РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 29 юни 2011 година
относно държавна помощ C 35/08 (ex NN 11/08), отпусната от Франция на публичноправната организация „Institut Français du Pétrole“
(нотифицирано под номер C(2011) 4483)
(само текстът на френски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/26/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (1), и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство (2), и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с горепосочените разпоредби (3),
като има предвид, че:
1 ПРОЦЕДУРА
(1)
В рамките на официалното разглеждане на дело за държавна помощ C 51/05 относно мерките за помощ, приведени в действие от Франция в полза на Institut Français du Pétrole (Френски институт по петрола, наричан по-нататък „ФИП“) (4), с писмо от 18 юли 2006 г., заведено на 19 юли 2006 г., френските власти информираха службите на Комисията за преобразуването на публичноправната организация ФИП на 7 юли 2006 г., по-рано професионално учреждение по смисъла на акта, наречен Закон № 43-612 от 17 ноември 1943 г. за управление на професионалните интереси, в публичноправна организация с промишлен и търговски характер (наричана по-нататък „EPIC“). Това преобразуване е видно от два документа, които френските власти приложиха към своето писмо: i) декрет № 2006-797 от 6 юли 2006 г., с който се определя новият статут на публичноправната организация ФИП и ii) член 95 от програмния Закон № 2005-781 от 13 юли 2005 г. относно програмата за определяне на насочеността на енергийната политика (за чието изпълнение беше приет горепосочения декрет).
(2)
С писма от 3 август 2007 г. и от 7 май 2008 г. Комисията отправи искания за информация до френските власти, на които последните отговориха с писма съответно на 28 септември 2007 г. и 26 юни 2008 г.
(3)
В рамките на предходно дело на 16 юли 2008 г. Комисията прие решение (наричано по-нататък „решение С 51/2005“), свързано с първата мярка за помощ, приведена в действие от Франция в полза на ФИП (5). В това решение Комисията подчерта, че въпросът за съществуването на допълнителна държавна помощ под формата на евентуална неограничена гаранция на държавата, произтичаща от статута EPIC на публичноправната организация ФИП, ще бъде подложен на отделно разследване в рамките на друга процедура.
(4)
Тази втора процедура, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, бе обект на решение на Комисията от 16 юли 2008 г. (6) (наричано по-нататък „решението за откриване на процедурата“), прието съгласно член 4, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (7) (наричан по-нататък „процедурния регламент“), по отношение на неограничената гаранция на държавата, чийто потенциален бенефициер е групата ФИП.
(5)
С публикуването на горепосоченото решение за откриване на процедурата в Официален вестник на Европейския съюз на 11 октомври 2008 г. Комисията прикани заинтересованите трети страни да представят мненията си относно въпросната мярка.
(6)
Комисията получи съображенията на Франция с писмо от 14 октомври 2008 г.
(7)
С писмо от 6 ноември 2008 г., заведено в Комисията на същия ден, адвокатите на дружество UOP Limited информираха Комисията за волята на своя клиент да изрази становище си относно въпросната мярка. С оглед на необходимите срокове за превод те поискаха допълнителен срок до 30 ноември 2008 г., за да могат да предадат своите съображения. С писмо от 7 ноември 2008 г. Комисията посочи, че приема това искане и разреши допълнителен срок за отговор на дружество UOP Limited до 30 ноември 2008 г. С писмо от 28 ноември 2008 г., заведено в Комисията на същия ден, адвокатите на дружество UOP Limited представиха становището на своя клиент относно решението за откриване на процедура.
(8)
В същото писмо от 28 ноември 2008 г. адвокатите на дружество UOP Limited поискаха техния клиент да получи разрешение да предостави допълнително становище по време на процедурата. Комисията отговори на това искане с писмо от 17 декември 2008 г., като прие да удължи срока за отговор на дружество UOP Limited до 23 януари 2009 г., като по този начин да позволи представянето на евентуално допълнително становище. Адвокатите на дружество UOP Limited представиха допълнителното становище на своя клиент с писмо от 23 януари 2009 г.
