РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 16 декември 2011 година
за освобождаване на някои финансови услуги от сектора на пощенските услуги в Унгария от прилагането на Директива 2004/17/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно координиране на процедурите за възлагане на обществени поръчки от възложители, извършващи дейност във водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги
(нотифицирано под номер C(2011) 9197)
(само текстът на унгарски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/875/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2004/17/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. относно координиране на процедурите за възлагане на обществени поръчки от възложители, извършващи дейност във водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги (1), и по-специално член 30, параграфи 5 и 6 от него,
като взе предвид искането, изпратено по пощата от Magyar Posta, получено на 24 юни 2011 г.,
като има предвид, че:
I. ФАКТИ
(1)
На 24 юни 2011 г. Комисията получи искане в съответствие с член 30, параграф 5 от Директива 2004/17/ЕО, изпратено до Комисията по пощата. Комисията изиска допълнителна информация от заявителя и унгарския орган по конкуренцията чрез електронни съобщения от 8 август 2011 г. Съответните отговори бяха получени на 2 септември и на 15 септември 2011 г. Заявлението, изпратено от Magyar Posta (наричано по-нататък „Posta“), се отнася за различни финансови услуги, предоставяни от Posta, и се състои от две части, а именно: платежни услуги и услуги, извършвани от името на други финансови институции. Всяка от частите засяга различни финансови услуги, които са групирани тематично по следния начин, определен от Posta:
Платежни услуги:
1.
Съществуващи собствени услуги:
1.1.
Услуги, позволяващи внасянето на пари в брой по разплащателна сметка (обикновени и експресни плащания),
1.2.
Услуги, позволяващи теглене на пари в брой от разплащателна сметка: (услуги за доставка на пари в брой и услуги за плащане на пенсии),
1.3.
Услуги за парични преводи (вътрешни платежни нареждания, международни платежни нареждания и платежни нареждания чрез Western Union -извършвани от името на други финансови институции);
2.
Обслужване на сметки и свързани с тях платежни услуги, които е предложено да се предоставят в бъдеще:
2.1.
Услуги, позволяващи внасянето на пари в брой по разплащателна сметка, както и всички операции по обслужване на разплащателна сметка,
2.2.
Услуги, позволяващи тегления на пари в брой от разплащателна сметка, както и всички операции по обслужване на разплащателна сметка,
2.3.
Извършване на платежни транзакции между платежни сметки,
2.4.
Издаване на платежни инструменти като заместители на карти.
Услуги, извършвани от името на други финансови институции:
3.1.
Посредничество при текущи сметки и свързани с тях продукти и услуги (услуги за банкови сметки на дребно и фирмени банкови сметки, предлагани от името на кредитни институции, включително приемане и препращане на платежни нареждания за изпълнение, както и посредничество при безсрочни депозити и срочни депозити, свързани с банкова сметка),
3.2.
Извършване на кредитно посредничество от името на кредитни институции,
3.3.
Посредничество и приемане на разплащателни карти от името на кредитни институции (кредитни карти, дебитни карти, приемане на банкови карти и POS терминали),
3.4.
Посредничество при инвестиции и спестявания със специална цел от името на други финансови институции:
а)
Продажби на финансови инструменти (държавни ценни книжа, инвестиционни фондове и други ценни книжа);
б)
Посредничество при продукти за спестявания на домакинствата,
3.5.
Посредничество при застрахователни продукти: (животозастраховане и други видове застраховане).
(2)
Според заявлението (2) мрежата на Posta се състои от повече от 2 600 постоянни пощенски клона. Не всички изброени в заявлението услуги обаче се предоставят от всички клонове (3). Общият брой на клоновете на кредитните институции, функциониращи понастоящем на територията на Унгария, е 4 605. Според Giro Zrt, OTP bank е най-голямата институция с 809 клона, следвана от K&H Bank Zrt. (377 клона), CIB Bank Zrt. (218 клона), Reiffeisen Bank Zrt. (180 клона) и Erste Bank Hungary Nyrt. (145 клона). Всяка от осемте най-големи банки в сектора на кредитните институции има по над 100 клона, като съществуват и 22 малки и средни банки, 10 клона на кредитни институции и 138 кредитни институции, учредени под формата на кооперации, като най-големите сред тях имат мрежа от 20-40 клона. За сравнение в международен план, на основата на данни от Синята книга на ЕЦБ за 2007 г. (4), това поставя Унгария в средата на класацията по брой на клоновете на глава от населението.
II. ПРАВНА РАМКА
(3)
Следва да се припомни, че в съответствие с буква в) от член 6, параграф 2 от Директива 2004/17/ЕО, предоставянето на финансови услуги, както са определени в четвъртото тире на посочената буква в), е обхванато от тази директива единствено в степента, в която такива услуги се предоставят от субекти, които предоставят също пощенски услуги по смисъла на буква б) от същата разпоредба. Posta е единственият възложител в Унгария, който предлага услугите, засегнати от това решение.
(4)
Съгласно член 30 от Директива 2004/17/ЕО поръчките, които позволяват да се осъществява някоя от дейностите, за които се отнася директивата, не попадат в обхвата на директивата, ако в държавата-членка, в която се извършва тази дейност, тя е пряко изложена на конкуренция на пазари, достъпът до които не е ограничен. Прякото излагане на конкуренция се оценява въз основа на обективни критерии, като се отчитат особените белези на засегнатия сектор. Счита се, че достъпът не е ограничен, ако държавата-членка е изпълнила и приложила съответното общностно законодателство за отваряне на даден сектор или на част от него. Когато в приложение XI към директивата не е посочено приложимо общностно законодателство, както е в случая по отношение на услугите, засегнати от настоящото решение, тогава съгласно втора алинея от член 30, параграф 3 „следва да се покаже, че достъпът до въпросния пазар е свободен фактически и юридически.“
(5)
По отношение на финансовите услуги следва да се припомни, че на ниво ЕС са приети голям обем законодателни мерки, насочени към либерализиране на установяването и предоставянето на услуги в този сектор (5). По отношение на платежните услуги е отбелязано, че Унгария е транспонирала изцяло и своевременно Директива 2007/64/ЕО относно платежните услуги във вътрешния пазар чрез Закон LXXXV/2009 относно извършването на дейност в сферата на платежните услуги.
(6)
Унгария е въвела законодателството на Съюза по отношение на либерализирането на движението на капитали и свободно предоставяне на услуги, както и съответното законодателство за либерализиране на финансовите пазари. Освен това Унгария е изпълнила изискванията, определени в плана за действие за финансовите услуги. Унгарският пазар на кредитните институции и платежните услуги е добре регулиран. Съгласно Закон CXII: 1996 г. за кредитните институции и финансовите предприятия (Закона за банкирането), финансовите услуги и спомагателните дейности подлежат на разрешителен режим. Съгласно Закон CXXXVII/2007 г. за инвестиционните дружества и стоковите дилъри и правилата, управляващи техните дейности, инвестиционни услуги могат да се извършват единствено от инвестиционни дружества и кредитни институции. Закон LX/2003 за застрахователните дружества и застрахователната дейност предвижда, че застрахователни дейности могат да се извършват единствено от застрахователни дружества. Posta има разрешение от унгарския финансов надзорен орган да извършва финансови услуги съгласно това приложение. Всяка институция, която е в състояние да изпълни разпоредбите относно разумното функциониране и ефективния надзор, може да получи разрешение да извършва тези услуги. Финансови услуги или спомагателни дейности към финансовите услуги, както и инвестиционни и застрахователни услуги могат да се извършват също от чуждестранни дружества чрез клоновете им, при условие че имат разрешение за това от компетентния надзорен орган в страната, в която са установени. Изискването да имат клон в Унгария не се прилага за финансови институции, установени в държава-членка на ЕИП, тъй като тези институции могат да предоставят своите услуги трансгранично.
(7)
Като се имат предвид фактите, изложени в съображения 5 и 6 по-горе, може да се допусне, че условието, установено в член 30, параграф 3, относно свободния достъп до пазара, може да се счита за изпълнено.
(8)
Прякото излагане на конкуренция на конкретен пазар следва да се оценява въз основа на обективни критерии, като никой от тях не е решаващ сам по себе си. По отношение на пазарите, за които се отнася настоящото решение, пазарният дял на основните участници на даден пазар представлява един от критериите, които следва да се вземат предвид. Други критерии могат да бъдат степента на концентрация на тези пазари и/или правото на смяна на доставчика от страна на потребителите. Тъй като условията за различните дейности, засегнати от настоящото решение, варират, проучването на конкурентната среда следва да вземе предвид различното състояние на различните пазари.
(9)
Въпреки че в някои случаи може да се предвижда по-тясно или по-широко определение на пазара, точното определение на съответния пазар може да остане открито за целите на настоящото решение, що се отнася до броя на услугите, включени в заявлението, изпратено от Posta, в степента в която резултатите от анализа остават еднакви, независимо дали е основан на по-тясно или на по-общо определение.
(10)
Настоящото решение не засяга прилагането на правилата за защита на конкуренцията.
III. ОЦЕНКА
(11)
В заявлението са изброени две отделни категории платежни услуги, а именно: А) съществуващи услуги, и Б) услуги, чието въвеждане е планирано за 2012 г. За целите на оценката, свързана с настоящото решение, ще бъдат взети предвид единствено съществуващите услуги, тъй като няма състоятелни доказателства за въздействието, което планираните услуги биха оказали, ако и след като бъдат въведени.
(12)
Съществуващите платежни услуги, извършвани от Posta, представляват услуги, позволяващи депозиране на пари в брой в разплащателна сметка, и услуги, позволяващи теглене на пари в брой от банкова сметка, при което Posta действа като посредник, както и услуги за парични преводи (самостоятелни услуги на Posta за вътрешни и международни платежни нареждания, както и услуги за платежни нареждания чрез Western Union, при които действа като посредник).
(13)
Целта на настоящото решение е да установи дали услугите, предлагани от Posta, са изложени на такова равнище на конкуренция (на пазари със свободен достъп), което би гарантирало, че и при липса на дисциплината, налагана от подробните правила за възлагане на обществени поръчки, постановени в Директива 2004/17/ЕО, възлагането от страна на Posta на обществени поръчки за извършване на разглежданите тук дейности ще се изпълнява по прозрачен, недискриминационен начин въз основа на критерии, които му позволяват да намери решението, което като цяло е икономически най-изгодно. За тази цел следователно е необходимо да се проучи дали банките и другите финансови институции имат възможност да упражняват конкурентен натиск върху Posta.
(14)
Основните конкуренти на Posta на пазара на платежните услуги са банките и другите финансови институции, които не са обхванати от разпоредбите на Директива 2004/17/ЕО, тъй като те не са възложители по смисъла на директивата и/или не предоставят финансови услуги заедно с пощенски услуги.
(15)
Методите на плащане, предлагани от банките, като цяло са по-привлекателни от плащанията чрез документи върху хартиен носител и/или с пари в брой и са всеобщо достъпни. Съгласно GfK Hungaria (6), броят на потребителите на онлайн банкови услуги е нараснал с 200 000 до края на 2010 г. в сравнение с предходната година и е достигнал 1 милион потребители, като се увеличава темпът на растежа. В същото време, според същия източник, намалява броят на онези, които предпочитат да извършват банкови операции лично - една четвърт от всички клиенти вече не посещават банковите клонове, за да извършват банкови операции.
(16)
Съгласно определението на заявителя, продуктовият пазар представлява пазарът на платежни услуги, предоставяни от кредитни институции и други доставчици на платежни услуги, докато за съответния географски пазар се счита, че има национален мащаб. Унгарският орган по конкуренцията (GVH) посочи, че макар да не разполага с цялата информация и данни, за да може да даде правилно и точно определение на продуктовия пазар, определението на съответния продуктов пазар, направено от заявителя, „изглежда приемливо“. Що се отнася до географския пазар, при същата уговорка както по-горе, GVH посочи, че „не са му известни данни, според които географският пазар не обхваща цялата територия на Унгария“.
(17)
За целите на настоящото решение няма да се прави допълнително разделяне на пазара на платежните услуги на отделни продуктови пазари за продажби на дребно и продажби на едро, тъй като резултатът от анализа остава до голяма степен същият, независимо дали се базира на по-тясно или по-широко определение.
