РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 883/2011 НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
от 25 август 2011 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 25/2009 относно баланса на сектор „Парично-финансови институции“ (ЕЦБ/2008/32)
(ЕЦБ/2011/12)
УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
като взе предвид член 5 от Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 2533/98 на Съвета от 23 ноември 1998 г. относно събирането на статистическа информация от Европейската централна банка (1), и по-специално член 5, параграф 1 и член 6, параграф 4,
като взе предвид становището на Европейската комисия (2),
като има предвид, че:
(1)
Директива 2009/110/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 септември 2009 г. относно предприемането, упражняването и пруденциалния надзор на дейността на институциите за електронни пари и за изменение на директиви 2005/60/ЕО и 2006/48/ЕО, и за отмяна на Директива 2000/46/ЕО (3) позволи юридически лица да издават електронни пари, без да е необходимо да придобиват статут на кредитни институции.
(2)
Вследствие на това и за да продължи събирането на статистическа информация в сектора „Парично-финансови институции“ (ПФИ) относно институции за електронни пари, които са основно ангажирани с финансово посредничество под формата на издаване на електронни пари, е необходимо коригиране на определението на ПФИ, а оттук и актуализиране на определенията на „институция за електронни пари“ и „електронни пари“ в настоящия регламент. Институциите за електронни пари в рамките на сектора „ПФИ“ следва да бъдат класифицирани в категорията „други ПФИ“.
(3)
Измененията на определението на институции за електронни пари и на предвидените за тях изисквания съгласно Директива 2009/110/ЕО направиха неактуални разпоредбите на Регламент (ЕО) № 25/2009 на Европейската централна банка (ЕЦБ/2008/32) (4) относно предоставянето на дерогации от изискванията за отчетност по отношение на институции за електронни пари, поради което съответните разпоредби на Регламент (ЕО) № 25/2009 (ЕЦБ/2008/32) следва да бъдат заличени.
(4)
Насоките относно общо определение на европейски фондове на паричния пазар (ФПП), издадени на 19 май 2010 г. от Европейския комитет на регулаторите на ценни книжа (Committee of European Securities Regulators - CESR), предшественика на Европейския орган за ценни книжа и пазари, имат за цел да подобрят защитата на инвеститорите чрез определяне на критерии, които се прилагат от всеки фонд, който желае да се представя на пазара като ФПП, и да служат като препоръка за европейските национални законодатели за целите на надзора. В тази връзка е уместно в Регламент (ЕО) № 25/2009 (ЕЦБ/2008/32) да се въведат съответни нови критерии за идентифициране на ФПП за статистически цели на Европейската система на централните банки, така че съвкупността от ФПП да съответства на критериите за идентифициране, които се очаква да се прилагат за целите на надзора, следвайки горепосочените насоки на CESR. Същевременно тази промяна има за цел да повиши пазарната прозрачност и да улесни управленската отчетност относно фондовете,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕО) № 25/2009 (ЕЦБ/2008/32) се изменя, както следва:
1.
Член 1 се изменя, както следва:
а)
първото тире се заменя със следното:
„-
„парично-финансова институция“ (ПФИ) означава резидентно предприятие, което принадлежи към някой от следните сектори:
i)
централни банки;
ii)
кредитни институции съгласно определението в член 4, параграф 1 от Директива 2006/48/ЕО;
iii)
други ПФИ, т.е. 1) други финансови институции, чиято дейност е i) да приемат депозити и/или близки заместители на депозити от лица, различни от ПФИ, и ii) за своя собствена сметка (поне в икономически смисъл) да предоставят кредити и/или да инвестират в ценни книжа; или 2) такива институции за електронни пари, които са основно ангажирани с финансово посредничество под формата на издаване на електронни пари;
iv)
фондове на паричния пазар (ФПП) съгласно определението в член 1а.
Относно критерия по точка iii), точка 1), подточка i) по-горе, степента на заменяемост между инструментите, емитирани от други ПФИ, и депозитите, вложени в кредитни институции, определя тяхната класификация като ПФИ, при условие че те отговарят на критерия по точка iii), точка 1), подточка ii),“;
б)
осмото тире се заменя със следното:
„-
„институция за електронни пари“ и „електронни пари“ означават институция за електронни пари и електронни пари съгласно определенията в член 2, параграфи 1 и 2 от Директива 2009/110/ЕО (5).
