’ arkivji permanenti u aġġornati dwar dawn l-operazzjonijiet. L-IFAP (Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas) kien inkarigat biex jiżgura konformità mal-obbligi.
(78)
L-ETSA enfassizzat li l-prezz kien ġie ddeterminat minn qabel b’mod oġġettiv u trasparenti fil-kuntratt konkluż, skont it-tunnellati u l-ispeċi tal-annimali konċernati. Skont l-ETSA dawn il-prezzijiet kienu stabbiliti skont il-kundizzjonijiet tas-suq, u kienu jiggarantixxu kopertura adegwata tal-kostijiet imġarrba sabiex jitħarsu l-obbligi ta’ servizz pubbliku, kif elenkati fil-kuntratti għall-forniment ta’ servizzi u fil-leġiżlazzjoni rilevanti.
(79)
Abbażi ta’ dan kollu, l-ETSA tikkonkludi li ma bbenefikat minn ebda għajnuna illegali u li l-fondi li rċeviet kienu sempliċiment ħlas leġittimu għall-forniment ta’ servizz pubbliku.
V. VALUTAZZJONI
1. EŻISTENZA TA’ GĦAJNUNA SKONT L-ARTIKOLU 107(1) TAT-TFUE
(80)
Skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, ħlief għad-derogi previsti fit-Trattati, kull għajnuna ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal tfixkil jew theddida ta’ tfixkil għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern.
(81)
L-Artikoli 107 sa 109 tat-TFUE japplikaw għas-settur tal-laħam tal-majjal permezz tal-Artikolu 21 tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2759/75 29 ta’ Ottubru 1975 dwar l-organizzazzjoni komuni tas-suq tal-laħam tal-majjal (20), emendat l-aħħar bir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1913/2005 (21). Japplikaw għas-settur tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella skont l-Artikolu 40 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1254/1999 17 ta’ Mejju 1999 dwar l-organizzazzjoni tas-suq taċ-ċanga u l-vitella (22), emendat l-aħħar bir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1152/2007 (23). Qabel ma ġie adottat dan l-aħħar Regolament, l-Artikoli bdew japplikaw fl-istess settur permezz tal-Artikolu 24 tar-Regolament tal-Kusill (KEE) Nru 805/68 (24). Japplikaw għas-settur tal-laħam tal-ovini u tal-kaprini skont l-Artikolu 22 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2467/98 3 ta’ Novembru 1998 dwar l-organizzazzjoni tas-suq tal-laħam tal-ovini u tal-kaprini [traduzzjoni mhux uffiċjali] (25), emendat l-aħħar bir-Regolament (KE) Nru 1913/2005. Dawn japplikaw għas-settur tal-laħam tal-ovini u tal-kaprini skont l-Artikolu 19 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2777/75 29 ta’ Ottubru 1975 dwar l-organizzazzjoni tas-suq tal-laħam tat-tjur (26), emendat l-aħħar bir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 679/2006 (27). Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1234/2007 tat-22 ta’ Ottubru 2007 li jistabbilixxi organizzazzjoni komuni ta’ swieq agrikoli u dwar dispożizzjonijiet speċifiċi għal ċerti prodotti agrikoli (Ir-Regolament Waħdieni dwar l-OKS) [Ir-Regolament dwar l-OKS Unika] (28) irrevoka dawn ir-regolamenti diversi u jipprovdi, fl-Artikolu 180 tiegħu, li r-regoli tal-għajnuna mill-Istat japplikaw għall-prodotti msemmija hawn fuq.
(82)
Fir-rigward tan-natura tal-għajnuna, din għandha tkun iddeterminata meta jitqiesu l-benefiċjarji kollha tas-servizzi tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-iskart tal-biċċeriji u l-finanzjament tagħhom. Il-Kummissjoni identifikat il-kategoriji ta’ benefiċjarji potenzjali tas-sistema introdotta fil-Portugall:
-
l-impriżi li jipprovdu s-servizzi tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċssar u l-qerda tal-materjali konċernati;
-
l-istabbilimenti tal-biċċeriji u tat-tqattigħ, l-importaturi tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella, tal-majjal u tat-tjur, bil-għadam, u l-operaturi intra-Komunitarji, jiġifieri l-operaturi/ir-riċevituri tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella u tal-majjal bil-għadam,
-
il-bdiewa li jrabbu l-bhejjem.
(83)
Fir-rigward tal-evalwazzjoni tal-għajnuna potenzjali tul iż-żmien, il-Kummissjoni ddistingwiet erba’ perjodi fid-deċiżjoni biex tibda l-proċedura, sabiex tikkunsidra l-applikazzjoni tad-diversi dispożizzjonijiet Komunitarji rilevanti għall-analiżi tal-miżuri tal-għajnuna eventwali. Il-Kummissjoni qieset il-perjodu mill-1998 sal-31 ta’ Diċembru 1999, li kien il-perjodu ta’ qabel ma daħlu fis-seħħ il-linji gwida dwar l-għajnuniet mill-Istat li jikkonċernaw l-agrikoltura, il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2000 sal-31 ta’ Diċembru 2002, il-perjodu ta’ qabel ma daħlu fis-seħħ il-linji gwida dwar l-għajnuniet mill-Istat għall-qerda tal-iskart tal-biċċeriji u tal-annimali li jinstabu mejta, kif ukoll għall-kost tal-iskrinjar għall-enċefalopatiji sponġiformi trażmissibbli (TSE), il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2003 sal-31 ta’ Diċembru 2006, il-perjodu ta’ qabel ma daħlu fis-seħħ il-linji gwida ġodda Komunitarji għall-agrikoltura 2007-2013 (29) u l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2007 sal-lum.
(84)
Minħabba t-tagħrif ġdid tal-awtoritajiet Portugiżi, notevolment dwar l-applikazzjoni tad-Digriet Liġi 244/2003 deskritt hawn fuq u dwar it-tipi differenti ta’ finanzjament tal-għajnuniet potenzjali, il-Kummissjoni emendat xi ftit id-distinzjoni tal-perjodi differenti u ser tqis fl-evalwazzjoni tagħha għal kull grupp ta’ benefiċjarji potenzjali l-perjodi li ġejjin:
-
il-perjodu ta’ bejn id-9 ta’ Diċembru 1998 u d-9 ta’ Ottubru 2002, li matulu kien japplika d-Digriet Liġi 393-B/98;
-
il-perjodu ta’ bejn l-10 ta’ Ottubru 2002 u l-21 ta’ Ottubru 2003, li fih kien japplika d-Digriet Liġi 197/2002 bl-eċċezzjoni tal-Anness 2 li beda japplika iktar tard fil-kuntest tal-iskema tranżizzjonali stipulata fid-Digriet Liġi 244/2003;
-
il-perjodu li jibda mit-22 ta’ Ottubru 2003 u jispiċċa f’Novembru 2005, meta kienet tapplika l-iskema tranżizzjonali stipulata mid-Digriet Liġi 244/2003.
1.1. EŻISTENZA TA’ VANTAĠĠ SELETTIV
(85)
Skont il-ġurisprudenza kostanti tal-Qorti tal-Ġustizzja, interventi li taħt kwalunkwe forma, jistgħu jiffavorixxu direttament jew indirettament l-impriżi, jew li għandhom jiġu kkunsidrati bħala vantaġġ ekonomiku li l-impriża benefiċjarja ma kinetx tikseb f’kundizzjonijiet normali tas-suq jiġu kkunsidrati bħala għajnuniet (30). Barra minn hekk, huma kkunsidrati bħala għajnuniet l-interventi li, taħt diversi forom, itaffu l-imposti li normalment jiġu inklużi fil-baġit ta’ impriża u li, mingħajr ma huma sussidji fit-tifsira stretta tal-kelma, huma simili fin-natura u għandhom l-istess effett (31).
1.1.1. Vantaġġ selettiv għall-impriżi li jfornu s-servizzi
(86)
Il-Kummissjoni tikkunsidra li l-attività tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-materjal konċernat hija attività ekonomika peress li tikkostitwixxi forniment ta’ servizzi bi ħlas u hija suxxettibbli li tiġi affettwata minn bosta operaturi ekonomiċi fis-suq Komunitarju. Dawn il-konklużjonijiet huma bbażati notevolment fuq it-tagħrif mogħti mill-ETSA u kif speċifikat fil-premessa 73 u l-punti ta’ warajh f’din id-Deċiżjoni.
(87)
Fir-rigward ta’ din l-attività ekonomika, l-awtoritajiet Portugiżi jargumentaw li l-impriżi fornituri tas-servizzi konċernati wettqu missjoni ta’ servizz pubbliku fl-interess ġenerali, iġġustifikata minn raġunijiet ta’ saħħa pubblika u ta’ ħarsien ambjentali. F’dan il-kuntest il-Portugall saħaq fuq is-sitwazzjoni speċifika tiegħu fir-rigward tal-kriżi tal-BSE. Għalhekk il-Portugall sostna li l-miżuri kollha li ttieħdu kellhom l-għan li jsolvu sitwazzjoni ta’ emerġenza li kienet thedded is-saħħa pubblika. Il-Gvern Portugiż għalhekk kellu l-għan li jippermetti li l-miżuri jiġu implimentati immedjatament, sakemm l-operaturi setgħu jorganizzaw ruħhom biex iwettqu dawn l-operazzjonijiet huma stess, waqt li jibqgħu taħt il-kontroll tal-Istat (ara l-premessi 21 u 59 ta’ din id-Deċiżjoni).
(88)
Abbażi ta’ dan kollu, l-ETSA tikkonkludi li ma bbenefikat minn ebda għajnuna illegali, iżda li l-fondi kollha li rċeviet kienu sempliċiment ħlas leġittimu għall-forniment ta’ servizz pubbliku (ara l-premessi 79 ta’ din id-Deċiżjoni).
(89)
Joħroġ ċar mis-sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja fil-Każ Altmark (32) li s-sussidji pubbliċi kienu intenzjonati li jippermettu li l-azjendi tas-servizzi pubbliċi ma jaqgħux taħt l-applikazzjoni tal-Artikolu 107 tat-TFUE, billi għandhom jitqiesu bħala kumpens għal servizzi fornuti mill-impriżi riċeventi sabiex iwettqu obbligi ta’ servizz pubbliku. Madankollu, il-Qorti tesiġi li dawn il-kundizzjonijiet jitħarsu:
-
l-ewwel nett, l-impriża benefiċjarja għandha verament twettaq obbligi ta’ servizz pubbliku u dawk l-obbligi ġew iddefiniti b’mod ċar;
-
it-tieni, il-parametri li fuqhom huwa kkalkulat il-kumpens ġew stabbiliti minn qabel b’mod oġġettiv u trasparenti;
-
it-tielet, il-kumpens ma kienx jaqbeż l-ammont meħtieġ biex ikopri l-kostijiet kollha jew parti minnhom, imġarrba fit-twettiq ta’ obbliġi tas-servizz pubbliku, filwaqt li tqiesu l-irċevuti rilevanti u profitt raġonevoli għat-twettiq ta’ dawk l-obbligi;
-
ir-raba’, meta l-għażla ta’ impriża biex twettaq obbligi ta’ servizz pubbliku ma ssirx skont proċedura ta’ akkwist pubbliku, il-livell tal-kumpens meħtieġ jiġi ddeterminat abbażi ta’ analiżi tal-kostijiet li impriża medja, immexxija tajjeb u mgħammra adegwatament biex tkun tista’ tissodisfa l-esiġenzi ta’ servizz pubbliku meħtieġ, kienet iġġarrab biex twettaq dawn l-obbligi, waqt li jitqiesu l-irċevuti rilevanti, kif ukoll profitt raġonevoli għat-twettiq ta’ dawn l-obbligi.