(18)
Позовавайки се на степента на концентрация на пазара на платежни услуги, унгарският орган по конкуренцията заяви, че вероятно „съществуващите 5-6 основни банки, заедно с Magyar Posta, имат много висок комбиниран пазарен дял при платежните услуги на дребно и вероятно обхващат по-голямата част от пазара. Допуска се, че пазарът за продукти на едро вероятно е по-слабо концентриран поради присъствието на няколко други финансови институции“.
(19)
Тези услуги позволяват на клиентите да правят плащания за закупена услуга или стока. Те се използват от частни лица за изпълнение на задължения за плащане, и по-специално за извършване на плащания за комунални услуги, телекомуникационни услуги, финансови услуги, застрахователни услуги, услуги за доставка до дома, плащане на данъци и т.н.
(20)
Основният фактор, който определя съответния продуктов пазар, е установяването на обхвата на заместващия продукт, което означава алтернативните начини, с които даден клиент би разполагал за изпълнение на задължения за плащане. Следователно заявителят счита, че съответният продуктов пазар обхваща депозитите на пари в брой, направени в банкови сметки в банки или чрез ATM (7), плащанията чрез карти и преводите между банкови сметки (обикновени преводи и автоматични дебитни преводи).
(21)
Що се отнася до смяната на методите на плащане, унгарският орган по конкуренцията (GVH) потвърди, че „основните доставчици на комунални услуги и другите доставчици на услуги са склонни да предлагат разнообразни методи за плащане на своите клиенти, с възможност лесно да се преминава от един метод към друг. Изглежда, че съществува също тенденция да се убеждават клиентите да използват методи за електронни плащания, вместо методи с хартиен носител и чрез пари в брой“. В този контекст следва да се отбележи нарасналата употреба на онлайн банкирането. При все това, както е посочено в съображение 9 по-горе, точното определение може да бъде оставено открито за целите на настоящото решение.
(22)
Пазарният дял на Posta за услуги, позволяващи депозиране на пари в брой в разплащателна сметка, изчислен като процент от общия пазар, както е определен, представляваше (8) 3,91 % през 2007 г., 3,88 % през 2008 г. и 4,14 % през 2009 г. По отношение на обема и стойността следва да се отбележи, че броят на транзакциите на Posta и тяхната стойност са се понижили през 2009 г. в сравнение с предходните две години (9).
(23)
За целите на настоящото решение и без да се засяга правото в областта на конкуренцията, тези фактори следва да бъдат приети като показател за прякото излагане на конкуренция на дейността на Posta.
(24)
Услугите, позволяващи тегленето на пари в брой, се характеризират с това, че титулярят на сметката разрешава плащане от своята разплащателна сметка по нареждане на трета страна. Понастоящем тези услуги обхващат доставката на пари в брой и услугите за плащане на пенсии. Тегленията се извършват основно от държавната хазна и общинската администрация, като тази схема се използва за плащане на семейни надбавки, социални обезщетения и обезщетения за безработица и т.н. При плащания, направени от държавата, получателят на плащане има възможността сумите да бъдат превеждани по банкова сметка или да ги получава чрез пощенски запис. В случай на плащане на пенсия, получателите имат възможност също част от сумата да бъде преведена по тяхна сметка, а другата част да получат като пари в брой. По всяко време е възможна промяна между пощенски запис на пари в брой и банков превод чрез подаване на обикновена молба до централната администрация на националната пенсионно-осигурителна служба.
(25)
Чрез националната банка унгарската държава осъществява политика, насочена към намаляване на обема на транзакциите с пари в брой и към насърчаване на развитието на методите за електронни плащания и свързаната с това инфраструктура. Юридическите лица са длъжни да извършват плащания чрез платежни сметки и възнагражденията на държавните служители се плащат по банкови сметки. Съгласно неотдавнашно проучване (10), направено от унгарската национална банка, понастоящем половината от пенсиите, отпуснати от държавата, се плащат по други начини, а не чрез пощите, и съгласно заявлението (11) през последните години непрекъснато намаляват както броят, така и общият размер на пенсиите, плащани чрез Posta.
(26)
Поради горните причини преводът на плащания между платежни сметки (обикновен превод и групови преводи), тегленията на пари в брой с банкови карти от ATM и POS (12) терминали и тегленията на пари в брой на каса в банка се считат за съответния продуктов пазар за услугите, позволяващи тегления на пари в брой от разплащателна сметка.
(27)
В случая на горните услуги, за целите на плащанията към лица с банкова сметка плащанията между платежни сметки (обикновени преводи и групови преводи, при които плащанията се правят от единична сметка към няколко лица) биха могли да се считат за заместващи продукти. Тук също точното определение може да бъде оставено открито за целите на настоящото решение
(28)
Пазарният дял на Posta за услуги, позволяващи теглене на пари в брой от разплащателна сметка, изчислен като процент от общата заместваща услуга, представляваше (13) 2,44 % през 2007 г., 2,49 % през 2008 г. и 2,61 % през 2009 г. По отношение на обема и стойността следва да се отбележи, че броят на транзакциите на Posta и тяхната обща стойност показаха низходяща тенденция през последните три години, за които има данни, а именно през 2007 г., 2008 г. и 2009 г. (14).
(29)
За целите на настоящото решение и без да се засяга правото в областта на конкуренцията, тези фактори следва да бъдат приети като показател за прякото излагане на конкуренция на дейността на Posta.
(30)
Услугата за парични преводи, предоставяна от Posta, се използва като цяло за плащания между частни лица. Съответните услуги са вътрешни платежни нареждания и международни платежни нареждания, предоставяни самостоятелно от Posta, както и парични преводи чрез Western Union, които са достъпни за вътрешни и международни операции, по система за изпращане на пари в реално време.
(31)
При вътрешните преводи, извършвани самостоятелно от Posta, както и от името на Western Union, заявителят счита, че транзакциите между платежни сметки заместват паричните преводи, ако получателят на плащане има разплащателна сметка. Следователно, пазарът на осъществяваните в Унгария плащания между сметки би могъл да се счита за съответния продуктов пазар на вътрешните парични преводи, въпреки че точното определение може да бъде оставено открито.
(32)
Изчислен по съответния начин, пазарният дял на Posta е бил по-малък от 1 % през 2007 г., 2008 г. и 2009 г.
(33)
При международните парични преводи дейностите, извършвани от Posta и Western Union, бяха разгледани като тясно взаимно заменяеми. Освен това плащанията през платежни сметки се считат за заменяеми продукти, следователно трансграничните плащания между платежни сметки се разглеждат от заявителя като съответния продуктов пазар. При все това точното определение на съответния пазар може да бъде оставено отворено.
(34)
През 2007 г., 2008 г. и през 2009 г. пазарният дял на Posta, изчислен на тази база, представлява 0,5 %.
(35)
За целите на настоящото решение и без да се засяга правото в областта на конкуренцията, тези фактори следва да бъдат приети като показател за прякото излагане на конкуренция на дейността на Posta.
(36)
Заявлението за освобождаване се отнася също за определени дейности на Posta, извършвани от името на други, във връзка с определени финансови услуги, при които Posta действа като посредник.
(37)
Заявлението за освобождаване обхваща посредничеството при текущи сметки и свързаните с тях продукти и услуги, а именно: услуги за банкови сметки на дребно и фирмени банкови сметки, предлагани от името на кредитни институции, включително приемане и препращане на платежни нареждания за изпълнение, както и посредничество при безсрочни депозити и срочни депозити, свързани с банкова сметка.
(38)
Финансовите продукти и услугите, предлагани от Posta като посредник, се осигуряват от Erste Bank и OTP Bank. Posta предлага също собствени депозитни продукти.
(39)
В предишната практика на Комисията (15) се прави разлика между банкиране на дребно и фирмено банкиране. Определението за банкиране на дребно включва всички банкови услуги за частни лица и много малки предприятия, докато фирменото банкиране обхваща като цяло банковите услуги за големи фирмени клиенти и малки и средни предприятия. При все това в предишните си решения (16), свързани със сектора на банкиране на дребно, Комисията е оставила открит въпроса дали отделните продукти на банкирането на дребно представляват отделни продуктови пазари, или няколко продукта на банкирането на дребно могат да формират част от единен съответен продуктов пазар.
(40)
Съответният продуктов пазар трябва да се разграничава според етапа, на който се намира във веригата за дистрибуция (нагоре по веригата - предоставяне на текущи сметки и свързани с тях продукти и услуги, или надолу по веригата -посредничество при текущи сметки и свързани с тях продукти и услуги). По отношение на дейността посредничество при платежни сметки на дребно, съответният продуктов пазар може да се счита за пазар на посредничеството при текущи сметки и депозитни продукти на дребно. По отношение на дейността посредничество при фирмени платежни сметки, съответният продуктов пазар може да се счита за пазар на посредничеството при фирмени текущи сметки и депозитни продукти. При все това в съответствие със съображение 9 от настоящото решение не е необходимо да се прави определение на съответния пазар.
(41)
Заявителят определя географския пазар като цялата територия на Унгария. Унгарският орган по конкуренцията (GVH) потвърди, че „за целта на настоящия случай всички съществуващи финансови институции в Унгария извършват своята дейност в цялата страна; при предоставянето на финансови услуги няма признаци за регионално отклонение в каквото и да било отношение“. Освен това съгласно предишната практика на Комисията (17) във връзка с финансовите пазари съответният географски пазар се счита за национален пазар по своя обхват поради различните условия на конкуренцията в отделните държави-членки и значението на мрежата от клонове.
(42)
Пазарните дялове на Posta, изчислени въз основа на горното съображение, са следните: за текущите сметки и депозити на дребно: 1,45 % през 2007 г., 1,38 % през 2008 г. и 1,51 % през 2009 г., докато на пазара на фирмени текущи сметки и депозити пазарните дялове на Posta бяха пренебрежимо малки (0 %) през 2007 г., 2008 г. и 2009 г. Стойностите показват, че пазарните дялове за посредничество при тези финансови услуги са също ниски.
(43)
Останалата част от пазара е разделена между други банки и финансови институции, които не подлежат на разпоредбите на Директива 2004/17/ЕО.
(44)
При своето проучване на банкирането на дребно през 2009 г. (18) унгарският орган по конкуренцията (GVH) установи, че не съществуват големи пречки пред смяната на сметки в Унгария, а освен това се наблюдава, че нивото на смяна на текущи сметки е едно от най-високите в сравнение с останалите държави-членки на ЕС.
(45)
Преимуществата на широката мрежа на Posta се неутрализират от нарастващото значение на онлайн банкирането.
(46)
Съгласно проучване (19) на факторите, които влияят върху избора на банка от страна на клиентите, сред най-важните установени факти са надеждността и доверието, близостта и достъпността (включително наличие на средства за теглене на пари в брой) и качеството на обслужването. Тези заключения бяха потвърдени също от резултатите от проучването (20) относно финансовите услуги и услугите, свързани с текущи сметки. Според този източник най-важният аспект при избор на банка са разходите и репутацията, докато улесненият достъп (т.е. широката мрежа) изглежда има по-малко значение. Също така има значение спектърът на банковите услуги, а именно достъпността на широк набор от банкови услуги, както и високото качество на обслужване. Предвид горното, въпреки че Posta има широка мрежа, съществуват други критерии, отбелязани от клиентите като важни (репутация на банката, банкови услуги, качество на обслужването), които играят компенсираща роля при избора на банка. Ето защо клиентите, чиито нужди включват широк набор от услуги, не биха избрали или преминали към пощенска сметка, която не предлага обичайния за тях набор от услуги.
(47)
За целите на настоящото решение и без да се засяга правото в областта на конкуренцията, тези фактори следва да бъдат приети като показател за прякото излагане на конкуренция на дейността на Posta.
(48)
Тази дейност представлява посредничество при отпускане на кредити от трети страни, при което Posta действа като посредник за множество специални услуги. Posta предлага кредитни продукти (без изисквания за обезпечение, независимо дали под формата на движимо, или недвижимо имущество), предоставяни от Erste Bank на частни клиенти, докато във фирмения сектор Posta предлага продукт на Magyar Fejlesztesi Bank, при което действа като посредник за множество специални услуги.
(49)
Засегнатите тук услуги могат да бъдат допълнително разделени по много и различни начини в зависимост от фактори като цели, за които се взема кредитът, или типичния клиент (потребители, МСП, по-големи предприятия или публична администрация). Следователно кредитното посредничество на дребно и фирменото кредитно посредничество биха могли да се считат за отделни продуктови пазари.
