РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 446/2011 НА КОМИСИЯТА
от 10 май 2011 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои мастни алкохоли и техните смеси с произход от Индия, Индонезия и Малайзия
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 13 август 2010 г. Европейската комисия (наричана по-долу „Комисията“) обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-долу „известието за откриване на процедурата“), започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на някои мастни алкохоли и техните смеси (наричани по-долу „продуктът, предмет на разследването“) с произход от Индия, Индонезия и Малайзия (наричани по-долу „разглежданите държави“).
(2)
Антидъмпинговата процедура беше открита вследствие на жалба, подадена на 30 юни 2010 г. от двама производители от Съюза - Cognis GmbH и Sasol Olefins & Surfactants GmbH (наричани по-долу „жалбоподателите“). Правният статут и на двете дружества е оформен съгласно немското законодателство, като те разполагат с производствени обекти в Германия, Франция и Италия. Тези две дружества представляват голяма част, в конкретния случай над 25 %, от общото производство в Съюза на продукта, предмет на разследването. В жалбата се съдържаха prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт с произход от разглежданите държави и за произтичаща от него съществена вреда, което бе сметнато за достатъчно основание за откриване на процедурата.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, вносителите/търговците и ползвателите, за които е известно, че са засегнати, а така също известните производители износители и представители на разглежданите държави износителки за откриването на процедурата. На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(5)
С оглед на големия брой идентифицирани въз основа на жалбата вносители в известието за откриване на процедурата беше предвидено изготвянето на представителна извадка на вносителите в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент. Четирима вносители предоставиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в срока, определен в известието за откриване на процедурата. Поради малкия брой заявили интерес вносители беше решено да не се подбира представителна извадка.
(6)
Комисията изпрати въпросници до производителите износители, до производителите от Съюза, до вносителите и до всички ползватели и доставчици, за които се знае, че са засегнати, както и до всички други страни, които настояха за това в сроковете, определени в известието за откриване на процедурата.
(7)
Отговори на въпросниците бяха получени от петима производители от Съюза, двама вносители, 21 ползватели в Съюза, двама производители износители от Индия, двама производители износители от Индонезия и техните свързани търговци, както и от трима производители износители от Малайзия и техните свързани търговци.
(8)
Комисията проучи и провери цялата информация, счетена за необходима за целите на предварителното определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
Производители от Съюза:
-
Cognis GmbH, Германия
-
Cognis France S.A.S., Франция
-
Sasol Olefins & Surfactants GmbH, Германия
б)
Вносители в Съюза:
-
Oleo solutions Ltd, Обединено кралство
в)
Ползватели в Съюза:
-
Henkel AG & Co., Германия
-
PCC Rokita SA, Полша
-
Procter & Gamble International Operations SA, Швейцария
-
Unilever, Нидерландия
-
Zshimmer & Schwarz italiana SpA, Италия
г)
Производители износители от Индия:
-
Godrej Industries Limited, Mumbai и Taluka Valia
-
VVF Limited, Mumbai
д)
Производители износители от Индонезия:
-
P.T. Ecogreen Oleochemicals и неговите свързани дружества, Batam, Singapore, Dessau
-
P.T. Musim Mas и неговите свързани дружества, Medan, Singapore, Hamburg
е)
Производители-износители от Малайзия:
-
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd. и неговите свързани дружества, Prai, Emmerich
-
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd. и неговите свързани дружества, Petaling Jaya, Hamburg
-
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd., Telok Panglima Garang
1.3. Разследван период
(9)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2009 г. до 30 юни 2010 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на разследвания период (наричан по-долу „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(10)
Разглеждания продукт е наситени мастни алкохоли с дължина на въглеродната верига от C8, C10, C12, C14, C16 или C18 (не се включват разклонените изомери), включително наситените мастни алкохоли с една дължина на въглеродната верига (наричани също наситени мастни алкохоли с еднакъв брой на въглеродните атоми) и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (обикновено категоризирани като C8-C10), смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (обикновено категоризирани като C12-C14), и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C16-C18, с произход от Индия, Индонезия и Малайзия (наричани по-долу „разглежданият продукт“), и които понастоящем попадат в кодове по КН ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 и ex 3823 70 00.
(11)
Продуктът, предмет на разследването, се явява междинен продукт, получен от естествени (олеохимични) или синтетични (нефтохимични) източници, като естествените мазнини и масла, суровия петрол, природния газ, течностите от природен газ и въглищата. Използва се най-вече като материал за влагане в производството на сулфати на мастен алкохол, етоксилати на мастен алкохол и етер сулфати на мастен алкохол (така наречените сурфактанти). Сурфактантите се използват за производството на детергенти, препарати за домакинството, почистващи препарати и продукти за лична хигиена.
2.2. Сходен продукт
(12)
По отношение на продукта, изнасян за Съюза от Индия, Индонезия и Малайзия, и на продукта, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в тези държави, а така също на продукта, произвеждан и продаван в Съюза от производителите от Съюза, бе установено, че притежават едни и същи основни физични и технически характеристики, както и едни и същи видове употреба. Поради това те временно се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(13)
В хода на разследването някои страни изтъкнаха, че един от жалбоподателите е произвел в един от производствените си обекти продукт, включващ разклонени изомерни молекули, който не влиза в определението за обхвата на продукта, и че поради това този продукт не следва да се счита за сходен. Искането се определя временно за основателно и поради тази причина данните за посочения производител не бяха използвани за анализа на вредата. Следва да се отбележи, че други две дружества, едно от които оказващо съдействие на разследването, бяха изключени от определението за промишленост на Съюза поради същата причина.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Индия
3.1.1. Нормална стойност
(14)
За да бъде определена нормалната стойност, най-напред за всеки производител износител беше установено дали реализираният общ обем продажби на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите му за износ в Съюза. В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент продажбите на вътрешния пазар се считат за представителни, когато общият обем продажби на вътрешния пазар е не по-малко от 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за Съюза. Установено бе, че реализираният от всеки производител износител общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е представителен.
(15)
За всеки вид на продукта, продаван от даден производител износител на неговия вътрешен пазар и счетен за пряко сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, беше преценено дали вътрешните продажби са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни, когато общият обем на реализираните от съответния производител износител продажби на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите на дружеството на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(16)
Беше проверено също така дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта биха могли да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен относителният дял на рентабилните продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки изнасян вид на разглеждания продукт през РП.
(17)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от продажбите (като обем) на вътрешния пазар на съответния вид на продукта са били осъществени на цени, по-високи от себестойността, а среднопретеглената продажна цена на същия вид е била равна на или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност (за всеки вид на продукта) беше изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар на всички продажби на въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не.
(18)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на посочения вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност беше определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на посочения вид по време на РП.
3.1.2. Експортна цена
(19)
И двамата производители износители от Индия са изнасяли разглеждания продукт директно за независими клиенти в Съюза. Поради това експортните цени бяха определени въз основа на действително платените или подлежащи на плащане от страна на тези независими клиенти цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.1.3. Сравнение
(20)
Нормалната стойност и експортната цена на производителите износители бяха сравнени на база франко завода.
(21)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. На тази основа, когато това беше приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разликите в косвените данъци, в разходите за транспорт, застраховка, обработка, товаро-разтоварните разходи и разходите за спомагателни дейности, опаковъчните разходи, разходите за кредити и комисионите.
(22)
И двамата производители износители настояха, че осъществените от тях продажби на един от жалбоподателите в Съюза по време на РП следва да не бъдат вземани предвид при изчисляването на дъмпинговия марж, тъй като тези продажби са били направени в значителни количества и на стриктно договорени цени. Няма обаче правно основание подобен вид износ на разглеждания продукт да не бъде взет предвид при изчисляването на дъмпинга. Поради това исканията на двамата производители износители се отхвърлят.
(23)
И двамата производители износители настояха за корекции поради конвертирането на валути, като изтъкнаха, че курсът на индийската рупия (INR) спрямо еврото (EUR) значително се е повишил, считано от ноември 2009 г., което ще има изкривяващо въздействие при изчисляването на дъмпинга. Искането е свързано с продажби, реализирани в EUR от януари 2010 г. нататък, и се изразява в настояване за това, за целите на конвертирането на стойността на посочените продажби в INR, обменният курс за месеца, в който са били осъществени продажбите, да бъде заменен с обменния курс, който е бил в сила два месеца преди това. В член 2, параграф 10, буква й) действително се предвижда корекция за конвертиране на валути при определени обстоятелства. Следва обаче да се отбележи, че повишаването на курса на INR е настъпило едва през втората половина на РП. Освен това следва да се отбележи, че и двете индийски дружества многократно са повишавали цените си за техните основни клиенти в Съюза по време на посочения период през сравнително равни интервали, както и че цените, определяни в Съюза от жалбоподателите, също постоянно са се увеличавали през втората половина на РП. Следователно не е налице ясно доказателство за това, че повишаването на курса на INR не е било своевременно отразено в цените на индийските производители износители за техните клиенти в ЕС или че е оказало прекомерно неблагоприятно въздействие при изчисляването на дъмпинга. Поради това исканията и на двете дружества бяха отхвърлени.
3.1.4. Дъмпингов марж
(24)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за оказващите съдействие производители износители от Индия бяха определени въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(25)
Ако се съди по информацията, предоставена в жалбата и от оказващите съдействие индийски производители износители, както и като се вземат предвид наличните статистически данни, не съществуват други производители на разглеждания продукт в Индия. Поради това дъмпинговият марж, който трябваше да се определи за цялата територия на Индия, беше фиксиран на нивото на най-високия марж, установен за оказващ съдействие производител износител.
(26)
На тази база временните дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза, преди облагането с мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Godrej Industries Limited
9,3 %
VVF Limited
4,8 %
Всички останали дружества
9,3 %
3.2. Индонезия
3.2.1. Нормална стойност
(27)
За да бъде определена нормалната стойност, най-напред за всеки производител износител беше установено дали реализираният общ обем продажби на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите му за износ в Съюза. В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент продажбите на вътрешния пазар се считат за представителни, когато общият обем продажби на вътрешния пазар е не по-малко от 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за Съюза. Установено бе, че реализираният от всеки производител износител общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е представителен.
(28)
За всеки вид на продукта, продаван от даден производител износител на неговия вътрешен пазар и счетен за пряко сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, беше преценено дали вътрешните продажби са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни, когато общият обем на реализираните от съответния производител износител продажби на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите на дружеството на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(29)
Беше проверено също така дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта биха могли да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен относителният дял на рентабилните продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки изнасян вид на разглеждания продукт през РП.
(30)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от продажбите (като обем) на вътрешния пазар на съответния вид на продукта са били осъществени на цени, по-високи от себестойността, а среднопретеглената продажна цена на същия вид е била равна на или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност (за всеки вид на продукта) беше изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар на всички продажби на въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не.
(31)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на посочения вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност беше определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на посочения вид по време на РП.
(32)
В случаите, когато не е имало продажби на вътрешния пазар на определен вид на продукта от даден производител износител, нормалната стойност беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(33)
При конструирането на нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата, съгласно член 2, параграф 6, първа алинея от основния регламент, беше определен въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт, реализирани при обичайни търговски условия от производителя износител.
3.2.2. Експортна цена
(34)
Производителите износители са реализирали експортни продажби за Съюза, като или са продавали директно на независими клиенти, или чрез свързани търговски дружества, разположени в Сингапур и в Съюза.
(35)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани или чрез директни продажби на несвързани клиенти в Съюза, или чрез свързани търговски дружества, разположени в Сингапур, експортните цени бяха определени въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(36)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани търговски дружества, разположени на територията на Съюза, експортните цени бяха определени въз основа на цените на тези свързани търговци при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
3.2.3. Сравнение
(37)
Нормалната стойност и експортната цена на производителите износители бяха сравнени на база франко завода.
(38)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. На тази основа, когато това беше приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разликите в косвените данъци, в разходите за транспорт, застраховка, обработка, товаро-разтоварните разходи и разходите за спомагателни дейности, опаковъчните разходи, разходите за кредити и комисионите.
(39)
Едно дружество настоя за корекция поради разлики във физичните характеристики въз основа на факта, че то изнася продукта, предмет на разследването, както в течно, така и в твърдо състояние за ЕС, докато на вътрешния пазар го продава само в твърдо състояние и че цените на продукта, предмет на разследването, в течно състояние са по-ниски, отколкото цените на продукта, предмет на разследването, в твърдо състояние. Дружеството обаче не представи количествено изчисление на исканата корекция. Само сравняване на експортните цени на продукта, предмет на разследването, в течно и в твърдо състояние не се явява достатъчно основание за разрешаването на корекция поради разлики във физичните характеристики. Освен това счетоводната система на дружеството не позволява ясно да се откроят разликите по отношение на разходите между твърдия и течния продукт. Поради това, тъй като нямаше надежден начин за изчисляване на евентуална корекция, искането трябваше да бъде отхвърлено.
(40)
Жалбоподателите настояха, че по отношение на разходите за енергия в Индонезия е налице изкривяване поради прекалено ниските и субсидирани цени на енергията. Те обаче не представиха никаква обоснована информация за това, по какъв начин подобно изкривяване по отношение на разходите за енергията, използвана за производството за вътрешния пазар и за това за износ, би могло да се отрази върху изчисляването на дъмпинга. Поради това искането бе отхвърлено.
3.2.4. Дъмпингов марж
(41)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за оказващите съдействие производители износители от Индонезия бяха определени въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(42)
Ако се съди по информацията, предоставена в жалбата и от оказващите съдействие индонезийски производители износители, както и като се вземат предвид наличните статистически данни, не съществуват други производители на разглеждания продукт в Индонезия. Поради това дъмпинговият марж, който трябваше да се определи за цялата територия на Индонезия, беше фиксиран на нивото на най-високия марж, установен за оказващ съдействие производител износител.
(43)
На тази основа временните дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза, преди облагането с мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3 %
P.T. Musim Mas
7,6 %
Всички останали дружества
7,6 %
3.3. Малайзия
3.3.1. Нормална стойност
(44)
За да бъде определена нормалната стойност, най-напред за всеки производител износител беше установено дали реализираният общ обем продажби на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите му за износ в Съюза. В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент продажбите на вътрешния пазар се считат за представителни, когато общият обем продажби на вътрешния пазар е не по-малко от 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за Съюза. За двамата оказващи съдействие производители износители беше установено, че реализираният от тях общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е представителен. За последния оказващ съдействие производител износител не бяха установени продажби на вътрешния пазар на независими клиенти по време на РП.
(45)
За всеки вид на продукта, продаван от даден производител износител на неговия вътрешен пазар и счетен за пряко сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, беше преценено дали вътрешните продажби са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни, когато общият обем на реализираните от съответния производител износител продажби на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите на дружеството на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(46)
Беше проверено също така дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта биха могли да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен относителният дял на рентабилните продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки изнасян вид на разглеждания продукт през РП.
(47)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от продажбите (като обем) на вътрешния пазар на съответния вид на продукта са били осъществени на цени, по-високи от себестойността, а среднопретеглената продажна цена на същия вид е била равна на или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност (за всеки вид на продукта) беше изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар на всички продажби на въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не.
(48)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на посочения вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност беше определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на посочения вид по време на РП.
(49)
В случаите, когато не е имало продажби на вътрешния пазар на определен вид на продукта от даден производител износител, нормалната стойност беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(50)
При конструирането на нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата бяха определени съгласно член 2, параграф 6, първа алинея от основния регламент въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт, реализирани при обичайни търговски условия от производителя износител.
(51)
За производителя износител, който не е реализирал продажби на вътрешния пазар по време на РП, размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата бяха определени съгласно член 2, параграф 6, буква а) от основния регламент въз основа на среднопретеглените действителни суми на другите двама производители износители, по отношение на които се провежда разследване на производството и продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на Малайзия.
3.3.2. Експортна цена
(52)
Производителите износители са реализирали експортни продажби за Съюза, като са продавали или директно на независими клиенти, или чрез свързани търговски дружества, разположени в Съюза.
(53)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез директни продажби на несвързани клиенти в Съюза, експортните цени бяха определени въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(54)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани дружества, разположени на територията на Съюза, експортните цени бяха определени въз основа на цените на тези свързани дружества при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
3.3.3. Сравнение
(55)
Нормалната стойност и експортната цена на производителите износители бяха сравнени на база франко завода.
(56)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. На тази основа, когато това беше приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт, застраховка, обработка, товаро-разтоварните разходи и разходите за спомагателни дейности, опаковъчните разходи и разходите за кредити.