2.
Добавя се следният член 1a:
„Член 1а
Идентифициране на ФПП
За целите на настоящия правен акт като ФПП ще се третират предприятия за колективно инвестиране, които отговарят на всички посочени по-долу критерии, при което:
а)
преследват инвестиционната цел да поддържат главница на фонд и да осигуряват възвръщаемост, съизмерима с лихвените проценти на инструментите на паричния пазар;
б)
инвестират в инструменти на паричния пазар, които отговарят на критериите за инструменти на паричния пазар, определени в Директива 2009/65/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 г. относно координирането на законовите, подзаконовите и административните разпоредби относно предприятията за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа (ПКИПЦК) (6) или в депозити в кредитни институции, или като алтернатива, гарантират, че ликвидността и стойността на портфейла, в който инвестират, са оценени на еквивалентна основа;
в)
гарантират, че инструментите на паричния пазар, в които инвестират, са с високо качество съгласно определеното от управляващото дружество. Качеството на инструмент на паричния пазар се определя, inter alia, въз основа на следните фактори:
-
кредитното качество на инструмента на паричния пазар,
-
естеството на категориите активи, представени от инструмента на паричния пазар,
-
за структурирани финансови инструменти, оперативния риск и риска, свързан с контрагента, присъщи на структурираната финансова транзакция,
-
ликвидния профил;
г)
гарантират, че техният портфейл има среднопретеглен матуритет не повече от шест месеца и среднопретеглен срок на живот не повече от дванадесет месеца;
д)
представят ежедневно нетна стойност на активите и изчисление на цената на техните акции/дялове, както и ежедневно записване и изкупуване на акции/дялове;
е)
ограничават инвестициите в ценни книжа до такива с остатъчен матуритет до датата на обратно изкупуване, по-малък от или равен на две години, при условие че оставащият срок до датата на следваща актуализация на лихвения процент е по-малък от или равен на 397 дни, при което ценните книжа с плаващ лихвен процент следва да се актуализират спрямо лихвен процент или индекс на паричния пазар;
ж)
ограничават инвестициите в други предприятия за колективно инвестиране до такива, отговарящи на определението на ФПП;
з)
не поемат преки или непреки капиталови или стокови експозиции, включително чрез деривативи, и използват деривативи само в съответствие със стратегията на фонда за инвестиране на паричния пазар. Деривативи, които водят до валутна експозиция, могат да бъдат използвани само с цел хеджиране. Инвестиции в ценни книжа, които не са в основна валута, са разрешени, при условие че валутната експозиция е изцяло хеджирана;
и)
имат постоянна или променлива нетна стойност на активите.
3.
В член 8 параграф 4 се заличава.
4.
Без да се засяга член 2 от настоящия регламент, в част 1 от приложение I раздел 2 се заменя със следното:
„Раздел 2:
Спецификации за критериите за идентифициране на ФПП
За целите на член 1а от настоящия регламент:
а)
инструментът на паричния пазар се счита с високо кредитно качество, ако му е присъден един от двата най-високи възможни краткосрочни кредитни рейтинга от всяка призната агенция за кредитен рейтинг, която е оценила този инструмент, или ако не е оценен, инструментът е с равностойно качество съгласно установеното чрез вътрешния процес на определяне на кредитни рейтинги на управляващото дружество. Когато призната агенция за кредитен рейтинг разделя своя най-висок краткосрочен кредитен рейтинг на две категории, тези два рейтинга се считат за една категория и следователно за най-високия възможен рейтинг;
б)
фондът на паричния пазар може като изключение от изискването в буква а) да държи държавна емисия поне с инвестиционен рейтинг, при което „държавна емисия“ означава инструменти на паричния пазар, които са емитирани или гарантирани от органи на централната, регионалната или местната власт, централна банка на държава-членка, ЕЦБ, Европейския съюз или Европейската инвестиционна банка;
в)
при изчисляване на среднопретегления срок на живот за ценни книжа, включително структурирани финансови инструменти, изчисляването на матуритета се основава на остатъчния матуритет до обратното изкупуване на инструментите. Когато обаче финансов инструмент включва пут опция, датата на упражняване на пут опцията може да бъде използвана вместо законния остатъчен матуритет, само ако по всяко време са изпълнени следните условия:
-
пут опцията може да бъде свободно упражнена от управляващото дружество на датата на нейното упражняване,
-
цената на упражняване на пут опцията остава близка до очакваната стойност на инструмента на следващата дата на упражняване,
-
инвестиционната стратегия на ФПП предполага съществуване на голяма вероятност опцията да бъде упражнена на следващата дата на упражняване;
г)
при изчисляване на среднопретегления срок на живот и на среднопретегления матуритет се вземат предвид влиянието на финансовите деривативни инструменти, депозитите и техниките за ефективно управление на портфейла;
д)
„среднопретеглен матуритет“ означава мярка за средната продължителност на времето до матуритета на всички основни ценни книжа във фонда, претеглена така, че да отразява относителния дял във всеки от държаните инструменти, допускайки, че матуритетът на инструменти с плаващ лихвен процент е времето, оставащо до датата на следваща актуализация на лихвения процент спрямо лихвения процент на паричния пазар, а не оставащото време преди момента, в който трябва да се погаси стойността на главницата на ценните книжа. На практика среднопретегленият матуритет се използва за измерване на чувствителността на ФПП към променящите се лихвени проценти на паричния пазар;
е)
„среднопретеглен срок на живот“ означава среднопретеглен остатъчен матуритет на всяка държана във фонда ценна книга, представляващ времето до пълното погасяване на главницата, независимо от лихвения процент и без дисконтиране. За разлика от изчисляването на среднопретегления матуритет, изчисляването на среднопретегления срок на живот за ценните книжа с плаващ лихвен процент и структурираните финансови инструменти не позволява използването на дати на актуализация на лихвения процент, а вместо това използва единствено посочения краен матуритет на ценната книга. Среднопретегленият срок на живот се използва за измерване на кредитния риск, като колкото повече се отлага изплащането на главницата, толкова по-голям е кредитният риск. Среднопретегленият срок на живот също така се използва за ограничаване на ликвидния риск;
ж)
„инструменти на паричния пазар“ означава инструменти, които обичайно се търгуват на паричния пазар и които са ликвидни и имат стойност, която може да бъде точно определена по всяко време;
з)
„управляващо дружество“ означава дружество, чиято обичайна дейност е управление на портфейла на ФПП.“
Член 2
Преходна разпоредба
Националните централни банки (НЦБ) могат да продължават да събират статистическа информация съгласно Регламент (ЕО) № 25/2009 (ЕЦБ/2008/32) от ФПП, които са резиденти в техните държави-членки и които са идентифицирани в съответствие с предишния раздел 2 от приложение I, част 1 към Регламент (ЕО) № 25/2009 (ЕЦБ/2008/32), най-късно до 31 януари 2012 г. Те уведомяват всички засегнати ФПП за решението си да прилагат настоящата преходна разпоредба. НЦБ започват да събират статистическа информация от ФПП, идентифицирани в съответствие с член 1а от Регламент (ЕО) № 25/2009 (ЕЦБ/2008/32), най-късно от 1 февруари 2012 г.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено във Франкфурт на Майн на 25 август 2011 година.
REGOLAMENT TAL-BANK ĊENTRALI EWROPEW (UE) Nru 883/2011
tal-25 ta’ Awwissu 2011
li jemenda r-Regolament (KE) Nru 25/2009 dwar il-karta tal-bilanċ tas-settur tal-istituzzjonijiet finanzjarji monetarji (BĊE/2008/12)
(BĊE/2011/12)
IL-KUNSILL GOVERNATTIV TAL-BANK ĊENTRALI EWROPEW,
Wara li kkunsidra l-Artikolu 5 tal-Istatut tas-Sistema Ewropea tal-Banek Ċentrali u tal-Bank Ċentrali Ewropew,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2533/98 tat-23 ta’ Novembru 1998, dwar il-ġbir ta’ tagħrif statistiku mill-Bank Ċentrali Ewropew (1), u b’mod partikolari l-Artikoli 5(1) u 6(4),
Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Kummissjoni Ewropea (2),
Billi:
(1)
Id-Direttiva 2009/110/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Settembru 2009 dwar il-bidu, l-eżerċizzju u s-superviżjoni prudenzjali tan-negozju tal-istituzzjonijiet ta’ flus elettroniċi li temenda d-Direttivi 2005/60/KE u 2006/48/KE u li tħassar id-Direttiva 2000/46/KE (3)awtorizzat lil persuni legali biex joħorġu flus elettroniċi mingħajr il-ħtieġa li jiksbu l-istat ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu.