(90)
L-applikazzjoni tas-Sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja Altmark għal dan il-każ twassal biex il-Kummissjoni tikkunsidra dan li ġej:
(a) Servizz ġenwin ta’ interess ekonomiku ġenerali skont it-tifsira tal-Artikolu 106(2) tat-TFUE
(91)
Qabel xejn, jeħtieġ li jiġi eżaminat jekk dan il-każ kienx jinvolvi servizz ġenwin ta’ interess ekonomiku ġenerali skont it-tifsira tal-Artikolu 106(2) tat-TFUE.
(92)
Joħroġ ċar mis-sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja li bl-eċċezzjoni tas-setturi li dwarhom hemm regoli Komunitarji li jirregolawhom, l-Istati Membri għandhom marġini wiesa’ ta’ diskrezzjoni rigward in-natura ta’ servizzi li jistgħu jikkwalifikaw bħala servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali. Għalhekk, il-Kummissjoni għandha tiżgura li dan il-marġini ta’ diskrezzjoni jiġi applikat bla żball ċar fir-rigward tad-definizzjoni tas-servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali.
(93)
Sa mis-sena 1990, kien hemm okkorrenza ta’ diversi enċefalopatiji sponġiformi trażmissibbli (TSEs) separatament kemm fil-bniedem kif ukoll fl-annimali. Mis-sena 1996, inġabret evidenza li turi x-xebh bejn aġenti tal-BSE u l-varjant ġdid tal-marda Creutzfeldt-Jakob. Mis-sena 1990, il-Komunità adottat serje ta’ miżuri maħsuba biex jipproteġu s-saħħa tal-bniedem u tal-annimali mir-riskju tal-BSE. Dawn il-miżuri huma bbażati fuq id-dispożizzjonijiet ta’ salvagwardja tad-Direttivi dwar miżuri ta’ kontroll tas-saħħa u tal-ambjent. Permezz tad-Deċiżjoni 2000/766/KE, l-Istati Membri huma obbligati li jiżguraw li l-iskart tal-annimali skont it-tifsira tad-Direttiva 90/667/KEE (33) jinġabar u jiġi ttrasportat, ipproċessat, maħżun jew jinqered skont din id-Direttiva, id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 97/735/KE (34) u d-Deċiżjoni tal-Kunsill 1999/534/KE (35). F’dan is-sens ir-Regolament (KE) Nru 1774/2002 ippreskriva regoli tas-saħħa li jirrigwardaw prodotti sekondarji tal-annimali mhux maħsuba għall-konsum uman u esiġa l-obbligi fuq l-Istati Membri biex jiżguraw li jiġu stabbiliti arranġamenti adegwati u li tkun teżisti infrastruttura suffiċjenti għall-ġbir, it-trasport u l-qerda ta’ prodotti sekondarji tal-annimali.
(94)
Billi l-Qorti tal-Ġustizzja rrikonoxxiet li l-ġestjoni ta’ ċertu skart tista’ tikkonsisti f’servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali (36), u meta titqies is-sitwazzjoni speċifika tal-kriżi tal-BSE kif indikat hawn fuq, il-Kummissjoni ma għandha l-ebda oġġezzjoni fir-rigward tan-natura ta’ servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, kif l-awtoritajiet Portugiżi ddikjaraw li kienet din l-attività tal-ġbir u sussegwentement tal-qerda ta’ karkassi u skart ieħor tal-annimali mhux tajjeb għall-konsum matul is-snin 1999 - 2005, li matulhom l-Istat Portugiż assuma r-responsabbiltà sħiħa (1999 - 2003) jew parzjali (2003 - 2005) għal dawn l-operazzjonijiet. Din hija Deċiżjoni li ġiet iġġustifikata abbażi ta’ raġunijiet ta’ saħħa pubblika u ħarsien ambjentali, u għalhekk taqa’ taħt il-kunċett ta’ interess ekonomiku ġenerali, kif iddefinit fl-Artikolu 106(2) tat-TFUE.
(b) Twettiq tal-obbligu ta’ servizz pubbliku
(95)
Is-sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja Altmark tesiġi mandat f’forma ta’ Att Uffiċjali wieħed jew aktar, li jkun/jkunu legalment vinkolanti skont il-liġi nazzjonali. F’dak li jirrigwarda l-ewwel kundizzjoni imposta mis-Sentenza Altmark, huwa kkonfermat li d-Digrieti Liġi 393-B/98 u 244/93 kienu jesiġu li l-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda ta’ prodotti sekondarji tal-annimali mhux tajbin għall-konsum uman jiġu stabbiliti b’mod obbligatorju fil-Portugall. L-Artikolu 6 tad-Digriet Liġi 393-B/98 kien jipprovdi li l-INGA, li kien responsabbli għall-ġbir, l-ipproċessar u l-qerda ta’ prodotti sekondarji tal-annimali mhux tajbin għall-konsum, kellu jagħżel l-impriżi biex jagħtu dan is-servizz. Id-Digriet Konġunt Nru 95/99 stabbilixxa minn qabel il-parametri li fuqhom ġie kkalkulat il-ħlas għal servizz pubbliku, flimkien ma’ obbligi oħra marbuta mal-forniment ta’ servizz, bħall-obbligu għall-impriża li tiġbor il-prodotti sekondarji kollha ġġenerati fit-territorju nazzjonali skont ir-regoli tekniċi u tas-saħħa stipulati fil-Liġi.
(96)
L-awtoritajiet Portugiżi jsostnu li l-obbligi tal-impriżi li kienu jfornu s-servizzi kienu ddefiniti b’mod ċar fil-kuntratti tas-servizzi. Bħala eżempju, ippreżentaw lill-Kummissjoni kuntratt tal-forniment ta’ servizz tal-2003, konkluż abbażi tad-Digriet Liġi Nru 393-B/98.
(97)
Il-Kummissjoni tinnota li l-obbligi tal-impriżi fornituri tas-servizzi kienu ddefiniti b’mod ċar fil-kuntratt tas-servizzi li l-awtoritajiet Portugiżi ppreżentawlha. Minħabba d-dispożizzjonijiet tad-Digriet Liġi 393-B/98 u tad-Digriet Konġunt, flimkien mal-kuntratt ta’ forniment tas-servizzi ppreżentat bħala eżempju, il-Kummissjoni kkonkludiet li l-ewwel kundizzjoni tas-Sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja Altmark ġiet issodisfata.
(ċ) Parametri stabbiliti minn qabel b’mod oġġettiv u trasparenti
(98)
Fir-rigward tat-tieni kundizzjoni, il-Kummissjoni tikkunsidra - abbażi tat-tagħrif ipprovdut - li l-parameti li fuqhom ġie kkalkulat il-kumpens ġew stabbiliti minn qabel b’mod oġġettiv u trasparenti. Id-Digrieti Konġunti ppreżentati mill-awtoritajiet Portugiżi jiddefinixxu l-metodu tal-kalkolu u l-kostijiet eliġibbli (ara l-premessa 26 ta’ din id-Deċiżjoni). Dawn iċ-ċifri kienu vverifikati regolarment abbażi tas-snin ta’ qabel. Mill-2005, il-proċeduri ta’ akkwist pubbliku bdew japplikaw. Abbażi tat-tagħrif disponibbli, il-Kummissjoni tikkunsidra li t-tieni kundizzjoni tas-Sentenza Altmark ġiet issodisfata.
(d) Kumpens meħtieġ biex ikopri l-kostijiet ta’ servizz
(99)
F’dak li jirrigwarda t-tielet kundizzjoni, l-awtoritajiet Portuġiżi u l-partijiet interessati ddikjaraw li l-kumpens ma kienx jaqbeż l-ammont meħtieġ biex ikopri l-kostijiet kollha jew parti minnhom, imġarrba fit-twettiq ta’ obbligi ta’ servizz pubbliku, filwaqt li tqiesu l-irċevuti rilevanti u profitt raġonevoli għat-twettiq ta’ dawk l-obbligi,
(100)
F’bosta okkażjonijiet, partikularment meta bdiet il-proċedura ta’ eżaminar, il-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet Portugiżi jipprovdu tagħrif dwar il-metodu użat biex jikkalkulaw l-kost ekonomiku reali tas-servizzi. L-awtoritajiet Portugiżi ssottomettew dokumenti li juru n-nefqa annwali tal-fornituri tas-servizzi fir-rigward tas-snin 1999 - 2005, u qabblu dawn iċ-ċifri ma dawk li l-INGA ħallas lill-fornituri għat-twettiq tas-servizzi. Dawn id-dokumenti juru li l-kumpens imħallas mill-INGA lill-impriżi fornituri tas-servizzi ma kienx jaqbeż il-livell meħtieġ biex ikopri l-kostijiet kollha jew parti minnhom imġarrba fit-twettiq tas-servizz. Id-dokumenti ppreżentati juru li l-kumpens kien ukoll jipprovdi għal profitt ta’ bejn 30 % u 39,5 % skont is-sena kkunsidrata (ara l-premessa 62 ta’ din id-Deċiżjoni).
(101)
L-awtoritajiet Portugiżi jiżguraw li r-riżorsi ma setgħux jiġu ttrasferiti lejn attivitajiet kompetittivi li setgħu jwettqu l-impriżi (sussidji inkroċjati), billi l-fornituri tas-servizzi magħżula ma kinux ingaġġati f’attivitajiet oħra.
(102)
Madankollu, abbażi tat-tagħrif mogħti mill-awtoritajiet Portugiżi, il-Kummissjoni tikkunsidra li ma tistax tikkonkludi li l-profitt li tqies kien “raġonevoli” kif iddefinit fis-sentenza tal-Qorti Altmark.
(103)
Fil-kummenti tagħha l-ETSA kkonfermat li l-ħlas għas-servizz fornut kien jirrifletti adegwatament il-kostijiet imġarrba, waqt li kien iħalli marġini ta’ profitt li ma kien jinvolvi ebda vantaġġ partikulari, u li matul il-perjodu ta’ qabel l-2005, il-livell tal-ħlas ta’ servizz pubbliku kien jikkorrispondi għal medja Ewropea u kien iktar baxx mil-livell tal-ħlas iffissat fil-kuntratt pubbliku għas-servizzi mogħti b’sejħa għall-offerti.
(104)
Dwar dan is-suġġett, il-Kummissjoni tikkunsidra li la l-awtoritajiet Portugiżi u lanqas il-partijiet interessati ma ppreżentaw dokumenti li jappoġġaw dawn id-dikjarazzjonijiet.
(105)
B’riżultat ta’ dan il-Kummissjoni ma tistax tikkonkludi li t-tielet kundizzjoni magħmula skont is-sentenza tal-Qorti Altmark hija ssodisfata f’dan il-każ.
(e) Evalwazzjoni tal-kostijiet ta’ impriża medja
(106)
Meta jitqies li qabel l-2005 l-impriżi fornituri tas-servizzi ma kinux intgħażlu fil-qafas ta’ sejħa għall-offerti pubblika, is-sentenza tal-Qorti Altmark kienet tesiġi evalwazzjoni komparattiva mal-kostijiet ta’ impriża medja. L-awtoritajiet Portugiżi ma ssottomettewx elementi li juru li l-evalwazzjoni tal-kostijiet kienet saret abbażi ta’ evalwazzjoni tal-kostijiet ta’ impriża medja.
