РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 2 септември 2011 година
за изменение на Решение за изпълнение 2011/344/ЕС за предоставяне на финансова помощ за Португалия от страна на Съюза
(2011/541/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 407/2010 на Съвета от 11 май 2010 г. за създаване на европейски механизъм за финансово стабилизиране (1), и по-специално член 3, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
Съветът отпусна финансова помощ на Португалия по нейно искане (Решение за изпълнение на Съвета 2011/344/ЕС (2)) в подкрепа на една мащабна програма за икономически и финансови реформи, осигуряване на възстановяване на устойчивия икономически растеж и запазване на финансова стабилност в Ирландия, Еврозоната и Съюза.
(2)
В съответствие с член 3, параграф 9 от Решение за изпълнение 2011/344/ЕС Комисията проведе, заедно с Международния валутен фонд (МВФ) и съгласувано с Европейската централна банка (ЕЦБ), първия преглед на напредъка на властите по изпълнението на договорените мерки, както и на ефективността и социално-икономическото въздействие на тези мерки.
(3)
Съгласно текущите прогнози на Комисията за растежа на номиналния БВП (-0,7 % през 2011 г., 0,0 % през 2012 г., 2,5 % през 2013 г. и 3,9 % през 2014 г.) курсът за фискални корекции съответства на отправената към Португалия Препоръка на Съвета от 2 декември 2009 г. с цел прекратяване на съществуващия прекомерен бюджетен дефицит съгласно член 126, параграф 7 от Договора, както и на курса за постигане на съотношение на дълга към БВП от 101,1 % през 2011 г., 106,2 % през 2012 г., 107,3 % през 2013 г. и 106,4 % през 2014 г. Следователно съотношението на дълга към БВП ще се стабилизира към 2013 г. и след това ще започне да намалява, при условие че продължава намалението на бюджетния дефицит. Равнището на дълга зависи от няколко извънбюджетни операции, включително значително увеличение на придобитите финансови активи, по-специално във връзка с възможна банкова рекапитализация и финансиране на държавните предприятия (ДП), както и от разликите между лихвените плащания на начислена и на касова основа.
(4)
За първата половина на 2011 г. бяха изпълнени количествените критерии за резултатност, установени на тримесечна база, по отношение на касовото салдо на консолидирания държавен бюджет. Последните данни обаче показват, че се забелязват нарастващи разлики между фискалните тенденции и целите за дефицита за 2011 г. По-големите от предвиденото разходи през първата половина на годината, по-ниските различни от данъчни приходи и прекласифицирането на някои операции доведоха до прогнози за дефицит в размер на 1,1 % от БВП за цялата 2011 г. Нетните разходи, свързани с продажбата на Banco Português de Negócios (BPN), ще добавят още 0,2 % от БВП към номиналния дефицит. Властите реагираха своевременно. Беше засилена дисциплината за изпълнение на бюджета, беше въведено еднократно допълнително увеличение на данъка върху доходите на физическите лица, от 2012 г. се увеличават ставките на ДДС за природния газ и електричеството, ще бъдат ускорени продажбите на концесии. Освен това властите следва да се стремят да приемат консолидационни мерки от постоянен характер и/или да отложат във времето други мерки, планирани за следващата година. Протичащият в момента процес на поетапно прехвърляне на банкови пенсионни фондове към държавната система за социална сигурност следва да създаде извънреден буфер за постигането на целевия дефицит за 2011 г. Придобитите активи от тези пенсионни фондове следва да бъдат използвани по начин, който не вреди на дългосрочната фискална устойчивост. За изпълнение на целите за следващите години правителството не следва да разчита на допълнително прехвърляне на средства от пенсионни фондове. Бележи се напредък към подобряването на управлението на публичните финанси посредством подобрен надзор и отчитане и посредством реформа на бюджетната рамка в съответствие с препоръките на службите на Комисията и на служителите на МФВ.