(2)
Bħala konsegwenza ta’ dan u sabiex jitkompla l-ġbir ta' statistika fis-settur tal-istituzzjonijiet finanzjarji monetarji (IFMi) dwar l-istituzzjonijiet ta’ flus elettroniċi li huma prinċipalment involuti f’intermedjazzjoni finanzjarja bħala dawk li joħorġu l-flus elettroniċi, huwa meħtieġ illi d-definizzjoni ta’ IFMi tiġi aġġustata, u li għalhekk jiġu emendati wkoll id-definizzjonijiet ta’ ‘istituzzjoni ta’ flus elettroniċi’ u ta’ ‘flus elettroniċi’ f’dan ir-Regolament. Istituzzjonijiet ta’ flus elettroniċi fi ħdan is-settur tal-IFMi għandhom ikunu kklassifikati taħt il-kategorija ‘IFMi oħra’.
(3)
L-emendi għad-definizzjoni ta’ u r-rekwiżiti imposti fuq l-istituzzjonijiet ta’ flus elettroniċi skont id-Direttiva 2009/110/KE għamlu lid-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KE) Nru 25/2009 tal-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE/2008/32) (4) dwar l-għoti ta’ derogi għar-rekwiżiti ta’ rappurtar lil istituzzjonijiet ta’ flus elettroniċi skaduti u għalhekk id-dispożizzjonijiet rispettivi tar-Regolament (KE) Nru 25/2009 (BĊE/2008/32) għandhom jitħassru.
(4)
Il-linji gwida dwar definizzjoni komuni tal-fondi tas-swieq tal-flus Ewropei (MMFs) maħruġin fid-19 ta’ Mejju 2010 mill-Kumitat tar-Regolaturi Ewropej tat-Titoli (CESR), il-predeċessur tal-Awtorità Ewropea għat-Titoli u s-Swieq, għandhom l-għan li jtejbu l-protezzjoni tal-investitur billi jistabbilixxu l-kriterji li għandhom jiġu applikati minn kull fond li jixtieq jippromwovi lilu nnifsu bħala MMF u jservu bħala rakkomandazzjoni għal-leġiżlaturi nazzjonali Ewropej għal finijiet superviżorji. Fid-dawl ta’ dan, huwa xieraq illi fir-Regolament BĊE/2008/32 jiddaħħlu kriterji ta’ identifikazzjoni ġodda korrispondenti għall-MMFs għal finijiet ta’ statistika tas-Sistema Ewropea tal-Banek Ċentrali sabiex il-popolazzjoni tal-MMFs tiġi allinjata mal-kriterji ta’ identifikazzjoni li huma mistennija li japplikaw għal finijiet superviżorji skont il-fuq imsemmija Linji Gwida tal-CESR. Fl-istess waqt, din il-bidla għandha l-għan li żżid it-trasparenza fis-suq u tiffaċilita r-rappurtar dwar il-ġestjoni tal-fondi,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Ir-Regolament (KE) Nru 25/2009 (BĊE/2008/32) huwa emendat kif ġej:
1.