(9)
С писмо от 6 май 2009 г. Комисията предостави на френските власти, тъй като се налагаше поверителна версия на становищата на дружество UOP Limited относно решението за откриванe на процедура. Тя прикани френските власти да ѝ предоставят своето становище най-късно до 8 юни 2009 г. С писмо от 2 юни 2009 г. френските власти поискаха удължаване на този срок до 22 юни 2009 г., тъй като според тях предоставените от третата страна съображения изискват подробен и задълбочен анализ и справка в повече от една министерска служба. Комисията прие удължаването на срока до 22 юни 2009 г. с писмо от 9 юни 2009 г. С писмо от 22 юни 2009 г. френските власти представиха своето мнение относно становищата на UOP Limited.
(10)
С писмо от 29 юли 2009 г. Комисията поиска допълнителна информация от френските власти, като ги прикани да ѝ предоставят отговор до 24 август 2009 г. С писмо от 19 август 2009 г. френските власти поискаха допълнителен срок за отговор до 7 септември 2009 г., който беше разрешен от Комисията с писмо от 20 август 2009 г. С писмо от 8 септември 2009 г. френските власти представиха окончателно поисканите сведения.
(11)
С писмо от 20 ноември 2009 г. Комисията поиска нова допълнителна информация от френските власти, като ги прикани да ѝ отговорят до двадесет дни. С писмо от 14 декември 2009 г. френските власти поискаха удължаване на срока за отговор до 22 януари 2010 г., което беше разрешено от Комисията с писмо от 18 декември 2009 г. С писмо от 13 януари 2010 г. френските власти накрая представиха поисканите сведения.
(12)
Службите на Комисията организираха среща на 20 май 2010 г. в Брюксел, за да обсъдят с френските власти последиците за настоящето дело от приетото от Комисията решение на 26 януари 2010 г. относно държавна помощ № С 56/07 (ex E 15/05), отпусната в полза на La Poste (8) (наричано по-нататък „Решение С 56/2007“). Тъй като La Poste е публичноправно юридическо лице, което тогава е било със статут, приравним на EPIC (9), свързаното с нея дело (наричано по-нататък „делото La Poste“ или „пощенското дело“) е доста сходно с разглежданата мярка, до степен че френските власти приведоха mutatis mutandis същите аргументи в становищата си по двете дела. На 4 юни 2010 г. на Франция беше изпратено писмо със списък с допълнителни въпроси, с което службите на Комисията поискаха от френските власти до отговорят писмено на различните точки, разгледани по време на тази среща. Френските власти предоставиха исканите сведения на 16 юли 2010 г.
(13)
С писмо от 29 септември 2010 г. Комисията поиска от френските власти да ѝ предоставят допълнителна информация, като ги прикани да дадат отговор до двадесет дни. С писмо от 7 октомври 2010 г. френските власти поискаха удължаване на срока за отговор до 26 ноември 2010 г., което беше разрешено от Комисията с писмо от 8 октомври 2010 г. С писмо от 26 ноември 2010 г. френските власти накрая предоставиха исканите сведения.
2 ГРУПА ФИП
(14)
Както Комисията посочи в решението за откриване на процедура и в горепосоченото решение С 51/2005 (10), публичноправната организация ФИП изпълнява три функции:
-
функция научноизследователска и развойна дейност за проучване на петролни и газови залежи, на технологии за рафиниране и преработка на нефта,
-
функция на обучение на инженери и техници и
-
функция за информация и документация за секторите.
Основните насоки на дейността на организацията са определени в договор за целите, сключван с държавата, за периоди от по пет години.
(15)
Освен това публичноправната организация ФИП осъществява пряк и непряк контрол върху търговски дружества, с които е сключила изключителни споразумения за научноизследователска дейност и за издаване на лицензи. Въз основа на съвкупност от елементи, които са подробно припомнени в съображение 137, Комисията стигна до заключение в горепосоченото решение С 51/2005, че съвкупността от акционерните дружества Axens, Beicip-Franlab и Prosernat и тяхното дружество майка, публичноправната организация ФИП, представляват икономическа група (наричана по-нататък „група ФИП“) по смисъла на конкурентното право.