(57)
Един малайзийски производител износител изтъкна, че неговото свързано дружество в Съюза всъщност се явява отдел по износа на производителя. На тази основа дружеството изтъкна, че ще се стигне до прекомерни приспадания при определяне на цената франко завода, ако съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент бъдат направени пълни корекции за разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата. В това отношение беше установено, че свързаното дружество е издавало фактури на клиенти в Съюза и че е получавало плащания от клиенти в Съюза. Следва също така да се отбележи, че извършваните от свързаното дружество продажби са включвали надценка. Освен това от финансовите сметки на търговеца беше видно, че той е понесъл нормални разходи за реализация и общи и административни разходи в периода между вноса и препродажбата. Следователно става ясно, че свързаното дружество се занимава действително с типичните за един вносител дейности. Въз основа на това искането на дружеството бе отхвърлено.
(58)
По отношение на Малайзия жалбоподателите отправиха същото искане във връзка с разходите за енергия като споменатото в съображение 40 по отношение на Индонезия. Това искане също бе отхвърлено поради същите причини.
3.3.4. Дъмпингов марж
(59)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за оказващите съдействие малайзийски производители износители бяха установени въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(60)
Ако се съди по информацията, предоставена в жалбата и от оказващите съдействие малайзийски производители износители, както и като се вземат предвид наличните статистически данни, не съществуват други производители на разглеждания продукт в Малайзия. Поради това дъмпинговият марж, който трябваше да се определи за цялата територия на Малайзия, беше фиксиран на нивото на най-високия марж, установен за оказващ съдействие производител износител.
(61)
На тази основа временните дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза, преди облагането с мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
13,8 %
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
5,0 %
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd
5,3 %
Всички останали дружества
13,8 %
4. ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост на Съюза и за производство на Съюза
(62)
По време на РП сходният продукт се е произвеждал от двама известни и няколко други много малки производители в Съюза. Цялата налична информация относно производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди откриването на разследването и след това, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза. Въз основа на това общото производство на Съюза бе оценено, че е било между 400 000 и 500 000 тона по време на РП. Производителите от Съюза, които представляват общото производство на Съюза, съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(63)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че един от жалбоподателите би следвало да не се разглежда като част от промишлеността на Съюза, тъй като въпросното дружество е внасяло разглеждания продукт по време на РП. Установено беше обаче, че делът на продукта, внасян от въпросното дружество от разглежданите държави по време на РП, е бил относително малък и поради това - незначителен в сравнение с производството му на сходния продукт. Освен това вносът е бил преди всичко временен. Поради това може да бъде потвърдено, че основната дейност на въпросното дружество е свързана с производството и продажбата в ЕС на продукта, предмет на разследването, и че основният му интерес е този на производител от Съюза. Следователно искането се определя временно за неоснователно.
4.2. Потребление на Съюза
(64)
Потреблението бе определено въз основа на общия обем на продажбите на пазара на Съюза от страна на промишлеността на Съюза, на използването за собствено потребление и на общия обем на вноса (по данни на Евростат). Тъй като в данните на Евростат бяха включени и продукти, различни от разглеждания продукт, бяха направени подходящи корекции. Информацията е дадена под формата на индекси (2007 г. = 100), за да се запази поверителността.
Потребление на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Тонове
100
102
97
102
Годишно изменение (в проценти)
2,2 %
-4,8 %
4,6 %
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(65)
През разглеждания период потреблението на Съюза леко се е повишило - с 2 %. Първоначално, между 2007 и 2008 г., потреблението се е повишило с 2,2 %, след което се е понижило с 4,8 % между 2008 и 2009 г. От 2009 г. до края на РП потреблението е нараснало с 4,6 %.
(66)
Икономическият спад е допринесъл за спада в потреблението, считано от 2008 г., през която потребителите на разглеждания продукт са се сблъскали със спад в търсенето на техните продукти. В началото на РП положението на пазара е започнало леко да се подобрява, което е довело до повишаване на търсенето на разглеждания продукт в сравнение с първата половина на 2009 г.
4.3. Внос в Съюза от разглежданите държави
4.3.1. Кумулиране
(67)
Комисията разгледа дали въздействието на дъмпинговия внос от разглежданите държави следва да се оценява кумулативно въз основа на критериите, посочени в член 3, параграф 4 от основния регламент. В посочения член се предвижда, че когато вносът от две или повече държави е едновременно предмет на антидъмпингово разследване, въздействието на такъв внос се оценява кумулативно, само ако се установи, че: а) дъмпинговият марж, определен спрямо вноса от всяка държава, е по-висок от маржa de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, и обемът на този внос от всяка държава не е несъществен; и б) кумулативната оценка на въздействието на вноса е допустима от гледна точка на условията за конкуренция между внесените продукти и тези между внесените продукти и сходния продукт на Общността.
(68)
Дъмпинговите маржове, определени спрямо вноса от всяка от разглежданите държави, са по-високи от маржa de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, а именно 2 % от експортната цена, като обемът на вноса от всяка от разглежданите държави надхвърля прага от 1 % от пазарния дял, посочен в член 5, параграф 7 от основния регламент.
(69)
Разследването показа освен това, че условията на конкуренция както между дъмпинговия внос, така и между дъмпинговия внос и сходния продукт бяха аналогични. Установено бе, че средните цени на вноса от всички разглеждани държави са се понижили по време на разглеждания период и са следвали същата тенденция. Освен това продуктът, предмет на разследването, внасян от разглежданите държави, е сходен във всяко едно отношение, взаимозаменяем е и се предлага на пазара в Съюза от сравними търговски вериги и при сходни търговски условия, така че продуктите се конкурират помежду си, както и с произвеждания в Съюза продукт, предмет на разследването.
(70)
Въз основа на това се прави временното заключение, че са изпълнени всички условия за кумулиране и че съответно въздействието на дъмпинговия внос с произход от разглежданите държави следва да се оцени общо за целите на анализа на вредата.
4.3.2. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от разглежданите държави
Внос от разглежданите държави
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Тонове
112 523
177 286
165 386
176 279
Индекс: 2007 г. = 100
100
158
147
157
Годишно изменение (в проценти)
57,6 %
-6,7 %
6,6 %
Пазарен дял
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
154
151
154
Годишно изменение (в проценти)
54,2 %
-2,0 %
1,9 %
Средна цена в EUR/тон
942
1 017
837
882
Индекс: 2007 г. = 100
100
108
89
94
Годишно изменение (в проценти)
8 %
-18 %
5 %
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(71)
Обемът на вноса от разглежданите държави се е увеличил значително - с 57 % по време на разглеждания период. Най-голямото нарастване е отбелязано между 2007 и 2008 г., когато вносът се е увеличил с 58 %, след което леко се е понижил през 2009 г., преди да се повиши отново до нивото от 2008 г. по време на РП.
(72)
Средните цени на вноса от разглежданите държави силно са варирали по време на разглеждания период, като отбелязват общ спад от 6 %. По време на целия разглеждан период средните цени на вноса от разглежданите държави винаги са били по-ниски от цените, установени в останалата част на света и от промишлеността на Съюза, което следователно е довело до повишаване на пазарния дял на разглежданите държави.
(73)
Пазарният дял на разглежданите държави се е увеличил значително - с 54 % по време на разглеждания период. Най-голямото увеличение е отбелязано между 2007 и 2008 г. Вносът е отбелязал лек спад по време на икономическата криза, което е довело до намаляване на пазарния дял на разглежданите държави с 2 % между 2008 и 2009 г., след което обаче те са успели да си възвърнат изгубения пазарен дял преди края на разглеждания период.
4.3.2.1. Подбиване на цените
(74)
За целите на анализа на подбиването на цените бяха сравнени среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта, определени от промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от разглежданите държави за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите мита и разходите, последващи вноса. Това сравняване на цените беше направено за сделки на същото ниво на търговия, надлежно коригирани при необходимост, и след приспадането на рабати и отстъпки. Резултатите от сравняването, изразени като процент от продажните цени на промишлеността на Съюза по време на разследвания период, сочат съществуването на значителни маржове на подбиване на цените (до 16 %). Тези маржове свидетелстват за натиска върху цените, който вносът от разглежданите държави упражнява върху пазара на Съюза.
(75)
Маржовете на подбиване на цените за всяка от разглежданите държави се определят, както следва:
Държава
Марж на подбиване на цените
Индия
от - 0,5 до 16 %
Индонезия
от - 12,1 до - 3,2 %
Малайзия
от - 10,4 до 15,1 %
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза (3)
4.4.1. Предварителни бележки
(76)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент разглеждането на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше преглед на всички икономически показатели с цел оценка на състоянието на промишлеността на Съюза от 2007 г. до края на РП.
4.4.2. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Производство на промишлеността на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
90
77
83
Капацитет на промишлеността на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
109
103
98
Използване на капацитета
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
83
75
85
Източник: отговори на въпросника.
(77)
От 2007 до 2009 г. производството на Съюза се е понижило значително - с 23 %, след което леко се е подобрило между 2009 г. и края на РП, което е довело до общо намаление от 17 % през разглеждания период. Следва да се отбележи, че независимо от факта, че потреблението на Съюза се е понижило с около 5 % между 2008 и 2009 г., производството на промишлеността на Съюза се е понижило много повече - с 15 %, и не е съумяло да са възползва от възстановяването на потреблението в Съюза, наблюдавано през РП.
(78)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял с около 2 % през разглеждания период. След като се е бил увеличил с около 9 % през 2008 г., през следващите години капацитетът се е понижил, което е довело до общ спад от 2 % през разглеждания период.
(79)
Въпреки това, паралелно с намаляващите обеми на производство, използването на наличния капацитет се е понижило с 15 % през разглеждания период. Най-големият спад е отбелязан през 2009 г., по време на общата икономическа криза, след което е било наблюдавано леко подобрение по време на РП.
4.4.3. Продажби и пазарен дял
(80)
Посочените в таблицата по-долу данни за продажбите се отнасят до обема и стойността на продажбите на първия несвързан клиент на пазара на Съюза.
Обем на продажбите на несвързани клиенти в ЕС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
85
79
82
Годишно изменение (в проценти)
-15,4 %
-6,5 %
4,3 %
Стойност на продажбите на несвързани клиенти в ЕС (в евро)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
102
85
88
Годишно изменение (в проценти)
1,6 %
-16,6 %
3,9 %
Пазарен дял на промишленост на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
88
87
88
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(81)
Между 2007 г. и РП обемът на продажбите и пазарният дял са се понижили със съответно 18 % и 12 %. В началото на разглеждания период (между 2007 и 2008 г.), въпреки повишаването на потреблението на Съюза, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза се е понижил с 15 % и те са загубили 12 % пазарен дял. През 2009 г. потреблението на Съюза се е свило, което е довело до допълнителна загуба от 6,5 % за обема на продажбите на промишлеността на Съюза. През РП, паралелно с повишаването на потреблението на Съюза, и продажбите на Съюза леко са се повишили. Пазарният дял обаче е останал непроменен между 2008 г. и края на РП.
4.4.4. Средни цени за единица продукция на промишлеността на Съюза
Цена за единица продукция, продажби на несвързани клиенти в ЕС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
120
107
107
Годишно изменение (в проценти)
20,1 %
-10,8 %
-0,4 %
Източник: отговори на въпросника.
(82)
Между 2007 и 2008 г. цените значително са се повишили - с 20 %. Следва да се отбележи, че през този период и производителите износители са повишили цените си, макар и с много по-малко, отколкото промишлеността на Съюза.
(83)
През 2009 г. промишлеността на Съюза е трябвало да понижи цените, за да отговори на натиска, оказван от засиления внос с произход от разглежданите държави. През 2008 г. вносът от тези държави се е бил повишил с 57 %, като цените на внасяните продукти са били значително по-ниски от тези на промишлеността на Съюза. Промишлеността на Съюза обаче не е била в състояние да понижи цените си до нивото на тези на производителите износители.
(84)
По време на РП промишлеността на Съюза е запазила нивото на цените от 2009 г., което е довело до общо покачване на цените със 7 % по време на разглеждания период.
4.4.5. Складови наличности
(85)
Обемът на складовите наличности на промишлеността на Съюза е намалял с 33 % по време на разглеждания период. По-специално между 2008 г. и РП обемът на складовите наличности се е понижил значително - с 51 %.
Крайни складови наличности на промишлеността на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
128
86
67
Годишно изменение (в проценти)
27,7 %
-33,0 %
-21,1 %
Складови наличности във връзка с производството
5,0 %
7,1 %
5,6 %
4,1 %
Източник: отговори на въпросника.
4.4.6. Заетост, заплати и производителност
Заетост в промишлеността на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ брой на заетите лица в производството на разглеждания продукт (включително неутрални производители)
Индекс: 2007 г. = 100
100
97
91
87
Средна заплата на заето лице (в евро)
Индекс: 2007 г. = 100
100
102
101
106
Производителност (единица/заето лице)
Индекс: 2007 г. = 100
100
93
85
96
Източник: отговори на въпросника.
(86)
Поради свиващата се стопанска дейност на промишлеността на Съюза броят на заетите лица е бил съответно намален с 13 % по време на разглеждания период. Разходите за труд за заето лице леко са се повишили през разглеждания период - с 6 %. Това се счита за естествено увеличение и е по-ниско от ръста на инфлацията през разглеждания период.
4.4.7. Рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали
Рентабилност на продажбите от страна на ЕС на несвързани клиенти
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Нетна загуба в проценти от оборота
Индекс: 2007 г. = 100
100
76
408
236
Отрицателен паричен поток на промишлеността на Съюза (в евро)
Индекс: 2007 г. = 100
100
- 249
1 178
439
Парични потоци в проценти от продажбите на ЕС на несвързани клиенти
-1,3 %
3,7 %
-24,5 %
-7,9 %
Индекс: 2007 г. = 100
100
- 285
1 899
609
Инвестиции на промишлеността на Съюза (в евро)
Индекс: 2007 г. = 100
100
56
68
65
Годишно изменение (в проценти)
-43,8 %
20,6 %
-4,2 %
Отрицателна възвръщаемост на инвестициите на промишлеността на Съюза
Индекс: 2007 г. = 100
100
136
510
320
Източник: отговори на въпросника.
(87)
Рентабилността на промишлеността на Съюза бе определена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци (в конкретния случай - загуба) от продажбите на сходния продукт като процент от оборота на тези продажби. Установено бе, че рентабилността на промишлеността на Съюза е била отрицателна от началото на засегнатия период през 2007 г., като по време на разглеждания период загубите значително са се увеличили. След като през 2008 г. загубите са намалели, през 2009 г. те отново значително са нараснали - по времето на общата икономическа криза. Икономическото възстановяване, усетено по време на РП, е позволило на промишлеността на Съюза да намали загубите си, що се отнася до оборота, но въпреки това тя е останала далеч от връщането към състояние на рентабилност.
(88)
Тенденцията по отношение на паричните потоци, които отразяват способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейностите си, в голяма степен съответства на тенденцията по отношение на рентабилността. Паричните потоци са били отрицателни през 2007 г., като по време на разглеждания период бележат значителен спад. Същият коментар може да се направи и по отношение на възвръщаемостта на инвестициите, при която се наблюдава същото неблагоприятно развитие, в съответствие с отрицателните резултати, получени от промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(89)
При тези условия способността на промишлеността на Съюза да инвестира е намаляла, тъй като паричните потоци значително са се влошили през разглеждания период. Вследствие на това инвестициите са отбелязали спад с близо 35 % през разглеждания период.
4.4.8. Растеж
(90)
Потреблението на Съюза се е запазило относително стабилно по време на разглеждания период. Обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза обаче са се понижили през този период - съответно с 18 % и с 12 %.
4.4.9. Размер на действителния дъмпингов марж
(91)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на дъмпинговия внос от разглежданите държави, въздействието върху промишлеността на Съюза на действителните дъмпингови маржове не може да се счита за незначително.
4.5. Заключение относно вредата
(92)
Разследването показа, че повечето от показателите за вреда, като производството (- 17 %), използването на капацитета (- 13 %), обемът на продажбите (- 18 %), пазарният дял (- 12 %) и заетостта (- 14 %), са се влошили по време на разглеждания период. Освен това сериозно са били засегнати показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричните потоци и рентабилността. Това означава, че е била намалена и способността на промишлеността на Съюза да привлича капитали, по-специално по време на РП.
(93)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Въведение
(94)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше проверено дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от разглежданите държави е причинил вреда на промишлеността на Съюза до степен, която позволява тя да бъде определена за съществена. Проучени бяха и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които същевременно биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не се приписва на дъмпинговия внос.
5.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(95)
Разследването показа, че потреблението на Съюза се е запазило относително стабилно по време на разглеждания период, докато обемът на дъмпинговия внос от разглежданите държави е отбелязал значително нарастване - с 57 %.