(5)
Банките се стремят към изпълнение на по-високите капиталови изисквания, както предвижда програмата. Действащото законодателство беше изменено с цел подобряване на механизма за повишаване на платежоспособността. От критично значение остава балансираното и системно намаляване на задлъжнялостта на банковия сектор, като в същото време се оставят достатъчно възможности за кредитиране на динамични отрасли с цел насърчаване на растежа. Появи се купувач на BPN, въпреки че сделката все още не е получила положителното становище на службите на Съюза в областта на конкуренцията. Също така бе отбелязан напредък и в укрепването на надзорната и регулаторната рамка, включително и чрез техническа помощ. Резултатите от стрес тестовете на Европейския банков орган (ЕБО), на които бяха подложени португалските банки през юли 2011 г., са нееднозначни, което подчертава необходимостта от провеждането на програмни реформи за подобряване на състоянието на сектора.
(6)
Независимо от сравнително голямата първоначална финансова подкрепа бюджетните касови позиции остават нестабилни. Това се обяснява с увеличените финансови нужди на ДП, рязкото увеличение на обратното изкупуване на спестовните сертификати от домакинствата и продължаващото напрежение на финансовите пазари.
(7)
Напредъкът на реформите на пазара на труда и на стоковия пазар са от основно значение за възстановяване на конкурентоспособността и за повишаване на потенциала за растеж. В тази връзка по-рано от предвиденото бяха премахнати специалните права на държавата в частните дружества. Програмата за приватизация беше ускорена и разширена. Приоритет на правителството е мащабното и спешно преструктуриране на държавните предприятия. Напредват и реформите на пазара на труда с цел хармонизиране на степента на защита и правата по срочни и безсрочни договори и с цел създаване на финансиран от работодателите фонд за плащане на обезщетения при освобождаване на служители. Отбелязва се напредък в подготовката за т.нар. фискална девалвация, която да е неутрална спрямо бюджета, а властите проявяват готовност да предприемат решителна първа стъпка в тази насока с бюджета за 2012 г. Следва да има решимост при провеждането на структурните реформи, като процесът следва да бъде внимателно наблюдаван.
(8)
Предвид на тези промени Решение за изпълнение 2011/344/ЕС следва да бъде изменено,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Решение за изпълнение 2011/344/ЕС се изменя, както следва:
1.
Член 1, параграф 3 се заменя със следното:
„3. Комисията изплаща финансовата помощ от Съюза на Португалия на максимум 14 части. Една част може да бъде изплащана на един или няколко транша. Сроковете до падежа на траншовете по първата и втората част може да бъдат по-дълги от максималния среден срок до падежа, посочен в параграф 1. В такива случаи сроковете до падежа на следващите траншове се определят така, че след изплащането на всички части да бъде постигнат максималният среден срок до падежа, посочен в параграф 1.“.
2.
Член 3, параграф 5 се изменя, както следва:
а)
букви а), б) и в) се заменят със следното:
„а)
Португалия прилага изпълнява предвидените в бюджета за 2011 г. мерки за фискална консолидация на стойност около 9 милиарда евро и допълнителните мерки за консолидация, които правителството е обявило междувременно. С цел неутрализиране на неблагоприятните бюджетни тенденции и назряващите рискове за постигането на целта за дефицита за 2011 г. Португалия засилва дисциплината за изпълнение на бюджета, въвежда вече одобреното еднократно допълнително увеличение на данъка върху доходите на физическите лица през 2011 г., предвиденото за 2012 г. увеличение на ставките на ДДС за природния газ и електричеството се изтегля по-рано - от 1 октомври 2011 г., и се ускоряват продажбите на концесии. Правителството също така се стреми да приеме други консолидационни мерки от постоянен характер и/или да предприеме по-рано от предвиденото други мерки, планирани за 2012 г. Протичащият в момента процес на поетапно прехвърляне на банкови пенсионни фондове към държавната система за социална сигурност осигурява извънреден резерв за постигането на целевия дефицит за 2011 г. Придобитите активи от тези пенсионни фондове се използват по начин, който не вреди на дългосрочната фискална устойчивост.
б)
Португалия приема мерки за засилване на управлението на публичните финанси. Португалия прилага изцяло мерките, предвидени в новия закон за бюджетната рамка, включително установяване на средносрочна бюджетна рамка, подготовка на средносрочна фискална стратегия и създаване на независим фискален съвет. Бюджетната рамка на местно и регионално равнище се укрепва значително, по-специално чрез хармонизиране на съответните финансови закони с изискванията на закона за бюджетната рамка. Португалия засилва процеса на отчитане и наблюдение на публичните финанси, особено по отношение на просрочените задължения; тя утвърждава стратегия за плащането на просрочените задължения и засилва правилата и процедурите за изпълнение на бюджета. В рамките на бюджетния процес Португалия започва системно и редовно да анализира фискалните рискове, включително произтичащите от публично-частните партньорства (ПЧП) и ДП.