(16)
Axens извършва дейност на пазара за катализатори и технологии за рафиниращата и нефтохимическата промишленост и през 2006 г. до датата на промяна на статута на неговото дружество майка, е реализирало консолидиран оборот в размер на 308,45 млн. EUR. Публичноправната организация ФИП и Axens са сключили две изключителни споразумения за рамков лиценз и лиценз на продукти, както и спогодба за промишлени изследвания (11). В замяна дъщерното дружество заплаща на ФИП от една страна лицензионно възнаграждение по договорите, а от друга, възнаграждение […] (13) за достъпа до научноизследователския капацитет на публичноправната организация ФИП.
(17)
Beicip-Franlab е специализирано в създаването и разпространението на софтуер в областта на проучването на находища, както и извършването на изследвания и консултации. През 2006 г. оборотът му възлиза на 42 млн. EUR. През 2003 г. беше сключена е изключителна спогодба за разработка, търговско разпространение и използване за срок от десет години, в която се посочва, че [ФИП предлага на Beicip-Franlab резултатите от своите изследвания] (**) върху алгоритмите, моделите или методиките [в резултат на изследванията на] (**) публичната организация ФИП в областта на проучването на находища и че Beicip-Franlab може да поиска от ФИП да реализира продукти на тази основа. Beicip-Franlab заплаща всички разходи за разработването на продуктите на публичната организация ФИП. Освен това Beicip-Franlab заплаща различни допълнителни суми […] (*) с цел поемане на поддръжката и правата на ползване. През 2005 г. беше подписано допълнително споразумение, с което се изменят начините на заплащане, като в същото време се запазва принципът Beicip-Franlab да поема напълно разходите за разработки.
(18)
Prosernat предлага изследвания и услуги и също така комплекти оборудване в областта на преработката на газ и извличането на сярата. През 2006 г. оборотът му възлиза на 49,9 млн. EUR. На 18 август 2003 г. между публичноправната организация ФИП и Prosernat бяха подписани споразумение за рамков лиценз и спогодба за научни изследвания за промишлеността за срок от десет години с обратна сила от 1 януари 2002 г., съгласно които Prosernat разполага с изключителна концесия върху лицензите относно патентите на публичноправната организация ФИП и [ФИП му предлага резултатите от своите] (**) изследвания, проведени […] (*) в областта на технологиите на преработка на газ и извличане на сярата. Prosernat заплаща на дружеството майка лицензионно възнаграждение върху годишния оборот като възнаграждение за лицензa за процесите, както и лицензионно възнаграждение, определено поотделно за оборудването. Възнаграждението на публичната организация ФИП за достъпа на Prosernat до резултатите от научноизследователската работа възлиза на […] (*) % от реализирания от Prosernat общ годишен оборот.
(19)
В съответствие с член 6 от горепосоченото решение С 51/2005 през 2009 г. (14) в изключителните споразумения, в които се определя възнаграждението на публичната организация ФИП, плащано от дъщерните дружества Axens и Prosernat беше включена клауза с цел да се гарантира, че на дружеството майка се изплаща минимално пропорционално възнаграждение, което покрива минимум 25 % от разходите за проучване на осъществимостта, предшестващи промишлените изследвания, 50 % от разходите за промишлени изследвания и, според случая, 75 % от разходите за предконкурентна развойна дейност, осъществявана от публичната организация ФИП в областите на дейност на дъщерните дружества, по смисъла на Рамката на Общността относно държавните помощи за научноизследователска и развойна дейност от 17 февруари 1996 г. (15) (наричана по-нататък „рамката ИРД от 1996 г.“) (16).
(20)
В съответствие с решението за откриване на процедурата, в рамките на разследването на въпросната мярка изглежда необходимо да се вземе предвид потенциалното въздействие на държавната гаранция, произтичаща от статута EPIC на публичноправната организация ФИП върху съвкупността от образувания на групата ФИП (тук се включва и публичноправната организация ФИП и нейните три частноправни дъщерни дружества) (17).
3 ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА
(21)
До 2006 г. ФИП е бил професионална частноправна организация по смисъла на така наречения Закон № 43-612 от 17 ноември 1943 г. за управление на професионалните интереси, поставена под икономическия и финансов контрол на френското правителство.