(50)
Продуктовият пазар на кредитното посредничество на дребно се определя от заявителя като пазар на неограничени ипотечни заеми и персонални заеми както в унгарски форинти, така и в чуждестранна валута. Това не противоречи на предишната практика на Комисията (21), където Комисията е оставила открит въпроса дали отделните банкови продукти на дребно представляват отделни съответни продуктови пазари, или няколко банкови продукта на дребно могат да формират част от единен съответен продуктов пазар.
(51)
Във фирмения сектор Posta предлага само един вид фирмен кредитен продукт. Този продукт се предлага обикновено от други финансови институции (т.е. спестовни кооперации). Posta предлага този продукт в 45 определени клона, а не в цялата си мрежа. Заявителят счита, че съответният продуктов пазар на фирмения сектор включва заеми за МСП, предлагани от кредитни институции. При все това, както е посочено в съображение 9 по-горе, точното пазарно определение може да бъде оставено открито за целите на настоящото решение.
(52)
Географският пазар представлява цялата територия на Унгария практически по същите причини, както посочените в съображение 41.
(53)
Пазарният дял на Posta на пазара на кредити на дребно, както е определен, беше по-малък от 0,5 % през 2007 г., 2008 г. и 2009 г., докато пазарният дял на пазара на фирмени кредити е пренебрежимо малък (0 %) през същите години. Наличните данни показват, че пазарните дялове на Posta на тези пазари с тесни определения, са толкова малки, че на пазар с по-широко определение Posta би имала още по-малки пазарни дялове.
(54)
Останалата част от пазара се поделя между други банки и финансови институции, които не подлежат на разпоредбите на Директивата за комуналните услуги. Съвкупните пазарни дялове (22) на първите трима конкуренти през 2007 г., 2008 г. и 2009 г. бяха както следва: 52,54 %, 51,39 % и 54,27 % съответно на пазара на заеми на дребно, и 42,69 %, 47,36 % и 48,07 % съответно на пазара на фирмени заеми.
(55)
За целите на настоящото решение и без да се засяга правото в областта на конкуренцията, тези фактори следва да бъдат приети като показател за прякото излагане на конкуренция на дейността на Posta.
(56)
Posta предлага кредитни карти, издавани от Erste Bank Zrt. Този продукт представлява стандартна кредитна карта по отношение на предлаганите условия и услуги.
(57)
По отношение на дебитните карти Posta действа като посредник и обхваща фирмени банкови карти и банкови карти на дребно, свързани с текущи сметки. Posta действа като посредник за множество специални услуги, докато услугата се предоставя от Erste Bank Hungary Nyrt. Предлаганите карти са стандартни дебитни карти.
(58)
По отношение на приемането на разплащателни карти пощенските клонове са оборудвани с POS терминали, позволяващи теглене на пари в брой с банкови карти. Заявителят настоява, че от гледна точка на клиентите същата услуга (получаване на пари в брой) може да бъде получена чрез теглене на пари в брой на каса в банката или на друг POS терминал, експлоатиран от трети страни на място, различно от пощенския клон, следователно продуктите са заменими.
(59)
В досегашната практика Комисията е разграничавала (23) две основни дейности, свързани с разплащателните карти: първо, издаване на карти на частни лица и дружества и второ, „набиране“ на търговци, които да приемат разплащателни карти. Освен това в рамките на дейността по издаване на разплащателни карти Комисията е обсъдила в предишни свои решения (24) възможността да се прави разлика между различните видове карти, но в крайна сметка точното определение е останало отворено.
(60)
За целите на настоящото решение и без да се засяга правото в областта на конкуренцията, ще бъдат взети предвид трите продуктови пазара: пазарът на кредитни карти, пазарът на дебитни карти и приемането на карти.
(61)
Що се отнася до пазара на приемане на карти, продуктовият пазар, определен от заявителя, не представлява пазарът, който беше общо определен в предишните решения на Комисията, споменати в съображение 59. „Първоначалният“ пазар на приемане на карти е този, който се състои от търговци, които приемат плащания с карти. Друг възможен пазар на приемане на карти е този, който се състои от банки, които предлагат услуги по приемане на карти на такива търговци. При все това, както е потвърдено от унгарския орган по конкуренцията (GVH) (25), в случая на Posta, като се има предвид, че POS устройствата функционират като ATM устройства на двете банки, за които Posta действа като посредник, „Magyar Posta вероятно е била в правото да предостави данни за концентрацията въз основа на броя на действащите ATM устройства“.
(62)
По отношение на географския пазар, в предишни решения на Комисията (26) се посочва, че пазарът на разплащателните карти е все пак национален по обхват, макар да се признава, че има възможност за разширяването му в бъдеще. В настоящия случай се счита, че определението на географския пазар обхваща цялата територия на Унгария.
(63)
Между 2007 г. и 2009 г. пазарните дялове на Posta, както са определени от заявителя, бяха по-малко от 1 % на пазара на кредитни карти, по-малко от 3 % на пазара на дебитни карти и по-малко от 6 % на пазара на приемане на карти.
(64)
Според унгарския орган по конкуренцията (27) след неотдавнашно проучване, проведено от него и от унгарската национална банка, от общо 24 банки, издаващи дебитни карти, общият пазарен дял на петте банки, които издават най-много дебитни карти, е приблизително 82 %. Според същия източник пазарът на издаването на кредитни карти е по-слабо концентриран: от осемнадесетте банки, издаващи кредитни карти, седемте банки, които издават най-много кредитни карти, имат общ пазарен дял от 68 % на пазара. Освен това, съгласно заявлението, нивото на концентрация в сектора на приемането на карти e високо, тъй като три четвърти от общия брой на ATM се експлоатират от четири банки.
(65)
Предвид ниските пазарни дялове на Posta и присъствието на други банки и финансови институции, които оказват конкурентен натиск върху дейността на Posta, ние можем да направим заключението, че за целите на настоящото решение и без да се засяга правото в областта на конкуренцията, тези фактори следва да бъдат взети предвид като показател за прякото излагане на дейността на Posta на конкуренция.
(66)
Тази категория услуги обхваща продажбата на финансови инструменти и предлагането на пазара на специални инвестиционни продукти. Предлаганите финансови инструменти са държавни ценни книжа, инвестиционни фондове на Erste Befektetesi Zrt, други ценни книжа и специални схеми за спестявания на домакинствата от името на Fundamenta Lakaskassza Zrt. и OTP Lakastakarekpenztar Zrt., за които Posta като действа като посредник.
(67)
В предишните случаи Комисията е оставила открит въпроса дали всяка от тези услуги би могла да представлява отделен продуктов пазар (28). Определението ще бъде оставено открито в този случай, тъй като предоставяните от Posta услуги като посредник не пораждат загриженост за конкуренцията, независимо от направените алтернативни определения на пазара.
(68)
Що се отнася до географския обхват, Комисията е счела (29), че повечето пазарни сегменти са международни по своя обхват, но някои от тях са анализирани от национална гледна точка (30). Точното определение на географския обхват ще бъде оставено отворено и в настоящия случай за географски пазар ще се счита територията на Унгария.
(69)
Между 2007 г. и 2009 г. пазарният дял на Posta беше по-малко от 4 % на пазара на държавни ценни книжа, между 3 % и 9 % на пазара на инвестиционни единици, по-малко от 2 % на пазара на облигации и по-малко от 4 % на пазара на схеми за спестявания на домакинствата.
(70)
За целите на настоящото решение и без да се засяга правото в областта на конкуренцията, тези фактори следва да бъдат приети като показател за прякото излагане на конкуренция на дейността на Posta на инвестиционния пазар.
(71)
Posta предлага животозастраховане от името на Magyar Posta Eletbiztosito Zrt. и други видове застраховане от името на Magyar Posta Biztosito Zrt.
(72)
В своите предишни решения (31) Комисията е направила разграничение между три широки категории вида застраховане, а именно: животозастраховане, други видове застраховане и презастраховане. Освен това беше наблюдавано, че с оглед на търсенето животозастраховането и другите видове застраховане могат допълнително да бъдат разделени на толкова отделни продуктови пазара, колкото вида рискове се покриват. По отношение на животозастраховането Комисията е приела в предишни решения следното сегментиране: животозастраховане за частни лица, групово животозастраховане и свързано с фондове, или като алтернатива: индивидуална защита, групова защита, персонална пенсия, групови пенсии, спестявания и инвестиции (32). По отношение на другите видове застраховане Комисията е разглеждала преди, inter alia, автокаско на МПС, застраховка срещу пожар, застраховка за превоз, здравна застраховка, застраховка на имущество, обща гражданска отговорност, застраховка срещу непредвидени обстоятелства, застраховка срещу съдебни спорове, застраховка срещу трудови злополуки и кредитно застраховане (33). При все това съображенията от страна на доставчиците биха могли да доведат до разширяване на продуктовите пазари. За целите на настоящото решение точното определение на продуктовия пазар може да бъде оставено открито.
(73)
В досегашната практика Комисията е анализирала също продажбата на застрахователните продукти и е потвърдила, че съответният пазар за продажба на продукти за животозастраховане и други видове застраховане би обхванал всички изходящи (т.е. на трети страни или без собственик) канали за дистрибуция като брокери, агенти или други посредници (34). При все това за целите на настоящото решение точното определение на продуктовия пазар може да бъде оставено открито.
(74)
По отношение на географския пазар в своите предишни решения (35) Комисията е дала определения на пазарите за животозастраховане като пазари с национален обхват поради националните канали за дистрибуция, установената пазарна структура, финансовите ограничения и различните регулаторни системи. Същият подход ще се използва в настоящия случай и за географски пазар ще се счита цялата територия на Унгария.
(75)
Между 2007 г. и 2009 г. пазарният дял на Posta беше по-малък от 5 % (36) на пазара на продукти на животозастраховане и по-малък от 1 % (37) при продукти на други видове застраховане. Тези стойности показват, че пазарните дялове за посредничество при застраховането са също ниски.
(76)
През същите години общите пазарни дялове на първите трима конкуренти бяха 52,29 %, 51,08 % и 50,1 % съответно на пазара на продукти за животозастраховане, и 54,84 %, 52,56 % и 51,66 % съответно на пазара на продукти за други видове застраховане.
(77)
За целите на настоящото решение и без да се засяга правото в областта на конкуренцията, тези фактори следва да бъдат приети като показател за прякото излагане на конкуренция на дейността на Posta на застрахователния пазар.
IV. ЗАКЛЮЧЕНИЯ
(78)
С оглед на факторите, разгледани в съображения от 11 до 77, условието за пряко излагане на конкуренция, определено в член 30, параграф 1 от Директива 2004/17/ЕО, следва да се счита за изпълнено в Унгария за следните дейности:
а)
Услуги, позволяващи внасянето на пари в брой по разплащателна сметка;
б)
Услуги, позволяващи тегления на пари в брой от разплащателна сметка;
в)
Услуги за парични преводи;
г)
Посредничество при текущи сметки и свързани с тях продукти и услуги;
д)
Кредитно посредничество;
е)
Посредничество и приемане на разплащателни карти, издадени от кредитни институции;
ж)
Посредничество при инвестиции и спестявания със специална цел от името на други;
з)
Посредничество при застрахователни продукти.
(79)
Тъй като условието за неограничен достъп до пазара също е изпълнено, Директива 2004/17/ЕО не следва да се прилага, когато възложителите възлагат поръчки, предназначени да позволят услугите, изброени в съображение 78, да се извършват в Унгария, както и към конкурси за проект, организирани за извършването на такава дейност в Унгария.
(80)
Финансовите услуги, извършвани от Posta, са спомагателни към пощенските услуги съгласно член 6, параграф 2, буква б) от Директива 2004/17/ЕО. Пощенските услуги, извършвани от Posta, не подлежат на това искане за освобождаване, следователно разпоредбите на Директива 2004/17/ЕО продължават да се прилагат за тях. В този контекст се припомня, че обществените поръчки, които обхващат няколко дейности, се третират в съответствие с член 9 от Директива 2004/17/ЕО. Това означава, че когато даден възложител участва в „смесена“ обществена поръчка, т.е. поръчка, използвана за подпомагане както на изпълнението на дейностите, освободени от прилагането на Директива 2004/17/ЕО, така и на дейностите, които не са освободени, следва да се обърне внимание на дейностите, за които първоначално е предназначена поръчката. В случай на такава смесена поръчка, при която основната цел е да се подпомагат пощенските дейности, се прилага разпоредбата на Директива 2004/17/ЕО. Ако обективно е невъзможно да се определи за коя дейност основно е предназначена поръчката, тя се възлага в съответствие с правилата, посочени в параграфи 2 и 3 на член 9 от Директива 2004/17/ЕО.