(107)
Għalhekk, il-Kummissjoni jkollha tikkonkludi li l-erba’ kriterji tas-Sentenza tal-Qorti Altmark ma ġewx issodisfati f’dan il-każ speċifiku, u li ma tistax tiġi eskluża l-possibbiltà ta’ vantaġġ għall-impriżi fornituri tas-servizzi, matul il-perjodu ta’ bejn id-dħul fis-seħħ tad-Digriet Liġi 393-B/98 u s-sena 2005, meta ntemmet l-applikazzjoni tal-iskema tranżizzjonali stabbilita bid-Digriet Liġi 244/2003.
(108)
Il-pagamenti pubbliċi jsiru lill-impriżi indikati, jiġifieri lill-impriżi inkarigati mis-servizz. Hekk ukoll, il-miżura konċernata tista’ tiġi kkunsidrata bħala speċifika.
(109)
B’riżultat ta’ dan il-Kummissjoni kkonkludiet li wieħed jista’ jeskludi vantaġġ selettiv għal fornituri tas-servizz matul il-perjodu ta’ bejn l-1998 u l-2005, meta ntemmet l-applikazzjoni tal-iskema tranżizzjonali stabbilita bid-Digriet Liġi 244/2003.
1.1.2. Vantaġġ selettiv għall-istabbilimenti tal-biċċeriji u tat-tqattigħ, l-importaturi tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella, u tal-majjal u tat-tjur, bil-għadam, u l-operaturi intra-Komunitarji, jiġifieri l-operaturi/ir-riċevituri tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella u tal-majjal bil-għadam.
(110)
Il-Qorti tal-Ġustizzja kkunsidrat, fil-każ GEMO (37), li l-fatt li l-attività tal-ġbir u l-qerda tal-annimali mejtin u tal-iskart tal-biċċeriji li minnha jibbenefikaw l-biċċeriji u l-bdiewa li jrabbu l-bhejjem titwettaq minn impriżi privati, mhijiex se tqajjem dubju dwar il-kwalifika eventwali ta’ għajnuna mill-Istat, minħabba li l-iskema ta’ attività bħal din toriġina mill-awtoritajiet pubbliċi.
(111)
F’dan il-każ, l-iskema tal-attività u tal-finanzjament tagħha joriġinaw ukoll mill-awtoritajiet Portugiżi, kif stabbilit bid-Digrieti Liġi 393-B/98, 197/2002 u 244/2003. Il-Kummissjoni kkonkludiet f’dan l-istadju li dawn l-iskemi huma bħala konsegwenza attribwiti lill-Istat.
(112)
Il-Qorti tal-Ġustizzja ddikjarat fil-każ GEMO li l-ispejjeż finanzjarji relatati mal-qerda tal-annimali mejtin u tal-iskart tal-biċċeriji għandhom jiġu kkunsidrati bħala kost inerenti tal-attività ekonomika tal-bdiewa li jrabbu l-bhejjem u tal-biċċeriji (38). Il-Qorti għalhekk ikkonkludiet li l-Artikolu 107(1) tat-TFUE għandu jiġi interpretat b’din it-tifsira, li skema li tiżgura lill-bdiewa li jrabbu l-bhejjem u lill-biċċeriji l-ġbir u t-tneħħija ta’ annimali mejtin u tal-iskart tal-biċċeriji mingħajr ħlas, għandha tikkwalifika bħala għajnuna mill-Istat mogħtija lill-bdiewa u lill-biċċeriji.
Il-perjodu bejn id-9 ta’ Diċembru 1998 u d-9 ta’ Ottubru 2002, qabel id-dħul fis-seħħ tad-Digriet Liġi 197/2002
(113)
F’dan il-każ, wieħed jista’ jikkunsidra li l-qerda tal-annimali mejtin u l-iskart tal-biċċeriji tinvolvi kost inerenti għall-attività mhux biss għall-istabbilimenti tal-biċċeriji u tat-tqattigħ, iżda wkoll għall-importaturi tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella, tal-majjal u tat-tjur, bil-għadam, u tal-operaturi/ir-riċevituri tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella u tal-majjal bil-għadam. Il-Kummissjoni tikkunsidra li dan il-finanzjament tal-kostijiet tal-ġbir, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji tal-laħam tal-mammiferi u tat-tjur permezz tal-approprjazzjonijiet tal-baġit tal-Istat qabel ma daħal fis-seħħ id-Digriet Liġi 197/2002 irriżulta f’eżenzjoni għall-utenti ta’ dan is-servizz minn spiża inerenti għall-attività tagħhom.
(114)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li jeżisti vantaġġ għall-perjodu ta’ qabel l-applikazzjoni ta’ taxxa parafiskali.
Il-perjodu bejn l-10 ta’ Ottubru 2002 u Novembru 2005
(115)
Fir-rigward tal-perjodu ta’ qabel ma daħal fis-seħħ id-Digriet Liġi 197/2002 u d-Digriet Liġi 244/2003, il-finanzjament tal-attivitajiet imsemmija hawn fuq kien żgurat minn taxxa parafiskali introdotta permezz tad-Digriet Liġi 197/2002 u emendat bid-Digriet Liġi 244/2003. Skont l-iskema tad-Digriet Liġi 197/2002 dawn li ġejjin kienu eżentati mill-ħlas tat-taxxa - il-biċċeriji li kienu jiżguraw il-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji konċernati kollha, bl-eċċezzjoni tal-SRM, billi dawn l-unitajiet kienu f’pożizzjoni li jittrattaw b’mod indipendenti l-prodotti sekondarji tagħhom stess (ara l-paragrafu 2 tal-Anness 2 tad-Digriet Liġi msemmi qabel), u l-importaturi u l-operaturi intra-Komunitarji tal-laħam bla għadam, billi dawn ma jiġġenerawx prodotti sekondarji suġġetti għal trattament obbligatorju stipulat fil-leġiżlazzjoni Komunitarja u nazzjonali. Id-Digriet Liġi 244/2003 jippreskrivi eżenzjoni lil dawn l-operaturi taħt il-kundizzjoni tal-approvazzjoni ta’ pjan ta’ qerda jew ta’ użu skont il-kundizzjonijiet speċifiċi stipulati għall-kategoriji differenti ta’ materjali.
(116)
Biex ikun jista’ jiġi evalwat jekk kienx jeżisti vantaġġ għall-istabbilimenti tal-biċċeriji u tat-tqattigħ, l-importaturi tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella, tal-majjal u tat-tjur, bil-għadam, u l-operaturi intra-Komunitarji, jiġifieri l-operaturi/ir-riċevituri tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella u tal-majjal bil-għadam suġġetti għat-taxxa, jeħtieġ li jiġi vverifikat jekk il-kontribuzzjoni li ġejja mit-taxxa tikkorrispondix għal kost ekonomiku reali tas-servizzi pprovduti mis-servizz tal-ġbir.
(117)
Il-Kummissjoni tinnota li l-awtoritajiet Portugiżi ddikjaraw fil-korrispondenza tagħhom tal-20 ta’ Jannar 2003 li t-taxxi stipulati fl-Annessi 1 u 2 tad-Digriet Liġi 197/2002, kif ukoll it-taxxa stipulata fl-Artikolu 2(2) għall-SRM, kienu kkalkulati abbażi ta’ kostijiet reali tas-servizzi li kellhom jingħataw, filwaqt li tqieset in-natura tal-prodotti sekondarji ġġenerati minn kull speċi ta’ annimal u jekk kinux ikkonċernati jew le.
(118)
Għall-awtoritajiet Portugiżi, dan il-finanzjament kien jikkonsisti f’kull aspett minn kumpens mill-utenti għall-forniment ta’ servizz pubbliku ta’ interess ġenerali. Is-somom imħallsa mill-operaturi suġġetti għat-taxxa, ma kinux fissi, iżda kienu direttament proporzjonali għall-kwantitajiet ta’ skart li effettivament intbagħtu lis-servizz pubbliku u għall-kostijiet reali biex dan l-iskart jinqered.
(119)
B’appoġġ għal dawn id-dikjarazzjonijiet, l-awtoritajiet Portugiżi ppreżentaw dokumenti b’tagħrif ikkwantifikat għas-sena 2003, li jqabblu l-kostijiet ekonomiċi reali tas-servizzi pprovduti mal-kontribuzzjonijiet ġejjin mit-taxxa korrispondenti. Għall-bqija tas-sena 2002, wara li daħal fis-seħħ id-Digriet Liġi 197/2002 f’Ottubru 2002, l-awtoritajiet Portugiżi ma ppreżentawx dokument b’tagħrif ikkwantifikat dwar id-dħul li rriżulta mill-ġbir tat-taxxa.
(120)
Għas-snin 2004 u 2005, l-awtoritajiet Portugiżi bagħtu dokumenti b’tagħrif ikkwantifikat dwar il-kostijiet tal-operazzjonijiet imwettqa, iżda mhux għad-dħul mit-taxxa imposta fuq l-operaturi li kien għadhom ma ġabux approvazzjoni għall-pjan tal-qerda u tal-użu tagħhom, u li għalhekk kien għadhom suġġetti għat-taxxa stabbilita mill-iskema tranżizzjonali tad-Digriet Liġi 244/2003.
(121)
Għas-snin 2002, 2004 u 2005, il-Kummissjoni ma tistax tikkonkludi, skont id-dokumenti ppreżentati mill-awtoritajiet Portugiżi, li l-kontribuzzjonijiet ta’ dawk suġġetti għat-taxxa huma direttament proporzjonali għall-kwantitajiet tal-iskart li effettivament intbagħat lis-servizz tal-ġbir u għall-kost reali tal-qerda ta’ dan l-iskart.
(122)
Fir-rigward tas-sena 2003 l-Kummissjoni tikkonkludi li ma kienx hemm vantaġġ għaliex il-kontribuzzjonijiet ta’ dawk suġġetti għat-taxxa kienu direttamenti proporzjonali għall-kostijiet imġarrba mis-servizzi li ngħataw.
(123)
Madankollu, il-Kummissjoni ma tistax teskludi li jeżisti vantaġġ għall-istabbilimenti tal-biċċeriji u tat-tqattigħ, l-importaturi tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella, tal-majjal u tat-tjur, bil-għadam, u l-operaturi intra-Komunitarji, jiġifieri l-operaturi/ir-riċevituri tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella u tal-majjal bil-għadam suġġetti għat-taxxa matul il-perjodu bejn Ottubru 2002 u l-1 ta’ Jannar 2003 u fl-2004 u l-2005.
1.1.3. Vantaġġ selettiv għall-bdiewa li jrabbu l-bhejjem
Il-perjodu bejn id-9 ta’ Diċembru 1998 u d-9 ta’ Ottubru 2002, qabel id-dħul fis-seħħ tad-Digriet Liġi 197/2002
(124)
F’ dan il-każ, wieħed jista’ jikkunsidra li l-qerda ta’ annimali mejtin u l-iskart tal-biċċeriji tinvolvi kost inerenti għall-attività mhux biss għall-istabbiliment tal-biċċeriji u tat-tqattigħ, iżda wkoll għall-bdiewa li jrabbu l-bhejjem, li skont il-liġijiet tas-swieq, għandhom iġarrbu almenu parti mill-kostijiet ta’ dawn is-servizzi. F’konformità mas-sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja GEMO msemmija qabel, il-Kummissjoni tikkunsidra li dan il-finanzjament tal-kostijiet tal-ġbir, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji tal-laħam tal-mammiferi u tat-tjur permezz tal-approprjazzjonijiet tal-baġit tal-Istat qabel ma daħal fis-seħħ id-Digriet Liġi 197/2002 irriżulta f’eżenzjoni għall-utenti ta’ dan is-servizz minn spiża inerenti għall-attività tagħhom.