(22)
В член 95 от рамковия Закон № 2005-781 от 13 юли 2005 г. се определят насоките на енергийната политика и се поставя принципът за преобразуване на ФИП в EPIC. Това преобразуване се осъществи на практика след публикуването на декрет № 2006-797 от 6 юли 2006 г. относно статута на публичноправната организация ФИП в Официален вестник на Френската република.
(23)
В качеството си на EPIC на датата на промяна на статута ѝ публичноправната организация ФИП се преобразува в юридическо лице на публичното право (18).
(24)
Правните последици от класифицирането като EPIC са подробно изяснени в част 2 („Описание на мярката“) от горепосоченото решение С 56/2007, както и в част 3.2.1 („Правни последици от статута EPIC на ФИП“) в решението за откриване на процедурата, към които Комисията препраща mutatis mutandis.
4 ПРИЧИНИ, ДОВЕЛИ ДО ОТКРИВАНЕТО НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(25)
В решението за откриване на процедурата Комисията първоначално счете, че мярката повдига съмнения по отношение на факта, че режимът, произтичащ от публичното право, предоставен на EPIC, по отношение на обявяването в несъстоятелност наподобява механизъм на неограничена гаранция на държавата, чрез който се изразходват държавни ресурси:
-
производствата за установяване на неплатежоспособност и обявяване в несъстоятелност са неприложими по отношение на EPIC в качеството им на юридически лица на публичното право по силата на общия принцип на неприкосновеност на имуществото на юридическите лица на публичното право, признат от френската съдебна практика от края на 19-и век, и по-специално от Касационния съд (19). За повече подробности Комисията препраща към съображения 38-40 от част 3.2.1.1 от решението за откриване на процедурата (20);
-
в замяна на това EPIC попадат в обхвата на закона от 16 юли 1980 г. и правилата за неговото прилагане. По силата на тези правила държавата изрично се определя като компетентния орган за погасяване на дълговете на публичноправните организации, като ѝ се отстъпват важни правомощия като служебното нареждане на плащания и предоставянето на достатъчно ресурси, и се издига като принцип отговорността на държавата като крайна мярка по отношение на дълговете на юридическите лица на публичното право. За повече подробности Комисията препраща към съображения 41-45 от част 3.2.1.2 от решението за откриване на процедурата (21);
-
при евентуално прекратяване на дадено EPIC, общо се прилага принципът на прехвърляне на дълговете към държавата или към друга публична организация (22), така че на всеки кредитор на EPIC се гарантира, че никога няма да загуби вземанията си по отношение на публичноправната организация. За повече подробности Комисията препраща към съображения 46-51 от част 3.2.1.3 на решението за откриване на процедурата (23);
-
EPIC биха могли да разполагат с привилегирован достъп до авансовите бюджетни сметки. За повече подробности Комисията препраща към съображение 52 от част 3.2.1.4 от решението за откриване на процедурата (24).
(26)
Освен това, както е посочено в съображения 65-74 от решението за откриване на процедурата, към които Комисията препраща за повече подробности, предложените от френските власти разяснения на законовите и подзаконовите актове не изглеждат достатъчни, за да разсеят a priori тези съмнения.
(27)
След това Комисията посочи, че не може да се изключи варианта, че от това положение произтича избирателно икономическо предимство, главно чрез считаните за по-благоприятни условия на финансиране, дори и при положение, че публичноправната организация ФИП и нейните дъщерни дружества не са обект на финансов рейтинг от външна агенция за кредитен рейтинг. Групата ФИП също така е могла да бъде облагодетелствана в отношенията си със своите клиенти и доставчици доколкото последните са смятали, че се ползват от държавна гаранция върху вземанията си. Следователно във фазата на предварителното разследване не може да се изключи варианта, че в случай на доставка или покупка на стоки или услуги, включващи вземане, съответните доставчици или клиенти предоставят на публичноправната организация ФИП по-добри условия, от каквито биха предоставили на предприятие, което не се ползва от държавна гаранция.
(28)
Освен това след приключването на предварителното разследване, въз основа на наличната информация Комисията счете, че неограниченият характер на гаранцията, по-специално във връзка с нейната продължителност, размер и обхват, прави изключително трудно изчисляването на размера на пазарната премия, която публичноправната организация ФИП би трябвало да изплати на държавата за предоставената закрила.