(81)
Настоящото решение се основава на правното и фактическото положение от юли до октомври 2011 г., определено въз основа на информацията, предоставена от Magyar Posta и от унгарския орган по конкуренцията. То може да бъде преразгледано, ако наличието на съществени промени в правното и фактическото положение означава, че условията за прилагането на член 30, параграф 1 от Директива 2004/17/ЕО вече не са изпълнени.
(82)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Консултативния комитет за обществени поръчки,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Директива 2004/17/ЕО не се прилага за договори, сключени от възложители с цел разрешаване на извършването на следните услуги в Унгария:
а)
Услуги, позволяващи внасянето на пари в брой по разплащателна сметка;
б)
Услуги, позволяващи тегления на пари в брой от разплащателна сметка;
в)
Услуги за парични преводи;
г)
Посредничество при текущи сметки и свързани с тях продукти и услуги;
д)
Кредитно посредничество;
е)
Посредничество и приемане на разплащателни карти, издадени от кредитни институции;
ж)
Посредничество при инвестиции и спестявания със специална цел от името на други;
з)
Посредничество при застрахователни продукти.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Унгария в съответствие с Договорите.
Съставено в Брюксел на 16 декември 2011 година.
DEĊIŻJONI TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-16 ta’ Diċembru 2011
li teżenta ċerti servizzi finanzjarji fis-settur postali fl-Ungerija mill-applikazzjoni tad-Direttiva 2004/17/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill li tikkoordina l-proċeduri ta’ akkwisti ta’ entitajiet li joperaw fis-setturi tas-servizzi tal-ilma, l-enerġija, it-trasport u postali
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 9197)
(It-test bl-Unġeriż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/875/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva 2004/17/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-31 ta’ Marzu 2004 li tikkoordina l-proċeduri ta’ akkwisti ta’ entitajiet li joperaw fis-setturi tas-servizzi tal-ilma, l-enerġija, it-trasport u postali (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 30(5) u (6) tagħha,
Wara li kkunsidrat it-talba mibgħuta bil-posta, mill-Magyar Posta, li waslet fl-24 ta’ Ġunju 2011,
Billi:
I. FATTI
(1)
Fl-24 ta’ Ġunju 2011, il-Kummissjoni rċeviet talba skont l-Artikolu 30(5) tad-Direttiva 2004/17/KE, mibgħuta lill-Kummissjoni bil-posta. Il-Kummissjoni talbet informazzjoni addizzjonali lill-applikant u lill-Awtorità tal-Kompetizzjoni tal-Ungerija, permezz ta’ emails tat-8 ta’ Awwissu 2011. It-tweġibiet rispettivi waslu fit-2 ta’ Settembru u fil-15 ta’ Settembru 2011. It-talba sottomessa mill-Magyar Posta (minn hawn ‘il quddiem imsejħa “Posta”) tikkonċerna diversi servizzi finanzjarji pprovduti minn Posta, u tikkonsisti f’żewġ partijiet, jiġifieri: is-servizzi ta’ ħlas u s-servizzi mwettqa f’isem istituzzjonijiet finanzjarji oħra. Min-naħa tagħhom, kull parti tirrigwarda s-servizzi finanzjarji varji li ġew miġbura taħt l-intestaturi li ġejjin, kif definiti minn Posta:
Servizzi ta’ Ħlas
1.
Servizzi proprji eżistenti:
1.1.
Servizzi li jippermettu li flus kontanti jitqiegħdu f’kont tal-pagamenti (ħlasijiet ta’ kontijiet u ħlasijiet ta’ kontijiet b’mod rapidu),
1.2.
Servizzi li jippermettu ġbid ta’ flus kontanti minn kont tal-pagamenti: (servizz ta’ kunsinna tal-flus kontanti u servizz ta’ ħlas tal-pensjonijiet),
1.3.
Servizzi ta’ trasferiment tal-flus (ordni ta’ ħlas domestika u ordni ta’ ħlas tal-Western Union - imwettqa f’isem ħaddieħor),
2.
Servizzi ta’ kontijiet u servizzi ta’ ħlas relatati li huma proposti li jiġu pprovduti fil-futur
2.1.
Servizzi li jippermettu li flus kontanti jitqiegħdu f’kont tal-pagamenti, kif ukoll l-operazzjonijiet kollha meħtieġa biex jintuża kont tal-pagamenti,
2.2.
Servizzi li jippermettu ġbid ta’ flus kontanti minn kont tal-pagamenti, kif ukoll l-operazzjonijiet kollha meħtieġa biex jintuża kont tal-pagamenti,
2.3.
Eżekuzzjoni ta’ tranżazzjonjiet ta’ ħlas bejn kontijiet tal-pagamenti,
2.4.
Ħruġ ta’ strumenti ta’ ħlas li jissostitwixxu l-kard.
Servizzi mwettqa f’isem ħaddieħor
3.1.
Intermedjazzjoni ta’ kontijiet kurrenti u l-prodotti u servizzi relatati (servizzi ta’ kont bankarju bl-imnut u korporattivi offruti f’isem l-istituzzjonijiet ta’ kreditu, inklużi l-aċċettazzjoni u t-trażmissjoni ta’ ordnijiet ta’ ħlas għall-eżekuzzjoni, u l-intermedjazzjoni ta’ depożiti (sight deposits) u depożiti għal żmien fiss marbuta ma’ kont bankarju),
3.2.
Intermedjazzjoni kreditizja mwettqa f’isem l-istituzzjonijiet ta’ kreditu,
3.3.
Intermedjazzjoni u aċċettazzjoni ta’ kards tal-ħlas imwettqa f’isem l-istituzzjonijiet ta’ kreditu (kards ta’ kreditu, kards ta’ debitu, aċċettazzjoni ta’ kards tal-bank u terminals tal-POS,
3.4.
Intermedjazzjoni ta’ investimenti u ta’ tfaddil b’għan speċjali f’isem ħaddieħor
(a)
Bejgħ ta’ strumenti finanzjarji (titoli tal-gvern, fondi ta’ investiment u titoli oħra.)
(b)
Intermedjazzjoni ta’ prodotti ta’ tfaddil għal xiri ta’ dar.
3.5.
Intermedjazzjoni ta’ prodotti tal-assigurazzjoni: (assigurazzjoni tal-ħajja u assigurazzjoni mhux tal-ħajja)
(2)
Skont din l-applikazzjoni (2), in-netwerk tal-Posta jikkonsisti f’aktar minn 2 600 post tal-bejgħ postali permanenti. Madankollu, mhux is-servizzi kollha elenkati fl-applikazzjoni huma pprovduti mill-postijiet tal-bejgħ kollha (3). In-numru totali ta’ fergħat tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu li qed joperaw bħalissa fit-territorju tal-Ungerija huwa ta’ 4 605. Skont il-Giro Zrt, il-bank OTP huwa l-akbar istituzzjoni ta’ kreditu b’809 fergħat, segwit minn K & H-Bank Zrt. (377 fergħa), CIB Bank Zrt. (218 fergħa), Reiffeisen Bank Zrt. (180 fergħa) u Erste Bank Hungary Nyrt. (145 fergħa). Kull wieħed mit-8 l-akbar banek fis-settur tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu għandu aktar minn 100 fergħa, filwaqt li hemm 22 banek żgħar u ta’ daqs medju, 10 fergħat tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu u 138 istituzzjoni ta’ kreditu stabbiliti bħala kooperattivi li l-akbar waħda minnhom topera netwerk ta’ 20-40 fergħa. Fil-paragun internazzjonali, bl-użu tad-dejta tal-Blue Book tal-BĊE tal-2007 (4), dawn iċ-ċifri jpoġġu lill-Ungerija fin-nofs tal-medda f’termini ta’ numru ta’ fergħat per capita.
II. QAFAS LEGALI
(3)
Għandu jiġi mfakkar li, skont il-punt (c) tal-Artikolu 6(2) tad-Direttiva 2004/17/KE, l-għoti ta’ servizzi finanzjarji kif definiti fir-raba’ inċiż tal-imsemmi punt (c) huwa kopert minn dik id-Direttiva biss sakemm tali servizzi jiġu pprovduti minn entitajiet li jipprovdu wkoll servizzi postali skont it-tifsira tal-punt (b) ta’ dik id-dispożizzjoni. Posta hija l-unika entità kontraenti fl-Ungerija li toffri s-servizzi kkonċernati minn din id-Deċiżjoni.
(4)
L-Artikolu 30 tad-Direttiva 2004/17/KE jipprovdi li kuntratti maħsuba biex jippermettu t-twettiq ta’ xi waħda mill-attivitajiet li għalihom tapplika d-Direttiva ma jkunux soġġetti għad-Direttiva jekk, fl-Istat Membru fejn titwettaq, l-attività tkun esposta direttament għall-kompetizzjoni fi swieq fejn l-aċċess ma jkunx ristrett. L-espożizzjoni diretta għal kompetizzjoni hija vvalutata abbażi ta’ kriterji oġġettivi, filwaqt li jitqiesu l-karatteristiċi speċifiċi tas-settur ikkonċernat. L-aċċess jitqies li mhuwiex ristrett jekk l-Istat Membru jkun implementa u applika l-leġiżlazzjoni Komunitarja rilevanti li tiftaħ xi settur partikolari jew parti minnu. Fejn ebda leġiżlazzjoni Komunitarja rilevanti ma tkun elenkata fl-Anness XI għad-Direttiva, bħalma huwa l-każ fir-rigward tas-servizzi kkonċernati minn din id-Deċiżjoni, it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 30(3) jeħtieġ li “għandu jiġi muri li aċċess għas-suq imsemmi huwa ħieles de facto u de jure”.
(5)
Fir-rigward tas-servizzi finanzjarji, għandu jiġi mfakkar li ġie adottat korp wiesa’ ta’ leġiżlazzjoni fil-livell tal-Unjoni li huwa mmirat biex jilliberalizza t-twaqqif u l-għoti ta’ servizzi f’dan is-settur (5). Fir-rigward tas-servizzi ta’ ħlas, ġie osservat li l-Ungerija, trasponiet b’mod sħiħ u f’waqtu, id-Direttiva 2007/64/KE, dwar is-Servizzi ta’ Ħlas permezz tal-Att LXXXV/2009 dwar it-Twettiq tal-Kummerċ fis-Servizzi ta’ Ħlas.
(6)
L-Ungerija implimentat il-leġiżlazzjoni tal-Unjoni dwar il-liberalizzazzjoni tal-movimenti kapitali u l-libertà li jiġu pprovduti servizzi u l-leġiżlazzjoni rilevanti dwar il-liberalizzazzjoni tas-swieq finanzjarji. Barra minn hekk, l-Ungerija ssodisfat ir-rekwiżiti stabbiliti fil-Pjan ta’ Azzjoni għas-Servizzi Finanzjarji. Is-suq Ungeriż tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu u tas-servizzi ta’ ħlas huwa regolat sew. Skont l-Att CXII: 1996 dwar l-istituzzjonijiet ta’ kreditu u impriżi finanzjarji (l-Att Bankarju), is-servizzi finanzjarji u l-attivitajiet awżiljarji huma soġġetti għall-awtorizzazzjoni. Skont l-Att CXXXVII/2007 dwar l-impriżi ta’ investiment u n-negozjanti tal-oġġetti u dwar ir-regolamenti li jirregolaw l-attivitajiet tagħhom, is-servizzi ta’ investiment jistgħu jitwettqu biss minn impriżi ta’ investimenti u istituzzjonijiet ta’ kreditu. L-Att LX/2003 dwar kumpaniji ta’ assigurazzjoni u l-kummerċ tal-assigurazzjoni jistipula li attivitajiet ta’ assigurazzjoni jistgħu jitwettqu biss minn kumpaniji ta’ assigurazzjoni. Posta hija awtorizzata twettaq is-servizzi finanzjarji soġġetti għal din l-applikazzjoni mill-Awtorità Superviżorja Finanzjarja tal-Ungerija. Kull istituzzjoni li tista’ tissodisfa d-dispożizzjonijiet dwar operat prudenti u superviżjoni effettiva tista’ tiġi awtorizzata twettaq dawn is-servizzi. It-twettiq tas-servizzi jew tal-attivitajiet finanzjarji awżiljarji għas-servizzi finanzjarji, kif ukoll is-servizzi ta’ investiment u s-servizzi ta’ assigurazzjoni huwa miftuħ ukoll għall-kumpaniji mhux residenti, permezz tal-fergħat tagħhom, sakemm dawn ikunu awtorizzati mill-awtorità superviżorja kompetenti fil-pajjiż ta’ stabbiliment. Il-ħtieġa li jkun hemm fergħa Ungeriża ma tapplikax għall-istituzzjonijiet finanzjarji li huma stabbiliti fi kwalunkwe Stat Membru taż-ŻEE, hekk kif dawn l-istituzzjonijiet jistgħu jipprovdu s-servizzi tagħhom minn pajjiż ieħor.