(125)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li jeżisti vantaġġ għall-perjodu ta’ qabel l-applikazzjoni tat-taxxa parafiskali.
Il-perjodu bejn l-10 ta’ Ottubru 2002 u Novembru 2005
(126)
Kif indikat hawn fuq, il-miżuri adottati mill-awtoritajiet Portugiżi sabiex iwettqu l-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji tal-laħam tal-mammiferi u tat-tjur setgħu jeżentaw lill-bdiewa li jrabbu l-bhejjem minn spejjeż li setgħu, f’ċirkustanzi normali, jiġġarrbu parzjalment minnhom. Mid-Digriet Liġi 197/2002 u l-iskema tranżizzjonali stipulata bid-Digriet Liġi 244/2003 joħroġ ċar li l-bdiewa li jrabbu l-bhejjem mhumiex suġġetti għat-taxxa konċernata. L-awtoritajiet Portugiżi ddikjaraw li l-kostijiet tal-ġbir qabel tmiem is-sena 2005 kienu ġew trasferiti fuq is-settur kollu. Il-Kummissjoni tinnota li ż-żewġ irċevuti ppreżentati mill-awtoritajiet Portugiżi juru li t-taxxa bbażata fuq id-Digriet Liġi 197/2002 u d-Digriet Liġi 244/2003 effettivament ġiet trasferita minn waħda mill-biċċeriji f’Ottubru 2002 u Ottubru 2003. Id-dikjarazzjoni tal-awtoritajiet Portugiżi li skontha, f’konformità mal-liġijiet tas-swieq, il-kostijiet ġew trasferiti fuq is-settur kollu, inkluż il-bdiewa li jrabbu l-bhejjem, hija kkorroborata mid-dokumenti ppreżentati. Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-bdiewa li jrabbu l-bhejjem kienu ġarrew il-kostijiet relatati mal-attività tagħhom, u għalhekk ma kienu qed jibbenefikaw minn ebda vantaġġ speċifiku.
(127)
Il-Kummissjoni tikkunsidra li dawn il-bdiewa kienu bbenefikaw biss minn vantaġġ matul il-perjodu qabel l-applikazzjoni tat-taxxa.
(128)
Fid-dawl ta’ dan kollu, il-Kummissjoni tikkonkludi li jeżisti vantaġġ f’dak li jikkonċerna l-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji tal-annimali, favur il-biċċeriji u l-importaturi għall-perjodi kollha, ħlief is-sena 2003, u favur il-bdiewa li jrabbu l-bhejjem matul il-perjodu ta’ qabel l-applikazzjoni tat-taxxa biss.
1.2. VANTAĠĠI FFINANZJATI MINN RIŻORSI TAL-ISTAT
(129)
L-Artikolu 107(1) tat-TFUE jikkonċerna l-għajnuniet mogħtija mill-Istati Membri jew minn riżorsi tal-Istat. Fi kliem ieħor, il-miżura konċernata trid tkun attribbwita lill-Istat u tkun ingħatat permezz ta’ riżorsi tal-Istat.
(130)
F’ dan il-każ, il-finanzjament tal-kostijiet marbutin mal-operazzjonijiet tal-ġbir, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji tal-laħam tal-mammiferi u tat-tjur bejn l-1999 u Ottubru 2002 kien żgurat mid-dħul dirett tal-Istat, u minn Ottubru 2002, mid-dħul ta’ taxxa parafiskali applikata fuq il-biċċeriji, l-importaturi tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella u tal-majjal bil-għadam, u l-operaturi intra-Komunitarji, jiġifieri l-operaturi/ir-riċevituri tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella u tal-majjal bil-għadam.
(131)
Il-pagamenti lil fornituri tas-servizzi affettwati minn dħul dirett tal-Istat huma vantaġġi finanzjarji minn riżorsi tal-Istat. Il-fatt illi dan is-servizz pubbliku kien iffinanzjat mill-baġit tal-Istat mill-1999 u qabel l-applikazzjon tat-taxxa fl-2002, jimplika li l-impriżi li kienu jwettqu dan is-servizz kienu qed jibbenefikaw minn fondi pubbliċi biex ikopru l-ispejjeż ta’ dan is-servizz.
(132)
It-taxxi applikati bejn Settembru 2002 u Novembru 2005 ma kinux fil-kamp ta’ applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet tat-TFUE li jikkonċernaw l-għajnuniet mill-Istat, ħlief meta dawn kienu jikkostitwixxu l-mod ta’ finanzjament ta’ miżura ta’ għajnuna u b’hekk kienu jagħmlu parti integrali minn din il-miżura (39).
(133)
It-taxxi kollha jitħallsu permezz tal-proċedura ta’ valutazzjoni awtonoma lill-INGA. It-taxxi imposti fuq l-operaturi kienu jikkostitwixxu dħul għall-INGA u kienu jitħallsu direttament lilu.
(134)
Sabiex taxxa tkun tista’ tiġi kkunsidrata bħala parti integrali minn miżura ta’ għajnuna, irid ikun hemm rabta ipotetika bejn it-taxxa u l-miżura ta’ għajnuna permezz tar-regoli nazzjonali rilevanti, fis-sens illi d-dħul mit-taxxa ikun neċessarjament allokat għall-finanzjament tal-għajnuna (40).
(135)
Billi t-taxxi kienu jikkostitwixxu dħul għall-INGA u kienu mħallsin direttament lilu, il-Kummissjoni tikkunsidra li t-taxxa tagħmel parti integrali mill-miżura ta’ għajnuna.
(136)
Fir-rigward tal-kwistjoni jekk id-dħul mit-taxxi parafiskali f’dan il-każ jistgħux jiġu kkunsidrati bħala riżorsi tal-Istat jew le, wieħed irid jinnota li, f’termini ta’ riżorsi tal-Istat, ma trid issir ebda distinzjoni bejn il-każ li fih jingħataw direttament mill-Istat jew minn organizzazzjonijiet pubbliċi jew privati li kienu nħatru jew maħluqa mill-Istat. Fil-15 ta’ Lulju 2004, il-Qorti tal-Ġustizzja, fis-sentenza tagħha fil-Kawża Pearl e. a. (41), indikat li kontribuzzjonijiet obbligatorji miġbura minn organizzazzjoni intermedjarja mill-impriżi kollha f’settur tan-negozju speċifiku ma jiġux kkunsidrati biss bħala riżorsi tal-Istat jekk l-erba’ kundizzjonijiet li ġejjin jiġu ssodisfati:
(a)
il-miżura kkunsidrata hija stabbilita minn korp professjonali li jirrappreżenta l-impriżi u l-impjegati ta’ settur tan-negozju speċifiku u ma sservix bħala strument biex jitwettqu politiki stabbiliti mill-Istat;
(b)
l-għanijiet tal-miżura kkunsidrata huma ffinanzjati kompletament mill-kontribuzzjoni tal-impriżi tas-settur;
(ċ)
il-metodu ta’ finanzjament u l-perċentwali/l-ammont tal-kontribuzzjonijiet jiġu deċiżi fi ħdan il-korp professjonali tas-settur mir-rappreżentanti ta’ min iħaddem u tal-impjegati, mingħajr ebda interferenza mill-Istat;
(d)
il-kontribuzzjonijiet għandhom jintużaw b’mod vinkolanti għall-finanzjament tal-miżura, mingħajr il-possibbiltà ta’ intervent mill-Istat.
(137)
Abbażi tat-tagħrif disponibbli, jidher li l-ewwel kundizzjoni tas-sentenza Pearl e.a. ma ġietx issodisfata fis-sens li l-miżura kienet stabbilita mid-Digriet Liġi, sabiex titwettaq politika stabbilita mill-Istat, maħsuba biex issolvi s-sitwazzjoni tal-BSE.
(138)
Barra minn hekk, it-tielet u r-raba’ kundizzjonijiet ma ġewx issodisfati, billi l-metodu tal-finanzjament huwa rregolat bid-Digrieti tal-Liġi msemmija. Bħala riżultat, l-awtoritajiet Portugiżi għandhom l-opportunità li jintervjenu fid-determinazzjoni ta’ kif tiġi ffinanzjata l-miżura.
(139)
Meta jitqies li l-kundizzjonijiet tas-sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja Pearle e.a. ma ġewx issodisfati kollha u jidher li l-Istat jeżerċita kontroll fid-determinazzjoni tal-metodi tal-finanzjament tal-miżura tal-għajnuna, il-Kummissjoni tikkunsidra li d-dħul mit-taxxi parafiskali jikkostitwixxi fil-fatt riżors tal-Istat attribbwit lill-Istat.
1.3. TGĦAWWIĠ FIL-KOMPETIZZJONI/EFFETT FUQ IL-KUMMERĊ
(140)
F’konformità mal-ġurisprundenza tal-Qorti tal-Ġustizzja, it-tisħiħ tal-pożizzjoni kompetittiva ta’ impriża permezz ta’ għotja ta’ għajnuna mill-Istat ġeneralment twassal għal tgħawwiġ fil-kompetizzjoni fir-rigward ta’ impriżi oħra li jikkompetu magħha u li ma bbenefikawx minn din l-għajnuna (42).
(141)
Il-miżura jista’ jkollha effett fuq il-pożizzjoni tal-Portugall fis-settur tal-laħam (43). Billi l-impriżi Portugiżi huma attivi f’suq internazzjonali verament kompetittiv, il-miżura tfixkel jew thedded li tfixkel il-kompetizzjoni. Il-miżura tista’ wkoll taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(142)
L-awtoritajiet Portugiżi argumentaw illi minħabba l-projbizzjoni fuq il-kunsinna notevolment tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella, id-dqiq mil-laħam u l-għadam mitħun, f’din il-forma jew inkorporati fi prodotti oħra, ma kienx hemm kummerċ, allura ma seta’ jkujn hemm l-ebda tgħawwiġ fil-kompetizzjoni.
(143)
F’dan ir-rigward, għandu jiġi mfakkar illi, skont il-ġurisprudenza eżistenti (44), għajnuna tista’ tkun ta’ tali tip illi taffettwa l-kummerċ bejn Stati Membri u tfixkel il-kompetizzjoni anke jekk l-impriża li tirċeviha, li tikkompeti ma’ produtturi fi Stati Membri oħra, ma tesportax hija stess il-prodotti tagħha; fil-fatt, meta Stat Membru jagħti għajnuna lil impriża, il-provvista interna tista’ b’hekk tinżamm jew tiżdied, bil-konsegwenza li l-opportunitajiet għal impriżi stabbiliti fi Stati Membri oħra li joffru s-servizz tagħhom lis-suq ta’ dak l-Istat Membru jonqsu.
(144)
F’dawn il-kundizzjonijiet, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-fatt li l-kunsinna ta’ dawn il-prodotti msemmija hawn fuq mill-Portugall lejn Stati Membri oħra kienet ipprojbita, ma jibdilx il-fatt li l-għajnuna tista’ tfixkel il-kompetizzjoni jew taffettwa l-kummerċ.