(96)
Дъмпинговият внос от разглежданите държави е оказал натиск върху промишлеността на Съюза, особено през 2008 г., когато обемът на този внос се е увеличил с 58 %. През въпросната година цените на вноса от разглежданите държави, според данните на Евростат, са били много по-ниски от тези на промишлеността на Съюза. Това е довело до загуба на пазарен дял от страна на промишлеността на Съюза в размер на около 12 %, докато в същото време пазарният дял на разглежданите държави е нараснал с 54 %.
(97)
За да отговори на натиска, промишлеността на Съюза е понижила цените си през 2009 г. Въпреки че обемът на вноса с произход от разглежданите държави се е понижил (- 6,7 %), паралелно с икономическия спад и със свиването на пазара на ЕС, цената на вноса се е понижила повече, отколкото цената на промишлеността на Съюза, поради което промишлеността на Съюза не е успяла да си възвърне изгубения пазарен дял.
(98)
По време на РП промишлеността на Съюза е трябвало да понижи още повече цените си, докато подбиването на цените от страна на разглежданите държави, въз основа на проверени данни за износа, е продължавало да е 3 %. Обемът и стойността на продажбите, реализирани от промишлеността на Съюза, леко са нараснали (съответно + 4,3 % и + 3,9 %), но въпреки факта, че разликата в цените по отношение на цената на вноса от разглежданите държави се е понижила, промишлеността на Съюза не е съумяла да се възползва от възстановяването на потреблението и пазарният ѝ дял е останал непроменен. В същото време обемът и пазарният дял на вноса от разглежданите държави са се увеличили още повече (съответно с 6,6 % и с 2 %) по време на РП.
5.3. Въздействие на други фактори
(99)
Другите фактори, които бяха разгледани в контекста на причинно-следствената връзка, са вносът от други държави, равнището на износа на промишлеността на Съюза и въздействието на икономическата криза.
5.3.1. Внос от други държави (останалата част от света: ОЧС)
Обем на вноса от ОЧС (Евростат)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Тонове
32 874
31 446
38 295
30 495
Индекс: 2007 г. = 100
100
96
116
93
Годишно изменение (в проценти)
-4,3 %
21,8 %
-20,4 %
Пазарен дял на ОЧС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
94
120
91
Годишно изменение (в проценти)
-6,4 %
27,9 %
-23,9 %
Средна цена в EUR/тон в ОЧС (Евростат)
1 217
1 358
1 129
1 122
Индекс: 2007 г. = 100
100
112
93
92
Годишно изменение (в проценти)
12 %
-17 %
-1 %
Източник: Евростат.
(100)
Съгласно данните от Евростат обемът на вноса в Съюза на продукта, предмет на разследването, с произход от трети държави, които не са засегнати от настоящото разследване, е намалял със 7 % през разглеждания период. Съответният пазарен дял на тези държави също е намалял с 9 %.
(101)
Средните цени на този внос са били по-високи от цените на производителите износители в разглежданите държави и от цените на промишлеността на Съюза.
(102)
Въз основа на гореизложеното бе направено временното заключение, че вносът от тези трети държави не е способствал за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
Обем на продажбите за износ на несвързани клиенти
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
38
52
45
Годишно изменение (в проценти)
-62,4 %
38,0 %
-14,0 %
Стойност на продажбите за износ на несвързани клиенти
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
78
74
76
Годишно изменение (в проценти)
-21,6 %
-5,9 %
3,5 %
Цена за единица продукция, продажби за износ на несвързани клиенти
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
208
142
171
Годишно изменение (в проценти)
108,4 %
-31,9 %
20,3 %
(103)
По време на разглеждания период обемът на продажбите за износ от страна на промишлеността на Съюза се е понижил с 55 %. Влиянието на този спад обаче е било частично компенсирано от факта, че средната продажна цена на единица продукция се е повишила със 71 % през същия период, като по този начин спадът в стойността на продажбите за износ е бил ограничен на 24 %. Това, в комбинация с факта, че делът на продажбите за износ се е равнявал само на 5 % от общия обем на продажбите по време на РП, доведе до временното заключение, че равнището на износа не е фактор, който да нарушава причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и вноса с произход от разглежданите държави.
5.3.3. Въздействие на икономическата криза
(104)
Икономическата криза е допринесла за свиването на потреблението в Съюза и за натиска върху цените. Пониженото ниво на търсене на продукта, предмет на разследването, е довело до намаляване на производството на промишлеността на Съюза и е допринесло отчасти за спада на продажните цени.
(105)
При нормални икономически условия и при липса на силен натиск върху цените и на повишено ниво на дъмпинговия внос промишлеността на Съюза е можела да срещне известни трудности при справяне с понижаването на потреблението и с увеличаването на постоянните разходи за единица продукция, предизвикано от пониженото използване на капацитета, с което се е сблъскала в периода между 2007 г. и РП. Дъмпинговият внос обаче е засилил въздействието на икономическия спад и е направил невъзможно реализирането на продажби на цени над себестойността.
(106)
Въз основа на гореизложеното става ясно, че намаляването на търсенето в Съюза, в комбинация с икономическата криза, е допринесло за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Счита се обаче, че това не нарушава причинно-следствената връзка, установена по отношение на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от разглежданите държави.
5.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(107)
Горният анализ доказа, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от разглежданите държави. Освен това бе установено, че този внос е бил осъществен на дъмпингови цени, които са били по-ниски от цените, налагани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за подобни видове на продукта.
(108)
Това нарастване на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от разглежданите държави е съвпаднало с общия и непрекъснат спад на потреблението в Съюза по време на разглеждания период, както и с неблагоприятното изменение на пазарния дял на промишлеността на Съюза през същия период. Освен това, считано от 2008 г., в момента на общия икономически застой и на спада на потреблението в Съюза, износителите от разглежданите държави са съумели да запазят своя пазарен дял, като са понижили цените си, които са продължили да подбиват тези на Съюза. В същото време бе констатирано по-нататъшно неблагоприятно изменение на пазарния дял на промишлеността на Съюза и на основните показатели за икономическото ѝ състояние. Действително, през разглеждания период ръстът на дъмпинговия внос на ниски цени от Индия, Индонезия и Малайзия, който непрекъснато е подбивал цените на промишлеността на Съюза, е довел до спад в рентабилността на промишлеността на Съюза, което е довело до тежки загуби през РП.
(109)
Проучването на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори явно не са такива, че да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от разглежданите държави и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(110)
Въз основа на гореизложения анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, бе направено временното заключение, че дъмпинговият внос от Индия, Индонезия и Малайзия е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителна бележка
(111)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали, въпреки временното заключение за съществуването на вредоносен дъмпинг, са налице убедителни основания да се заключи, че не е в интерес на Съюза да се предприемат временни антидъмпингови мерки в този конкретен случай. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различните намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите на разглеждания продукт.
6.2. Промишленост на Съюза
(112)
Промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от Индия, Индонезия и Малайзия. Припомня се, че повечето от показателите за вредата са отбелязали отрицателно изменение през разглеждания период. По-специално сериозно са били засегнати показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричните потоци, възвръщаемостта на инвестициите и рентабилността. При липсата на мерки е твърде вероятно икономическото състояние на промишленостт на Съюза да се влоши допълнително.
(113)
Очаква се налагането на временни антидъмпингови мита да възстанови нормалните търговски условия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да направи така, че цените на продукта, предмет на разследването, да отразяват разходите за различните компоненти и пазарните условия. Може да се очаква налагането на временни мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже допълнително положително въздействие върху нейното финансово състояние и рентабилността ѝ.
(114)
Ето защо бе направено заключението, че налагането на временни антидъмпингови мерки върху вноса на продукта, предмет на разследването, с произход от Индия, Индонезия и Малайзия, би било в интерес на промишлеността на Съюза.
6.3. Вносители
(115)
Въпросници бяха изпратени на 21 вносители в Съюза. Само двама вносители, разположени в Обединеното кралство, съдействаха при разследването, като делът на тези двама вносители е съставлявал 0,3 % от общия обем на вноса от разглежданите държави по време на РП. Проверка на място бе направена само при по-големия от двамата вносители. При проверката на място обаче вносителят е отказал да предостави достъп до счетоводната си документация, поради което релевантната информация не е могла да бъде проверена. Въпреки това е било ясно, че макар и налагането на антидъмпингови мерки да води до завишени разходи за въпросното дружество, то не би създало сериозни проблеми за дейността му, дори и потребителите да останат същите или, при необходимост, при смяна на сферата му на дейност.
(116)
Въз основа на наличната информация бе направено заключението, че въпреки че налагането на временни антидъмпингови мерки би оказало отрицателно въздействие върху посочения по-горе вносител, той следва да бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличението на разходите си върху своите клиенти и/или да премине към други източници на доставки. Поради това налагането на временни мерки не следва да има значително неблагоприятно въздействие върху вносителите.
6.4. Ползватели
(117)
Ползвателите на продукта, предмет на разследването, проявиха засилен интерес към този случай, като от общо 97-те ползватели, с които бе установен контакт, 21 оказаха съдействие на разследването. Делът на тези оказващи съдействие ползватели съставляваше около 25 % от обема на вноса в Съюза на разглеждания продукт по време на РП. Дружествата са разположени на цялата територия на Съюза и осъществяват дейност в сектори, свързани с продуктите за лична хигиена и домашните и промишлените детергенти.
(118)
От тези 21 дружества 5 бяха проверени, като техният дял съставляваше 18 % от общия обем на вноса в ЕС на продукта, предмет на разследването, от разглежданите държави през разследвания период. Въз основа на проверената информация става ясно, че делът на продукта, предмет на разследването, в производствените разходи на тези дружества е значителен - между 10 и 20 % в зависимост от крайния продукт.
(119)
В три от петте проверени дружества около 15 % от заетите лица работят в сектори, които използват разглеждания продукт; в едно от дружествата процентът възлиза на около 70 %, а за последното дружество тази информация не можа да бъде получена поради комплексната структура на дружеството и голямото разнообразие от продукти.
(120)
През разследвания период средният дял на дейностите, при които се използва продуктът, предмет на разследването, е възлизал на 22 % при проверените дружества спрямо цялостната им дейност, докато средният марж на печалбата от тези дейности е бил около 6 %. Въз основа на това и като се има предвид относително ниското ниво на предложените мерки, беше преценено, че въздействието на временните антидъмпингови мита върху вноса от разглежданите държави като цяло е доста ограничено. Някои ползватели изтъкнаха, че налагането на антидъмпингови мерки би създало проблеми с наличността на продукта, предмет на разследването, като се има предвид, че само двама са големите производители в Съюза, а търсенето на продукта, предмет на разследването, постоянно расте. Следва обаче да се отбележи, че относително ниското ниво на предложените мерки не би следвало да възпрепятства възможността продуктът, предмет на разследването, да се внася от разглежданите държави. Освен това двамата производители от Съюза не са произвеждали при пълен капацитет по време на разглеждания период. В допълнение остава възможността да се внася от други трети държави, които не са предмет на мерките. Поради това посоченото искане беше отхвърлено.
(121)
Като се има предвид гореизложеното, дори и да съществува вероятност мерките, наложени върху вноса от разглежданите държави, да се отразят неблагоприятно на повечето от ползвателите, въздействието като цяло изглежда ограничено. Поради това бе направено временното заключение, че, ако се изхожда от наличната информация, антидъмпинговите мерки срещу вноса на продукта, предмет на разследването, от разглежданите държави няма да окажат значително неблагоприятно въздействие върху ползвателите на разглеждания продукт.
6.5. Заключение относно интереса на Съюза
(122)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че като цяло, според наличната информация по отношение на интереса на Съюза, не съществуват убедителни доводи срещу налагането на временни мерки върху вноса на продукта, предмет на разследването, от разглежданите държави.
7. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(123)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
7.1. Ниво на отстраняване на вредата
(124)
За определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(125)
При изчисляване на размера на митото, необходим за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба, преди облагане с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходния продукт в Съюза от предприятие в този отрасъл при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на дъмпингов внос.
(126)
Поради това нивото на отстраняване на вредата беше изчислено на базата на сравнение между средната цена на дъмпинговия внос и целевата цена на промишлеността на Съюза. Целевата цена беше определена, като бе изчислена минималната продажна цена, на която промишлеността на Съюза би реализирала печалба (тъй като по време на РП тя е работела на загуба), и към нея бе добавен целеви марж на печалба. Промишлеността на Съюза изтъкна, че целеви марж на печалба от 15 % би бил подходящ, но не бе в състояние да обоснове твърдението си. Поради тази причина целевият марж на печалба бе временно определен на 7,7 %, което съответства на последния марж на печалба, реализиран от един от жалбоподателите през последната печеливша година преди разглеждания период.
(127)
Средният марж на понижение на цените бе определен на 24,2 % за Индия, на 9,1 % за Индонезия и на 25,7 % за Малайзия.
7.2. Временни мерки
(128)
Като се има предвид гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, се счита, че следва да бъде наложено временно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от Индия, Индонезия и Малайзия на нивото на по-ниската от двете стойности - установеното ниво на отстраняване на дъмпинга и на вредата, в съответствие с правилото за по-малкото мито. Във всички случаи с изключение на една ставките на временното антидъмпингово мито са определени на базата на дъмпинговия марж.
(129)
Въз основа на гореизложеното предложените ставки на антидъмпинговото мито, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, преди обмитяване, временно са следните:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито (%)
Индия
VVF Limited
4,8
Всички останали дружества
9,3
Индонезия
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3
P.T. Musim Mas
4,3
Всички останали дружества
7,6
Малайзия
KL-Kepong Oleomas (KLK)
5,0
Emery
5,3
Всички останали дружества
13,8
(130)
Индивидуалните за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито за отделните дружества, посочени в настоящия регламент, бяха определени на базата на констатациите от настоящото разследване. Ето защо те отразяват положението, установено по време на разследването по отношение на тези дружества. Тези митнически ставки (обратното на митото, валидно за цялата държава, което се прилага за „всички останали дружества“) се прилагат единствено за вноса на продукти с произход от разглежданите държави и произведени от тези дружествата, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент със своите наименование и адрес, включително субектите, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и подлежат на обмитяване по ставката, приложима за „всички останали дружества“.
(131)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (4) заедно с цялата релевантна информация, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. При необходимост регламентът ще бъде съответно изменян посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(132)
За да се обезпечи правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказващите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза по време на РП.
(133)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, които са заявили своя интерес в срока, определен в известието за откриване на процедурата, да могат да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани. Освен това следва да се уточни, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за целите на налагането на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на наситени мастни алкохоли с дължина на въглеродната верига от C8, C10, C12, C14, C16 или C18 (не се включват разклонените изомери), включително наситените мастни алкохоли с една дължина на въглеродната верига (наричани също наситени мастни алкохоли с еднакъв брой на въглеродните атоми) и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (обикновено категоризирани като C8-C10), смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (обикновено категоризирани като C12-C14), и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C16-C18, които понастоящем попадат в кодове по КН ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 и ex 3823 70 00 (кодове по ТАРИК 2905168510, 2905190060, 3823700011 и 3823700091) и са с произход от Индия, Индонезия и Малайзия.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Индия
VVF Limited, Sion (East), Мумбай
4,8
B110
Всички останали дружества
9,3
B999
Индонезия
PT. Ecogreen Oleochemicals, Kabil, Batam
6,3
B111
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
4,3
B112
Всички останали дружества
7,6
B999
Малайзия
KL-Kepong Oleomas Sdn Bhd, Petaling Jaya, Selangor Darul Ehsan
5,0
B113
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd., Kuala Langat, Selangor
5,3
B114
Всички останали дружества
13,8
B999
3. Допускането на продукта, посочен в параграф 1, за свободно обращение в Съюза става след представянето на обезпечение, равностойно на размера на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, заинтересованите страни могат да поискат да бъдат информирани за основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета засегнатите от процедурата страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 10 май 2011 година.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 446/2011
tal-10 ta’ Mejju 2011
li jimponi dazju provviżorju ta’ antidumping fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti alkoħols xaħmija u t-taħlitiet tagħhom li joriġinaw mill-Indja, l-Indoneżja u l-Malasja
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 7 tiegħu,
Wara li kkonsultat il-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1. Bidu
(1)
Fit-13 ta’ Awwissu 2010, il-Kummissjoni Ewropea (il-“Kummissjoni”) ħabbret permezz ta’ avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2) (“Avviż ta’ bidu”), il-bidu ta’ proċediment antidumping li jikkonċerna l-importazzjonijiet fl-Unjoni ta’ ċerti alkoħols xaħmija u t-taħlitiet tagħhom (“il-prodott investigat”) li joriġinaw mill-Indja, l-Indoneżja, u l-Malasja (“il-pajjiżi ikkonċernati”).