(7)
B’kunsiderazzjoni xierqa tal-fatti stabbiliti fil-premessi (5) u (6) ta’ hawn fuq, wieħed jista’ jassumi li, il-kundizzjoni stipulata fl-Artikolu 30(3) relatata mal-aċċess ħieles għas-suq tista’ titqies bħala ssodisfata.
(8)
L-esponiment dirett għall-kompetizzjoni f’suq partikolari għandu jiġi vvalutat abbażi ta’ diversi kriterji, li ebda minnhom ma hija deċiżiva per se. Fir-rigward tas-swieq ikkonċernati minn din id-deċiżjoni, is-sehem tas-suq tal-protagonisti ewlenin f’xi suq partikolari jikkostitwixxi kriterju wieħed li għandu jiġi kkunsidrat. Kriterji oħrajn meqjusin, jistgħu jkunu l-livell ta’ konċentrazzjoni fuq dawk is-swieq u/jew il-livell li bih il-klijenti jaqilbu. Hekk kif il-kundizzjonijiet ivarjaw skont l-attivitajiet differenti li huma kkonċernati minn din id-Deċiżjoni, l-eżami tas-sitwazzjoni kompetittiva għandu jikkunsidra s-sitwazzjonijiet differenti fi swieq differenti.
(9)
Minkejja li f’ċerti każijiet jistgħu jiġu previsti definizzjonijiet tas-suq aktar stretti jew usa’, id-definizzjoni preċiża tas-suq rilevanti tista’ titħalla miftuħa għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni safejn ikunu kkonċernati għadd ta’ servizzi elenkati fit-talba sottomessa minn Posta safejn ir-riżultat tal-analiżi jibqa’ l-istess irrispettivament minn jekk ikunx ibbażat fuq definizzjoni stretta jew usa’.
(10)
Din id-Deċizjoni hija mingħajr preġudizzju għall-applikazzjoni tar-regoli dwar il-kompetizzjoni.
III. VALUTAZZJONI
Servizzi ta’ Ħlas
(11)
L-applikazzjoni telenka żewġ kategoriji distinti ta’ servizzi ta’ ħlas, jiġifieri: A) is-servizzi eżistenti u B) is-servizzi li huma ppjanati li jiġu introdotti fl-2012. Għall-finijiet tal-valutazzjoni li għandha x’taqsam ma’ din id-deċiżjoni, se jitqiesu biss is-servizzi eżistenti, minħabba li m’hemm l-ebda evidenza materjali tal-effetti li jista’ jkollhom is-servizzi ppjanati, jekk u ladarba jiġu introdotti.
(12)
Is-servizzi ta’ ħlas eżistenti mwettqa minn Posta huma s-servizzi li jippermettu li jitqiegħdu flus kontanti f’kont tal-pagamenti u s-servizzi li jippermettu l-ġbid ta’ flus kontanti minn kont bankarju, li fihom Posta taġixxi bħala intermedjarju, u s-servizzi ta’ trasferiment ta’ flus (is-servizzi ta’ ordni ta’ ħlas domestika u internazzjonali tagħha stess, kif ukoll is-servizzi ta’ ordni tal-ħlas tal-Western Union fejn taġixxi bħala intermedjarju).
(13)
Il-mira tad-Deċiżjoni attwali hija li tistabbilixxi jekk is-servizzi offruti minn Posta humiex esposti għal tali livell ta’ kompetizzjoni (fuq swieq li għalihom l-aċċess huwa liberu) li jkun jiżgura li, anki fin-nuqqas tad-dixxiplina mdaħħla mir-regoli dettaljati dwar l-akkwisti kif stipulati fid-Direttiva 2004/17/KE, l-akkwisti minn Posta għat-twettiq tal-attivitajiet ikkonċernati hawnhekk, jitwettqu b’mod trasparenti u mhux diskriminatorju abbażi ta’ kriterji li jippermettulha tidentifika s-soluzzjoni li b’mod ġenerali tkun, ekonomikament, l-aktar waħda vantaġġuża. Għal dan il-għan huwa għalhekk meħtieġ li jiġi eżaminat jekk il-banek u istituzzjonijiet finanzjarji oħra għandhomx il-possibbiltà li joħolqu pressjoni kompetittiva fuq Posta.
(14)
Il-kompetituri ewlenin ta’ Posta fis-suq tas-servizzi ta’ ħlas huma l-banek u l-istituzzjonijiet finanzjarji l-oħra li mhumiex koperti mid-dispożizzjonijiet tad-Direttiva 2004/17/KE, minħabba li dawn mhumiex entitajiet kontraenti fis-sens tad-direttiva u/jew ma jipprovdux servizzi finanzjarji flimkien ma’ servizzi postali.
(15)
Il-metodi ta’ ħlas offruti mill-banek huma ġeneralment aktar attraenti minn dawk ibbażati fuq il-karti jew il-flus kontanti, u dawn huma ġeneralment disponibbli. Skont GfK Hungaria (6), in-numru ta’ utenti li jużaw is-servizzi bankarji fuq l-Internet, sa tmiem l-2010 żdied b’200 000 meta mqabbel mas-sena ta’ qabel u laħaq il-miljun utent, b’rata ta’ tkabbir li qiegħda dejjem tikber. Fl-istess ħin, skont l-istess sors, in-numru ta’ persuni li jippreferu jagħmlu t-tranżazzjonijiet bankarji tagħhom personalment qiegħed jonqos - kwart tal-klijenti kollha m’għadhomx imorru fil-fergħat tal-bank biex jagħmlu t-tranżazzjonijiet bankarji tagħhom.
(16)
Is-suq tal-prodotti kif definit mill-applikant huwa s-suq tas-servizzi ta’ ħlas ipprovdut minn istituzzjonijiet ta’ kreditu u fornituri ta’ servizzi ta’ ħlas oħra, filwaqt li s-suq ġeografiku rispettiv jinkludi l-pajjiż kollu. L-Awtorità tal-Kompetizzjoni tal-Ungerija (GVH) indikat li għalkemm ma għandhiex għad-dispożizzjoni tagħha l-informazzjoni u d-dejta kollha sabiex tkun tista’ tiddefinixxi b’mod preċiż u tajjeb is-suq tal-prodotti, id-definizzjoni tas-suq ta’ prodotti rilevanti li ġiet ipprovduta mill-applikant “x’aktarx li hija aċċettabbli”. F’dak li jirrigwarda s-suq ġeografiku, skont l-istess ċaħda ta’ responsabbiltà ta’ hawn fuq, il-GVH indikat li “mhijiex konxja ta’ xi evidenza li fuqha, it-territorju kollu tal-Ungerija ma għandux jitqies bħala s-suq ġeografiku”.
(17)
Għall-finijiet ta’ din id-deċiżjoni ma għandha ssir l-ebda distinzjoni ulterjuri tas-suq tas-servizzi ta’ ħlas fi swieq tal-prodotti bl-imnut u bl-ingrossa separati, minħabba li r-riżultat tal-analiżi jibqa’ prinċipalment l-istess kemm jekk ikun ibbażat fuq definizzjoni dejqa kif ukoll fuq definizzjoni usa’.
(18)
L-Awtoritajiet tal-Kompetizzjoni tal-Ungerija, b’referenza għall-grad ta’ konċentrazzjoni tas-suq ta’ ħlas jistqarru li, preżumibbilment, “il-5-6 banek ewlenin, flimkien mal-Magyar Posta għandhom sehem tas-suq ikkombinat li huwa għoli ħafna fil-każ tas-servizzi ta’ ħlas bl-imnut, u x’aktarx ikopru l-parti l-kbira tas-suq. Is-suq tal-bejgħ bl-ingrossa x’aktarx li huwa inqas ikkonċentrat minħabba l-preżenza ta’ diversi istituzzjonijiet finanzjarji oħra”.
Servizzi li jippermettu li jitqiegħdu flus kontanti f’kont tal-pagamenti (ħlasijiet ta’ kontijiet u ħlasijiet ta’ kontijiet b’mod rapidu)
(19)
Dawn is-servizzi jippermettu lill-klijenti sabiex jagħmlu ħlasijiet għal servizz jew oġġetti mixtrija. Dawn jintużaw minn persuni privati għat-twettiq tal-obbligi ta’ ħlas u jintużaw b’mod partikolari biex jitwettqu ħlasijiet għal servizzi ta’ utilitajiet pubbliċi, telekomunikazzjonijiet, servizzi finanzjarji, servizzi tal-assigurazzjoni, servizzi ta’ kunsinna fil-post ta’ abitazzjoni, ħlas tat-taxxi, eċċ.
(20)
Il-fattur ewlieni għad-determinazzjoni tas-suq ta’ prodotti rilevanti huwa li jiġi stabbilit l-kamp ta’ applikazzjoni tal-prodotti ta’ sostituzzjoni, li jfisser il-mezzi alternattivi li l-klijent ikollu disponibbli għat-twettiq tal-obbligi ta’ ħlas. Għaldaqstant, l-applikant jikkunsidra li s-suq ta’ prodotti rilevanti jkopri depożiti fi flus kontanti mwettqa f’kontijiet bankarji fil-banek, jew permezz ta’ ATMs (7), ħlasijiet bil-kard u trasferimenti bejn kontijiet bankarji (trasferimenti sempliċi u trasferiment awtomatiċi ta’ debitu).
(21)
Fir-rigward tal-bdil bejn il-metodi tal-ħlas, l-Awtorità tal-Kompetizzjoni tal-Ungerija (GVH) ikkonfermat li “l-utilitajiet ewlenin u l-fornituri ta’ servizzi oħra għandhom tendenza li joffru metodi differenti ta’ ħlas lill-klijenti tagħhom bil-possibbiltà li jaqilbu faċilment fost dawn. Jidher ukoll li hemm tendenza li l-klijenti jiġu konvinti sabiex jużaw metodi ta’ ħlas elettroniċi minflok dawk ibbażati fuq il-karti jew il-flus kontanti”. F’dan il-kuntest, għandu jiġi osservat, l-użu akbar ta’ servizzi bankarji fuq l-Internet. Madankollu, kif indikat fil-premessa 9 ta’ hawn fuq, id-definizzjoni eżatta tista’ titħalla miftuħa għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni.
(22)
Is-sehem fis-suq ta’ Posta għas-servizzi li jippermettu li jitqiegħdu flus kontanti f’kont tal-pagamenti, ikkalkulat bħala perċentwal tas-suq totali kif definit, irrappreżenta (8) 3,91 % fl-2007, 3,88 % fl-2008 u 4,14 % fl-2009. F’termini ta’ volum u valur, għandu jiġi osservat li fl-2009 kien hemm tnaqqis fin-numru ta’ tranżazzjonijiet ta’ Posta u fil-valur tagħhom meta mqabbel mas-sentejn ta’ qabel (9).
(23)
Għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni, u mingħajr preġudizzju għal-liġi tal-kompetizzjoni, dawn il-fatturi għandhom jitqiesu bħala indikazzjoni ta’ esponiment dirett għall-kompetizzjoni min-naħa tal-attività ta’ Posta.