1.4. KONKLUŻJONIJIET
(145)
Il-Kummissjoni tikkunsidra li l-miżura applikata permezz tad-Digrieti Liġi tal-393-B/98, l-197/2002 u l-244/2003 rigward il-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji tal-annimali tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat favur il-biċċeriji u l-importaturi matul il-perjodu tal-applikazzjoni tad-Digriet Liġi 2003, bl-eċċezzjoni tas-sena 2003 li għaliha l-awtoritajiet Portugiżi setgħu juru li ma kienx hemm vantaġġ.
(146)
Rigward il-bdiewa li jrabbu l-bhejjem, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-miżura tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) għall-perjodu ta’ qabel l-applikazzjoni tat-taxxa.
(147)
Fir-rigward tal-impriżi fornituri tas-servizzi, il-Kummissjoni tikkonkludi li matul il-perjodu ta’ bejn id-dħul fis-seħħ tad-Digriet Liġi 393-B/98 u s-sena 2005, id-data ta’ meta ntemmet l-applikazzjoni tal-iskema tranżizzjonali stabbilita bid-Digriet Liġi 244/2003, wieħed ma jistax jeskludi l-eventwalità ta’ għajnuna mill-Istat.
2. ILLEGALITÀ TAL-GĦAJNUNA
(148)
Il-Kummissjoni tinnota li l-Portugall ma kienx innotifika, skont l-Artikolu 108(3) tat-TFUE, il-miżuri tal-għajnuna applikati wara l-1999, u lanqas l-iskemi introdotti permezz tad-Digrieti Liġi 197/2002 u 244/2003. L-Artikolu 1, il-punt f) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 jiddefinixxi “għajnuna kontra l-liġi” bħala għajnuna ġdida li tiddaħħal fis-seħħ f’kontravenzjoni tal-Artikolu 93(3) tat-Trattat.
(149)
Billi l-miżuri applikati mill-Portugall fihom l-elementi ta’ għajnuna mill-Istat, dan ifisser li għandhom x’jaqsmu ma’ għajnuniet ġodda, mhux innotifikati lill-Kummissjoni u li huma, minħabba f’hekk kontra l-liġi skont it-termini tat-TFUE.
(150)
L-eżami tal-kompatibbiltà ta’ kwalunkwe għajnuna għandu jinqasam f’żewġ partijiet: fl-ewwel parti, il-Kummissjoni teżamina l-kompatibbiltà tal-għajnuniet mogħtija lill-impriżi fornituri tas-servizzi, u fit-tieni parti, teżamina l-kompatibbiltà ta’ kwalunkwe għajnuna mogħtija liċ-ċentri tal-biċċeriji u tat-tqattigħ, lill-importaturi u lill-operaturi intra-Komunitarji tas-settur kif ukoll lill-bdiewa li jrabbu l-bhejjem.
(151)
Din l-għajnuna kienet iffinanzjata sa mill-2002 minn taxxa parafiskali, u meta l-finanzjament huwa parti integrali tal-miżura tal-għajnuna, il-Kummissjoni għandha teżamina kemm l-azzjonijiet iffinanzjati, jiġifieri, l-għajnuna, kif ukoll il-finanzjament tagħha. Fil-fatt, skont il-Qorti tal-Ġustizzja, meta l-metodu tal-finanzjament tal-għajnuna permezz ta’ kontribuzzjonijiet obbligatorji b’mod partikulari hija parti integrali tal-miżura tal-għajnuna, l-eżami tal-Kummissjoni ta’ din tal-aħħar għandu jqis il-metodu tal-finanzjament tal-għajnuna (45). Kif jidher mill-premessa 135 ta’ din id-Deċiżjoni, il-metodu ta’ finanzjament tal-għajnuna għandu jitqies li jagħmel parti integrali mill-miżura tal-għajnuna.
3. EŻAMI TAL-KOMPATIBBILTÀ TAL-GĦAJNUNIET
3.1. ANALIŻI FID-DAWL TAD-DISPOŻIZZJONIJIET APPLIKABBLI GĦALL-GĦAJNUNIET MHUX INNOTIFIKATI
3.1.1. Għajnuniet favur l-impriżi fornituri tas-servizzi
(a) Kompatibbiltà tal-għajnuniet skont l-Artikolu 106(2) tat-TFUE
(152)
Il-projbizzjoni stipulata fl-Artikolu 107(1) tat-TFUE tippermetti xi eċċezzjonijiet.
(153)
Skont il-ġurisprundenza tal-Qorti tal-Ġustizzja jidher li l-kumpens għas-servizzi pubbliċi ma jikkostitwix għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE jekk ikun jissodisfa ċerti kundizzjonijiet (ara l-premessa 89 ta’ din id-Deċiżjoni). Madankollu, jekk il-kumpens għas-servizz pubbliku ma jissodisfax dawn il-kundizzjonijiet, u jekk il-kriterji ġenerali tal-applikabbiltà tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE jiġu ssodisfati, dan il-kumpens jikkonsisti f’għajnuna mill-Istat li tista’ minkejja dan tiġi ddikjarata kompatibbli mat-TFUE skont l-Artikolu 106(2) tat-TFUE jekk huwa meħtieġ għall-funzjonament tas-servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali u ma jaffettwax l-iżvilupp tal-kummerċ b’tali mod li jmur kontra l-interess tal-Unjoni. Il-Kummissjoni ċċarat il-kundizzjonijiet li għandhom jiġu ssodisfati sabiex jintlaħaq dan il-bilanċ. Fil-Komunikazzjoni tagħha dwar is-servizzi ta’ interess ġenerali fl-Ewropa tal-2001 (46), il-Kummissjoni ċċarat li għandu jiġi żgurat li kwalunkwe restrizzjoni għar-regoli tat-Trattat tal-KE u, b’mod partikulari, kwalunkwe restrizzjoni għal kompetizzjoni u limitazzjoni għal-libertà tas-suq intern ma jaqbżux dak li hu assolutament meħtieġ biex jiggarantixxi twettiq effettiv tal-missjoni tas-servizz pubbliku. B’mod partikulari dan ifisser li l-ħlas ma jkunx ogħla mill-kostijiet ġenerali netti supplimentari għall-missjoni fdata lill-impriża konċernata. Il-Kummissjoni ċċarat ukoll il-kundizzjonijiet ulterjuri fil-qafas Komunitarju tal-għajnuniet mill-Istat taħt il-forma ta’ kumpens għal servizz pubbliku [traduzzjoni mhux uffiċjali] (47) u fid-Deċiżjoni tagħha tat-28 ta’ Novembru 2005 dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 86(2) (48). Dwar il-kalkolu tal-kumpens, il-Kummissjoni ċċarat li l-ammont tal-kumpens ma setax jaqbeż l-ammont meħtieġ biex ikopri l-kostijiet imġarrba fit-twettiq ta’ obbligi ta’ servizz pubbliku, filwaqt li jitqies id-dħul rilevanti u l-profitt raġonevoli għat-twettiq ta’ dawn l-obbligi. Il-profitt raġoneveoli jista’ jinkludi notevolment iż-żidiet kollha fil-produttività miksuba mill-impriżi konċernati, jew parti minnhom, matul perjodu miftiehem u limitat mingħajr ma jitnaqqas il-livell tal-kwalità tas-servizzi fdati lill-impriża mill-Istat.
(154)
Il-punt 18 tal-qafas Komunitarju tal-għajnuniet mill-Istat taħt il-forma ta’ kumpens għal servizz pubbliku jkompli jiċċara li “profitt raġonevoli” għandha tfisser rata ta’ profitt fuq il-kapital proprju li tqis ir-riskju, l-assenza ta’ riskju, li impriża jkollha skont intervent mill-Istat Membru, partikularment jekk dan tal-aħħar jagħti drittijiet esklussivi jew speċjali. Normalment, din ir-rata ma tistax taqbeż ir-rata medja tas-settur konċernat matul is-snin preċedenti. Fis-settur fejn ma tkun teżisti l-ebda impriża komparabbli ma’ dik li lilha tkun ingħatat il-ġestjoni ta’ servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, din tista’ titqabbel ma’ impriżi stabbiliti fi Stati Membri oħrajn, jew, jekk ikun hemm bżonn, minn setturi oħra, bil-kundizzjoni li l-karatteristiċi partikulari ta’ kull impriża jitqiesu. Biex jiġi ddeterminat profitt raġonevoli, l-Istat Membru jista’ jintroduċi kriterji li jagħtu inċentiv, marbuta notevolment mal-kwalità tas-servizz u maż-żieda fil-produzzjoni.
(155)
Kif indikat fil-paragrafu 99 u fil-paragrafi ta’ warajh f’din id-Deċiżjoni, il-Kummissjoni ma tistax tikkonkludi mit-tagħrif ippreżentat mill-awtoritajiet Portugiżi li l-kumpens kien ġie kkalkulat billi tqies profitt raġonevoli li ma jaqbiżx ir-rata medja fis-settur. Is-servizzi tal-Kummissjoni talbu lill-awtoritajiet Portugiżi diversi drabi biex jibagħtu l-elementi kollha meħtieġa sabiex ikun jista’ jiġi ddeterminat jekk il-kundizzjonijiet tad-deroga stipulati għall-għajnuna mill-Istat mogħtija taħt forma ta’ servizz ta’ interess ekonomiku ntlaħqux f’dan il-każ. Effettivament, it-tagħrif ippreżentat mill-awtoritajiet Portugiżi ma jsemmix jekk kienx sar studju komparattiv ma impriżi oħra sabiex tiġi stabbilita r-rata medja għas-settur konċernat.
(156)
Għalhekk il-Kummissjoni ma tistax tikkonkludi jekk l-għajnuniet mogħtija lil fornituri tas-servizzi humiex kompatibbli skont it-tifsira tal-Artikolu 106(2) tat-TFUE.
(b) Kompatibbiltà tal-għajnuniet skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE
(157)
L-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE jistipula li għajnuna maħsuba sabiex tiffaċilita l-iżvilupp ta’ ċerti reġjuni ekonomiċi, basta dik l-għajnuna ma tfixkilx il-kundizzjonijiet tal-kummerċ sa grad li jkun kuntrarju għall-interess komuni, tista’ tiġi kkunsidrata bħala kompatibbli mas-suq intern. Sabiex ikunu jistgħu jibbenefikaw minn deroga stipulata f’dan is-subparagrafu, l-għajnuniet għandhom jikkontribwixxu għall-iżvilupp tas-settur ikkonċernat.
(158)
F’dan il-każ, l-awtoritajiet Portugiżi jiddikjaraw li qiesu l-kostijiet kollha marbuta mal-operazzjonijiet tal-ġbir, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji tal-laħam tal-mammiferi u tat-tjur mill-1999. Minn Ottubru 2002, il-finanzjament tal-kostijiet marbutin ma’ dawn l-istess operazzjonijiet tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji tal-laħam tal-mammiferi u tat-tjur kien żgurat permezz tad-dħul minn taxxa applikata fuq il-biċċeriji, l-importaturi tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella, tal-majjal bil-għadam u l-operaturi intra-Komunitarji, jiġifieri l-operaturi/ir-riċevituri tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella u tal-majjal bil-għadam, sakemm dawn ma kinux jagħmlu dawn l-operazzjonijiet huma stess.