(2)
Il-proċedimenti ta’ antidumping inbdew wara ilment mressaq fit-30 ta’ Ġunju 2010 minn żewġ produtturi tal-Unjoni, Cognis GmbH u Sasol Olefins & Surfactants GmbH (“il-kwerelanti”). Dawn iż-żewġ kumpaniji huma inkorporati taħt il-liġi Ġermaniża, b’imkejjen ta’ produzzjoni fil-Ġermanja, Franza u l-Italja. Dawn iż-żewġ kumpaniji jirrappreżentaw sehem ewlieni, f’dan il-każ aktar minn 25 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni tal-prodott investigat. L-ilment kien jinkludi evidenza prima facie ta’ dumping tal-prodott imsemmi li joriġina fil-pajjiżi kkonċernati u ta’ ħsara materjali li rriżultat minnu, u din l-evidenza tqieset li kienet biżżejjed biex tiġġustifika l-bidu ta’ proċediment.
1.2. Il-partijiet ikkonċernati mill-proċediment
(3)
Il-Kummissjoni għarrfet uffiċjalment lill-kwerelanti, produtturi oħra magħrufa fl-Unjoni, importaturi/kummerċjanti u utenti magħrufa li huma kkonċernati, produtturi esportaturi u rappreżentanti tal-pajjiżi esportaturi kkonċernati dwar il-bidu tal-proċedura. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jressqu l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu seduta fil-limitu taż-żmien stipulat fl-Avviż ta’ bidu.
(4)
Il-partijiet interessati kollha, li talbu dan u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw seduta.
(5)
Minħabba l-għadd kbir ta’ importaturi identifikati mill-ilment, kien hemm ħsieb ta’ teħid ta’ kampjuni għall-importaturi fl-Avviż ta’ bidu skont l-Artikolu 17(1) tar-Regolament bażiku. Erba’ importaturi pprovdew l-informazzjoni meħtieġa u qablu li jkunu inklużi fil-kampjun sal-iskadenza fl-Avviz ta’ bidu. Minħabba dan l-għadd żgħir ta’ importaturi li għamlu kuntatt ġie deċiż li t-teħid ta’ kampjuni ma jiġix applikat.
(6)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-produtturi esportaturi, lill-produtturi tal-Unjoni u lill-utenti u lill-fornituri kollha magħrufin li huma kkonċernati kif ukoll lill-partijiet kollha li talbu hekk fi ħdan l-iskadenzi stabbiliti fl-Avviż ta’ bidu.
(7)
Waslu t-tweġibiet għall-kwestjonarju minn ħames produtturi tal-Unjoni, żewġ importaturi, 21 utent fl-Unjoni, żewġ produtturi esportaturi fl-Indja, żewġ produtturi esportaturi fl-Indoneżja u n-negozjanti marbuta magħhom, u tliet produtturi esportaturi fil-Malasja u n-negozjanti marbuta magħhom.
(8)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li hija qieset meħtieġa għal determinazzjoni preliminari ta’ dumping, il-ħsara li rriżultat u l-interess tal-Unjoni. Saru żjarat ta’ verifika fl-istabbilimenti tal-kumpaniji li ġejjin:
(a)
Produtturi fl-Unjoni:
-
Cognis GmbH, Germany
-
Cognis France S.A.S., France
-
Sasol Olefins & Surfactants GmbH, Germany
(b)
Importaturi fl-Unjoni:
-
Oleo solutions Ltd, United Kingdom
(c)
Utenti fl-Unjoni:
-
Henkel AG & Co., Germany
-
PCC Rokita SA, Poland
-
Procter & Gamble International Operations SA, Switzerland
-
Unilever, Netherlands
-
Zshimmer & Schwarz italiana SpA, Italy
(d)
Produtturi li jesportaw fl-Indja:
-
Godrej Industries Limited, Mumbai and Taluka Valia
-
VVF Limited, Mumbai
(e)
Produtturi esportaturi fl-Indoneżja:
-
P.T. Ecogreen Oleochemicals u l-kumpaniji marbuta magħha, Batam, Singapore, Dessau
-
P.T. Musim Mas u l-kumpaniji marbuta magħha, Medan, Singapore, Hamburg
(f)
Produtturi esportaturi fil-Malasja:
-
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd. u l-kumpaniji marbuta magħha, Prai, Emmerich
-
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd. u l-kumpanija marbuta magħha, Petaling Jaya, Hamburg
-
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd., Telok Panglima Garang
1.3. Il-perjodu ta’ investigazzjoni
(9)
L-investigazzjoni tad-dumping u l-ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Lulju 2009 sat-30 ta’ Ġunju 2010 (“il-perjodu tal-investigazzjoni” jew il-“PI”). L-eżami tat-tendenzi rilevanti gћall-valutazzjoni tal-ħsara kopra l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2007 sa tmiem il-perjodu ta’ investigazzjoni (“il-perjodu meqjus”).
2. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
2.1. Il-prodott ikkonċernat
(10)
Il-prodott ikkonċernat huwa alkoħols xaħmija saturati b’katina ta’ atomi ta’ karbonju ta’ tul ta’ C8, C10, C12, C14, C16 jew C18 (l-iżomeri bil-friegħi mhux inklużi) li jinkludu alkoħols xaħmija saturati uniċi (li ssir referenza għalihom ukoll bħala “qatgħat uniċi”) u taħlitiet li b’mod predominanti jinkludu kombinazzjoni ta’ ktajjen ta’ atomi ta’ karbonju ta’ tulijiet ta’ C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (ġeneralment kategorizzati bħala C8-C10), taħlitiet li b’mod predominanti jinkludu kombinazzjoni ta’ ktajjen ta’ atomi ta’ karbonju ta’ tulijiet ta’ C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (ġeneralment kategorizzati bħala C12-C14), u taħlitiet li b’mod predominanti jinkludu kombinazzjoni ta’ ktajjen ta’ atomi ta’ karbonju ta’ tulijiet ta’ C16-C18, li joriġinaw fl-Indja, l-Indoneżja, u l-Malasja (“il-prodott ikkonċernat”), li bħalissa jaqaw taħt il-kodiċijiet NM ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 u ex 3823 70 00.
(11)
Il-prodott investigat huwa prodott intermedju li jiġi prodott minn sorsi naturali (oleokimiċi) jew sintetiċi (petrokimiċi), bħax-xaħmijiet u ż-żjut naturali, żejt mhux raffinat, gass naturali, likwidi ta’ gass naturali u l-karbonju. Jintuża l-aktar bħala materjal ta’ bażi għall-produzzjoni ta’ sulfati ta’ alkoħols xaħmija, etossilati ta’ alkoħols xaħmija u sulfati tal-etere ta’ alkoħols xaħmija (l-hekk imsejħa aġenti tensioattivi). L-aġenti tensioattivi jintużaw fil-produzzjoni ta’ deterġenti u prodotti għat-tindif fid-dar u l-kura personali.
2.2. Il-prodott simili
(12)
Il-prodott esportat lejn l-Unjoni mill-Indja, l-Indoneżja u l-Malasja, u l-prodott li jiġi prodott u mibjugħ domestikament f’dawn il-pajjiżi kif ukoll dak manifatturat u mibjugħ fl-Unjoni mill-produtturi tal-Unjoni nstabu li kellhom l-istess karatteristiċi bażiċi fiżiċi u tekniċi kif ukoll l-istess użi. Għalhekk huma b’mod provviżorju meqjusa li huma simili fis-sens tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
(13)
Matul il-kors tal-investigazzjoni, ċerti partijiet stqarrew li wieħed mill-kwerelanti pproduċa, f’wieħed mis-siti ta’ produzzjoni tiegħu, prodott li jinkludi molekuli tal-iżomeri bil-friegħi, mhux kopert bid-definizzjoni tal-ambitu tal-prodott, u li għalhekk din il-produzzjoni ma għandhiex tiġi kkunsidrata bħala waħda li tista’ titqies bħala prodott simili. Provviżorjament qed jiġi ddeterminat li din it-talba hija ġġustifikata, u għalhekk id-dejta ta’ dan il-produttur ma ntużatx fl-analiżi tal-ħsara. Għandu jiġi nnutat li żewġ kumpaniji oħra, b’waħda minnhom li qed tikkopera fl-investigazzjoni, ġew esklużi mid-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni għall-istess raġuni.
3. DUMPING
3.1. L-Indja
3.1.1. Il-valur normali
(14)
Għall-fini tad-determinazzjoni tal-valur normali għal kull produttur esportatur l-ewwel ġie stabbilit jekk il-volum totali tal-bejgħ domestiku tal-prodott simili lill-klijenti indipendenti kienx rappreżentattiv meta mqabbel mal-volum tal-bejgħ totali ta’ esportazzjoni lejn l-Unjoni. Skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, il-bejgħ domestiku hu kkunsidrat rappreżentattiv meta l-volum totali tal-bejgħ domestiku ikun mill-anqas 5 % tal-volum totali tal-bejgħ tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni. Instab li l-bejgħ globali minn kull produttur esportatur tal-prodott simili fuq is-suq domestiku kien rappreżentattiv.
(15)
Għal kull tip ta’ prodott mibjugħ mill-produttur esportatur fis-suq lokali tiegħu u misjub li huwa komparabbli direttament mat-tip ta’ prodott mibjugħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni, ġie stabbilit jekk il-bejgħ lokali kienx rappreżentattiv biżżejjed għall-finijiet tal-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku. Il-bejgħ domestiku ta’ tip ta’ prodott partikolari tqies rappreżentattiv biżżejjed meta l-volum totali ta’ dak it-tip ta’ prodott mibjugħ mill-produttur esportatur ikkonċernat fis-suq domestiku lil klijenti indipendenti matul il-PI rrappreżenta mill-inqas 5 % tal-volum totali ta’ bejgħ tat-tip ta’ prodott komparabbli esportat lill-Unjoni.
(16)
Sussegwentement ġie eżaminat jekk il-bejgħ domestiku ta’ dan it-tip ta’ prodott jistax jitqies bħala bejgħ li sar fl-andament normali tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi ġie stabbilit il-proporzjon ta’ bejgћ domestiku bi qligħ lill-konsumaturi indipendenti fis-suq domestiku għal kull tip tal-prodott ikkonċernat esportat matul il-PI.
(17)
Għal dawk it-tipi ta’ prodotti fejn aktar minn 80 % bħala volum ta’ bejgħ fis-suq domestiku tat-tip ta’ prodott kienu ogħla mill-kost u l-medja differenzjata tal-prezz ta’ bejgħ ta’ dak it-tip kienet daqs jew iktar mill-prezz ta’ unità ta’ produzzjoni, il-valur normali, skont it-tip ta’ prodott, ġie kkalkulat bħala l-medja differenzjata tal-prezzijiet domestiċi attwali tal-bejgħ kollu tat-tip ikkonċernat, irrispettivament minn jekk dak il-bejgħ sarx bi profitt jew le.
(18)
Meta l-ammont ta’ bejgħ bi qligħ ta’ tip ta’ prodott kien jirrappreżenta 80 % jew inqas tal-volum ta’ bejgħ totali ta’ dak it-tip, jew meta l-prezz medju differenzjat ta’ dak it-tip kien inqas mill-kost ta’ unità ta’ produzzjoni, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku attwali, li ġie kkalkulat bħala prezz medju differenzjat tal-bejgħ domestiku bi qligħ biss ta’ dak it-tip magħmul matul il-PI.
3.1.2. Il-prezz ta’ esportazzjoni
(19)
Iż-żewġ produtturi esportaturi fl-Indja esportaw il-prodott ikkonċernat direttament lil klijenti indipendenti fl-Unjoni. Għalhekk, il-prezzijiet ta’ esportazzjoni ġew stabbiliti abbażi tal-prezzijiet effettivament imħallsa jew li jistgħu jitħallsu minn dawn il-klijenti indipendenti għall-prodott ikkonċernat, skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku.
3.1.3. Tqabbil
(20)
Il-valur normali u l-prezz ta’ esportazzjoni tal-produtturi esportaturi tqabblu fuq bażi ex-fabbrika.
(21)
Biex jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz ta’ esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Abbażi ta’ dan, fejn applikabbli u fejn kien iġġustifikat, saru aġġustamenti għad-differenzi fit-taxxi indiretti, trasport, assigurazzjoni, immaniġġjar, spejjeż ta’ tagħbija u oħrajn anċillari, spejjeż ta’ ppakkjar, spejjeż ta’ kreditu u kummissjonijiet.
(22)
Iż-żewġ produtturi esportaturi stqarrew li l-bejgħ tagħhom li għamlu lil wieħed mill-kwerelanti fl-Unjoni matul il-PI għandu jiġi injorat fil-kalkolu tal-marġini ta’ dumping għaliex dan il-bejgħ sar fi kwantitajiet sinifikanti u bi prezzijiet negozjati sew. Iżda, m’hemmx raġuni legali għaliex dawn l-esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat għandhom jiġu injorati fil-kalkolu ta’ dumping. It-talbiet taż-żewġ produtturi esportaturi għalhekk ġew miċħuda.
(23)
Iż-żewġ produtturi esportaturi talbu aġġustament għall-konverżjoni tar-rata tal-kambju hekk kif argumentaw li kien hemm apprezzament sostnut fir-Rupee Indjan (INR) kontra l-Euro (EUR) sa minn Novembru tal-2009 li jkollu effett ta’ tfixkil fuq il-kalkoħols ta’ dumping. It-talba kienet marbuta mal-bejgħ li sar fl-EUR minn Jannar tal-2010 ‘il quddiem u kienet tikkonsisti f’talba li, għall-finijiet tal-konverżjoni tal-valur ta’ dak il-bejgħ f’INR, ir-rata tal-kambju għax-xahar li fih sar il-bejgħ tiġi sostitwita bir-rata tal-kambju ta’ xahrejn qabel L-Artikolu 2(10)(j) fil-fatt jipprovdi għal aġġustament għall-konverżjonijiet tar-rata tal-kambju f’ċertu ċirkostanzi. Madankollu, wieħed jinnota li l-apprezzament tar-INR seħħ biss matul it-tieni nofs tal-PI. Barra minn hekk, wieħed jinnota li ż-żewġ kumpaniji Indjani spiss għollew il-prezzijiet tagħhom lill-klijenti ewlenin tagħhom fl-Unjoni matul dak il-perjodu u segwew mudell pjuttost regolari, u li l-prezzijiet stabbiliti fl-Unjoni mill-kwerelanti kienu wkoll qed jiżdiedu b’mod sod matul it-tieni nofs tal-PI. Għalhekk m’hemmx evidenza ċara li l-apprezzament tar-INR ma kienx rifless fil-ħin fil-prezzijiet li kienu jitolbu l-produtturi esportaturi Indjani lill-klijenti tagħhom fl-UE jew li kellu effett penalizzanti bla bżonn fil-kalkoħols ta’ dumping. It-talbiet taż-żewġ kumpaniji għalhekk ġew miċħuda.
3.1.4. Marġni ta’ dumping
(24)
Skont l-Artikolu 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku, il-marġinijiet ta’ dumping għall-produtturi esportaturi Indjani li kkooperaw ġew stabbiliti abbażi ta’ paragun bejn il-medja differenzjata tal-valur normali u l-medja differenzjata tal-prezz ta’ esportazzjoni.
(25)
Abbażi tal-informazzjoni disponibbli mill-kwerelant u l-produtturi esportaturi Indjani li kkoopera, u meqjusal-informazzjoni statistika disponibbli, ma hemmx aktar produtturi magħrufa tal-prodott ikkonċernat fl-India. Għalhekk, il-marġini ta’ dumping nazzjonali li kellu jiġi stabbilit għall-Indja ġie stabbilit fl-istess livell tal-ogħla marġini misjub għal produttur esportatur li kkoopera.
(26)
Fuq din il-bażi, il-marġnijiet ta’ dumping provviżorji espressi bћala perċentwali tal-prezz CIF fuq il-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
Kumpanija
Marġini ta’ dumping provviżorju
Godrej Industries Limited
9,3 %
VVF Limited
4,8 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
9,3 %
3.2. L-Indoneżja
3.2.1. Valur normali
(27)
Għall-fini tad-determinazzjoni tal-valur normali għal kull produttur esportatur l-ewwel ġie stabbilit jekk il-volum totali tal-bejgħ domestiku tal-prodott simili lill-klijenti indipendenti kienx rappreżentattiv meta mqabbel mal-volum tal-bejgħ totali ta’ esportazzjoni lejn l-Unjoni. Skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, il-bejgħ domestiku hu kkunsidrat rappreżentattiv meta l-volum totali tal-bejgħ domestiku ikun mill-anqas 5 % tal-volum totali tal-bejgħ tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni. Instab li l-bejgħ globali minn kull produttur esportatur tal-prodott simili fuq is-suq domestiku kien rappreżentattiv.