Servizzi li jippermettu l-ġbid ta’ flus kontanti minn kont tal-pagamenti
(24)
Il-karatteristiċi tas-servizzi li jippermettu ġbid ta’ flus kontanti huma li d-detentur tal-kont jawtorizza ħlasijiet mill-kont tal-pagamenti tiegħu skont l-ordni ta’ parti terza. Il-kamp ta’ applikazzjoni ta’ dawn is-servizzi bħalissa jinkludi l-kunsinna ta’ flus kontanti u s-servizz ta’ ħlas tal-pensjonijiet. L-entitajiet ewlenin li joħorġu l-flus huma t-Teżor tal-Istat u l-gvernijiet muniċipali li jużaw din l-iskema għall-ħlas tas-sussidji tal-familja, il-benefiċċji soċjali, il-benefiċċji tal-qgħad, eċċ. Għall-ħlasijiet imwettqa mill-Gvern, min jitħallas għandu l-għażla li jkollu l-ammonti akkreditati lill-kont bankarju jew li jirċievi dan l-ammont bil-posta. Fil-każ tal-ħlas tal-pensjonijiet, il-benefiċjarji għandhom ukoll il-possibbiltà li jkollhom parti mill-ammont akkreditat lill-kont tagħhom u li tingħatalhom il-parti l-oħra fi flus kontanti. Wieħed għandu wkoll il-possibbiltà, li fi kwalunkwe ħin jaqleb minn kunsinna ta’ flus postali għal trasferiment bankarju, billi jressaq talba sempliċi lill-Amministrazzjoni Ċentrali tal-Assigurazzjoni tal-Pensjoni Nazzjonali.
(25)
L-Istat Ungeriż, permezz tal-Bank Nazzjonali qed japplika politika li għandha l-għan li tnaqqas il-volum ta’ tranżazzjonijiet f’kontanti u li tħeġġeġ l-iżvilupp ta’ metodi ta’ ħlas elettroniċi u infrastruttura relatata. L-entitajiet korporattivi huma meħtieġa li jagħmlu ħlasijiet permezz ta’ kontijiet tal-pagamenti filwaqt li l-pagi tal-uffiċjali pubbliċi jridu jitħallsu fil-kontijiet bankarji. Studju reċenti (10) mwettaq mill-Bank Nazzjonali Ungeriż, juri li attwalment, nofs il-pensjonijiet mibdija mill-istat huma magħmulin b’mezzi oħra apparti l-ħlasijiet postali, filwaqt li l-applikazzjoni tindika li (11), kemm in-numru kif ukoll il-valur totali tal-pensjonijiet imħallsa permezz ta’ Posta kienu qed jonqsu b’mod kostanti f’dawn l-aħħar snin.
(26)
Għar-raġunijiet ta’ hawn fuq, it-trasferiment ta’ ħlas bejn kontijiet ta’ pagament (trasferimenti sempliċi u trasferimenti kollettivi), il-ġbid ta’ flus kontanti bil-kards bankarji mill-ATMs u t-terminals tal-POS (12), u l-ġbid ta’ flus mingħand il-kaxxiera (bank tellers) huma kkunsidrati bħala s-suq ta’ prodotti rilevanti għas-servizzi li jippermettu ġbid ta’ flus kontanti minn kont ta’ pagament.
(27)
Fil-każ tas-servizzi ta’ hawn fuq, għall-finijiet ta’ ħlas magħmul lil persuni li għandhom kont bankarju, il-ħlasijiet bejn il-kontijiet ta’ pagament (tranżazzjonijiet sempliċi u trasferimenti kollettivi meta l-ħlas isir minn kont wieħed għal diversi persuni) jistgħu jitqiesu bħala prodotti ta’ sostituzzjoni. F’dan il-każ ukoll, id-definizzjoni eżatta tista’ titħalla miftuħa għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni.
(28)
Is-sehem fis-suq ta’ Posta fis-servizzi li jippermettu l-ġbid ta’ flus kontanti minn kont tal-pagamenti, ikkalkulat bħala perċentwal tas-servizz sostituttiv totali, irrappreżenta (13) 2,44 % fl-2007, 2,49 % fl-2008 u 2,61 % fl-2009. F’termini ta’ volum u valur, għandu jiġi osservat li n-numru ta’ tranżazzjonijiet ta’ Posta u l-valur totali tagħhom kellhom xejra ta’ tnaqqis fl-aħħar tliet snin li għalihom hemm informazzjoni disponibbli, jiġifieri l-2007, l-2008 u l-2009 (14).
(29)
Għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni, u mingħajr preġudizzju għal-liġi tal-kompetizzjoni, dawn il-fatturi għandhom jitqiesu bħala indikazzjoni ta’ esponiment dirett għall-kompetizzjoni tal-attività ta’ Posta.
Servizzi ta’ trasferiment ta’ flus
(30)
Is-servizz ta’ trasferiment ta’ flus ipprovdut minn Posta normalment jintuża għall-ħlasijiet magħmula bejn persuni privati. Is-servizzi rispettivi huma l-ordnijiet ta’ flus domestiċi u l-ordnijiet ta’ flus internazzjonali pprovduti minn Posta stess u t-trasferimenti ta’ flus tal-Western Union li huma disponibbli fuq livell domestiku u internazzjonali, li joffru metodu f’ħin reali biex jintbagħtu l-flus.
(31)
Fil-każ tat-trasferimenti domestiċi, kemm ta’ Posta stess kif ukoll dawk f’isem il-Western Union, l-applikant jikkunsidra t-tranżazzjonijiet bejn il-kontijiet ta’ ħlas bħala sostituti għat-trasferimenti ta’ flus, jekk min jitħallas ikollu kont ta’ pagament. Għaldaqstant, is-suq tal-ħlasijiet magħmula fl-Ungerija bejn il-kontijiet jista’ jitqies bħala s-suq ta’ prodotti rilevanti għat-trasferimenti ta’ flus domestiċi, għalkemm id-definizzjoni eżatta tista’ tibqa’ miftuħa.
(32)
Meta kkalkulati kif xieraq, l-ishma tas-suq ta’ Posta kienu inqas minn 1 % fl-2007, fl-2008 u fl-2009.
(33)
Fil-każ tat-trasferimenti internazzjonali ta’ flus, l-attivitajiet imwettqa minn Posta u Western Union tqiesu bħala sostituti mill-qrib. Barra minn hekk, il-ħlasijiet permezz ta’ kontijiet ta’ pagamenti huma kkunsidrati bħala prodotti sostitwibbli, u għalhekk l-applikant jikkunsidra l-ħlasijiet transkonfinali bejn il-kontijiet ta’ pagamenti bħala s-suq ta’ prodotti rilevanti. Madankollu, id-definizzjoni eżatta tas-suq rilevanti tista’ tibqa’ miftuħa.
(34)
Meta kkalkulat fuq din il-bażi, is-sehem fis-suq li kellha Posta fl-2007, fl-2008 u fl-2009 kien ta’ 0,5 %.
(35)
Għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni, u mingħajr preġudizzju għal-liġi tal-kompetizzjoni, dawn il-fatturi għandhom jitqiesu bħala indikazzjoni ta’ esponiment dirett għall-kompetizzjoni min-naħa tal-attività ta’ Posta.
Servizzi mwettqa f’isem ħaddieħor
(36)
L-applikazzjoni għall-eżenzjoni hija relatata wkoll ma’ ċerti attivitajiet ta’ Posta, li huma mwettqa f’isem ħaddieħor, b’konnessjoni ma’ ċerti servizzi finanzjarji, fejn Posta taġixxi bħala intermedjarju.
Intermedjazzjoni ta’ kontijiet kurrenti u l-prodotti u servizzi relatati
(37)
L-applikazzjoni għall-eżenzjoni tkopri l-intermedjazzjoni ta’ kontijiet kurrenti u tal-prodotti u servizzi relatati, jiġifieri: servizzi ta’ kontijiet bankarji bl-imnut u korporattivi offruti f’isem l-istituzzjonijiet ta’ kreditu, inklużi l-aċċettazzjoni u t-trażmissjoni ta’ ordnijiet ta’ ħlas għall-eżekuzzjoni, u l-intermedjazzjoni ta’ depożiti u depożiti għal żmien fiss marbuta ma’ kont bankarju.
(38)
Il-prodotti u s-servizzi finanzjarji offruti minn Posta bħala intermedjarju huma pprovduti minn Erste Bank u l-OTP Bank. Posta qed toffri wkoll prodotti ta’ depożiti taħt isimha stess.
(39)
Il-prassi preċedenti tal-Kummissjoni (15) kienet tagħmel distinzjoni bejn is-servizzi bankarji bl-imnut u s-servizzi bankarji korporattivi. Is-servizz bankarju bl-imnut huwa definit bħala kull servizz bankarju għall-individwi privati u l-impriżi żgħar ħafna, filwaqt li s-servizzi bankarji korporattivi ġeneralment jinkludu s-servizzi bankarji għall-klijenti korporattivi l-kbar u l-impriżi żgħar u medji. Madankollu, fid-deċiżjonijiet preċedenti (16) relatati mas-settur bankarju bl-imnut, il-Kummissjoni ħalliet miftuħa l-kwistjoni dwar jekk il-prodotti bankarji individwali bl-imnut jirrappreżentawx swieq ta’ prodotti separati jew jekk id-diversi prodotti bankarji bl-imnut jistgħux jagħmlu parti minn suq wieħed ta’ prodotti rilevanti.
(40)
Is-suq ta’ prodotti rilevanti għandu jiġi distint skont l-istadju fil-katina tad-distribuzzjoni (upstream - provvediment ta’ kontijiet kurrenti u ta’ prodotti u servizzi relatati jew downstream - intermedjazzjoni tal-kontijiet kurrenti u ta’ prodotti u servizzi relatati). Għall-attività ta’ intermedjazzjoni ta’ kontijiet ta’ ħlas bl-imnut, is-suq ta’ prodotti rilevanti jista’ jitqies bħala s-suq għall-intermedjazzjoni tal-kontijiet kurrenti bl-imnut u l-prodotti ta’ depożitu. Għall-attività ta’ intermedjazzjoni ta’ kontijiet ta’ ħlas korporattivi, is-suq ta’ prodotti rilevanti jista’ jitqies bħala s-suq għall-intermedjazzjoni ta’ kontijiet kurrenti korporattivi u prodotti ta’ depożitu. Madankollu, skont il-premessa 9 ta’ din id-Deċiżjoni, is-suq rilevanti mhuwiex neċessarju li jiġi definit.
(41)
Ir-rikorrent jiddefinixxi s-suq ġeografiku bħala t-territorju kollu tal-Ungerija. L-Awtorità tal-Kompetizzjoni tal-Ungerija (GVH) ikkonfermat li “għall-finijiet ta’ dan il-każ, l-istituzzjonijiet finanzjarji kollha preżenti fl-Ungerija qed iwettqu l-attivitajiet tagħhom madwar il-pajjiż kollu; m’hemm l-ebda sinjali ta’ devjazzjoni reġjonali fi kwalunkwe aspett tal-provvediment ta’ servizzi finanzjarji”. Barra minn hekk, il-prassi preċedenti tal-Kummissjoni (17) fir-rigward tas-swieq finanzjarji kienet tikkunsidra s-suq ġeografiku rilevanti bħala suq b’kamp ta’ applikazzjoni nazzjonali minħabba l-kundizzjonijiet kompetittivi differenti fl-Istati Membri individwali u l-importanza ta’ netwerk ta’ fergħat.
(42)
L-ishma tas-suq ta’ Posta, ikkalkulati abbażi tal-kunsiderazzjoni ta’ hawn fuq, huma kif ġej: għall-kontijiet u depożiti kurrenti bl-imnut: 1,45 % fl-2007, 1,38 % fl-2008 u 1,51 % fl-2009, filwaqt li fis-suq tal-kontijiet u depożiti kurrenti korporattivi, l-ishma tas-suq ta’ Posta fl-2007, fl-2008 u fl-2009 kienu negliġibbli (0 %). Dawn iċ-ċifri jindikaw li l-ishma tas-suq għall-intermedjazzjoni ta’ dawn is-servizzi finanzjarji huma baxxi wkoll.
(43)
Il-bqija tas-suq huwa maqsum bejn banek u istituzzjonijiet finanzjarji oħra - li mhumiex soġġetti għad-dispożizzjonijiet tad-Direttiva 2004/17/KE.
(44)
Fl-inkjesta tagħha dwar is-servizzi bankarji bl-imnut tal-2009 (18) l-Awtorità tal-Kompetizzjoni tal-Ungerija (GVH) sabet li ma hemm l-ebda ostakolu kbir għall-bdil ta’ kontijiet fl-Ungerija, u barra minn hekk, ġie osservat li l-livell ta’ bdil ta’ kontijiet kurrenti huwa wieħed mill-ogħla meta mqabbel mal-bqija tal-Istati Membri tal-UE.
(45)
Il-vantaġġi tan-netwerk estensiv ta’ Posta huma bbilanċjati mit-tkabbir fl-importanza tas-servizzi bankarji fuq l-Internet.