в)
Португалия продължава да подобрява функционирането на трудовия пазар, по-специално чрез вземане на мерки за реформиране на законодателството за защита на заетостта, определянето на заплати и активните политики за трудовия пазар.“;
б)
буква д) се заменя със следното:
„д)
Португалия продължава да създава условия за по-голяма конкуренция в икономиката си. Правителството предприема необходимите мерки, за да гарантира, че португалската държава или всяка друга публична структура, действаща в качеството си на акционер, не сключва споразумения между акционери, които биха могли да попречат на свободното движение на капитали или да повлияят върху управленския контрол над дружествата. Новият закон за приватизацията също зачита принципите на свободно движение на капитали и не предоставя или дава възможност да предоставяне на специални права за държавата. Провежда се преглед на правото в областта на конкуренцията, който има за цел да подобри скоростта и ефективността на прилагането на правилата на конкуренция.“;
в)
добавят се следните букви:
„ж)
Португалия предприема мерки за подобряване на ефективността и устойчивостта на ДП на централно, регионално и местно равнище. Португалия подготвя всеобхватен стратегически документ за ДП, в който прави преглед на тарифната структура и предоставянето на услуги, както и план за повишаване на изискванията за вземане на заеми от 2012 г. Португалия прилага съществуващите планове за намаляване на оперативните разходи с най-малко 15 % средно за ДП с участието на органите на централно управление, извън сектора на здравеопазването, и подготвя аналогичен план за ДП с участието на органите на регионално и местно управление.
з)
Португалия прилага приватизационната програма. По-специално, през 2011 г. се продават дяловете на публичния сектор в EDP, REN и GALP, а ако пазарните условия позволяват - и дяловете в TAP. Подготвя се стратегически приватизационен план за Parpublica. Приватизационният план за 2013 г. също така включва Aeroportos de Portugal, транспортното подразделение на CP, Correios de Portugal и Caixa Seguros, както и редица по-малки дружества.“.
3.
В член 3, параграф 6 букви а) и б) се заменят със следното:
„а)
бюджетът за 2012 г. включва неутрална спрямо бюджета реформа на данъчната система с оглед намаляване на разходите за труд и повишаване на конкурентоспособността; реформата се разработва в сътрудничество с Комисията, ЕЦБ и МВФ.
б)
мерките, предвидени в букви в) и г), възлизащи на най-малко 5,1 милиарда евро, се включват в бюджета за 2012 г. Допълнителни мерки, най-вече във връзка с разходите, се предприемат с цел компенсиране на евентуален недостиг, произтичащ от бюджетните промени през 2011 г. Преди да одобри бюджета за 2012 г. правителството подготвя актуализирана оценка на бюджетната ситуация и перспективи, като взема предвид обсъждането на бюджета за 2012 г. с Комисията, ЕЦБ и МВФ.“.
4.
Член 3, параграф 8 се изменя, както следва:
а)
букви а), б) и в) се заменят със следното:
„а)
насърчава банките да увеличат своите прагове във връзка с обезпеченията и наблюдава издаването на държавно гарантирани банкови облигации, които могат да възлизат на до 35 милиарда евро в съответствие с правилата на ЕС за държавните помощи;
б)
следи отблизо плановете, представени от банките за постигане на коефициента на базовия капитал от първи ред в размер на 9 % до края на 2011 г. и на 10 % най-късно до края на 2012 г. Ако банките не могат своевременно да достигнат праговете за капиталовите изисквания, те могат временно да поискат публично предоставяне на капитал за частните банки чрез създадения инструмент за подобряване на платежоспособността на банките в размер на 12 милиарда евро;
в)
постоянно се ангажира с балансирано и системно намаляване на задлъжнялостта на банковия сектор, което остава от изключително значение за окончателното премахване на неравновесията във връзка с финансирането. Плановете за финансиране на банките имат за цел да понижат съотношението на заемите към депозитите до около 120 % и да намалят зависимостта от финансиране от Евросистемата за времетраенето на програмата. Централната банка на Португалия отправя към банките искане да преразгледат своите планове за финансиране до края на септември. Тези планове за финансиране се преразглеждат на тримесечна база, считано от втория преглед на програмата. Централната банка на Португалия взема подходящи мерки при отклонения от плановете за финансиране на банките;“;
б)
буква д) се заменя със следното:
„д)
гарантира, че държавната банка Caixa Geral de Depósitos (CGD) се реформира с цел необходимото увеличаване на капиталовата база, свързана с нейната основна дейност, като средствата, необходими за повишаване на капиталовата база, идват от самата група. Приключва продажбата на Banco Português de Negócios след получаване на одобрение от Комисията в съответствие с правилата за конкуренцията и държавните помощи.“.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Португалската република.