(28)
Għal kull tip ta’ prodott mibjugħ mill-produttur esportatur fis-suq lokali tiegħu u misjub li huwa komparabbli direttament mat-tip ta’ prodott mibjugħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni, ġie stabbilit jekk il-bejgħ lokali kienx rappreżentattiv biżżejjed għall-finijiet tal-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku. Il-bejgħ domestiku ta’ tip ta’ prodott partikolari tqies rappreżentattiv biżżejjed meta l-volum totali ta’ dak it-tip ta’ prodott mibjugħ mill-produttur esportatur ikkonċernat fis-suq domestiku lil klijenti indipendenti matul il-PI rrappreżenta mill-inqas 5 % tal-volum totali ta’ bejgħ tat-tip ta’ prodott komparabbli esportat lill-Unjoni.
(29)
Sussegwentement ġie eżaminat jekk il-bejgħ domestiku ta’ dan it-tip ta’ prodott jistax jitqies bħala bejgħ li sar fl-andament normali tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi ġie stabbilit il-proporzjon ta’ bejgћ domestiku bi qligħ lill-konsumaturi indipendenti fis-suq domestiku għal kull tip tal-prodott ikkonċernat esportat matul il-PI.
(30)
Għal dawk it-tipi ta’ prodotti fejn aktar minn 80 % bħala volum ta’ bejgħ fis-suq domestiku tat-tip ta’ prodott kienu ogħla mill-kost u l-medja differenzjata tal-prezz ta’ bejgħ ta’ dak it-tip kienet daqs jew iktar mill-prezz ta’ unità ta’ produzzjoni, il-valur normali, skont it-tip ta’ prodott, ġie kkalkulat bħala l-medja differenzjata tal-prezzijiet domestiċi attwali tal-bejgħ kollu tat-tip ikkonċernat, irrispettivament minn jekk dak il-bejgħ sarx bi profitt jew le.
(31)
Meta l-ammont ta’ bejgħ bi qligħ ta’ tip ta’ prodott kien jirrappreżenta 80 % jew inqas tal-volum ta’ bejgħ totali ta’ dak it-tip, jew meta l-prezz medju differenzjat ta’ dak it-tip kien inqas mill-kost ta’ unità ta’ produzzjoni, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku attwali, li ġie kkalkulat bħala prezz medju differenzjat tal-bejgħ domestiku bi qligħ biss ta’ dak it-tip magħmul matul il-PI.
(32)
Fejn ma kien hemm ebda bejgħ domestiku ta’ tip ta’ prodott partikolari minn produttur esportatur, il-valur normali ġie maħdum skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku.
(33)
Meta jinbena l-valur normali skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku, l-ammonti għall-ispejjeż ġenerali, amministrattivi u ta’ bejgħ u għall-profitti ġew imsejsa, skont l-Artikolu 2(6) l-ewwel subparagrafu introduttorju tar-Regolament bażiku, fuq id-dejta effettiva marbuta mal-produzzjoni u l-bejgħ, fl-andament normali tal-kummerċ, tal-prodott simili, mill-produttur esportatur.
3.2.2. Il-prezz ta’ esportazzjoni
(34)
Il-produtturi esportaturi għamlu bejgħ ta’ esportazzjoni lill-Unjoni jew direttament lill-klijenti indipendenti jew permezz tal-kumpaniji tan-negozju relatati li jinsabu f’Singapor u fl-Unjoni.
(35)
Fejn il-bejgħ ta’ esportazzjoni lejn l-Unjoni sar jew direttament lil klijenti indipendenti fl-Unjoni jew permezz ta’ kumpaniji kummerċjali relatati f’Singapor, il-prezzijiet ta’ esportazzjoni ġew stabbiliti fuq il-bażi tal-prezzijiet effettivament imħallsa jew li għandhom jitħallsu għall-prodott ikkonċernat skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku.
(36)
Fejn il-bejgħ ta’ esportazzjoni lejn l-Unjoni sar permezz ta’ kumpaniji kummerċjali relatati li jinsabu fl-Unjoni, il-prezzijiet ta’ esportazzjoni ġew stabbiliti fuq il-bażi tal-ewwel prezzijiet tal-bejgħ mill-ġdid ta’ dawn in-negozjanti relatati lil klijenti indipendenti fl-Unjoni, skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku.
3.2.3. Tqabbil
(37)
Il-valur normali u l-prezz ta’ esportazzjoni tal-produtturi esportaturi tqabblu fuq bażi ex-fabbrika.
(38)
Biex jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz ta’ esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Abbażi ta’ dan, fejn applikabbli u fejn kien iġġustifikat, saru aġġustamenti għad-differenzi fit-taxxi indiretti, trasport, assigurazzjoni, immaniġġjar, spejjeż ta’ tagħbija u oħrajn anċillari, spejjeż ta’ ppakkjar, spejjeż ta’ kreditu u kummissjonijiet.
(39)
Waħda mill-kumpaniji talbet aġġustament għad-differenzi fil-karatteristiċi fiżiċi abbażi li hija tesporta l-prodott investigat kemm fil-forma likwida kif ukoll dik solida lill-UE filwaqt li fuq is-suq domestiku hija tbiegħu biss fil-forma solida u li l-prezzijiet tal-forma likwida huma aktar baxxi minn dawk tal-prodott investigat. Madankollu, il-kumpanija ma pprovdietx il-kwantifikazzjoni ta’ dan l-aġġustament. Paragun sempliċi tal-prezzijiet ta’ esportazzjoni tal-prodott investigat solidu u likwidu ma jistax jikkostitwixxi l-bażi għall-għoti ta’ aġġustament għad-differenzi fil-karatteristiċi fiżiċi. Barra minn hekk, is-sistema tal-kontabbiltà tal-kumpanija ma tippermettix is-segregazzjoni tajba tad-differenzi fl-ispejjeż bejn il-prodott solidu u dak likwidu. Għalhekk, ma kienx hemm mod affidabbli biex jiġi kkalkulat l-aġġustament potenzjali u t-talba kellha tiġi miċħuda.
(40)
Il-kwerelanti ppreżentaw it-talba li hemm distorsjoni fl-ispiża tal-enerġija fl-Indoneżja minħabba l-prezzijiet baxxi ħafna u sussidjati tal-enerġija. Madankollu, ma ppreżentaw l-ebda tagħrif sostanzjat dwar kif din id-distorsjoni fl-ispiża tal-enerġija użata għall-produzzjoni domestika u għall-esportazzjoni se taffettwa l-kalkoħols ta’ dumping. It-talba għalhekk ma ntlaqatx.
3.2.4. Marġni ta’ dumping
(41)
Skont l-Artikolu 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku, il-marġinijiet ta’ dumping għall-produtturi esportaturi Indoneżjani li kkooperaw ġew stabbiliti abbażi ta’ paragun bejn il-medja differenzjata tal-valur normali u l-medja differenzjata tal-prezz ta’ esportazzjoni.
(42)
Abbażi tal-informazzjoni disponibbli mill-kwerelant u l-produtturi esportaturi Indoneżjani li kkooperaw, u meqjusal-informazzjoni statistika disponibbli, ma hemmx aktar produtturi magħrufa tal-prodott ikkonċernat fl-Indoneżja. Għalhekk, il-marġini ta’ dumping nazzjonali li kellu jiġi stabbilit għall-Indoneżja ġie stabbilit fl-istess livell tal-ogħla marġini misjub għal produttur esportatur li kkoopera.
(43)
Fuq din il-bażi, il-marġnijiet tad-dumping provviżorji, espressi bћala perċentwali tal-prezz CIF fuq il-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma:
Kumpanija
Marġini ta’ dumping provviżorju
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3 %
P.T. Musim Mas
7,6 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
7,6 %
3.3. Il-Malasja
3.3.1. Valur normali
(44)
Għall-fini tad-determinazzjoni tal-valur normali għal kull produttur esportatur l-ewwel ġie stabbilit jekk il-volum totali tal-bejgħ domestiku tal-prodott simili lill-klijenti indipendenti kienx rappreżentattiv meta mqabbel mal-volum tal-bejgħ totali ta’ esportazzjoni lejn l-Unjoni. Skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, il-bejgħ domestiku hu kkunsidrat rappreżentattiv meta l-volum totali tal-bejgħ domestiku ikun mill-anqas 5 % tal-volum totali tal-bejgħ tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni. Għal tnejn mill-produtturi esportaturi li kkooperaw instab li l-bejgħ globali mill-produtturi esportaturi tal-prodott simili fuq is-suq domestiku kien rappreżentattiv. Fil-każ tal-produttur esportatur l-ieħor li kkopera ma nstab l-ebda bejgħ domestiku indipendenti fil-PI.
(45)
Għal kull tip ta’ prodott mibjugħ mill-produttur esportatur fis-suq lokali tiegħu u misjub li huwa komparabbli direttament mat-tip ta’ prodott mibjugħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni, ġie stabbilit jekk il-bejgħ lokali kienx rappreżentattiv biżżejjed għall-finijiet tal-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku. Il-bejgħ domestiku ta’ tip ta’ prodott partikolari tqies rappreżentattiv biżżejjed meta l-volum totali ta’ dak it-tip ta’ prodott mibjugħ mill-produttur esportatur ikkonċernat fis-suq domestiku lil klijenti indipendenti matul il-PI rrappreżenta mill-inqas 5 % tal-volum totali ta’ bejgħ tat-tip ta’ prodott komparabbli esportat lill-Unjoni.
(46)
Sussegwentement ġie eżaminat jekk il-bejgħ domestiku ta’ dan it-tip ta’ prodott jistax jitqies bħala bejgħ li sar fl-andament normali tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi ġie stabbilit il-proporzjon ta’ bejgћ domestiku bi qligħ lill-konsumaturi indipendenti fis-suq domestiku għal kull tip tal-prodott ikkonċernat esportat matul il-PI.
(47)
Għal dawk it-tipi ta’ prodotti fejn aktar minn 80 % bħala volum ta’ bejgħ fis-suq domestiku tat-tip ta’ prodott kienu ogħla mill-kost u l-medja differenzjata tal-prezz ta’ bejgħ ta’ dak it-tip kienet daqs jew iktar mill-prezz ta’ unità ta’ produzzjoni, il-valur normali, skont it-tip ta’ prodott, ġie kkalkulat bħala l-medja differenzjata tal-prezzijiet domestiċi attwali tal-bejgħ kollu tat-tip ikkonċernat, irrispettivament minn jekk dak il-bejgħ sarx bi profitt jew le.
(48)
Meta l-ammont ta’ bejgħ bi qligħ ta’ tip ta’ prodott kien jirrappreżenta 80 % jew inqas tal-volum ta’ bejgħ totali ta’ dak it-tip, jew meta l-prezz medju differenzjat ta’ dak it-tip kien inqas mill-kost ta’ unità ta’ produzzjoni, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku attwali, li ġie kkalkulat bħala prezz medju differenzjat tal-bejgħ domestiku bi qligħ biss ta’ dak it-tip magħmul matul il-PI.
(49)
Fejn ma kien hemm ebda bejgħ domestiku ta’ tip ta’ prodott partikolari minn produttur esportatur, il-valur normali ġie maħdum skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku.
(50)
Meta jinbena l-valur normali skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku, l-ammonti għall-ispejjeż ġenerali, amministrattivi u ta’ bejgħ u għall-profitti ġew imsejsa, skont l-Artikolu 2(6) l-ewwel subparagrafu introduttorju tar-Regolament bażiku, fuq id-dejta effettiva marbuta mal-produzzjoni u l-bejgħ, fl-andament normali tal-kummerċ, tal-prodott simili, mill-produttur esportatur.
(51)
Fil-każ tal-produttur esportatur li ma kellux bejgħ domestiku fil-PI, l-ammonti tal-ispejjeż ta’ bejgħ, dawk ġenerali u amministrattivi u tal-profitti ġew bbażati, skont l-Artikolu 2(6)(a) tar-Regolament bażiku, fuq il-medja differenzjata tal-ammonti attwali ddeterminati għaż-żewġ produtturi esportaturi l-oħra soġġetti għall-investigazzjoni fir-rigward tal-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott simili fis-suq tal-Malasja.
3.3.2. Il-prezz ta’ esportazzjoni
(52)
Il-produtturi esportaturi għamlu bejgħ ta’ esportazzjoni lill-Unjoni jew direttament lill-klijenti indipendenti jew permezz tal-kumpaniji tan-negozju relatati li jinsabu fl-Unjoni.
(53)
Fejn il-bejgħ mill-esportazzjoni lill-Unjoni sar direttament lil klijenti indipendenti, il-prezzijiet tal-esportazzjoni ġew stabbiliti fuq il-bażi tal-prezzijiet li effettivament tħallsu jew jistgħu jitħallsu għall-prodott ikkonċernat skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku.
(54)
Fejn il-bejgħ ta’ esportazzjoni lejn l-Unjoni sar permezz ta’ kumpaniji relatati li jinsabu fl-Unjoni, il-prezzijiet ta’ esportazzjoni ġew stabbiliti fuq il-bażi tal-ewwel prezzijiet tal-bejgħ mill-ġdid ta’ dawn il-kumpaniji relatati lil klijenti indipendenti fl-Unjoni, skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku.
3.3.3. Tqabbil
(55)
Il-valur normali u l-prezz ta’ esportazzjoni tal-produtturi esportaturi tqabblu fuq bażi ex-fabbrika.
(56)
Biex jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz ta’ esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Abbażi ta’ dan, saru aġġustamenti għall-ispejjeż ta’ trasport, assigurazzjoni, immaniġġjar, tagħbija u oħrajn anċillari, fl-ispejjeż ta’ imballaġġ u l-ispejjeż ta’ kreditu, fejn kien applikabbli u ġġustifikat.
(57)
Produttur esportatur Malasjan stqarr li l-kumpanija relatata tiegħu fl-Unjoni hija fil-fatt id-dipartiment ta’ esportazzjoni tal-manifattur. Fuq din il-bażi, il-kumpanija stqarret li jkun hemm tnaqqis eċċessiv biex jiġi stabbilit il-prezz ex-fabbrika li kieku jsiru l-aġġustamenti kollha għall-ispejjeż tal-bejgħ, ġenerali u amministrattivi u l-profitti, skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku. F’dan ir-rigward, instab li l-fatturi nħarġu mill-kumpanija relatata lill-klijenti fl-Unjoni u li l-ħlasijiet mill-klijenti fl-Unjoni nġabru mill-kumpanija relatata. Aktar minn hekk, għandu jiġi nnutat li l-bejgħ li sar mill-kumpanija relatata inkluda l-qligħ. Barra minn hekk, il-kontijiet finanzjarji tan-negozjant urew li hu sofra l-ispejjeż normali tal-bejgħ, dawk ġenerali u amministrattivi li seħħew bejn l-importazzjoni u l-bejgħ mill-ġdid. Għalhekk jidher li l-kumpanija relatata fil-fatt twettaq il-funzjonijiet tipiċi tal-importatur. Fuq din il-bażi, l-argument kien miċħud.
(58)
Il-kwerelanti ppreżentaw fir-rigward tal-Malasja l-istess talba li tikkonċerna l-ispejjeż tal-enerġija msemmija fil-premessa (39) għall-Indoneżja. Din it-talba wkoll ġiet miċħuda għall-istess raġunijiet.
3.3.4. Marġni ta’ dumping
(59)
Skont l-Artikolu 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku, il-marġinijiet ta’ dumping għall-produtturi esportaturi Malasjani li kkooperaw ġew stabbiliti abbażi ta’ paragun bejn il-medja differenzjata tal-valur normali u l-medja differenzjata tal-prezz ta’ esportazzjoni.
(60)
Abbażi tal-informazzjoni disponibbli mill-kwerelant u l-produtturi esportaturi Malasjani li kkoopera, u meqjusal-informazzjoni statistika disponibbli, ma hemmx aktar produtturi magħrufa tal-prodott ikkonċernat fil-Malasja. Għalhekk, il-marġini ta’ dumping nazzjonali li kellu jiġi stabbilit għall-Malasja ġie stabbilit fl-istess livell tal-ogħla marġini misjub għal produttur esportatur li kkoopera.