(29)
На последно място Комисията посочи, че има съмнения по отношение на съвместимостта на държавната помощ с вътрешния пазар, тъй като prima facie тя не изглежда специално предназначена да улесни развитието на определени дейности или на някои икономически региони.
5 СЪОБРАЖЕНИЯ И ПРЕДЛОЖЕНИЯ НА ФРЕНСКИТЕ ВЛАСТИ
5.1 ПЪРВОНАЧАЛНИ СЪОБРАЖЕНИЯ НА ФРЕНСКИТЕ ВЛАСТИ
(30)
Вследствие на горепосоченото решение за откриване на процедурата френските власти предоставиха своите съображения и предложения на Комисията с писмо от 14 октомври 2008 г. Това писмо допълни съображенията и предложенията, изложени от френските власти в техните предходни писма (25) и обобщени в решението за откриване на процедурата.
(31)
В своите съображения от 14 октомври 2008 г. френските власти в самото начало припомниха, че производството срещу групата ФИП е започнало успоредно с горепосоченото пощенско дело и също така отбелязаха, че се позовават на същите аргументи mutatis mutandis, които са развили по време на разследването по това дело (26). Въпреки тези сходства френските власти все пак изтъкнаха особеностите на публичноправната организация ФИП: става въпрос за научноизследователска структура, която изпълнява три функции от общ интерес (научноизследователска дейност, обучение и документация), чиито дейности са в по-голямата си част нестопански, което би оправдало публичното финансиране, което ѝ е отпуснато. Освен това те уточниха причините за промяната на статута ѝ в EPIC: хармонизирането на естеството на дейностите и начина на финансиране на ФИП от една страна, и нейния юридически статут от друга страна, оправдава промяната на статута, така че ФИП да се доближи до публичната сфера, като се преустанови статутът на професионална частноправна организация.
(32)
Френските власти оспориха съществуването на държавна помощ, тъй като според тях две от поставените от член 107, параграф 1 от ДФЕС условия не са изпълнени, тъй като от една страна чрез въпросния механизъм не се прехвърлят държавни средства (5.1.1) и от друга страна не се предоставя никакво предимство на публичното образувание ФИП (5.1.2).
5.1.1 ЛИПСА НА ГАРАНЦИЯ, ВМЕНЯЕМА НА ДЪРЖАВАТА И ПРЕДПОЛАГАЩА ПРЕХВЪРЛЯНЕ НА ДЪРЖАВНИ СРЕДСТВА
(33)
Френските власти твърдят, че от една страна публичноправните организации не получават никаква гаранция поради статута си (A), а от друга страна - аргументите на Комисията в решението за откриване на процедурата са погрешни (Б).
A. Липса на неограничена гаранция на държавата
(34)
Както се посочва в съображения 41-45 от горепосоченото решение С 56/2007, към които Комисията препраща mutatis mutandis, френските власти посочват пет правни основания в подкрепа на своите доводи.
(35)
На първо място, в нито един текст или решение не е заложен принципът, според който държавата по правило гарантира безсрочно дълговете на търговските и промишлени организации на публичното право.
(36)
На второ място, липсата на гаранции е установена в съдебната практика на Държавния съвет, по-специално в решението по дело Société de l'hôtel d'Albe (27), както и в двете решения по делото Campoloro (28).
(37)
На трето място, в устройствения закон от 1 август 2001 г. относно закона за бюджета („LOLF“) се предвижда, че само разпоредба от закона за бюджета може да породи гаранция (29), както изрично потвърди и Държавният съвет в своя годишен доклад от 2006 г. (30) Поради това според експерта, назначен от френските власти във връзка с горепосоченото пощенско дело (31), след пълното влизане в сила на LOLF на 1 януари 2005 г. не може законосъобразно да бъде предоставена гаранция по подразбиране. Поетите дългове от 1 януари 2005 г. не се ползват от гаранция по подразбиране. По отношение на поетите дългове преди 1 януари 2005 г. експертът счита, че при липсата на съдебно решение не може да се определи дали изтичането на предоставените по подразбиране гаранции преди 1 януари 2005 г., чието отпускане не е било изрично разрешено в закона за бюджета, би могло или не би могло да бъде отхвърлено с основанието за спазване на конституционно защитените права на кредиторите.