(46)
Skont stħarriġ (19) dwar il-fatturi li jinfluwenzaw il-klijenti meta jagħżlu bank, instab li l-aktar fatturi importanti kienu l-affidabilità u l-fiduċja, il-viċinanza u l-aċċessibilità (inkluża d-disponibbiltà ta’ mezzi li jippermettu l-ġbid ta’ flus kontanti) u l-kwalità tas-servizz. Dawn il-konklużjonijiet ġew ikkonfermati wkoll mir-riżultati tal-istħarriġ (20) dwar is-servizzi finanzjarji u s-servizzi tal-kontijiet kurrenti. Skont dan is-sors, l-aktar aspetti importanti meta wieħed jagħżel bank huma l-ispiża u r-reputazzjoni, filwaqt li l-aċċess faċli (jiġifieri netwerk estensiv) jidher li huwa inqas importanti. Barra minn hekk, il-firxa tas-servizzi bankarji, jiġifieri d-disponibbiltà ta’ firxa wiesgħa ta’ servizzi bankarji, u l-kwalità għolja tas-servizz tqiesu wkoll bħala importanti. Minħabba dan ta’ hawn fuq, minkejja li Posta għandha netwerk estensiv, hemm kriterji oħra li ġew ittikkettjati bħala sinifikanti mill-klijenti (reputazzjoni tal-bank, servizzi bankarji, kwalità tas-servizz), li għandhom rwol ta’ bbilanċjar meta wieħed jiġi għall-għażla tal-bank. Għaldaqstant il-klijenti li l-bżonnijiet tagħhom jinkludu firxa wiesgħa ta’ servizzi jżommu lura milli jikkunsidraw li jeqilbu għal kont postali li ma joffrix il-medda ta’ servizzi li jkunu mdorrijin biha.
(47)
Għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni, u mingħajr preġudizzju għal-liġi tal-kompetizzjoni, dawn il-fatturi għandhom jitqiesu bħala indikazzjoni ta’ esponiment dirett għall-kompetizzjoni min-naħa tal-attività ta’ Posta.
Intermedjazzjoni kreditizja
(48)
Din l-attività tirrappreżenta l-intermedjazzjoni kreditizja pprovduta minn partijiet terzi, u li fiha, Posta għandha rwol ta’ intermedjarju ta’ servizzi multipli speċjali. Posta qed toffri prodotti ta’ kreditu (bl-ebda rekwiżiti kollaterali, la mobbli, u lanqas proprjetà immobbli) ipprovduti minn Erste Bank lill-klijenti bl-imnut, filwaqt li fis-settur korporattiv, Posta qed toffri prodott ta’ Magyar Fejlesztesi Bank, fejn hija taġixxi bħala intermedjarju ta’ servizzi multipli speċjali.
(49)
Is-servizzi kkonċernati hawnhekk jistgħu min-naħa tagħhom jiġu suddiviżi b’ħafna modi differenti, skont fatturi bħalma huma r-raġunijiet għalfejn jittieħed il-kreditu jew il-klijent tipiku (klijenti, SMEs, impriżi akbar jew amministrazzjoni pubblika). Għalhekk, l-intermedjazzjoni kreditizja bl-imnut u l-intermedjazzjoni kreditizja korporattiva jistgħu jitqiesu bħala swieq separati ta’ prodotti.
(50)
Is-suq tal-prodotti ta’ intermedjazzjoni kreditizja bl-imnut huwa definit mill-applikant bħala s-suq tas-self b’ipoteka u s-self personali mhux ristretti, kemm fil-Forint Ungeriż kif ukoll fil-muniti barranin. Dan ma jmurx kontra l-prassi preċedenti (21) tal-Kummissjoni li permezz tagħha, il-Kummissjoni ħalliet miftuħa l-kwistjoni jekk il-prodotti bankarji individwali bl-imnut jirrappreżentawx swieq separati ta’ prodotti rilevanti jew jekk diversi prodotti bankarji għall-klijenti jistgħux jiffurmaw parti minn suq wieħed ta’ prodotti rilevanti.
(51)
Fis-settur korporattiv, Posta qed toffri biss tip wieħed ta’ prodott ta’ kreditu korporattiv. Dan il-prodott huwa ġeneralment offrut minn istituzzjonijiet finanzjarji oħra (jiġifieri kooperattivi tat-tfaddil). Posta toffri dan il-prodott f’45 post speċifikat u mhux madwar in-netwerk kollu tagħha. Ir-rikorrent jikkunsidra li s-suq ta’ prodotti rilevanti għas-settur korporattiv jinkludi fih is-self lill-SMEs li huma offruti mill-istituzzjonijiet ta’ kreditu. Madankollu, kif indikat fil-premessa 9 ta’ hawn fuq, id-definizzjoni eżatta tista’ titħalla miftuħa għall-finijiet ta’ din id-deċiżjoni.
(52)
It-territorju kollu tal-Ungerija huwa meqjus bħala s-suq ġeografiku, minħabba l-istess raġunijiet imsemmija fil-premessa 41.
(53)
L-ishma tas-suq ta’ Posta fis-suq ta’ kreditu bl-imnut kif imfisser, kien inqas minn 0,5 % fl-2007, fl-2008 u fl-2009, filwaqt li fl-istess snin, l-ishma tas-suq fis-suq ta’ kreditu korporattiv kien negliġibbli (0 %). Id-dejta disponibbli turi li l-ishma tas-suq ta’ Posta f’dawn is-swieq definiti b’mod strett huma tant żgħar li f’suq definit b’mod usa’, Posta jkollha ishma tas-suq saħansitra iżgħar.
(54)
Il-bqija tas-suq huwa maqsum bejn banek u istituzzjonijiet finanzjarji oħra - li mhumiex soġġetti għad-dispożizzjonijiet tad-direttiva tal-Utilitajiet. L-ishma akkumulati fis-suq (22) tal-ewwel tliet kompetituri fl-2007, fl-2008 u fl-2009 kienu kif ġej: 52,54 %, 51,39 % u 54,27 % rispettivament fis-suq tas-self bl-imnut u 42,69 %, 47,36 % u 48,07 % rispettivament fis-suq tas-self korporattiv.
(55)
Għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni, u mingħajr preġudizzju għal-liġi tal-kompetizzjoni, dawn il-fatturi msemmija hawn fuq għandhom jitqiesu bħala indikazzjoni ta’ esponiment dirett għall-kompetizzjoni min-naħa tal-attività ta’ Posta.
Intermedjazzjoni u aċċettazzjoni ta’ kards tal-ħlas maħruġa minn istituzzjonijiet ta’ kreditu
(56)
Il-Posta toffri kards ta’ kreditu maħruġa mill-Erste Bank Zrt. F’termini ta’ kundizzjonijiet u servizzi offruti, dan il-prodott jitqies bħala kard ta’ kreditu standard.
(57)
Fir-rigward tal-kards ta’ debitu, Posta taġixxi bħala intermedjarju billi tkopri kards bankarji bl-imnut u korporattivi assoċjati ma’ kontijiet kurrenti. Posta taġixxi bħala intermedjarju għal servizzi multipli speċjali, filwaqt li s-servizz huwa pprovdut minn Erste Bank Hungary Nyrt. Il-kards offruti huma kards ta’ debitu standard.
(58)
Fir-rigward tal-aċċettazzjoni ta’ kards tal-ħlas, il-postijiet tal-bejgħ postali huma mgħammra b’terminals tal-POS li jippermettu ġbid ta’ flus kontanti permezz ta’ kards bankarji. Ir-rikorrent jargumenta li mill-perspettiva tal-klijenti, l-istess servizz (il-kisba ta’ flus kontanti) jista’ jinkiseb permezz ta’ ġbid ta’ flus mingħand il-kaxxiera, jew f’terminals tal-POS oħrajn, imħaddma minn partijiet terzi f’postijiet oħra, minbarra l-postijiet tal-bejgħ postali, u għalhekk il-prodotti jistgħu jiġu kkunsidrati bħala sostitwibbli.
(59)
Il-Kummissjoni, fil-passat, iddistingwiet (23) żewġ attivitajiet prinċipali relatati mal-kards tal-ħlas: l-ewwel il-ħruġ ta’ kards lill-individwi u l-kumpaniji u t-tieni l-“akkwist” ta’ negozjanti sabiex ikun aċċettat il-ħlas permezz tal-kards. Barra minn hekk, fi ħdan l-attività tal-ħruġ ta’ kard tal-ħlas, il-Kummissjoni fid-deċiżjonijiet preċedenti tagħha (24), iddiskutiet il-possibbiltà li tinħoloq distinzjoni bejn it-tipi differenti ta’ kards, iżda eventwalment id-definizzjoni eżatta tħalliet miftuħa.
(60)
Għall-finijiet ta’ din id-deċiżjoni, u mingħajr preġudizzju għal-liġi tal-kompetizzjoni, għandhom jitqiesu tliet swieq tal-prodotti, jiġifieri, is-suq tal-kards ta’ kreditu, is-suq tal-kards ta’ debitu u l-aċċettazzjoni tal-kards.
(61)
Fir-rigward, tas-suq tal-aċċettazzjoni ta’ kards, is-suq tal-prodotti definit mill-applikant mhuwiex l-istess suq li kien ġeneralment definit fid-deċiżjonijiet preċedenti tal-Kummissjoni, li huma msemmija fil-premessa 59. Is-suq “oriġinali” tal-aċċettazzjoni ta’ kards huwa dak li jikkonsisti min-negozjanti li jaċċettaw ħlasijiet bil-kards. Suq ieħor li jista’ jaċċetta l-kards huwa dak li jikkonsisti mill-banek li joffru servizzi ta’ aċċettazzjoni ta’ kards lin-negozjanti bħal dawn. Madankollu, kif ikkonfermat mill-Awtorità tal-Kompetizzjoni tal-Ungerija (GVH) (25), fil-każ ta’ Posta, meta wieħed iqis li l-apparat tal-POS jiffunzjona bħala magni ATM taż-żewġ banek, li għalihom Posta qiegħda taġixxi bħala intermedjarju, “il-Magyar Posta x’aktarx li għamlet sew li pprovdiet dejta fuq il-konċentrazzjoni li hija bbażata fuq in-numru ta’ magni ATM li qed jitħaddmu”.
(62)
F’termini tas-suq ġeografiku, il-każijiet (26) preċedenti tal-Kummissjoni indikaw li s-suq tal-kards ta’ ħlas għad għandu kamp ta’ applikazzjoni nazzjonali, għalkemm l-istess Kummissjoni ammettiet li fil-futur jista’ jkun hemm lok għat-twessigħ tas-suq. F’dan il-każ, id-definizzjoni tas-suq ġeografiku tinkludi t-territorju kollu tal-Ungerija.
(63)
Bejn l-2007 u l-2009, Posta kellha sehem fis-suq ta’ inqas minn 1 % fis-suq tal-kards ta’ kreditu, ta’ inqas minn 3 % fis-suq tal-kards tad-debitu u ta’ inqas minn 6 % fis-suq tal-aċċettazzjoni tal-kards kif definit mir-rikorrent.
(64)
Skont l-Awtorità tal-Kompetizzjoni tal-Ungerija (27), wara studju reċenti mwettaq minn din tal-aħħar u l-Bank Nazzjonali Ungeriż, is-sehem totali tal-aktar 5 banek li joħorġu kards ta’ debitu min-numru totali ta’ 24 bank li joħorġu kards ta’ debitu, huwa ta’ madwar 82 %. L-istess sors jindika wkoll li s-suq tal-ħruġ tal-kards ta’ kreditu huwa inqas ikkonċentrat; mit-18-il bank li joħorġu kards ta’ kreditu, l-ewwel 7 banek għandhom sehem fis-suq ikkombinat ta’ 68 % tas-suq. Barra minn hekk, skont l-applikazzjoni, il-livell ta’ konċentrazzjoni li huwa tant ieħor għoli fis-settur ta’ aċċettazzjoni jista’ jkun spjegat bil-fatt li tliet kwarti tan-numru totali ta’ ATMs kienu mħaddma minn erba’ banek.
(65)
Minħabba l-ishma baxxi fis-suq ta’ Posta u l-preżenza ta’ banek u istituzzjonijiet finanzjarji oħra, li joħolqu pressjoni kompetittiva fuq l-attività ta’ Posta, nistgħu nikkonkludu li għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni, u mingħajr preġudizzju għal-liġi tal-kompetizzjoni, dawn il-fatturi għandhom jitqiesu bħala indikazzjoni ta’ esponiment dirett għall-kompetizzjoni min-naħa tal-attività ta’ Posta.