(61)
Fuq din il-bażi, il-marġnijiet tad-dumping provviżorji, espressi bћala perċentwali tal-prezz CIF fuq il-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma:
Kumpanija
Marġini ta’ dumping provviżorju
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
13,8 %
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
5,0 %
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd
5,3 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
13,8 %
4. ĦSARA
4.1. Definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni u l-produzzjoni tal-Unjoni
(62)
Matul il-PI, il-prodott simili ġie mmanifatturat minn żewġ produtturi magħrufa u minn xi produtturi oħra żgħar ħafna fl-Unjoni. L-informazzjoni kollha disponibbli rigward il-produtturi tal-Unjoni, inkluża l-informazzjoni pprovduta fl-ilment u d-dejta miġbura mill-produtturi tal-Unjoni qabel u wara l-bidu tal-investigazzjoni, intużat sabiex tiġi stabbilita l-produzzjoni totali tal-Unjoni. Abbażi ta’ dan, il-produzzjoni totali tal-Unjoni ġiet stmata għal madwar 400 000 u 500 000 tunnellata waqt il-PI. Il-produtturi tal-Unjoni li huma responsabbli għall-produzzjoni totali tal-Unjoni jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni fis-sens tat-tifsira tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament bażiku.
(63)
Xi partijiet interessati stqarrew li wieħed mill-kwerelanti m’għandux jiġi kkunsidrat bħala parti mill-industrija tal-Unjoni, għaliex din il-kumpanija importat il-prodott ikkonċernat matul il-PI. Madankollu ġie vverifikat li l-perċentwali tal-prodott importat minn din il-kumpanija mill-pajjiżi kkonċernati matul il-PI kienet relattivament baxxa, u għalhekk mhux sostanzjali f’paragun mal-produzzjoni tagħha tal-prodott simili. Barra minn hekk, dawn l-importazzjonijiet kienu l-aktar ta’ natura temporanja. Għalhekk jista’ jiġi kkonfermat li l-attività ewlenija ta’ din il-kumpanija hija l-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott investigat fl-UE u l-interess ewlieni tagħha huwa dak ta’ produttur tal-Unjoni. B’konsegwenza ta’ dan, qed jiġi ddeterminat provviżorjament li din it-talba mhiex iġġustifikata.
4.2. Il-konsum tal-Unjoni
(64)
Il-konsum ġie stabbilit fuq il-bażi tal-bejgħ totali fis-suq tal-Unjoni tal-industrija tal-Unjoni, l-użu vinkolanti, u l-importazzjonijiet totali (meħuda mill- Eurostat). Billi d-dejta tal-Eurostat tinkludi wkoll xi prodotti li mhumiex il-prodott ikkonċernat, saru l-aġġustamenti xierqa. It-tagħrif qed jingħata fil-forma ta’ numri ta’ indiċi (2007 = 100) biex tiġi mħarsal-kunfidenzjalità.
Il-konsum tal-Unjoni
2007
2008
2009
PI
tunnellati
100
102
97
102
Δ% Annwali
2,2 %
-4,8 %
4,6 %
Sors: Eurostat, dejta dwar l-ilment u tweġibiet għall-kwestjonarju
(65)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-konsum tal-Unjoni żdied ftit bi 2 %. L-ewwel, mill-2007 sal-2008, il-konsum żdied bi 2,2 %, segwit bi tnaqqis mill-2008 sal-2009 ta’ 4,8 %. Mill-2009 sal-aħħar tal-PI, il-konsum irkupra b’4.6 %.
(66)
It-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku kkontribwixxa għat-tnaqqis fil-konsum mill-2008, li matulu l-utenti tal-prodott ikkonċernat raw waqgħa fid-domanda għall-prodotti tagħhom. Fil-bidu tal-PI, is-sitwazzjoni tas-suq bdiet titjieb xi ftit, u rriżultat f’żieda fid-domanda għall-prodott ikkonċernat paragunata mal-ewwel nofs tal-2009.
4.3. Importazzjonijiet fl-Unjoni mill-pajjiżi kkonċernati
4.3.1. Akkumulazzjoni
(67)
Il-Kummissjoni qieset jekk l-effetti tal-importazzjonijiet li kienu soġġetti għal dumping mill-pajjiżi kkonċernati għandhomx jiġu vvalutati b’mod kumulattiv, abbażi tal-kriterji li ġew stabbiliti fl-Artikolu 3(4) tar-Regolament bażiku. Dan l-Artikolu jipprovdi li l-effetti tal-importazzjonijiet minn żewġ pajjiżi jew aktar li fl-istess ħin ikunu soġġetti għal investigazzjonijiet anti-dumping għandhom ikunu vvaluati b’mod kumulattiv biss jekk jiġi ddeterminat li (a) il-marġni tad-dumping stabbilit f’relazzjoni għall-importazzjonijiet minn kull pajjiż huwa aktar minn de minimis kif ġie ddefinit fl-Artikolu 9(3) tar-Regolament bażiku u li l-volum tal-importazzjonijiet ta’ kull pajjiż mhux negliġibbli, u (b) valutazzjoni kumulattiva tal-effetti tal-importazzjonijiet hija adattata fid-dawl tal-kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni bejn il-prodotti importati u l-kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni bejn il-prodotti importati u l-prodott simili Komunitarju.
(68)
Il-marġinijiet ta’ dumping stabbiliti fir-rigward tal-importazzjonijiet minn kull pajjiż ikkonċernat huma aktar minn de minimis kif iddefinit fl-Artikolu 9(3) tar-Regolament bażiku, jiġifieri 2 % tal-prezzijiet ta’ esportazzjoni, u l-volum ta’ importazzjonijiet minn kull pajjiż ikkonċernat huwa ‘l fuq mil-livell standard ta’ 1 % tas-sehem tas-suq stabbilit mill-Artikolu 5(7) tar-Regolament bażiku.
(69)
L-investigazzoni wriet ukoll li l-kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni kienu simili kemm bejn l-importazzjonijiet li kienu oġġett ta’ dumping u kemm bejn l-importazzjonijiet li kienu oġġett ta’ dumping u l-prodott simili. Instab li l-prezzijiet medji tal-importazzjoni mill-pajjiżi kollha kkonċernati waqgħu matul il-perjodu kkunsidrat, u segwew l-istess tendenza. Barra minn hekk, il-prodott investigat importat mill-pajjiżi kkonċernati kien simili f’kull rispett, huwa interskambjabbli u huwa kummerċjalizzat fl-Unjoni permezz ta’ kanali ta’ bejgħ paragunabbli u f’kundizzjonijiet kummerċjali simili, biex b’hekk jikkompetu ma’ xulxin u mal-prodott investigat prodott fl-Unjoni.
(70)
Abbażi ta’ dan, qed jiġi konkluż b’mod provviżorju li l-kundizzjonijiet ta’ akkumulazzjoni huma kollha sodisfatti u li għaldaqstant l-effetti tal-importazzjonijiet li ġew soġġetti għal dumping li joriġinaw fil-pajjiżi kkonċernati għandhom jiġu vvalutati b’mod konġunt għall-iskop tal-analiżi tal-ħsara.
4.3.2. Il-volum, il-prezz u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet li kienu soġġetti għal dumping mill-pajjiżi kkonċernati
Importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati
2007
2008
2009
PI
tunnellati
112 523
177 286
165 386
176 279
Indiċi: 2007 = 100
100
158
147
157
Δ% Annwali
57,6 %
-6,7 %
6,6 %
Sehem mis-suq
2007
2008
2009
PI
Indiċi: 2007 = 100
100
154
151
154
Δ% Annwali
54,2 %
-2,0 %
1,9 %
Prezz medju f’EUR/tunnellati
942
1 017
837
882
Indiċi: 2007 = 100
100
108
89
94
Δ% Annwali
8 %
-18 %
5 %
Sors: Eurostat u t-tweġibiet tal-Kwestjonarji
(71)
Il-volum ta’ importazzjonijiet mill-pajjiżi konċernati żdiet b’mod sinifikanti b’57 % matul il-perjodu kkunsidrat. L-akbar żieda seħħet bejn l-2007 u l-2008 meta l-importazzjonijiet żdiedu bi 58 %. L-importazzjonijiet imbagħad naqsu bi ftit fl-2009 biex reġgħu żdiedu għal-livell tal-2008 matul il-PI.
(72)
Il-prezzijiet medji tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati varjaw bil-qawwi matul il-perjodu kkunsidrat, u rriflettew tnaqqis ġenerali ta’ 6 %. Matul il-perjodu kkunsidrat, il-prezzijiet medji tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati dejjem kienu aktar baxxi minn dawk stabbiliti mill-bqija tad-dinja u mill-industrija tal-Unjoni, għalhekk wasslu għal żieda fis-sehem tas-suq tal-pajjiżi kkonċernati.
(73)
Is-sehem tas-suq tal-pajjiżi konċernati żdied b’mod sinifikanti b’54 % matul il-perjodu kkunsidrat. L-ikbar żieda seħħet bejn l-2007 u l-2008. Kien hemm tnaqqis żgħir fl-importazzjonijiet matul il-kriżi ekonomika, li naqqset is-sehem tas-suq tal-pajjiżi kkonċernati bi 2 % bejn l-2008 u l-2009, iżda mbagħad reġgħu rkupraw dan is-sehem tas-suq sal-aħħar tal-perjodu kkunsidrat.
4.3.2.1. Twaqqigħ tal-prezz
(74)
Għall-iskop li jiġi analizzat it-twaqqigħ tal-prezz, il-prezzijiet medji differenzjati tal-bejgħ għal kull tip ta’ prodott tal-industrija tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni, aġġustati għal livell ex-fabbrika, tqabblu mal-prezzijiet medji differenzjati korrispondenti tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati lill-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni, stabbiliti fuq bażi CIF b’aġġustamenti xierqa għad-dazji doganali attwali u għall-ispejjeż ta’ wara l-importazzjoni. Dan it-tqabbil tal-prezzijiet sar għat-tranżazzjonijiet fl-istess livell ta’ kummerċ, aġġustati kif dovut fejn neċessarju, u wara tnaqqis tar-rifużjonijiet u l-iskontijiet. Ir-riżultati tat-tqabbil, meta espressi bħala perċentwali tal-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu ta’ investigazzjoni, urew marġini ta’ twaqqigħ ta’ prezzijiet sinifikanti (sa 16 %). Dawn il-marġinijiet ta’ twaqqigħ ta’ prezzijiet jindikaw pressjoni fuq il-prezz eżerċitata mill-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati fuq is-suq tal-Unjoni.
(75)
Għal kull pajjiż ikkonċernat il-marġini ta’ twaqqigħ ta’ prezzijiet kienu kif ġej:
Pajjiż
Marġini tat-twaqqigħ ta’ prezzijiet
L-Indja
minn - 0,5 sa 16 %
L-Indoneżja
minn - 12,1 sa - 3,2 %
Il-Malasja
minn - 10,4 sa 15,1 %
4.4. Sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni (3)
4.4.1. Kummenti preliminari
(76)
B’konformità mal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, l-eżami tal-impatt tal-importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping fuq l-industrija tal-Unjoni kien jinkludi evalwazzjoni tal-indikaturi ekonomiċi kollha għal evalwazzjoni tal-istat tal-industrija tal-Unjoni mill-2007 sal-aħħar tal-PI.
4.4.2. Produzzjoni, kapaċità tal-produzzjoni u utilizzazzjoni tal-kapaċità
Produzzjoni tal-Industrija tal-Unjoni
2007
2008
2009
PI
Indiċi: 2007 = 100
100
90
77
83
Kapaċità tal-Industrija tal-Unjoni
2007
2008
2009
PI
Indiċi: 2007 = 100
100
109
103
98
S
2007
2008
2009
PI
Indiċi: 2007 = 100
100
83
75
85
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
(77)
Mill-2007 sal-2009, il-produzzjoni tal-Unjoni naqset b’mod sinifikanti bi 23 % biex żdiedet bi ftit bejn l-2009 u tmiem il-PI, biex irriżultat fi tnaqqis ġenerali ta’ 17 % matul il-perjodu kkunsidrat. Għandu jiġi nnotat li għalkemm il-konsum tal-Unjoni naqas b’madwar 5 % bejn l-2008 u l-2009, il-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni waqgħet ferm iżjed, bi 15 %, u li naqset li tibbenefika mill-irkuprar fil-konsum tal-Unjoni li seħħ fil-PI.
(78)
Il-kapaċità tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqset b’madwar 2 % tul il-perjodu meqjus. Wara li żdiedet b’madwar 9 % fl-2008, il-kapaċità tnaqqset fis-snin ta’ wara, b’riżultat ta’ tnaqqis ġenerali ta’ 2 % matul il-perjodu meqjus.
(79)
Madankollu, f’konformità mat-tnaqqis fil-volumi tal-produzzjoni, l-użu tal-kapaċità disponibbli naqas bi 15 % matul il-perjodu meqjus. L-akbar tnaqqis seħħ fl-2009, matul il-kriżi ekonomika ġenerali, u kien hemm xi ftit ta’ titjib matul il-PI.
4.4.3. Il-bejgħ u s-sehem tas-suq
(80)
Iċ-ċifri dwar il-bejgħ fit-tabella ta’ hawn taħt huma marbuta mal-volum u l-valur tal-bejgħ lill-ewwel klijent mhux relatat fis-suq tal-Unjoni.
Il-volum tal-bejgħ lil dawk mhux relatati fl-UE
2007
2008
2009
PI
Indiċi: 2007 = 100
100
85
79
82
Δ% Annwali
-15,4 %
-6,5 %
4,3 %
Il-valur tal-bejgħ lil dawk mhux relatati fl-UE, (Euro)
2007
2008
2009
PI
Indiċi: 2007 = 100
100
102
85
88
Δ% Annwali
1,6 %
-16,6 %
3,9 %
Is-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni
2007
2008
2009
PI
Indiċi: 2007 = 100
100
88
87
88
Sors: Eurostat u r-risposti tal-Kwestjonarji
(81)
Il-volumi tal-bejgħ u s-sehem tas-suq naqsu bejn l-2007 u l-PI, bi 18 % u 12 % rispettivament. Fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat, bejn l-2007 u l-2008, minkejja ż-żieda fil-konsum tal-Unjoni, il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni naqas bi 15 % u tilef 12 % mis-sehem tas-suq. Fl-2009, il-konsum tal-Unjoni nxtorob, u rriżulta f’aktar telf fil-volum tal-bejgħ ta’ 6,5 % għall-industrija tal-Unjoni. Fil-PI, konformi mal-konsum miżjud tal-Unjoni, il-bejgħ tal-Unjoni żdied bi ftit. Is-sehem tas-suq madankollu, baqa’ stabbli mill-2008 sal-aħħar tal-PI.
4.4.4. Prezzijiet ta’ unità medji tal-industrija tal-Unjoni
Prezz ta’ unità, bejgħ fl-UE lil dawk mhux relatati
2007
2008
2009
PI
Indiċi: 2007 = 100
100
120
107
107
Δ% Annwali
20,1 %
-10,8 %
-0,4 %
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
(82)
Il-prezzijiet żdiedu b’mod sinifikanti bejn l-2007 u l-2008, b’ 20 %. Għandu jiġi nnotat li l-produtturi esportaturi ukoll għollew il-prezzijiet tagħhom matul dan il-perjodu, għalkemm b’ferm inqas mill-industrija tal-Unjoni.
(83)
Fl-2009 l-industrija tal-Unjoni kellha tnaqqas il-prezzijiet, sabiex twieġeb għall-pressjoni taż-żidiet fl-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati. Fl-2008 l-importazzjonijiet minn dawn il-pajjiżi kienu kibru b’57 % u l-prezzijiet tagħhom kienu aktar baxxi b’mod sinifikanti minn dawk tal-industrija tal-Unjoni. Madankollu, l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tnaqqas il-prezzijiet tagħha għall-istess livell tal-produtturi esportaturi.
(84)
Matul il-PI, l-industrija tal-Unjoni żammet il-livell tal-prezzijiet tal-2009, bir-riżultat ta’ żieda ġenerali fil-prezzijiet matul il-perjodu kkunsidrat ta’ 7 %.
4.4.5. Ħażniet
(85)
Il-livelli tal-ħażniet tal-industrija tal-Unjoni naqsu b’33 % fil-perjodu meqjus. B’mod partikolari bejn l-2008 u l-PI, il-livelli tal-ħażniet naqsu b’mod sinifikanti b’51 %.