L-Artikolu 1 huwa emendat kif gej:
(a)
L-ewwel inċiż huwa sostitwit b’li ġej:
“-
“istituzzjoni finanzjarja monetarja” (IFM) tfisser istituzzjoni ta’ kreditu residenti li tappartjeni għal wieħed mis-setturi li ġejjin:
(i)
banek ċentrali;
(ii)
istituzzjonijiet ta’ kreditu kif definiti fl-Artikolu 4(1) tad-Direttiva 2006/48/KE;
(iii)
IFMi oħra, jiġifieri (1) istituzzjonijiet finanzjarji oħra li n-negozju tagħhom huwa li (i) jirċievu depożiti u/jew sostituti viċini għal depożiti mingħand entitajiet li mhumiex IFMi; u (ii) f’isimhom, tal-anqas f’termini ekonomiċi, jagħtu kreditu u/jew jagħmlu investimenti f’titoli; jew (2) dawk l-istituzzjonijiet ta’ flus elettroniċi li huma prinċipalment involuti f’intermedjazzjoni finanzjarja fil-forma ta’ ħruġ ta’ flus elettroniċi;
(iv)
fondi tas-swieq tal-flus (MMFs) kif definiti fl-Artikolu 1a.
Fir-rigward tal-kriterju fil-punt (iii)(1)(i) aktar ‘il fuq, il-grad ta’ sostitwibbiltà bejn l-istrumenti maħruġin minn IFMi oħrajn u d-depożiti mpoġġija ma’ istituzzjonijiet ta’ kreditu għandhom jiddeterminaw il-klassifikazzjoni tagħhom bħala IFMi, sakemm jissodisfaw il-kriterju fil-punt (iii)(1)(ii),”.
(b)
It-tmien inċiż huwa sostitwit b’li ġej:
“-
“istituzzjoni ta’ flus elettroniċi” u “flus elettroniċi” ifissru istituzzjoni ta' flus elettroniċi u flus elettroniċi kif definiti fl-Artikolu 2(1) u 2(2) tad-Direttiva 2009/110/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (*).
(*) ĠU L 267, 10.10.2009, p. 7.”" 						
2.
L-Artiklu 1a li ġej huwa mdaħħal:
“Artikolu 1a
Identifikazzjoni ta’ MMFs
Għall-finijiet ta’ dan l-att legali, l-impriżi ta’ investiment kollettiv li jikkonformaw mal-kriterji kollha li ġejjin għandhom jiġu ttrattati bħala MMFs, fejn huma:
(a)
jagħmlu investiment bil-għan li jinżamm il-kapital ta’ fond u jingħata rendiment skont ir-rati ta’ imgħax ta’ strumenti tas-suq tal-flus;
(b)
jinvestu fi strumenti tas-suq tal-flus li jikkonformaw mal-kriterji għall-istrumenti tas-suq tal-flus stabbiliti f’Direttiva 2009/65/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta' Lulju 2009 dwar il-koordinazzjoni ta’ liġijiet, regolamenti u dispożizzjonijiet amministrattivi fir-rigward tal-impriżi ta’ investiment kollettiv f’titoli trasferibbli (UCITS) (**), jew depożiti ma’ istituzzjonijiet ta’ kreditu jew, bħala alternattiva, jiżguraw illi l-likwidità u l-valutazzjoni tal-portafoll li jinvestu fih jiġu evalwati fuq bażi ekwivalenti;
(c)
jiżguraw illi l-istrumenti tas-suq tal-flus li jinvestu fihom ikunu ta’ kwalità għolja, kif determinat mill-kumpanija għall-ġestjoni. Il-kwalità ta’ strument tas-suq tal-flus għandha tiġi kkunsidrata, inter alia, fuq il-bażi tal-fatturi li ġejjin:
-
il-kwalità tal-kreditu tal-istrument tas-suq tal-flus;
-
it-tip ta' klassi tal-attiv irrappreżentat mill-istrument tas-suq tal-flus;
-
għal strumenti finanzjarji strutturati, ir-riskju operattiv u tal-kontroparti inerenti fit-tranżazzjoni finanzjarja strutturata;
-
il-profil tal-likwidità;
(d)
jiżgura illi l-portafoll tagħhom ikollu maturità b’medja ppeżata (WAM) ta’ mhux aktar minn sitt xhur u tul tal-medja ppeżata (WAL) ta’ mhux aktar minn 12-il xahar;