Член 3
Настоящото решение се публикува в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 2 септември 2011 година.
DEĊIŻJONI TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL
tat-2 ta’ Settembru 2011
li temenda d-Deċiżjoni ta’ Implimentazzjoni 2011/344/UE dwar l-għoti ta’ assistenza finanzjarja tal-Unjoni lill-Portugall
(2011/541/UE)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 407/2010 tal-11 ta’ Mejju 2010 li jistabbilixxi mekkaniżmu Ewropew ta’ stabbilizzazzjoni finanzjarja (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 3(2) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
(1)
Fuq talba tal-Portugall, il-Kunsill tah assistenza finanzjarja (id-Deċiżjoni ta’ Implimentazzjoni 2011/344/UE (2)) b’appoġġ għal programm ta’ riforma ekonomika u finanzjarja b’saħħtu bil-għan li tinkiseb mill-ġdid il-fiduċja, u b’hekk l-ekonomija tkun tista’ tirritorna għat-tkabbir sostenibbli u tiġi ssalvagwardjata l-istabbiltà finanzjarja fil-Portugall, fiż-żona tal-euro u fl-UE.
(2)
F’konformità mal-Artikolu 3(9) tad-Deċiżjoni ta’ Implimentazzjoni 2011/344/UE, il-Kummissjoni, flimkien mal-Fond Monetarju Internazzjonali (“FMI”) u f’kooperazzjoni mal-Bank Ċentrali Ewropew (“BĊE”), wettqet l-ewwel analiżi tal-progress tal-awtoritajiet dwar l-implimentazzjoni tal-miżuri mifthiema kif ukoll dwar l-effikaċja u l-impatt ekonomiku u soċjali tagħhom.
(3)
Skont it-tbassiriet attwali tal-Kummissjoni għat-tkabbir nominali tal-PDG (-0,7 % fl-2011, 0,0 % fl-2012, 2,5 % fl-2013 u 3,9 % fl-2014), il-perkors għall-aġġustament fiskali huwa konformi mar-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill lill-Portugall tat-2 ta’ Diċembru 2009 bil-ħsieb li tinġieb fi tmiemha s-sitwazzjoni ta’ defiċit tal-gvern eċċessiv skont l-Artikolu 126(7) tat-Trattat u huwa konsistenti mal-perkors għal proporzjon ta’ dejn relatat mal-PDG ta’ 101,1 % fl-2011, 106,2 % fl-2012, 107,3 % fl-2013 u 106,4 % fl-2014. Għaldaqstant, il-proporzjon ta’ dejn relatat mal-PDG ikun stabbilizzat fl-2013 u, minn hemm ’il quddiem jaqbad it-triq lejn it-tnaqqis, dejjem jekk ikun hemm progress ulterjuri fit-tnaqqis tad-defiċit. Id-dinamiċi tad-dejn huma affetwati minn diversi operazzjonijiet barra mill-baġit, inkluż akkwiżizzjonijiet imdaqqsa ta’ assi finanzjarji, b’mod partikolari għar-rikapitalizzazzjoni bankarja u l-finanzjament possibbli lill-impriżi tal-istat (“SOEs”) u d-differenzi bejn il-pagamenti dovuti u dawk tal-imgħax fi flus kontanti.