Il-ħażniet tal-għeluq tal-industrija tal-Unjoni
2007
2008
2009
PI
Indiċi: 2007 = 100
100
128
86
67
Δ% Annwali
27,7 %
-33,0 %
-21,1 %
Il-ħażniet relatati mal-produzzjoni
5,0 %
7,1 %
5,6 %
4,1 %
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
4.4.6. Impjiegi, pagi u produttività
Ix-xogħol fl-industrija tal-Unjoni
2007
2008
2009
PI
It-total ta’ impjegati għal prodott ikkonċernat (bil-produtturi li ma esprimewx ruħhom)
Indiċi: 2007 = 100
100
97
91
87
Pagi medji għal kull impjegat (EUR)
Indiċi: 2007 = 100
100
102
101
106
Produttività (unità/impjegat)
Indiċi: 2007 = 100
100
93
85
96
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
(86)
Minħabba t-tnaqqis fl-attivitajiet tal-industrija tal-Unjoni, in-numru tal-impjegati tnaqqas sostanzjalment bi 13 % matul il-perjodu kkunsidrat. L-ispejjeż tax-xogħol għal kull impjegat żdiedu bi ftit, b’6 %, matul il-perjodu kkunsidrat. Din hija meqjusa bħala żieda naturali u hija inqas mir-rata tal-inflazzjoni matul il-perjodu kkunsidrat.
4.4.7. Il-kapaċità ta’ profitt, il-likwidità, l-investimenti, l-introjtu fuq l-investimenti u l-kapaċità li jinġabar il-kapital
Kapaċità ta’ profitt ta’ bejgħ tal-UE lil dawk mhux relatati
2007
2008
2009
PI
% telf/fatturat nett
Indiċi: 2007 = 100
100
76
408
236
Likwidità negattiva għall-industrija tal-Unjoni (EUR)
Indiċi: 2007 = 100
100
- 249
1 178
439
Likwidità f’% ta’ Bejgħ tal-UE lil dawk mhux relatati
-1,3 %
3,7 %
-24,5 %
-7,9 %
Indiċi: 2007 = 100
100
- 285
1 899
609
Investimenti fl-industrija tal-Unjoni (EUR)
Indiċi: 2007 = 100
100
56
68
65
Δ% Annwali
-43,8 %
20,6 %
-4,2 %
Ir-Redditu Negattiv fuq l-investiment fl-industrija tal-Unjoni.
Indiċi: 2007 = 100
100
136
510
320
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
(87)
Il-kapaċità ta’ profitt tal-industrija tal-Unjoni ġiet stabbilita billi ġie espress il-qligħ nett qabel it-taxxa (f’dan il-każ telf) mill-bejgħ tal-prodott simili bħala perċentwali tal-fatturat ta’ dan il-bejgħ. Ġie stabbilit li l-kapaċità ta’ qligħ tal-industrija tal-Unjoni ilha negattiva sa mill-bidu tal-perjodu kkonċernat fl-2007 u matul il-perjodu kkunsidrat it-telf żdied b’mod sinifikanti. Wara tnaqqis fit-telf fl-2008, dan reġa’ żdied b’mod sinifikanti fl-2009, fiż-żmien tal-kriżi ekonomika ġenerali. L-irkuprar ekonomiku li nħass matul il-PI, madankollu, ippermetta lill-industrija tal-Unjoni li tnaqqas it-telf tagħha fir-rigward tal-fatturat, iżda xorta baqgħet “il bogħod milli terġa” lura għal-livelli pożittivi ta’ profitt.
(88)
It-tendenza li dehret fl-likwidità tal-flus, li hija l-abilità tal-industrija li tiffinanzja waħedha l-attivitajiet tagħha, tirrifletti ħafna t-tendenza fil-kapaċità ta’ profitt. Il-likwidità kienet negattiva fl-2007 u turi tnaqqis sostanzjali matul il-perjodu kkunsidrat. Jistgħu jsiru l-istess kummenti dwar id-dħul fuq l-investimenti li wera żvilupp negattiv simili f’konformità mar-riżultati negattivi miksuba mill-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat.
(89)
Wara dak li ntqal hawn fuq, il-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni li tinvesti saret limitata minħabba li l-likwidità ddeterjorat b’mod sinifikanti matul il-perjodu meqjus. B’konsegwenza ta’ dan, l-investimenti niżlu b’madwar 35 % matul il-perjodu kkunsidrat.
4.4.8. Tkabbir
(90)
Il-konsum tal-Unjoni baqa’ kemmxejn stabbli matul il-perjodu kkunsidrat. Il-volum tal-bejgħ u s-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni madankollu, naqsu matul dan il-perjodu bi 18 % u 12 % rispettivament.
4.4.9. Id-dimensjoni tal-marġni reali ta’ dumping
(91)
Meta jitqiesu l-volum, is-sehem mis-suq u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping mill-pajjiżi kkonċernati, l-impatt tal-marġnijiet effettivi ta’ dumping fuq l-industrija tal-Unjoni ma jistax jitqies negliġibbli.
4.5. Il-konklużjoni dwar il-ħsara
(92)
L-investigazzjoni wriet li ħafna mill-indikaturi tal-ħsara bħall-produzzjoni (- 17 %), l-użu tal-kapaċità (- 13 %), il-volum ta’ bejgħ (- 18 %), is-sehem tas-suq (- 12 %) u l-impjieg (- 14 %) iddeterjoraw matul il-perjodu kkunsidrat. Barra minn hekk, l-indikaturi tal-ħsara relatati mal-prestazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni bħal-likwidità u l-kapaċità ta’ profitt kienu affettwati serjament. Dan ifisser li l-abilità tal-industrija tal-Unjoni li tiġbor il-kapital kienet imxekkla, b’mod partikolari matul il-PI.
(93)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal aktar ‘il fuq, ġie konkluż li l-industrija tal-Unjoni sofriet ħsara materjali fil-kuntest tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku.
5. KAWŻALITÀ
5.1. Introduzzjoni
(94)
Skont l-Artikoli 3(6) u 3(7) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk l-importazzjonijiet li kienu oġġetti ta’ dumping tal-prodott ikkonċernat li joriġinaw fil-pajjiżi kkonċernati kkawżawx ħsara lill-industrija tal-Unjoni sal-punt li tista’ tiġi kklassifikata bħala materjali. Il-fatturi magħrufa minbarra l-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping, li fl-istess ħin jistgħu jkunu qegħdin jikkawżaw ħsara lill-industrija tal-Unjoni, ġew eżaminati ukoll sabiex jiġi żgurat li l-ħsara possibbli kkawżata minn dawn il-fatturi l-oħra ma tkunx ġiet attribwita lill-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping.
5.2. Effett tal-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping
(95)
L-investigazzjoni wriet li l-konsum tal-Unjoni baqa’ pjuttost stabbli matul il-perjodu kkunsidrat, filwaqt li l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiżi kkonċernati żdiedu fil-volum b’mod sinifikanti, jiġifieri b’57 %.
(96)
L-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiżi kkonċernati eżerċitaw pressjoni fuq l-industrija tal-Unjoni, partikolarment fis-sena 2008, meta dawn l-importazzjonijiet kibru bi 58 %. F’din is-sena, il-prezzijiet mill-pajjiżi kkonċernati, kif meħuda mill-Eurostat, kienu ferm aktar baxxi minn dawk tal-industrija tal-Unjoni. Dan wassal għal telf fis-sehem tas-suq għall-industrija tal-Unjoni ta’ madwar 12 %, filwaqt li l-pajjiżi kkonċernati żiedu s-sehem tagħhom tas-suq b’54 %.
(97)
Sabiex twieġeb għal din il-pressjoni, l-industrija tal-Unjoni naqqset il-prezzijiet tagħha fl-2009. Għalkemm il-volum tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati naqas (- 6.7 %), f’konformità mat-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku u t-tnaqqis fis-suq tal-UE, il-prezz tal-importazzjoni naqas aktar mill-prezz tal-industrija tal-Unjoni, u dan impedixxa lill-industrija tal-Unjoni milli terġa’ tikseb is-sehem tagħha tas-suq li kienet tilfet.
(98)
Matul il-PI, l-industrija tal-Unjoni kellha tnaqqas aktar il-prezzijiet tagħha filwaqt li t-twaqqigħ tal-prezzijiet mill-pajjiżi kkonċernati, abbażi taċ-ċifri tal-esportazzjoni vverifikati, kien għadu 3 %. Il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni f’termini ta’ volum (+ 4.3 %) u valur (+ 3.9 %) irkupra ftit, imma, minkejja li d-differenza fil-prezz fir-rigward tal-prezz tal-importazzjoni tal-pajjiżi kkonċernati naqset, l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tibbenefika mill-irkupru fil-konsum, u s-sehem tagħha tas-suq baqa’ l-istess. Sadanittant, l-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati raw żieda oħra fil-volum (6.6 %) u fis-sehem tas-suq (2 %) matul il-PI.
5.3. L-effett ta’ fatturi oħra
(99)
Il-fatturi l-oħra li ġew eżaminati fil-kuntest tal-kawżalità huma l-importazzjonijiet minn pajjiżi l-oħra, il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni u l-effett tal-kriżi ekonomika.
5.3.1. L-importazzjonijiet mill-pajjiżi l-oħra (Il-Bqija tad-Dinja - BD)
Volum ta’ importazzjonijiet BD (Eurostat)
2007
2008
2009
PI
tunnellati
32 874
31 446
38 295
30 495
Indiċi: 2007 = 100
100
96
116
93
Δ% Annwali
-4,3 %
21,8 %
-20,4 %
Sehem mis-suq BD
2007
2008
2009
PI
Indiċi: 2007 = 100
100
94
120
91
Δ% Annwali
-6,4 %
27,9 %
-23,9 %
Prezz medju f’EUR/tunnellati BD (Eurostat)
1 217
1 358
1 129
1 122
Indiċi: 2007 = 100
100
112
93
92
Δ% Annwali
12 %
-17 %
-1 %
Sors: Eurostat
(100)
Abbażi tad-dejta tal-Eurostat, il-volum tal-importazzjonijiet fl-Unjoni tal-prodott investigat li joriġina f’pajjiżi terzi mhux ikkonċernati minn din l-investigazzjoni naqas b’35 % matul il-perjodu kkunsidrat. Is-sehem tas-suq korrispondenti ta’ dawn il-pajjiżi naqas ukoll b’9 %.
(101)
Il-prezzijiet medji ta’ dawn l-importazzjonijiet kienu ogħla minn dawk tal-produtturi esportaturi fil-pajjiżi kkonċernati u ogħla minn dawk tal-industrija tal-Unjoni.
(102)
Fuq il-bażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, ġie konkluż provviżorjament li l-importazzjonijiet minn dawn il-pajjiżi terzi ma kkontribwewx għall-ħsara materjali li sofriet l-industrija tal-Unjoni.
5.3.2. Prestazzjoni ta’ esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
Volum ta’ bejgħ għall-esportazzjoni mhux relatata
2007
2008
2009
PI
Indiċi: 2007 = 100
100
38
52
45
Δ% Annwali
-62,4 %
38,0 %
-14,0 %
Valur ta’ bejgħ għall-esportazzjoni mhux relatata
2007
2008
2009
PI
Indiċi: 2007 = 100
100
78
74
76
Δ% Annwali
-21,6 %
-5,9 %
3,5 %
Prezz ta’ unità, bejgħ għall-esportazzjoni lil dawk mhux relatati
2007
2008
2009
PI
Indiċi: 2007 = 100
100
208
142
171
Δ% Annwali
108,4 %
-31,9 %
20,3 %
(103)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-volum ta’ bejgħ għall-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqas b’55 %. L-impatt ta’ dan it-tnaqqis kien madankollu kkumpensat parzjalment mill-fatt li l-prezz medju tal-bejgħ ta’ unità żdied b’71 % matul l-istess perjodu, biex b’hekk it-tnaqqis fil-valur tal-bejgħ għall-esportazzjoni kien limitat għal 24 %. Dan flimkien mal-fatt li l-bejgħ għall-esportazzjoni kien jammonta għal biss 5 % tal-bejgħ totali tagħha matul il-PI wasslu għall-konklużjoni provviżorja li l-prestazzjoni tal-esportazzjoni ma kinitx fattur li tikser il-kawżalità bejn il-ħsara li sofriet l-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonijiet mill-Pajjiżi kkonċernati.
5.3.3. L-impatt tal-kriżi ekonomika
(104)
Il-kriżi Ekonomika kkontribwiet għat-tnaqqis fil-konsum fl-Unjoni u għall-pressjoni fuq il-prezzijiet. Il-livell imnaqqas tad-domanda għall-prodott investigat wassal għat-tnaqqis fil-produzzjoni mill-industrija tal-Unjoni u kkontribwixxa għal parti mir-riduzzjoni fil-prezzijiet tal-bejgħ.
(105)
F’kundizzjonijiet ekonomiċi normali u fin-nuqqas ta’ pressjoni qawwija fuq il-prezzijiet u livelli ogħla ta’ importazzjoni mill-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping, l-industrija tal-Unjoni seta’ kellha xi ftit tad-diffikultà biex tlaħħaq mat-tnaqqis fil-konsum u ż-żieda fl-ispejjeż fissi ta’ unità minħabba t-tnaqqis fl-użu tal-kapaċità li kellha bejn l-2007 u l-PI. L-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping madankollu intensifikaw l-effett tat-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku u għamluha impossibbli li l-bejgħ isir b’aktar mill-prezz tal-kost.
(106)
Abbażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, jidher li t-tnaqqis fid-domanda tal-Unjoni marbut mal-kriżi ekonomika kkontribwew għall-ħsara li sofriet l-industrija tal-Unjoni. Madankollu huwa kkunsidrat li dan ma jiksirx il-kawżalità stabbilita fir-rigward tal-prezzijiet baxxi tal-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiżi kkonċernati.
5.4. Il-konklużjoni dwar il-kawżalità
(107)
L-analiżi msemmija hawn fuq uriet li kien hemm żieda sostanzjali fl-ammont u s-sehem fis-suq tal-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping bi prezz baxx li joriġinaw mill-pajjiżi kkonċernati matul il-perjodu kkunsidrat. Barra minn hekk, instab li dawn l-importazzjonijiet seħħew bi prezzijiet ta’ dumping li kienu aktar baxxi mill-prezzijiet mitluba mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni għal tipi ta’ prodotti simili.
(108)
Din iż-żieda fil-volum u s-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet bi prezz baxx oġġett ta’ dumping mill-pajjiżi kkonċernati seħħet fl-istess waqt mat-tnaqqis ġenerali tal-konsum fl-Unjoni, matul il-perjodu kkonsidrat, iżda wkoll mal-iżvilupp negattiv fis-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni matul l-istess perjodu. Barra minn dan, mill-2008, mat-tnaqqis ġenerali fir-ritmu ekonomiku u t-tnaqqis fil-konsum fl-Unjoni, l-esportaturi tal-pajjiżi kkonċernati rnexxielhom iżommu s-sehem tas-suq tagħhom, billi jnaqqsu l-prezzijiet, u xorta jwaqqgħu l-prezzijiet tal-Unjoni. Fl-istess ħin, ġie osservat żvilupp ulterjuri negattiv fis-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni u fl-indikaturi ewlenin tas-sitwazzjoni ekonomika tagħha. Tabilħaqq, matul il-perjodu kkunsidrat iż-żieda fl-importazzjonijiet bi prezz baxx oġġett ta’ dumping mill-Indja, l-Indoneżja u l-Malasja, li kienu qed iwaqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b’mod kostanti, wasslet għal tnaqqis fil-kapaċità ta’ profitt tal-industrija tal-Unjoni, li rriżulta f’telf qawwi fil-PI.
(109)
L-eżami tal-fatturi l-oħra magħrufa li setgħu kkawżaw dannu lill-industrija tal-Unjoni żvela li dawn il-fatturi ma jidhrux li huma tali li jiksru r-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping mill-pajjiżi kkonċernati u l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
(110)
Skont l-analiżi msemmija hawn fuq, li għamlet distinzjoni xierqa u firdet l-effetti tal-fatturi kollha magħrufin dwar il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni mill-effetti ta’ ħsara tal-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping, ġie konkluż b’mod provviżorju li l-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping mill-Indja, l-Indoneżja u l-Malasja kkawżaw dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 3(6) tar-Regolament bażiku.
6. L-INTERESS TAL-UNJONI
6.1. Kumment preliminari
(111)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk, minkejja l-konklużjoni provviżorja dwar dumping li kkawża ħsara, kinux jeżistu raġunijiet serji għall-konklużjoni li mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li tadotta miżuri provviżorji antidumping f’dan il-każ partikolari. L-analiżi tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq evalwazzjoni tad-diversi interessi kollha involuti, inkluż dawk tal-industrija tal-Unjoni, l-importaturi u l-utenti tal-prodott ikkonċernat.