(159)
Skont il-punt 23.3 tal-Linji gwida Komunitarji dwar l-għajnuniet tal-Istat fis-settur agrikolu 2000-2006 (49) [traduzzjoni mhux uffiċjali] (minn hawn ’il quddiem “il-linji gwida”) u l-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar id-determinazzjoni tar-regoli applikabbli għall-valutazzjoni tal-għajnuniet tal-Istat kontra l-liġi (50) [traduzzjoni mhux uffiċjali], kull għajnuna kontra l-liġi skont it-tifsira tal-Artikolu 1, il-punt f) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 għandha tiġi evalwata skont ir-regoli u l-linji gwida fis-seħħ fil-waqt tal-għoti tal-għajnuna. Fl-2002, il-Kummissjoni adottat il-linji gwida Komunitarji dwar l-għajnuniet mill-Istat marbuta mat-testijiet tal-EST, lill-annimali li nstabu mejta u lill-iskart tal-biċċeriji [traduzzjoni mhux uffiċjali]. Dawn il-linji gwida kienu japplikaw bejn l-1 ta’ Jannar 2003 u l-31 ta’ Diċembru 2006 (51) [traduzzjoni mhux uffiċjali]. Il-punt 44 tal-linji gwida tal-EST, jipprovdi għal deroga mill-prinċipju li l-għajnuniet kontra l-liġi għandhom jiġu evalwati skont ir-regoli fis-seħħ fil-waqt li jingħataw għall-każijiet relattivi, notevolment għall-iskart tal-biċċeriji. Skont il-punt 47 tal-linji gwida tal-EST, il-Kummissjoni tapplika l-prinċipji bbażati fuq il-punt 11.4 tal-linji gwida għall-għajnuniet kontra l-liġi dwar l-iskart tal-biċċeriji, mogħtija qabel tmiem is-sena 2002. B’riżultat ta’ dan, il-punt 47 tal-linji gwida tal-EST huwa l-bażi legali relatata mal-evalwazzjoni tal-għajnuniet mogħtija mill-1999.
(160)
F’konformità mal-punt 194, il-punt c), il-linji gwida Komunitarji dwar l-għajnuniet tal-Istat fis-settur agrikolu u tal-forestrija 2007-2013, wara li dawn il-linji gwida daħlu fis-seħħ fl-1 ta’ Jannar 2007, il-Kummissjoni ma baqgħetx tapplika l-linji gwida tal-EST, ħlief għall-għajnuniet kontra l-liġi mogħtija qabel l-1 ta’ Jannar 2007 msemmija fil-punti 43 u l-punti ta’ wara tal-linji gwida. Għalhekk, il-punt 47 tal-linji gwida tal-EST jibqa’ r-regola applikabbli għall-għajnuniet kontra l-liġi relatati mal-iskart tal-biċċeriji mill-1 ta’ Jannar 2003.
(161)
Il-punt 47 tal-linji gwida tal-EST jistabbilixxi serje ta’ dispożizzjonijiet dwar l-iskart tal-biċċeriji.
(162)
Skont il-punt 47 tal-linji gwida tal-EST, f’dak li jirrigwarda l-għajnuniet mill-Istat marbuta mal-iskart tal-biċċeriji, ġiet adottata serje ta’ deċiżjonijiet individwali mill-Kummissjoni wara Jannar 2001, li jawtorizzaw l-għajnuniet mill-Istat li jkopru sa 100 % tal-kostijiet imġarrba għall-qerda tal-SRM, id-dqiq mil-laħam u l-għadam mitħun u l-għalf li fih it-tali prodotti, li għandhom jinqerdu skont il-leġiżlazzjoni Komunitarja ġdida dwar l-EST. B’mod partikulari, il-bażi ta’ dawn id-Deċiżjonijiet hija l-punt 11.4 tal-linji gwida agrikoli, filwaqt li tqieset il-karatteristika ta’ ħajja qasira tal-għajnuniet u l-ħtieġa li l-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas” jiġi rrispettat fuq perjodu ta’ żmien twil. B’mod eċċezzjonali, il-Kummissjoni aċċettat li dawn l-għajnuniet tal-Istat jistgħu jingħataw ukoll lil operaturi oħra minbarra dawk li ħidmiethom hija fil-produzzjoni ta’ annimali ħajjin, pereżempju, lill-biċċeriji. Għall-għajnuniet tal-Istat kontra l-liġi mogħtija qabel tmiem l-2002, għall-kostijiet komparabbli rigward il-leġiżlazzjoni Komunitarja l-ġdida dwar it-TSE, u mingħajr preġudizzju għall-konformità ma’ dispożizzjonijiet oħra tal-liġi Komunitarja, il-Kummissjoni ser tapplika l-istess prinċipji.
(163)
Il-punt 47 tal-linji gwida tal-EST jinnota li, b’mod eċċezzjonali, il-Kummissjoni aċċettat li dawn l-għajnuniet tal-Istat jistgħu jingħataw ukoll lil operaturi oħra minbarra dawk li ħidmiethom hija fil-produzzjoni ta’ annimali ħajjin, pereżempju, lill-biċċeriji. Fil-passat, il-Kummissjoni ddeċidiet li din l-eċċezzjoni għandha tkopri wkoll impriżi oħra li jwettqu ħidma direttament marbuta mal-produzzjoni ta’ annimali ħajjin, bħal impriżi li jipproċessaw prodotti sekondarji tal-annimali.
(164)
Abbażi tal-punt 11.4 tal-linji gwida agrikoli, il-Kummissjoni awtorizzat l-għajnuniet sa 100 % tal-kostijiet reali mġarrba, għall-miżuri bħall-kontrolli tas-saħħa, it-testijiet u miżuri oħra ta’ skrinjar, xiri u amministrazzjoni ta’ mediċini u prodotti fitosanitarji, u l-kostijiet għall-qerda tal-uċuħ tar-raba’ bil-kundizzjoni li:
-
jeżisti programm adegwat stabbilit fil-livell Komunitarju, nazzjonali jew reġjonali għall-prevenzjoni, il-kontroll u l-eradikazzjoni tal-mard konċernat;
-
il-mard huwa sors ta’ tħassib għall-awtoritajiet pubbliċi;
-
il-miżuri tal-għajnuna għandhom bħala għan il-prevenzjoni u/jew il-kumpens;
-
l-għajnuniet huma kompatibbli mal-leġiżlazzjoni Komunitarja veterinarja jew fitosanitarja.
(165)
Skont il-punt 47 tal-linji gwida tal-EST, dawn il-prinċipji japplikaw ukoll.
(166)
Il-BSE hija marda li tittieħed u li thedded is-saħħa tal-bniedem. Hija marda tal-annimali, li hekk kif tfaqqa’ trid tiġi nnotifikata direttament lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri l-oħra (52). L-għan tal-miżura tal-għajnuna kien li jiżgura li l-miżuri meħtieġa għall-prevenzjoni rigward il-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda kienu jitwettqu skont il-leġiżlazzjoni veterinarja fis-seħħ bejn l-1999 u l-2005 fis-settur tal-laħam.
(167)
Il-Kummissjoni tinnota f’dan ir-rigward li l-Portugall indika li kien assuma l-kostijiet kollha marbutin mal-operazzjonijiet ta’ ġbir, proċessar u qerda tal-prodotti sekondarji tal-laħam tal-mammiferi u tat-tjur mill-1999 sa tmiem l-2002, fil-kuntest tal-miżuri ta’ emerġenza approvati mill-Kummissjoni fil-qafas tad-Deċiżjoni 98/653/KE li tipprojbixxi l-esportazzjoni ta’ dqiq mil-laħam u l-għadam mitħun, kif ukoll mil-laħam u l-għadam tal-mammiferi [traduzzjoni mhux uffiċjali]. Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-miżuri ta’ projbizzjoni fuq kunsinni tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella mill-Portugall kienet ġiet irrevokata biss mal-adozzjoni tar-Regolament (KE) Nru 1993/2004.
(168)
Il-Kummissjoni tenfasizza wkoll li, f’konformità mal-punti 33 u 34 tal-linji gwida tal-EST, l-impriżi kienu ġew magħżula u mħallsa skont il-prinċipji tas-suq, b’mod mhux diskriminatorju (ara l-premessa 21 u ta’ wara ta’ din id-Deċiżjoni). F’dan il-każ il-Kummissjoni tista’ taċċetta, minħabba l-emerġenza tal-miżuri li ttieħdu, li l-awtoritajiet Portugiżi għażlu lill-fornituri tas-servizzi f’konformità mad-Digriet Liġi Nru 197/99 tat-8 ta’ Ġunju 1999, li huwa skont it-tagħrif mogħti mill-awtoritajiet imsemmija, l-istrument nazzjonali għat-traspożizzjoni tad-Direttiva 97/52/KE, mingħajr ma rrikorrew għal proċeduri ta’ akkwist pubbliku (ara l-premessa 24 ta’ din id-Deċiżjoni).
(169)
L-awtoritajiet Portugiżi indikaw li d-Digriet Liġi Nru 197/2002 ġie stabbilit sabiex jitħarsu l-obbligi tal-Portugall fil-kuntest tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2000/766/KE, skont il-prinċipju “min iniġġes iħallas” (ara l-premessi 65 u 66 ta’ din id-Deċiżjoni). Huma kkonfermaw li r-riżorsi ma setgħux imorru lejn attivitajiet li eventwalment jikkompetu mogħtija mill-impriżi fornituri tas-servizzi peress li l-unika attività tagħhom kienet effettivament il-ġbir, l-ipproċessar, it-trasport u l-qerda tal-prodotti sekondarji tal-annimali.
(170)
Bl-istess mod il-Kummissjoni tikkunsidra li r-responsabbiltà tas-servizz u tal-finanzjament tiegħu ġiet trasferita lejn l-operaturi, filwaqt li ġiet irrispettata fażi tranżizzjonali, bl-iskema stabbilita mid-Digriet Liġi 244/2003.
(171)
Minħabba ċ-ċirkustanzi partikulari u s-sitwazzjoni ta’ emerġenża kkawżata bir-riskju tat-tixrid tal-BSE bejn l-1999 u l-2004, u billi s-sistema stabbilita bid-Digriet Liġi 244/2003 kienet tipprovdi trażmissjoni progressiva tar-responsabbiltà u tal-finanzjament tas-servizzi lill-operaturi tas-settur, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-għajnuniet jistgħu jiġu kkwalifikati li kienu ta’ perjodu qasir ta’ żmien, u li kienu jirrispettaw il-prinċipju “min iniġġes iħallas” fuq perjodu ta’ żmien twil.
(172)
Għalhekk il-Kummissjoni tista’ tikkonkludi abbażi tat-tagħrif disponibbli li l-għajnuniet mogħtija bejn l-1999 u tmiem l-2002 jistgħu jibbenefikaw minn deroga stabbilita fl-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE.
(173)
Fir-rigward tal-għajnuniet mogħtija mill-2003 sa Novembru 2005, il-Kummissjoni tikkunsidra, li minħabba s-sitwazzjoni ta’ emerġenza li kienet teżisti sa tmiem l-2004, u billi l-iskema tad-Digriet Liġi kienet tipprovdi t-trażmissjoni progressiva tar-responsabbiltà u l-finanzjament tas-servizzi kif indikat hawn fuq, li l-għajnuniet jistgħu jiġu kkwalifikati bħala li huma kompatibbli u konformi mal-punt 47 tal-linji gwida tal-EST jekk huma konformi mal-kostijiet reali tas-servizzi riċevuti.
(174)
Kif indikat fil-premessa 100 tad-Deċiżjoni preżenti, l-awtoritajiet Portugiżi kienu wrew li l-għajnuniet kienu jikkorrispondu għall-ispejjeż reali tas-servizzi tal-impriżi fornituri tas-servizz għall-perjodu mill-1999 sal-2005.