(4)
Il-kriterju tal-prestazzjoni kwantitattiva ta’ kull tliet xhur fuq il-bilanċ ġenerali tal-gvern għall-ewwel tliet xhur tal-2011 intlaħaq. Madankollu, dejta reċenti rreferiet għal differenza bejn ix-xejriet fiskali u l-miri tad-defiċit tal-2011. L-infiq eċċessiv fl-ewwel nofs tas-sena, id-dħul mhux fiskali li mhux qed irendi kif suppost u l-klassifikazzjoni mill-ġdid ta’ xi operazzjonijiet wasslu għan-nuqqas imbassar ta’ madwar 1,1 % tal-PDG fuq l-2011 kollha. L-ispejjeż netti relatati mal-bejgħ tal-Banco Português de Negócios (BPN) iżidu 0,2 % oħra tal-PDG mad-defiċit nominali. L-awtoritajiet irreaġixxew fil-pront: l-eżekuzzjoni tal-baġit saret aktar stretta, ġiet introdotta tariffa ta’ darba fuq it-taxxa fuq id-dħul personali, tressqu ’l quddiem mill-2012 żidiet fir-rati tal-VAT fuq il-gass naturali u l-elettriku u se jiżdied il-bejgħ tal-konċessjonijiet. L-awtoritajiet għandhom ifittxu wkoll li jadattaw miżuri oħra ta’ konsolidazzjoni ta’ natura permanenti u/jew jantiċipaw miżuri oħra ppjanati għas-sena d-dieħla. Il-proċess li għaddej bħalissa tat-trasferiment f’fażijiet tal-fondi tal-pensjonijiet mill-banek għas-sistema tas-sigurtà soċjali tal-Istat għandu jipprovdi, f’dan il-każ eċċezzjonali, mezz li jwassal sabiex tintlaħaq il-mira għall-2011. L-assi miksuba ta’ dawn il-fondi tal-pensjonijiet ma għandhomx jintużaw b’mod li jagħmel ħsara lis-sostenibbiltà fiskali fit-tul. Il-gvern ma għandux joqgħod fuq trasferimenti ulterjuri ta’ fondi tal-pensjonijiet sabiex jilħaq il-miri għas-snin li ġejjin. Qed isir progress biex tissaħħaħ il-ġestjoni finanzjarja pubblika permezz ta’ rapportar u monitoraġġ imtejjeb u riforma tal-qafas baġitarju, b’konformità mar-rakkomandazzjonijiet mis-servizzi tal-Kummissjoni u l-persunal tal-FMI.
(5)
Il-banek qed jaħdmu sabiex jilħqu r-rekwiżiti kapitali ogħla kif mitlub mill-programm. Il-leġiżlazzjoni eżistenti qed tiġi emendata biex issaħħaħ il-faċilità miżjuda ta’ appoġġ għas-solvenza. Jibqa’ kritiku l-bżonn ta’ tnaqqis ibbilanċjat u ordnat tad-dejn tas-settur bankarju, filwaqt li jiġi ssalvagwardjat kreditu adegwat għas-setturi dinamiċi sabiex jiġi xprunat it-tkabbir. Għalkemm il-ftehim għad jonqsu l-approvazzjoni mill-awtoritajiet tal-kompetizzjoni tal-Unjoni, instab xerrej għall-BPN. Sar ukoll progress biex jissaħħaħ il-qafas superviżorju u regolatorju, inkluż permezz tal-assistenza teknika. Il-banek Portugiżi għaddew mit-testijiet tal-istress tal-Awtorità Bankarja Ewropea (‘ABE’) ta’ Lulju 2011 b’riżultati mħallta u b’hekk reġgħet qamet il-ħtieġa li jiġu implimentati r-riformi tal-programm biex jissaħħaħ is-settur.
(6)
Minkejja l-ewwel żborż relattivament kbir, il-pożizzjoni tal-likwidità tal-gvern tibqa’ taħt pressjoni. Dan jista’ jiġi spjegat biż-żieda tal-ħtiġijiet tal-finanzjament mill-impriżi statali (SOEs), żieda qawwija fil-fidi tal-unitajiet domestiċi tal-kotba tat-tfaddil, u pressjoni persistenti fuq is-suq finanzjarju.