6.2. L-Industrija tal-Unjoni
(112)
L-industrija tal-Unjoni sofriet ħsara materjali kkawżata mill-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping mill-Indja, l-Indoneżja u l-Malasja. Wieħed ifakkar li l-biċċa l-kbira tal-indikaturi ta’ ħsara wrew tendenza negattiva matul il-perjodu kkunsidrat. B’mod parikolari l-indikaturi ta’ ħsara marbuta mal-prestazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni, bħal-likwidità, id-dħul fuq l-investimenti u l-kapaċità ta’ profitt kienu affettwati serjament. Fin-nuqqas ta’ miżuri, hemm possibbiltà kbira li l-qagħda ekonomika tal-industrija tal-Unjoni ser tkompli tmur għall-agħar.
(113)
Huwa mistenni li l-impożizzjoni ta’ dazji ta’ antidumping provviżorji terġa’ tistabbilixxi kundizzjonijiet ta’ kummerċ effettivi fis-suq tal-Unjoni, li jippermettu lill-industrija tal-Unjoni li tallinja l-prezzijiet tal-prodott investigat biex jirriflettu l-ispejjeż tal-komponenti diversi u l-kundizzjonijiet tas-suq. Jista’ jkun mistenni li l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji jistgħu jippermettu lill-industrija tal-Unjoni tirkupra għallinqas parti mis-sehem fis-suq mitluf matul il-perjodu kkunsidrat, b’impatt ulterjuri pożittiv fuq il-qagħda finanzjarja tagħha u fuq il-kapaċità ta’ profitt.
(114)
Għalhekk ġie konkluż li l-impożizzjoni ta’ miżuri antidumping provviżorji fuq l-importazzjonijiet tal-prodott investigat li joriġinaw mill-Indja, l-Indoneżja u l-Malasja tkun fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
6.3. L-Importaturi
(115)
Il-kwestjonarji ntbagħtu lil 21 importatur fl-Unjoni. Żewġ importaturi biss, li t-tnejn jinsabu fir-Renju Unit, li jirrappreżentaw, flimkien, 0,3 % tal-importazzjonijiet totali mill-pajjiżi kkonċernati, kkooperaw fl-investigazzjoni matul il-PI. Saret żjara biss lill-ikbar minn dawn iż-żewġ importaturi. Fuq il-post, madankollu, dan l-importatur irrifjuta li jagħti aċċess għall-kontijiet tiegħu u għalhekk, it-tagħrif rilevanti ma setax jiġi vverifikat. Madankollu, deher ċar li, għalkemm l-impożizzjoni tal-miżuri antidumping tkun tfisser spejjeż ogħla għal din il-kumpanija, dan ma jikkawżax problemi serji ħafna għall-attività tagħha, anke bl-istess klijenti jew, jekk meħtieġ, bil-bidla fiż-żona tan-negozju tagħha.
(116)
Skont l-informazzjoni disponibbli, ġie konkluż li għalkemm l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji ta’ antidumping ikollhom impatt negattiv fuq l-importatur imsemmi hawn fuq, dan għandu jkun f’pożizzjoni li jgħaddi għall-inqas parti miż-żieda fl-ispiża lil konsumaturi tiegħu u/jew jibdel is-sorsi ta’ provvista tiegħu. Għaldaqstant, l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji ma għandux ikollha impatt negattiv sinifikanti fuq l-importaturi.
6.4. L-Utenti
(117)
L-utenti tal-prodott investigat urew interess qawwi f’dan il-każ. Minn 97 utent li ġew ikkuntattjati, 21 ikkooperaw fl-investigazzjoni. Dawn l-utenti li kkooperaw irrappreżentaw madwar 25 % tal-importazzjonijiet fl-Unjoni tal-prodott ikkonċernat, matul il-PI. Dawn il-kumpaniji jinsabu mal-Unjoni kollha u huma preżenti fis-setturi li jirrigwardaw il-kura personali u l-prodotti tad-deterġenti għad-dar u l-industrija.
(118)
Mill-21 kumpanija, saret żjara f’5 minnhom, li jirrappreżentaw 18 % tal-importazzjonijiet totali tal-UE tal-prodott investigat mill-pajjiżi kkonċernati għall-perjodu ta’ investigazzjoni. Abbażi tat-tagħrif ivverifikat, jidher li s-sehem tal-prodott investigat fl-istrutturi tal-ispejjeż tal-produzzjoni ta’ dawn il-kumpaniji huwa sinifikanti, u jvarja bejn 10 % u 20 %, skont il-prodott finali.
(119)
Fil-każ ta’ tlieta mill-ħames kumpaniji li saritilhom iż-żjara, madwar 15 % tat-total tal-impjegati jaħdmu f’setturi li jużaw il-prodott ikkonċernat, f’waħda mill-kumpaniji l-perċentwali hija ta’ madwar 70 %, filwaqt li fil-każ tal-kumpanija l-oħra ma kienx possibbli li jinkiseb dan it-tagħrif, minħabba l-istruttura kumplessa tal-kumpanija u l-varjetà tal-prodotti.
(120)
Għall-perjodu ta’ investigazzjoni, is-sehem medju ta’ negozju li juża l-prodott investigat min-negozju totali, għall-kumpaniji li saritilhom iż-żjara, kien ta’ 22 %, filwaqt li l-marġini medju tal-profitt f’dan in-negozju kien madwar 6 %. Abbażi ta’ dan u minħabba l-livell relattivament baxx tal-miżuri proposti, ġie stmat li l-impatt tad-dazji antidumping provviżorji fuq l-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati huwa ġeneralment kemxejn limitat. Xi utenti argumentaw li l-impożizzjoni tal-miżuri antidumping toħloq problemi ta’ disponibbiltà tal-prodott investigat fl-Unjoni, meta jiġi kkunsidrat li hemm biss żewġ produtturi kbar fl-Unjoni u li d-domanda għall-prodott investigat qed tiżdied dejjem aktar. Madankollu, għandu jiġi nnotat li l-livell relattivament baxx tal-miżuri proposti ma għandux jipprekludi l-possibbiltà li ssir importazzjoni tal-prodott investigat mill-pajjiżi kkonċernati. Barra minn hekk, iż-żewġ produtturi tal-Unjoni ma pproduċewx bil-kapaċità sħiħa tagħhom matul il-perjodu kkunsidrat. Barra minn hekk, l-importazzjonijiet huma wkoll dejjem possibbli minn pajjiżi terzi oħra, li mhumiex soġġetti għall-miżuri. Għalhekk, din it-talba ġiet miċħuda.
(121)
Filwaqt li jitqies dak li ntqal hawn fuq, anki jekk il-biċċa l-kbira tal-utenti aktarx li jkollhom impatt negattiv bil-miżuri fuq l-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati, l-impatt ġenerali jidher li hu limitat. Għaldaqstant, ġie konkluż b’mod provviżorju li, fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli, l-effett tal-miżuri anti-dumping fuq l-importazzjonijiet tal-prodott investigat mill-pajjiżi kkonċernati mhux ser ikollu impatt negattiv sinifikanti fuq l-utenti tal-prodott ikkonċernat.
6.5. Il-konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(122)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, ġie konkluż b’mod provviżorju li globalment, fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli dwar l-interess tal-Unjoni, ma hemmx raġunijiet serji kontra l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji fuq l-importazzjonijiet tal-prodott investigat mill-pajjiżi kkonċernati.
7. MIŻURI PROVVIŻORJI ANTIDUMPING
(123)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet li ntlaħqu fir-rigward tad-dumping, il-ħsara, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, għandhom jiġu imposti miżuri provviżorji antidumping sabiex ma tiġix ikkawżata aktar ħsara lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
7.1. Il-livell ta’ eliminazzjoni ta’ ħsara
(124)
Bl-iskop li jiġi ddeterminat il-livell ta’ dawn il-miżuri, ġew ikkunsidrati l-marġnijiet ta’ dumping li nstabu u l-ammont ta’ dazju meħtieġ biex tiġi eliminata l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
(125)
Meta kien qed jiġi kkalkulat l-ammont ta’ dazju meħtieġ biex jitneħħew l-effetti tad-dumping li jagħmel il-ħsara, tqies li kwalunkwe miżura li tittieħed għandha tippermetti lill-industrija tal-Unjoni tkopri l-ispejjeż tal-produzzjoni tagħha u tikseb qligħ qabel it-taxxa li jista’ jinkiseb b’mod raġonevoli minn industrija ta’ dan it-tip fis-settur f’kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, jiġifieri fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping, fuq il-bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni.
(126)
Għalhekk, il-livell ta’ eliminazzjoni tal-ħsara ġie kkalkulat abbażi ta’ paragun tal-prezz medju tal-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping u l-prezz ta’ mira tal-industrija tal-Unjoni. Il-prezz ta’ mira ġie stabbilit bil-kalkolu tal-prezz tal-bejgħ li ma jħallix qligħ jew telf tal-industrija tal-Unjoni, (billi huma għamlu telf matul il-PI) u ma’ dan il-prezz tal-bejgħ jiżdied marġini tal-profitt ta’ mira. L-industrija tal-Unjoni stqarret li 15 % jkun marġini ta’ profitt ta’ mira xieraq, iżda dan ma kinitx kapaċi tissostanzjah. Għalhekk, il-marġini ta’ profitt ta’ mira ġie provviżorjament stabbilit fil-livell ta’ 7,7 %, li jikkorrispondi għall-aħħar marġini ta’ profitt realizzat minn wieħed mill-kwerelanti matul l-aħħar sena ta’ profitt qabel il-perjodu kkunsidrat.
(127)
Il-marġini medju tal-bejgħ bi prezzijiet imnaqqsa ġie stabbilit fil-livell ta’ 24,2 % għall-Indja, 9,1 % għall-Indoneżja, u 25,7 % għall-Malasja.
7.2. Miżuri provviżorji
(128)
Fid-dawl ta’ dak li ssemma aktar ‘il fuq u skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, jitqies li gћandu jiġi impost dazju provviżorju anti-dumping fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina fl-Indja, l-Indoneżja u l-Malasja fl-iktar livell baxx tal-livell ta’ eliminazzjoni ta’ dumping u ta’ ħsara li nstab, u dan skont ir-regola tal-inqas dazju. Fil-każi kollha minbarra wieħed ir-rati tad-dazju provviżorju antidumping huma bbażati fuq il-marġini ta’ dumping.
(129)
Abbażi ta’ dan ta’ hawn fuq, ir-rati proposti ta’ dazju antidumping, espressi abbażi tal-prezz CIF fuq il-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazji doganali mhux imħallsa, huma provviżorjament kif ġej:
Pajjiż
Kumpanija
Dazju provvizorju AD %
L-Indja
VVF Limited
4,8
Il-kumpaniji l-oħra kollha
9,3
L-Indoneżja
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3
P.T. Musim Mas
4,3
Il-kumpaniji l-oħra kollha
7,6
Il-Malasja
KL-Kepong Oleomas (KLK)
5,0
Emery
5,3
Il-kumpaniji l-oħra kollha
13,8
(130)
Ir-rati tad-dazju antidumping ta’ kumpanija individwali speċifikati f’dan ir-Regolament ġew stabbiliti abbażi tas-sejbiet ta’ din l-investigazzjoni. B’hekk, dawn jirriflettu s-sitwazzjoni li nstabet matul l-investigazzjoni fir-rigward ta’ dawn il-kumpaniji. Dawn ir-rati ta’ dazju (f’kuntrast mad-dazju applikabbli għall-pajjiż kollu għall-“kumpaniji l-oħra kollha”) b’hekk huma applikabbli biss għall-importazzjonijiet ta’ prodotti li joriġinaw mill-pajjiżi ikkonċernati u prodotti mill-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet legali speċifiċi msemmija. Il-prodotti impurtati prodotti minn kwalunkwe kumpanija oħra mhux imsemmija speċifikament fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament bl-isem u l-indirizz tagħha, inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija speċifikament, ma jistgħux igawdu minn dawn ir-rati u għandhom ikunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”.
(131)
Kull talba għall-applikazzjoni ta’ dawn ir-rati ta’ dazju anti-dumping għall-kumpaniji individwali (pereżempju wara bidla fl-isem tal-entità jew wara t-twaqqif ta’ entitajiet ġodda ta’ produzzjoni jew bejgħ) għandha tintbagħat lill-Kummissjoni minnufih (4) bit-tagħrif kollu rilevanti, b’mod partikolari kull modifika fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni, bejgħ domestiku u bejgħ ta’ esportazzjoni marbuta ma’, pereżempju, dan it-tibdil tal-isem jew dan it-tibdil fl-entitajiet ta’ produzzjoni u bejgħ. Jekk ikun xieraq, ir-Regolament se jiġi emendat skont il-każ billi tiġi aġġornata l-lista ta’ kumpaniji li jgawdu mir-rati tad-dazju individwali.
(132)
Sabiex jiġi żgurat infurzar xieraq tad-dazju antidumping, il-livell ta’ dazju li jibqa’ ma għandux jiġi applikat għall-produtturi esportaturi li ma kkooperawx biss iżda wkoll għal dawk il-produtturi li ma kellhom l-ebda esportazzjonijiet lejn l-Unjoni matul il-PI.
(133)
Fl-interess tal-amministrazzjoni tajba, għandu jiġi ffissat perjodu li matulu l-partijiet interessati li ppreżentaw lilhom infushom fiż-żmien speċifikat fl-avviż tat-tnedija jistgħu jikkomunikaw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u jitolbu seduta ta’ smigħ. Barra minn hekk, irid jiġi ddikjarat li s-sejbiet fir-rigward tal-impożizzjoni ta’ dazji gћall-finijiet ta’ dan ir-Regolament huma provviżorji u jista’ jkun hemm bżonn li jitqiesu mill-ġdid għall-finijiet ta’ kwalunkwe miżura definittiva,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju provviżorju antidumping huwa b’dan impost fuq l-importazzjonijiet ta’ alkoħols xaħmija saturati b’katina ta’ atomi ta’ karbonju ta’ tul ta’ C8, C10, C12, C14, C16 jew C18 (l-iżomeri bil-friegħi mhux inklużi) li jinkludu alkoħols xaħmija saturati uniċi (li ssir referenza għalihom ukoll bħala “qatgħat uniċi”) u taħlitiet li b’mod predominanti jinkludu kombinazzjoni ta’ ktajjen ta’ atomi ta’ karbonju ta’ tulijiet ta’ C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (ġeneralment kategorizzati bħala C8-C10), taħlitiet li b’mod predominanti jinkludu kombinazzjoni ta’ ktajjen ta’ atomi ta’ karbonju ta’ tulijiet ta’ C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (ġeneralment kategorizzati bħala C12-C14), u taħlitiet li b’mod predominanti jinkludu kombinazzjoni ta’ ktajjen ta’ atomi ta’ karbonju ta’ tulijiet ta’ C16-C18, li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċijiet NM ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 u ex 3823 70 00 (kodiċijiet TARIC 2905168510, 2905190060, 3823700011 u 3823700091), u li joriġinaw fl-Indja, l-Indoneżja, u l-Malasja.
2. Ir-rata tad-dazju antidumping provviżorju applikabbli għall-prezz nett u ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodotti deskritti fil-paragrafu 1 u fabbrikati mill-kumpaniji elenkati hawn taħt għandha tkun kif ġej:
Pajjiż
Kumpanija
Dazju provvizorju AD %
Kodiċi Addizzjonali TARIC
L-Indja
VVF Limited, Sion (East), Mumbai
4,8
B110
Il-kumpaniji l-oħra kollha
9,3
B999
L-Indoneżja
PT. Ecogreen Oleochemicals, Kabil, Batam
6,3
B111
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
4,3
B112
Il-kumpaniji l-oħra kollha
7,6
B999
Il-Malasja
KL-Kepong Oleomas Sdn Bhd, Petaling Jaya, Selangor Darul Ehsan
5,0
B113
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd., Kuala Langat, Selangor
5,3
B114
Il-kumpaniji l-oħra kollha
13,8
B999
3. Ir-rilaxx għal ċirkolazzjoni ħielsa fl-Unjoni tal-prodott imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jkun soġġett għall-għoti ta’ garanzija ekwivalenti għall-ammont ta’ dazju provviżorju.
4. Sakemm mhux speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ li jikkonċernaw id-dazji tad-dwana.
Artikolu 2
Mingħajr ħsara għall-Artikolu 20 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet interessati jistgħu jitolbu l-iżvelar tal-fatti essenzjali u l-konsiderazzjonijiet li abbażi tagħhom ġie adottat dan ir-Regolament, jikkomunikaw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u japplikaw sabiex jinstemgħu verbalment mill-Kummissjoni sa xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
Skont l-Artikolu 21(4) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet ikkonċernati jistgħu jikkummentaw dwar l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament sa xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ tiegħu.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 1 ta’ dan ir-Regolament għandu japplika għal perjodu ta’ sitt xhur.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, l-10 ta’ Mejju 2011.