(e)
jipprovdu valur nett tal-assi (NAV) ta’ kuljum u kalkolu tal-prezz tal-ishma/unitajiet tagħhom, u sottoskrizzjoni u fidi ta’ ishma/unitajiet ta’ kuljum;
(f)
jillimitaw l-investiment fit-titoli għal dawk b’maturità residwa sad-data tal-fidi legali ta’ anqas minn jew ekwivalenti għal sentejn, bil-patt illi ż-żmien li jkun baqa’ sad-data li jmiss li fiha terġa tiġi ssettjata mill-ġdid ir-rata ta’ imgħax ikun anqas minn jew ekwivalenti għal 397 jum filwaqt li t-titoli b’rata varjabbli għandhom jiġu ssettjati mill-ġdid għal rata jew indiċi tas-suq tal-flus;
(g)
jllimitaw l-investiment f’impriżi ta’ investiment kollettiv oħra għal dawk li jikkonformaw mad-definizzjoni ta’ MMFs;
(h)
ma jesponix ruħhom direttament jew indirettament għall-ekwità jew materja prima inkluż permezz ta’ derivati u li jużaw biss id-derivati skont l-istrateġija għall-investiment fis-suq tal-flus tal-fond. Derivati li jesponu l-kambju barrani jistgħu jintużaw biss għal finijiet ta’ iħħeġġjar. Investiment f’titoli li mhumiex f’munita bażi huwa permess sakemm l-iskopertura tal-munita tkun iħħeġġjata kollha;
(i)
għandhom NAV kostanti jew varjabbli.
(**) ĠU L 302, 17.11.2009, p. 32.”" 						
3.
Fl-Artikolu 8, il-paragrafu 4 huwa mħassar.
4.
Mingħajr preġudizzju għal Artikolu 2 ta’ dan ir-Regolament, f’Parti 1 ta’ Anness I, Taqsima 2 hija sostitwita b’li ġej:
“Taqsima 2:
Speċifikazzjonjiet għall-kriterji għall-identifikazzjoni tal-MMFs
Għall-finijiet ta’ Artikolu 1a ta’ dan ir-Regolament:
(a)
l-istrument tas-suq tal-flus għandu jkun meqjus bħala ta’ kwalita ta’ kreditu għolja, jekk ikun ingħata wieħed mill-ogħla żewġ klassifikazzjonijiet tal-kreditu fuq żmien qasir disponibbli minn kull aġenzija ta’ klassifikazzjoni tal-kreditu rikonoxxuta li tkun ikklassifikat l-istrument jew, jekk l-istrument mhux ikklassifikat, ikun ta’ kwalità ekwivalenti kif determinat mill-proċess ta’ klassifikazzjoni intern tal-kumpanija għall-ġestjoni. Fejn aġenzija ta’ klassifikazzjoni tal-kreditu rikonoxxuta taqsam l-ogħla klassifikazzjoni fuq żmien qasir f’żewġ katergoriji, żewġ klassifikazzjonijiet għandhom jitqiesu bħala kategorija waħda u għaldaqstant l-ogħla klassifikazzjoni disponibbli;
(b)
il-fond tas-suq tal-flus jista’ bħala eċċezzjoni għar-rekwiżit fil-paragrafu (a), iżomm ħruġ sovran li huwa mill-anqas ta’ kwalita’ ta’ klassifika ta’ investiment, fejn ‘ħruġ sovran’ tfisser strumenti tas-suq tal-flus maħruġin jew iggarantiti minn awtorità ċentrali, reġjonali jew lokali jew bank ċentrali ta’ Stat Membru, il-BĊE, l-Unjoni Ewropea jew il-Bank Ewropew għall-Investiment;
(c)
meta jkun qed jiġi kkalkolat il-WAL għal titoli, inklużi strumenti finanzjarji strutturati, il-kalkolazzjoni tal-maturità hija bbażata fuq il-maturità residwa sal-fidi legali tal-istrumenti. Madankollu, fejn strument finanzjarju jkollu opzjoni ta’ bejgħ integrata, id-data tat-twettiq tal-opzjoni ta’ bejgħ tista’ tintuża minflok il-maturità residwa legali biss jekk il-kundizzjonijet li ġejjin ikunu sodisfatti f’kull ħin:
-
l-opzjoni ta’ bejgħ tista’ tiġi eżerċitata liberament mill-kumpanija għall-ġestjoni fid-data tal-eżerċitar tagħha;
-
il-prezz tal-eżerċitar tal-opzjoni ta’ bejgħ jibqa’ viċin tal-valur mistenni tal-istrument fid-data tal-eżerċitar li jmiss;
-
l-istrateġija għall-investiment tal-MMF timplika illi hemm probabbiltà għolja illi l-opzjoni tiġi eżerċitata fid-data tal-eżerċitar li jmiss;
(d)
meta jkunu qed jiġu kkalkulati kemm il-WAL kif ukoll il-WAM, l-impatt tal-istrumenti finanzjarji derivati, id-depożiti u t-tekniċi ta’ ġestjoni tal-portafoll effiċjenti għandhom jiġu kkunsidrati;
(e)
‘maturità b’medja ppeżata’ (WAM) għandha tfisser kejl tat-tul ta’ żmien medju sal-maturità tat-titoli sottostanti kollha fil-fond ippeżat sabiex jirrifletti l-investimenti relattivi f’kull strument, bl-assunzjoni illi l-maturità ta’ strument b’rata varjabbli hija ż-żmien li għad baqa’ sakemm tiġi ssettjata mill-ġdid ir-rata ta’ imgħax għar-rata tas-suq tal-flus, minflok iż-żmien li għad baqa’ qabel ma jkollu jitħallas lura l-valur prinċipali tat-titolu. Fil-prattika, il-WAM jintuża biex titkejjel is-sensittività ta’ MMF għat-tibdil fir-rati ta’ imgħax tas-suq tal-flus;
(f)
‘tul tal-medja ppeżata’ (WAL) għandha tfisser il-medja ppeżata taż-żmien li għad fadal sal-maturità ta' kull titolu miżmum f'fond, jiġifieri ż-żmien sakemm il-kapital jitħallas lura kollu, filwaqt li jiġi injorat l-imgħax u mingħajr skont. Bil-kontra tal-kalkolazzjoni tal-WAM, il-kalkolazzjoni tal-WAL għal titoli b’rata varjabbli u strumenti finanzjarji strutturati ma tippermettix l-użu ta’ dati biex jiġu ssettjati mill-ġdid id-dati tal-imgħax u minflok tuża biss il-maturità finali ddikjarata ta’ titolu. il-WAL jintuża biex jitkejjel ir-riskju ta’ kreditu, peress illi aktar ma jdum jiġi pospost ir-rimborż tal-kapital, aktar ikun għoli r-riskju ta’ kreditu. Il-WAL jintuża wkoll biex jiġi limitat ir-riskju tal-likwidità;
(g)
‘strumenti tas-suq tal-flus’ tfisser strumenti li normalment jiġu negozjati fis-suq tal-flus li huma likwidi u għandhom valur li jista’ jiġi determinat b’mod preċiż f’kull ħin;
(h)
‘kumpanija għall-ġestjoni’ tfisser kumpanija li n-negozju regolari tagħha huwa l-ġestjoni tal-portafoll ta’ MMF.”.
Artikolu 2
Dispożizzjoni tranżitorja
Il-banek ċentrali nazzjonali (BĊNi) jistgħu jkomplu jiġbru tagħrif statistiku taħt ir-Regolament (KE) Nru 25/2009 (BĊE/2008/32) mingħand l-MMFs residenti fl-Istati Membri tagħhom identifikati skont il-verżjoni preċedenti ta’ Taqsima 2 ta’ Parti 1 ta’ Anness I għar-Regolament (KE) Nru 25/2009 (BĊE/2008/32) sa mhux aktar tard mill-31 ta’ Jannar 2012. Huma għandhom jinnotifikaw lill-MMFs kollha kkonċernati bid-deċiżjoni tagħhom li japplikaw din id-dispożizzjoni tranżitorja. Il-BĊNi għandhom jibdew jiġbru t-tagħrif statistiku mingħand l-MMFs identifikati skont l-Artikolu 1a tar-Regolament (KE) Nru 25/2009 (BĊE/2008/32) sa mhux aktar tard mill-1 ta’ Frar 2012.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-20 jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Frankfurt am Main, il-25 ta’ Awwissu 2011.