(175)
Għalhekk il-Kummissjoni tista’ tikkonkludi abbażi tat-tagħrif disponibbli li l-għajnuniet mogħtija bejn l-2003 u Novembru 2005 lill-fornituri tas-servizzi jistgħu jibbenefikaw minn deroga stabbilita fl-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE.
3.1.2. Għajnuna mogħtija lill-istabbilimenti tal-biċċeriji u tat-tqattigħ, l-importaturi u l-operaturi intra-Komunitarji tas-settur kif ukoll lill-bdiewa li jrabbu l-bhejjem
(176)
Kif il-Kummissjoni kienet indikat fil-premessa 166 ta’ din id-Deċiżjoni, bejn l-1999 u l-2004, ir-riskju tat-tixrid tal-BSE fil-Portugall kien irriżulta f’ċirkustanzi partikulari u f’sitwazzjoni ta’ emerġenza. Meta titqies din is-sitwazzjoni eċċezzjonali u l-fatt li s-sistema stabbilita mid-Digriet Liġi 244/2003 stipulat trażmissjoni progressiva tar-responsabbiltà u l-finanzjament tas-servizzi lill-operaturi tas-settur, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-għajnuniet jistgħu jiġu kkwalifikati li kienu għal perjodu qasir ta’ żmien u li kienu jirrispettaw il-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas” fuq perjodu ta’ żmien twil. F’konformità mal-prattiki preċedenti, f’dan il-każ il-Kummissjoni tikkunsidra li l-għajnuniet skont il-punt 47 tal-linji gwida tal-EST setgħu b’mod eċċezzjonali ngħataw lil operaturi oħrajn tas-settur, notevolment lill-istabbilimenti tal-biċċeriji u tat-tqattigħ, l-importaturi u l-operaturi intra-Komunitarji tas-settur.
(177)
Hekk kif ikkumentat għall-impriżi fornituri tas-servizz, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-għajnuniet ingħataw f’konformità mal-prinċipji stipulati fil-punt 47 tal-linji gwida tal-EST.
(178)
Fir-rigward tal-istabbilimenti tal-biċċeriji u tat-tqattigħ, l-importaturi u l-operaturi intra-Komunitarji tas-settur, il-Kummissjoni tista’ għalhekk tikkonkludi li l-għajnuniet mogħtija jistgħu jibbenefikaw mid-deroga stipulata fl-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE.
(179)
Rigward il-bdiewa li jrabbu l-bhejjem, il-Kummissjoni kkonkludiet ukoll li, minħabba l-kunsiderazzjonijiet mogħtija fil-premessa 160 u fil-paragrafi ta’ wara ta’ din id-Deċiżjoni, l-għajnuniet kienu ngħataw f’konformità mal-prinċipji mogħtija fil-punt 47 tal-linji gwida tal-EST u jistgħu jibbenefikaw mid-deroga stipulata fl-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE.
3.2. IL-FINANZJAMENT TAL-GĦAJNUNIET
(180)
Minn Ottubru 2002, id-data ta’ meta daħal fis-seħħ id-Digriet Liġi 197/2002, il-finanzjament tal-kostijiet marbutin mal-operazzjonijiet tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji tal-laħam tal-mammiferi u tat-tjur kien żgurat permezz tad-dħul minn taxxa parafiskali applikata fuq biċċeriji, importaturi tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella, tal-majjal bil-għadam u operaturi intra-Komunitarji, jiġifieri l-operaturi/ir-riċevituri tal-laħam taċ-ċanga u l-vitella u tal-majjal bil-għadam.
(181)
F’konformità mas-Sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja (53), il-Kummissjoni normalment tikkunsidra li l-finanzjament ta’ għajnuna mill-Istat minn imposti obbligatorji jistgħu jaffettwaw l-għajnuna billi jkollhom effett protettiv li fir-realtà jmur lil hinn mill-għajnuna. Il-kontribuzzjonijiet konċernati fil-fatt huma imposti obbligatorji. Skont din l-istess ġurisprudenza, il-Kummissjoni tikkunsidra li għajnuna ma tistax tiġi ffinanzjata minn taxxi parafiskali li jiġu imposti wkoll fuq prodotti importati minn Stati Membri oħra.
(182)
Meta titqies din is-Sentenza tal-Qorti, kif ukoll il-fatt li l-miżura ngħatat minn riżorsi tal-Istat u tikkostitwixxi għalhekk għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107 tat-TFUE, jeħtieġ li jiġi vverifikat jekk l-għajnuna setgħetx kienet diskriminatorja, kuntrarju għall-Artikolu 110 tat-TFUE, f’dak li jikkonċerna prodotti minn Stati Membri oħra li għandhom iħallsu wkoll it-taxxa.
(183)
L-awtoritajiet Portugiżi ġġustifikaw it-tassazzjoni tal-laħam bil-għadam importat minħabba l-fatt li dawn il-prodotti importati setgħu jibbenefikaw mis-sistema bl-istess mod bħall-prodotti domestiċi, l-eżistenza tal-laħam bil-għadam kienet timplika l-eżistenza ta’ prodotti sekondarji li jibbenefikaw mis-servizzi tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda.
(184)
Mit-tagħrif disponibbli lill-Kummissjoni, it-taxxi kienu ġew imposti fuq biċċeriji, importaturi ta’ karkassi sħaħ jew ta’ nofs karkassi, u ta’ qatgħat oħra bil-għadam taċ-ċanga u l-vitella, u tal-majjal (ara l-Artikolu 2(2) tad-Digriet Liġi 197/2002) u kienu jservu biex jiżguraw is-servizzi tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji tal-laħam tal-mammiferi u tat-tjur (l-Artikolu 1(1) tad-Digriet Liġi 197/2002).
(185)
Dan it-tagħrif ġiegħel lill-Kummissjoni tiddubita jekk it-taxxa li kellha titħallas minn dawk suġġetti għaliha kinetx tikkorrispondi għas-servizzi li kienu bbenefikaw minnhom. Il-Kummissjoni kkunsidrat li ma setgħetx teskludi l-eżistenza ta’ sistema potenzjalment diskriminatorja fil-każ ta’ prodotti importati minn Stati Membri oħra, li fuqhom kellha titħallas it-taxxa.
(186)
Sussegwentement, l-awtoritajiet Portugiżi żguraw li l-finanzjament tas-servizzi tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-prodotti sekondarji tal-laħam tat-tjur ma kienx ġej mit-taxxi imposti fuq il-biċċeriji u l-importaturi tal-karkassi sħaħ jew ta’ nofs karkassi, u ta’ qatgħat oħra bil-għadam taċ-ċanga u tal-vitella u tal-majjal, iżda f’konformità mal-Anness 1 tad-Digriet Liġi 197/2002, minn taxxi imposti fuq l-biċċeriji tat-tjur li ma kinux jiġbru, jittrasportaw, jipproċessaw u jeqirdu l-prodotti sekondarji kollha ġġenerati mill-qatla tat-tjur. L-importaturi u l-operaturi tal-karkassi tat-tjur huma eżentati mit-taxxa billi l-biċċa l-kbira tal-karkassi tat-tjur importati ma jiġġenerawx prodotti sekondarji.
(187)
Madankollu, f’dak li jirrigwarda l-importaturi u l-operaturi tal-karkassi sħaħ jew ta’ nofs karkassi, u ta’ qatgħat bil-għadam taċ-ċanga u tal-vitella u tal-majjal, l-awtoritajiet Portugiżi ġġustifikaw li dawn il-qatgħat bil-għadam importati kienu jiġġeneraw prodotti sekondarji.
(188)
Fl-inġunzjoni ta’ informazzjoni u, sussegwentement, meta nbdiet il-proċedura, il-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet Portugiżi biex jiżguraw li l-prodotti importati jkunu jistgħu jibbenefikaw mill-mekkaniżmu bl-istess mod bħall-prodotti domestiċi, u wkoll biex jagħtu prova permezz ta’ tagħrif ikkwantifikat li fuq perjodu speċifiku ta’ referenza, it-taxxi imposti fuq prodotti ta’ ċanga, vitella u majjal bil-għadam minn Stati Membri oħra kienu ekwivalenti finanzjarjament għall-kostijiet tas-servizzi li minnhom ibbenefikaw esklussivament dawn il-prodotti (ara l-paragrafu 37(h) tad-Deċiżjoni li bdiet il-proċedura).
(189)
L-awtoritajiet Portugiżi żguraw li l-qatgħat importati bil-għadam ibbenefikaw bl-istess mod mis-servizzi tal-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda ta’ prodotti sekondarji tal-laħam domestiċi, iżda ma ppreżentawx ċifri preċiżi u konklussivi dwar dan.
(190)
Għalhekk, il-Kummissjoni ma setgħetx tikkonkludi mit-tagħrif disponibbli jekk it-taxxa introdotta bid-Digriet Liġi 197/2002 imħallsa fuq il-prodotti importati hijiex ekwivalenti għall-kostijiet tas-servizzi li minnhom ibbenefikaw il-prodotti sekondarji ġġenerati minn dawn il-prodotti importati, u li konsegwentement, il-prodotti importanti setgħu jibbenefikaw mis-servizzi ffinanzjati permezz tal-miżura ta’ għajnuna bl-istess mod bħall-prodotti domestiċi.
(191)
Skont l-Artikolu 3(2) tad-Digriet Liġi 244/2003, l-istabbilimenti tal-biċċeriji u tat-tqattigħ, l-imfaqas u l-faċilitajiet għall-produzzjoni tal-bajd għandhom iħallsu t-taxxi stipulati fl-Anness 1 tad-Digriet Liġi 197/2002, bl-eċċezzjoni tal-organizzazzjonijiet li jibbenefikaw mill-iskema alternattiva stabbilita minn dan id-Digriet, li għandhom iħallsu t-taxxi stipulati fl-Anness 2 sakemm il-pjan għall-materjali tal-Kategorija 3 jiġi approvat. Għall-materjali tal-Kategoriji 1 u 2, sakemm il-pjan jiġi approvat, kellhom iħallsu EUR 0,35/kg ta’ materjal (l-Artikolu 5(1) tad-Digriet Liġi 244/2003).
(192)
Fir-rigward tal-emendi magħmula mid-Digriet Liġi 244/2003 għas-sistema tat-taxxa, il-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet Portugiżi biex juru li l-prodotti importati kienu bbenefikaw minn dawn is-servizzi bl-istess mod bħall-prodotti domestiċi.
(193)
L-awtoritajiet Portugiżi kkonfermaw li t-taxxa introdotta bid-Digriet Liġi 244/2003 kienet ibbażata fuq il-prodotti sekondarji ġġenerati effettivament minnhom u li l-prodotti importati setgħu jibbenefikaw bl-istess mod minn dawn is-servizzi. Il-Kummissjoni madankollu nnotat li l-awtoritajiet Portugiżi ma ppreżentawx dejta biex jappoġġaw dawn id-dikjarazzjonijiet.
(194)
Minħabba n-nuqqas ta’ provi, il-Kummissjoni ma setgħetx tikkonkludi jekk it-taxxa introdotta bid-Digriet Liġi 244/2003 mħallsa kinitx ekwivalenti għall-kostijiet tas-servizzi li minnhom ibbenefikaw il-prodotti sekondarji ġġenerati minn dawn il-prodotti importati, u li konsegwentement, il-prodotti importati setgħu jibbenefikaw mis-servizzi ffinanzjati permezz tal-miżura ta’ għajnuna bl-istess mod bħall-prodotti domestiċi.