(7)
Il-progress fir-riformi tas-swieq tax-xogħol u tal-prodotti huwa meħtieġ sabiex tinżamm il-kompetittività u jiżdied il-potenzjal tat-tkabbir. F’dan ir-rigward, tneħħew qabel iż-żmien skedat id-drittijiet speċjali tal-istat fil-kumpaniji privati. Il-programm tal-privatizzazzjoni qed jitgħaġġel u jitwessa’. Ir-ristrutturar qawwi u urġenti tal-SOEs jinsab fil-quċċata tal-aġenda tal-gvern. Qegħdin jiżdiedu r-riformi tas-suq tax-xogħol biex jitqarrbu l-protezzjoni u d-drittijiet tal-kuntratti fissi u indeterminati u biex jiġi stabbilit fond iffinanzjat minn min iħaddem sabiex jitħallas il-kumpens għas-sensji tal-ħaddiema. Qed isir progress fil-preparazzjoni għal dik li qed tissejjaħ żvalutazzjoni fiskali, li ma jkollhiex effett fuq il-baġit, u l-awtoritajiet jibqgħu marbuta li jieħdu l-ewwel pass kbir f’dan il-qasam tal-Baġit tal-2012. Tibdiliet strutturali għandhom jiġu implimentati b’mod deċiż u mmonitorjati mill-qrib.
(8)
Fid-dawl ta’ dawn l-iżviluppi, id-Deċiżjoni ta’ Implimentazzjoni 2011/344/UE għandha tiġi emendata,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Id-Deċiżjoni ta’ Implimentazzjoni tal-Kunsill 2011/344/UE hija emendata kif ġej:
(1)
L-Artikolu 1(3) huwa sostitwit b’dan li ġej:
“3. L-assistenza finanzjarja tal-Unjoni għandha ssir disponibbli mill-Kummissjoni lill-Portugall f’massimu ta’ 14-il ħlas parzjali. Ħlas parzjali jista’ jingħata f’porzjon wieħed jew iktar. Il-maturitajiet tal-porzjonijiet taħt l-ewwel u t-tieni ħlas parzjali jistgħu jkunu itwal mill-maturità medja massima msemmija fil-paragrafu 1. F’każijiet bħal dawn, il-maturitajiet ta’ porzjonijiet oħra għandhom jiġu ffissati sabiex il-maturità medja massima msemmija fil-paragrafu 1 tinkiseb ladarba l-porzjonijiet kollha jkunu ngħataw.”.
(2)
L-Artikolu 3(5) huwa emendat kif ġej:
(a)
il-punti (a), (b) u (c) huma sostitwiti b’dan li ġej:
“(a)
Il-Portugall għandu jimplimenta b’mod sħiħ il-miżuri ta’ konsolidazzjoni fiskali previsti fil-baġit tal-2011 li jammontaw għal madwar EUR 9 biljun u l-miżuri ta’ konsolidazzjoni addizzjonali li l-gvern kien ħabbar minn dakinhar. Biex jagħmel tajjeb għax-xejriet baġitarji avversi u r-riskji emerġenti fil-ksib tal-mira tad-defiċit tal-2011, il-Portugall għandu jissikka l-eżekuzzjoni baġitarja, jimplimenta t-tariffa ta’ darba approvata diġà fl-2011 fil-kuntest tat-taxxa fuq id-dħul personali, jantiċipa ż-żieda fir-rata tal-VAT għall-gass naturali u l-elettriku mill-2012 għall-1 ta’ Ottubru 2011 u jżid il-bejgħ tal-konċessjonijiet. Il-gvern għandu jadotta wkoll miżuri oħra ta’ konsolidazzjoni ta’ natura permanenti u/jew jantiċipa miżuri oħra ppjanati għall-2012. Il-proċess kontinwu ta’ trasferiment f’fażijiet tal-fondi tal-pensjonijiet mill-banek għas-sistema tas-sigurtà soċjali tal-Istat għandu jipprovdi, eċċezzjonalment, mezz li jwassal sabiex tintlaħaq il-mira għall-2011. L-assi miksuba ta’ dawn il-fondi tal-pensjonijiet ma għandhomx jintużaw b’mod li jagħmel ħsara lis-sostenibbiltà fiskali fit-tul.