Intermedjazzjoni ta’ investimenti u ta’ tfaddil b’għan speċjali f’isem ħaddieħor
(66)
Din il-kategorija ta’ servizzi tkopri l-bejgħ ta’ strumenti finanzjarji u l-kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti speċjali ta’ investiment. L-istrumenti finanzjarji offruti huma t-titoli tal-gvern, il-fondi ta’ investiment ta’ Erste Befektetesi Zrt, titoli oħra u arranġament speċjali ta’ tfaddil għal xiri ta’ dar f’isem Fundamenta Lakaskassza Zrt. u OTP Lakastakarekpenztar Zrt., bħala intermedjarju.
(67)
F’każijiet preċedenti, il-Kummissjoni ħalliet miftuħa l-kwistjoni jekk kull wieħed minn dawn is-servizzi jistax jikkostitwixxi suq tal-prodotti separat (28). F’dan il-każ, id-definizzjoni se titħalla miftuħa minħabba li s-servizzi pprovduti minn Posta bħala intermedjarju ma jqajmux tħassib dwar il-kompetizzjoni, irrispettivament mid-definizzjoni tas-suq alternattiva meqjusa.
(68)
Fir-rigward tal-ambitu ġeografiku, il-Kummissjoni kkunsidrat (29) li ħafna mis-segmenti tas-suq għandhom kamp ta’ applikazzjoni internazzjonali, iżda xi wħud minnhom ġew analizzati minn perspettiva nazzjonali (30). Id-definizzjoni eżatta tas-suq ġeografiku sejra titħalla miftuħa, filwaqt li f’dan il-każ, it-territorju tal-Ungerija sejjer jitqies bħala s-suq ġeografiku.
(69)
Bejn l-2007 u l-2009, Posta kellha sehem fis-suq ta’ inqas minn 4 % fis-suq tat-titoli tal-gvern, bejn 3 % u 9 % fis-suq ta’ unitajiet ta’ investiment, ta’ inqas minn 2 % fis-suq tal-bonds u ta’ inqas minn 4 % fis-suq tal-arranġamenti ta’ tifdil għal xiri ta’ dar.
(70)
Għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni, u mingħajr preġudizzju għal-liġi tal-kompetizzjoni, dawn il-fatturi għandhom jitqiesu bħala indikazzjoni ta’ esponiment dirett għall-kompetizzjoni min-naħa tal-attività ta’ Posta fis-suq tal-investiment.
Intermedjazzjoni ta’ prodotti tal-assigurazzjoni
(71)
Posta toffri assigurazzjoni tal-ħajja f’isem Magyar Posta Eletbiztosito Zrt. u assigurazzjoni mhux tal-ħajja f’isem Magyar Posta Biztosito Zrt.
(72)
Fid-deċiżjonijiet preċedenti tagħha (31), il-Kummissjoni għamlet distinzjoni bejn tliet kategoriji wiesgħin ta’ tipi ta’ assigurazzjonijiet, li huma: l-assigurazzjoni tal-ħajja, l-assigurazzjoni mhux tal-ħajja u r-riassigurazzjoni. Barra minn hekk, min-naħa tad-domanda, ġie osservat li, l-assigurazzjoni tal-ħajja u mhux tal-ħajja tista’ tkompli tinqasam f’numru ta’ swieq ta’ prodotti individwali minħabba li hemm tipi differenti ta’ riskji koperti. Rigward l-assigurazzjoni tal-ħajja, fid-deċiżjonijiet preċedenti tagħha, il-Kummissjoni kkunsidrat is-segmentazzjonijiet li ġejjin: assigurazzjoni individwali tal-ħajja, assigurazzjoni kollettiva tal-ħajja u assigurazzjoni marbuta mal-unità, jew, inkella, protezzjoni individwali, protezzjoni kollettiva, pensjoni personali, pensjonijiet kollettivi, tfaddil u investimenti (32). Fir-rigward tal-assigurazzjoni mhux tal-ħajja, il-Kummissjoni kkunsidrat preċedentement, fost l-oħrajn: l-assigurazzjoni tal-vetturi, ta’ kontra n-nar, tat-trasport, tas-saħħa, tal-proprjetà, tar-responsabbiltà ġenerali ċivili, tal-mortalità, ta’ kontra t-tilwim, ta’ fuq l-inċidenti tax-xogħol u ta’ kreditu (33). Madankollu, xi kunsiderazzjonijiet min-naħa tal-forniment jistgħu jwasslu għal swieq tal-prodotti usa’. Għall-finijiet ta’ din id-deċiżjoni, id-definizzjoni eżatta tas-suq tal-prodotti tista’ titħalla miftuħa.
(73)
Il-Kummissjoni, fil-passat analizzat ukoll id-distribuzzjoni tal-prodotti tal-assigurazzjoni u kkonfermat li s-suq rilevanti għall-assigurazzjoni tal-ħajja jew mhux tal-ħajja se jkun jinkludi l-mezzi ta’ distribuzzjoni barranin (jiġifieri ta’ parti terza jew li mhuma ta’ ħadd), bħal brokers, aġenti u intermedjarji oħra (34). Madankollu, għall-finijiet ta’ din id-deċiżjoni, id-definizzjoni eżatta tas-suq tal-prodotti tista’ tibqa’ miftuħa.
(74)
Fir-rigward tas-suq ġeografiku, il-Kummissjoni fid-deċiżjonijiet preċedenti tagħha (35) ddefiniet is-swieq għall-assigurazzjoni tal-ħajja bħala swieq b’kamp ta’ applikazzjoni nazzjonali minħabba l-mezzi ta’ distribuzzjoni nazzjonali, l-istruttura tas-suq stabbilita, il-limitazzjonijiet fiskali u s-sistemi regolatorji differenti. Dan l-istess metodu sejjer jintuża fil-każ preżenti filwaqt li t-territorju kollu tal-Ungerija sejjer jitqies bħala s-suq ġeografiku.
(75)
Bejn l-2007 u l-2009, Posta kellha sehem fis-suq ta’ inqas minn 5 % (36) fis-suq tal-prodotti tal-assigurazzjoni tal-ħajja, u ta’ inqas minn 1 % (37) fil-prodotti tal-assigurazzjoni mhux tal-ħajja. Dawn iċ-ċifri jindikaw li l-ishma tas-suq għall-intermedjazzjoni ta’ assigurazzjoni huma baxxi wkoll.
(76)
Fl-istess snin, l-ishma tas-suq ikkombinati tal-ewwel tliet kompetituri kien ta’ 52,29 %, 51,08 % u 50,1 % rispettivament fis-suq tal-prodotti tal-assigurazzjoni tal-ħajja, u ta’ 54,84 %, 52,56 % u 51,66 % rispettivament fis-suq tal-prodotti tal-assigurazzjoni mhux tal-ħajja.
(77)
Għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni, u mingħajr preġudizzju għal-liġi tal-kompetizzjoni, dawn il-fatturi għandhom jitqiesu bħala indikazzjoni ta’ esponiment dirett għall-kompetizzjoni tal-attività ta’ Posta fis-suq tal-assigurazzjoni.
IV. KONKLUŻJONIJIET
(78)
Fid-dawl tal-fatturi eżaminati fil-premessi 11 sa 77, il-kundizzjoni ta’ espożizzjoni diretta għall-kompetizzjoni stipulata fl-Artikolu 30(1) tad-Direttiva 2004/17/KE għandha tkun ikkunsidrata bħala ssodisfata fl-Ungerija, għal dawn l-attivitajiet li ġejjin:
(a)
Servizzi li jippermettu li jitqiegħdu flus kontanti f’kont tal-pagamenti;
(b)
Servizzi li jippermettu l-ġbid ta’ flus kontanti minn kont tal-pagamenti;
(c)
Servizzi ta’ trasferiment ta’ flus;
(d)
Intermedjazzjoni ta’ kontijiet kurrenti u l-prodotti u servizzi relatati;
(e)
Intermedjazzjoni kreditizja;
(f)
Intermedjazzjoni u aċċettazzjoni ta’ kards tal-ħlas maħruġa minn istituzzjonijiet ta’ kreditu;
(g)
Intermedjazzjoni ta’ investimenti u tfaddil b’għan speċjali f’isem ħaddieħor;
(h)
Intermedjazzjoni ta’ prodotti tal-assigurazzjoni.
(79)
Minħabba li l-kundizzjoni ta’ aċċess mingħajr restrizzjonijiet għas-suq hija ssodisfata wkoll, id-Direttiva 2004/17/KE ma għandhiex tapplika meta partijiet kontraenti jagħtu kuntratti maħsuba biex jippermettu li s-servizzi elenkati fil-premessa (78) jitwettqu fl-Ungerija, u lanqas meta jiġu organizzati kuntesti tad-disinn bil-ħsieb li titwettaq xi attività tali fl-Ungerija.
(80)
Is-servizzi finanzjarji mwettqa minn Posta huma awżiljarji għas-servizzi postali skont l-Art. 6. 2, b tad-Direttiva 2004/17/KE. Is-servizzi postali mwettqa minn Posta mhumiex soġġetti għal din it-talba ta’ eżenzjoni, u għaldaqstant għal dawn l-attivitajiet, id-dispożizzjonijiet tad-Direttiva 2004/17/KE sejrin ikomplu japplikaw. F’dan il-kuntest, qiegħed jiġi mfakkar li l-kuntratti ta’ akkwist li jkopru diversi attivitajiet għandhom jiġu ttrattati skont l-Artikolu 9 tad-Direttiva 2004/17/KE. Dan ifisser li, meta entità kontraenti tiġi ingaġġata f’akkwist “imħallat”, li jfisser akkwist użat biex jappoġġja l-prestazzjoni tat-tnejn li huma, l-attivitajiet eżentati mill-applikazzjoni tad-Direttiva 2004/17/KE u l-attivitajiet li mhumiex eżentati, għandhom jitqiesu l-attivitajiet li għalihom il-kuntratt huwa prinċipalment maħsub. F’każ ta’ akkwist imħallat, meta l-iskop ikun prinċiparjament biex jiġu appoġġjati l-attivitajiet postali, għandha tapplika d-dispożizzjoni tad-Direttiva 2004/17/KE. Jekk ikun impossibbli b’mod oġġettiv li jiġi stabbilit għal liema attività ikun intiż prinċiparjament il-kuntratt, il-kuntratt għandu jingħata skont ir-regoli msemmija fil-paragrafu (2) u (3) tal-Artikolu 9 tad-Direttiva 2004/17/KE.
(81)
Din id-Deċiżjoni hija bbażata fuq is-sitwazzjoni legali u fattwali minn Lulju sa Ottubru 2011 kif jidher mill-informazzjoni mogħtija minn Magyar Posta, u l-Awtorità tal-Kompetizzjoni tal-Ungerija. Tista’ tiġi riveduta, jekk tibdiliet sinifikanti fis-sitwazzjoni legali u fattwali jfissru li l-kundizzjonijiet għall-applikabbiltà tal-Artikolu 30(1) tad-Direttiva 2004/17/KE ma għadhomx sodisfatti,
(82)
Il-miżuri stipulati f’din id-Deċiżjoni huma konformi mal-opinjoni tal-Kumitat Konsultattiv għall-Kuntratti Pubbliċi,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Id-Direttiva 2004/17/KE ma għandhiex tgħodd għall-kuntratti mogħtija minn entitajiet kuntraenti u li huma maħsuba li jippermettu li jitwettqu dawn is-servizzi fl-Ungerija:
(a)
Servizzi li jippermettu li jitqiegħdu flus kontanti f’kont tal-pagamenti;
(b)
Servizzi li jippermettu l-ġbid ta’ flus kontanti minn kont tal-pagamenti;
(c)
Servizzi ta’ trasferiment ta’ flus;
(d)
Intermedjazzjoni ta’ kontijiet kurrenti u l-prodotti u servizzi relatati;
(e)
Intermedjazzjoni kreditizja;
(f)
Intermedjazzjoni u aċċettazzjoni ta’ kards tal-ħlas maħruġa minn istituzzjonijiet ta’ kreditu;
(g)
Intermedjazzjoni ta’ investimenti u tfaddil b’għan speċjali f’isem ħaddieħor;
(h)
Intermedjazzjoni ta’ prodotti tal-assigurazzjoni.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika tal-Ungerija f’konformità mat-Trattati.
Magħmul fi Brussell, is-16 ta’ Diċembru 2011.