(195)
Il-Kummissjoni tikkunsidra li s-sistema ta’ tassazzjoni stabbilita abbażi tad-Digriet Liġi 197/2002 u tal-iskema tranżizzjonali stabbilita bl-Artikolu 3(2) u l-Artikolu 5(2) tad-Digriet Liġi 244/2003 mhix konformi mal-Artikolu 110 tat-TFUE minħabba l-eżistenza ta’ sistema li kienet potenzjalment diskriminatorja fil-każ ta’ prodotti importati minn Stati Membri oħra, li wkoll kellhom iħallsu t-taxxa.
VI. KONKLUŻJONIJIET
(196)
B’dispjaċir il-Kummissjoni tistqarr li l-Portugall kien ta għajnuniet kontra l-liġi, favur il-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-iskart tal-biċċeriji, u kiser l-Artikolu 108(3) tat-TFUE.
(197)
L-għajnuniet favur il-ġbir, it-trasport, l-ipproċessar u l-qerda tal-iskart tal-biċċeriji kienu jirrispettaw id-dispożizzjoniet Komunitarji applikabbli fil-livell tal-benefiċjarji. Madankollu, il-finanzjament ta’ dawn l-għajnuniet minn sistema ta’ tassazzjoni stabbilita abbażi tad-Digriet Liġi 197/2002 u tal-iskema tranżizzjonali stabbilita bl-Artikolu 3(2) u l-Artikolu 5(2) tad-Digriet Liġi 244/2003 mhux konformi mas-suq intern minħabba l-eżistenza ta’ sistema li kienet potenzjalment diskriminatorja fil-każ ta’ prodotti importati minn Stati Membri oħrajn, li wkoll kellhom iħallsu t-taxxa.
(198)
Il-Kummissjoni tikkunsidra li f’dan il-każ huwa xieraq li tadotta deċiżjoni kundizzjonali billi tuża l-possibbiltà offerta mill-Artikolu 7(4) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999, fejn il-Kummissjoni tista’ tehmeż ma’ deċiżjoni pożittiva kundizzjonijiet li suġġett għalihom l-għajnuna tista’ tkun ikkunsidrata li hija kompatibbli mas-suq komuni u tista’ tpoġġi obbligi sabiex jawtorizzaw konformità mad-deċiżjoni li għandha tkun osservata.
(199)
Sabiex jitranġa l-ksur tal-Artikolu 110 tat-TFUE, u biex titneħħa wkoll b’mod retroattiv id-diskriminazzjoni potenzjali, il-Portugall għandu jipproċedi b’rimborż ta’ parti mit-taxxa fuq il-prodotti minn Stati Membri oħra fi żmien limitat u taħt kundizzjonijiet stipulati mill-Kummissjoni. Jekk dan il-ksur jitranġa l-għajnuna konċernata ssir kompatibbli mat-Trattat.
(200)
Il-Kummissjoni għandha tiffissal-kundizzjonijiet li jridu jiġu mħarsa għal dan ir-rimborż. Il-Portugall għandu għalhekk iħallas lura lil dawk il-persuni li ħallsu t-taxxa dik il-parti minnha li affettwat prodotti minn Stati Membri bejn id-data ta’ meta ġiet imposta l-ewwel darba fid-Digriet Liġi Nru 197/2002 u d-data ta’ meta ġiet imposta l-aħħar, qabel it-tmiem tal-iskema tranżizzjonali introdotta bid-Digriet Liġi Nru 244/2003. Għal dak il-għan, il-Portugall għandu jiżgura li dawn il-kundizzjonijiet jitħarsu:
-
jekk jistgħu jissottomettu evidenza li t-taxxa ġiet imposta fuq il-prodotti importati minn Stati Membri oħra, il-persuni li ħallsu t-taxxa jistgħu jitolbu lura l-proporzjoni tad-dħul mit-taxxa maħsub biex jiffinanzja l-parti tal-għajnuna li esklussivament tibbenefika l-prodotti domestiċi. Dawn it-talbiet għar-rimborż għandhom jiġu introdotti fi żmien stabbilit f’konformità mal-liġi nazzjonali u fl-ebda każ fi żmien anqas minn sitt xhur mid-data tal-pubblikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni;
-
il-Portugall għandu jistma d-diskriminazzjoni eventwali li affettwat il-prodotti importati. Għal dan il-għan, il-Portugall għandu jivverifika, matul perjodu ta’ referenza, l-ekwivalenza finanzjarja bejn l-ammont globali mħallas fuq prodotti domestiċi bħala t-taxxa konċernata u l-vantaġġi li dawn il-prodotti jibbenefikaw esklussivament minnhom;
-
ir-rimborż għandu jsir fi żmien massimu ta’ sitt xhur mid-data ta’ meta ssir it-talba;
-
l-ammonti rimborżati għandhom jinkludu l-imgħax ikkalkulat mid-data minn meta tħallsu sad-data tar-rimborż attwali. Dan l-imgħax għandu jiġi kkalkulat abbażi tar-rata ta’ referenza tal-Kummissjoni stipulata bil-metodu tal-fissazzjoni tar-rati ta’ referenza u ta’ skont (54);
-
l-awtoritajiet Portugiżi għandhom jaċċettaw kwalunkwe evidenza raġonevoli minn għand min ħallas it-taxxa fir-rigward tal-prodotti li jkunu ġejjin minn Stati Membri oħra;
-
id-dritt għar-rimborż ma jistax ikun suġġett għal kwalunkwe kundizzjoni oħra, partikularment dik li t-taxxa ma tkunx ġiet trasferita;
-
fil-każ li t-taxxa tkun għada ma tħallsitx, l-awtoritajiet Portugiżi għandhom formalment jirrinunzjaw il-ħlas tal-proporzjon tat-taxxa impost fuq prodotti importati minn Stati Membri oħra u maħsub biex jiffinanzja l-parti tal-għajnuna li tibbenefika esklussivament il-prodotti domestiċi. Għandhom jirrinunzjaw ukoll kwalunkwe imgħax fuq ħlas tard ta’ din il-parti;
-
il-Portugall għandu jieħu l-impenn li jippreżenta rapport komplet li jipprova t-twettiq tajjeb tal-metodu tar-rimborż, fil-każ li l-Kummissjoni titolbu;
-
jekk fi Stat Membru ieħor tiġi imposta taxxa b’għanijiet simili fuq l-istess prodotti li kienu ġew suġġetti għat-taxxa tal-Portugall, l-awtoritajiet Portugiżi għandhom jieħdu l-impenn biex iħallsu lura lil dawk il-persuni li kienu ħallsu t-taxxa għal dik il-parti li affettwat prodotti minn dak l-Istat Membru l-ieħor.
-
il-Portugall għandu jieħu l-impenn li jgħarraf b’din id-deċiżjoni lil dawk kollha li setgħu ħallsu t-taxxa,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna mill-Istat mogħtija mill-Portugall abbażi tad-Digriet Liġi Nru 393-B/98 tal-4 ta’ Diċembru 1998 hija kompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 2
1. L-għajnuna mill-Istat mogħtija mill-Portugall abbażi tad-Digriet Liġi Nru 197/2002 tal-25 ta’ Settembru 2002 u tal-iskema tranżizzjonali stabbilita bl-Artikolu 3(2) tad-Digriet Liġi Nru 244/2003 tas-7 ta’ Ottubru 2003 hija kompatibbli mas-suq intern, bil-kundizzjoni li l-Portugall iħallas lura lil dawk il-persuni li ħallsu t-taxxa dik il-parti minnha li affettwat prodotti minn Stati Membri oħra bejn id-data ta’ meta ġiet imposta l-ewwel darba fid-Digriet Liġi Nru 197/2002 u d-data ta’ meta ġiet imposta l-aħħar, qabel it-tmiem tal-iskema tranżizzjonali introdotta bid-Digriet Liġi Nru 244/2003.
2. Għal dan il-għan, il-Portugall għandu jiżgura li dawn il-kundizzjonijiet jitħarsu:
-
jekk jistgħu jissottometti evidenza li t-taxxa ġiet imposta fuq il-prodotti importati minn Stati Membri oħra, il-persuni li ħallsu t-taxxa jistgħu jitolbu rimborż ta’ parti proporzjonali tad-dħul mit-taxxa maħsuba biex tiffinanzja l-parti tal-għajnuna li esklussivament tibbenefika l-prodotti domestiċi. Dawn it-talbiet għar-rimborż għandhom jiġu introdotti fi żmien stabbilit f’konformità mal-liġi nazzjonali u fl-ebda każ fi żmien anqas minn sitt xhur mid-data tal-pubblikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni
-
Il-Portugall għandu jistma d-diskriminazzjoni eventwali li affettwat il-prodotti importati. Għal dan il-għan, il-Portugall għandu jivverifika, matul perjodu ta’ referenza, l-ekwivalenza finanzjarja bejn l-ammont globali mħallas fuq prodotti domestiċi bħala t-taxxa konċernata u l-vantaġġi li dawn il-prodotti jibbenefikaw esklussivament minnhom;
-
ir-rimborż għandu jsir fi żmien massimu ta’ sitt xhur mid-data ta’ meta ssir it-talba;
-
l-ammonti rimborżati għandhom jinkludu l-imgħax ikkalkulat mid-data minn meta tħallset it-taxxa sad-data tar-rimborż attwali. Dan l-imgħax għandu jiġi kkalkulat abbażi tar-rata ta’ referenza tal-Kummissjoni stipulata bil-metodu tal-fissazzjoni tar-rati ta’ referenza u ta’ skont (55);
-
l-awtoritajiet Portugiżi għandhom jaċċettaw kwalunkwe evidenza raġonevoli mingħand min ħallas it-taxxa biex jippruvaw l-ammont li jkun tħallas fir-rigward tal-prodotti minn Stati Membri oħra;
-
id-dritt għar-rimborż ma jistax ikun suġġett għal kwalunkwe kundizzjoni oħra, partikularment dik li t-taxxa ma tkunx ġiet trasferita;
-
fil-każ li t-taxxa tkun għada ma tħallsitx, l-awtoritajiet Portugiżi għandhom formalment jirrinunzjaw il-ħlas tal-proporzjon tat-taxxa impost fuq prodotti importati minn Stati Membri oħra u maħsub biex jiffinanzja l-parti tal-għajnuna li tibbenefika esklussivament il-prodotti domestiċi. Għandhom jirrinunzjaw ukoll kwalunkwe imgħax fuq ħlas tard ta’ din il-parti;
-
il-Portugall għandu jieħu l-impenn li jippreżenta rapport komplet li jipprova t-twettiq tajjeb tal-metodu ta’ rimborż, fil-każ li l-Kummissjoni titolbu;
-
jekk fi Stat Membru ieħor tiġi imposta taxxa b’għanijiet simili fuq l-istess prodotti li kienu ġew suġġetti għat-taxxa tal-Portugall, l-awtoritajiet Portugiżi għandhom jieħdu l-impenn li jirrimborżaw lil dawk il-persuni li ħallsu t-taxxa għal dik il-parti li affettwat prodotti ta’ dak l-Istat Membru l-ieħor.
-
il-Portugall għandu jieħu l-impenn li jgħarraf b’din id-deċiżjoni lil dawk kollha li setgħu ħallsu t-taxxa.
Artikolu 3
Il-Portugall għandu jinforma lill-Kummissjoni, fi żmien xahrejn mid-data tan-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, bil-miżuri li jkun ħa biex ikun konformi magħha.
Artikolu 4
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Portugiża.
Magħmul fi Brussell, it-13 ta’ Lulju 2011.