(b)
Il-Portugall għandu jadotta miżuri biex jirrinforza l-ġestjoni finanzjarja pubblika. Il-Portugall għandu jimplimenta l-miżuri previsti fil-Liġi Baġitarja ta’ Qafas il-ġdida, inkluż l-istabbiliment ta’ qafas baġitarju fuq perjodu ta’ żmien medju, iħejji strateġija fiskali fuq perjodu ta’ żmien medju u jistabbilixxi Kunsill Fiskali indipendenti. Il-qafas baġitarju fil-livelli lokali u reġjonali għandu jissaħħaħ b’mod konsiderevoli, b’mod partikolari billi l-liġijiet finanzjarji rispettivi jitqarrbu lejn ir-rekwiżiti tal-Liġi Baġitarja ta’ Qafas. Il-Portugall għandu jtejjeb ir-rapportar u l-monitoraġġ tal-finanzi pubbliċi, b’mod partikolari l-arretrati; għandu jistabbilixxi strateġija għal-likwidazzjoni tal-arretrati, u jirrinforza r-regoli u l-proċeduri tal-eżekuzzjoni baġitarja. Il-Portugall għandu jibda l-analiżi sistematika u regolari ta’ riskji fiskali bħala parti mill-proċess tal-baġit, inklużi r-riskji li jirriżultaw minn Sħubijiiet Pubbliċi Privati (‘SPP’) u l-SOEs.
(c)
Il-Portugall għandu jkompli jsaħħaħ il-funzjonament tas-suq tax-xogħol, b’mod partikolari billi jieħu miżuri li jirriformaw il-leġiżlazzjoni tal-protezzjoni tal-impjieg, l-issettjar tal-pagi u l-politiki attivi tas-suq tax-xogħol.”;
(b)
il-punt (e) huwa sostitwit b’dan li ġej:
“(e)
Il-Portugall għandu jkompli jiftaħ l-ekonomija għall-kompetizzjoni. Il-gvern għandu jieħu l-miżuri meħtieġa biex jiżgura li l-Istat Portugiż jew kwalunkwe entità pubblika ma jikkonkludux, fil-kapaċità ta’ azzjonist, ftehimiet tal-azzjonisti li jxekklu l-moviment ħieles tal-kapital jew jinfluwenzaw il-kontroll tal-ġestjoni tal-kumpaniji. Il-Liġi l-ġdida dwar il-Privatizzazzjoni għandha tirrispetta wkoll il-prinċipju tal-moviment ħieles u ma tagħtix jew ma tippermettix drittijiet speċjali lill-Istat. Għandha ssir reviżjoni tad-dritt tal-kompetizzjoni li timmira li ttejjeb il-veloċità u l-effettività tal-infurzar tar-regoli tal-kompetizzjoni.”;
(c)
jiżdiedu l-punti li ġejjin:
“(g)
Il-Portugall għandu jadotta miżuri biex itejjeb l-effiċjenza u s-sostenibbiltà tal-SOEs fil-livell ċentrali, reġjonali u lokali. Il-Portugall għandu jipprepara dokument komprensiv ta’ strateġija tal-SOEs li janalizza l-istruttura tat-tariffi u l-provvista tas-servizz u pjan biex jissikka r-rekwiżiti tas-self mill-2012. Il-Portugall għandu jimplimenta l-pjanijiet kurrenti biex fl-SOEs tal-gvern ċentrali jitnaqqsu l-ispejjeż operattivi b’mill-inqas 15 % bħala medja barra mis-settur tas-saħħa u jipprepara pjan ekwivalenti għall-SOEs tal-gvern reġjonali u lokali.
(h)
Il-Portugall għandu jimplimenta l-programm tal-privatizzazzjoni. B’mod partikolari, l-ishma tas-settur pubbliku fl-EDP, l-REN u l-GALP, u jekk il-kundizzjonijiet tas-suq jippermettu, it-TAP, għandhom jinbiegħu fl-2011. Għandu jiġi ppreparat pjan strateġiku tal-privatizzazzjoni għall-Parpublica. Fl-2013, il-pjan tal-privatizzazzjoni għandu jkopri wkoll l-Aeroportos de Portugal, il-fergħa tal-merkanzija tas-CP, il-Correios de Portugal u l-Caixa Seguros, kif ukoll għadd ta’ kumpaniji żgħar.”.
(3)
Fl-Artikolu 3(6), il-punti (a) u (b) huma sostitwiti b’dan li ġej:
“(a)
Il-baġit tal-2012 għandu jinkludi rikalibrazzjoni newtrali għall-baġit tas-sistema fiskali bil-għan li jonqos il-kost tax-xogħol u l-kompetittività tingħata spinta ’l quddiem. Ir-riforma għandha tiġi żviluppata b’konsultazzjoni mal-Kummissjoni, il-BĊE u l-FMI.
(b)
Il-miżuri, definiti fil-punti (c) u (d), li jammontaw għal mill-inqas EUR 5,1 biljun, għandhom jiddaħħlu fil-Baġit tal-2012. Għandhom jittieħdu iktar miżuri, l-iktar min-naħa tan-nefqa, biex jimlew id-differenza li nħolqot mill-iżviluppi baġitarji fl-2011. Il-gvern għandu jipprepara valutazzjoni aġġornata tas-sitwazzjoni u l-prospetti baġitarji fid-dawl tad-diskussjoni tal-Baġit mal-Kummissjoni, il-BĊE u l-FMI qabel l-approvazzjoni tiegħu mill-gvern.”.
(4)
l-Artikolu 3(8) huwa emendat kif ġej:
(a)
il-punti (a), (b) u (c) huma sostitwiti b’dan li ġej:
“(a)
Iħeġġeġ lill-banek isaħħu l-ilqugħ kollaterali tagħhom u jimmonitorjaw il-ħruġ ta’ bonds bankarji ggarantiti mill-gvern, li ġie awtorizzat sa EUR 35 biljun f’konformità mar-regoli tal-għajnuna mill-Istat tal-UE;
(b)
Isewgi mill-qrib il-pjanijiet ippreżentati mill-banek biex jintlaħaq proporzjon tal-ewwel livell (Tier 1) ta’ 9 % sa tmiem l-2011 u 10 % l-iktar tard sa tmiem l-2012. Jekk il-banek ma jkunux jistgħu jilħqu l-limiti tar-rekwiżit kapitali fil-ħin, jistgħu jitolbu b’mod temporanju provvista pubblika ta’ ekwità għall-banek privati permezz tal-faċilità stabbilita ta’ appoġġ għas-solvenza tal-banek ta’ EUR 12-il biljun;
(c)
Jiżguraw tnaqqis ibbilanċjat u ordnat fil-livell tad-dejn tas-settur bankarju, li jibqa’ kritiku għall-eliminazzjoni tal-iżbilanċi tal-finanzjament fuq bażi permanenti. Il-pjanijiet tal-finanzjament tal-banek jimmiraw li jkun hemm tnaqqis fil-proporzjon ta’ self għal depożitu ta’ madwar 120 % u tnaqqis tal-affidabbiltà fuq il-finanzjament tal-Eurosistema matul il-programm. Il-Bank tal-Portugall għandu jsaqsi lill-banek biex sa tmiem Settembru jirrevedu l-pjanijiet tal-finanzjament tagħhom. Dawn il-pjanijiet tal-finanzjament għandhom jiġu riveduti kull tliet xhur, u jibdew mit-tieni reviżjoni tal-programm. Il-Bank tal-Portugall għandu jieħu azzjoni xierqa f’każ ta’ devjazzjoni mill-pjanijiet tal-finanzjament tal-banek;”;
(b)
il-punt (e) huwa sostitwit b’dan li ġej:
“(e)
Jiżgura li l-Caixa Geral de Depositos (CGD), proprjetà tal-istat, jiġi riorganizzat b’tali mod li jżid il-bażi kapitali tal-fergħa bankarja ewlenija tiegħu kif meħtieġ. Ir-riżorsi meħtieġa biex tiżdied il-bażi kapitali għandhom jiġu mill-grupp. Ilesti l-bejgħ tal-Banco Português de Negócios (BPN) wara l-approvazzjoni mill-Kummissjoni Ewropea skont ir-regoli tal-kompetizzjoni u tal-għajnuna mill-Istat;”.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Portugiża.
Artikolu 3
Din id-Deċiżjoni għandha tiġi ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Brussell, it-2 ta’ Settembru 2011.