(38)
На четвърто място, Франция счита, че ако EPIC са получавали държавна гаранция, при промяната на статута им би било необходимо да се въведат мерки за запазване на правата на кредиторите. Такъв механизъм обаче никога не е бил създаван (32) и френските власти заключават, че a contrario EPIC не се възползват от никаква държавна гаранция.
(39)
На пето място френските власти цитират статия (33) на г-н Labetoulle, бивш председател на отдела за съдебни спорове към Държавния съвет, според когото „в правото няма автоматично предоставяне, ползване и обхват на тази гаранция [държавна гаранция, която пълноправно би се прилагала по отношение на публичноправните държавни организации]“.
Б. Погрешни аргументи на Комисията (34)
(40)
Френските власти считат, че що се отнася до EPIC, плащането на индивидуалните кредити не би могло да бъде гарантирано (a), както не е гарантирана и издръжката за съществуването на публичната организация или нейните задължения (б).
a) Липса на гаранция относно изплащането на индивидуални кредити
(41)
Както е посочено в съображения 46-49 от горепосоченото решение С 56/2007, към които Комисията препраща mutatis mutandis, френските власти считат, че в закона от 16 юли 1980 г. не се предвижда гаранция: въз основа на работата по изготвянето на закона, на тълкуването на съдебната практика по делото Campoloro от 10 ноември 1999 г. (35) и от 18 ноември 2005 г. (36) и на научни статии (37) Франция посочва, че според нея в закона от 16 юли 1980 г. не се предвижда задължение за държавата да предоставя собствени ресурси: изразът „ги предоставя“, посочен в член 1, дава единствено правомощие на държавата за „заместване“ на изпълнителния орган на лицето, което тя замества, при упражняване на което „принципно заместващото лице разполага със същите компетенции като заместваното лице“. Следователно в рамките на това заместване държавата би могла да упражнява единствено правомощията на този изпълнителен орган, които не включват възможността да се разполага с държавен бюджет, като отпускането на извънредна субсидия е „извън упражняването на правомощието за заместване“.
(42)
Освен това, както се посочва в съображения 50-53 от горепосоченото решение С 56/2007, към които Комисията препраща mutatis mutandis, френските власти твърдят, че безвиновната отговорност на държавата не може да се търси единствено на основание недостиг на активи. В действителност според френските власти всяка гаранция предполага, че гарантът поема отговорност за действията на обекта на гаранцията. Тъй като отговорността предполага виновно поведение, а в случай на безвиновна отговорност се поемат последиците от собствените действия, не може да става въпрос за гаранция. Според Франция не може да се търси отговорност на държавата единствено на основание, че префектът или надзорният орган не е успял да предприеме мярка, която да даде възможност за изплащане на вземането поради финансовото и имуществено състояние на публичноправната организация. Не би трябвало да става въпрос за правонарушение, тъй като бездействието на префекта или на надзорния орган не може само по себе си да представлява правонарушение. Въпреки това френските власти признават, че при изпълнението на създадената със закона от 16 юли 1980 г. процедура, на представителя на държавата се налага изискването за непрекъснатост на обществената услуга, но считат, че дори и съдията да постанови обезщетяване на кредитора, обезщетението ще доведе същата ситуация за кредитора като ситуацията по общия правен режим, тъй като в последния случай въпросното имущество би било преотстъпено и всички кредитори биха получили полагащата им се сума. С други думи не би имало никакво предимство за кредитора.
б) Липса на гаранция по отношение на издръжката на публичната организация ФИП и на нейните задължения
(43)
Както се посочва в съображения 54-56 от горепосоченото решение С 56/2007, към които Комисията препраща mutatis mutandis, френските власти считат, че неприложимостта на производството по оздравяване и ликвидация по общия правен режим към обществените организации не изключва възможността за обявяване на EPIC в несъстоятелност или за започване на производство по нейната несъстоятелност. Те оспорват анализа на Комисията, основан на известието относно държавните помощи под формата на гаранции (38) (наричано по-нататък „известието относно гаранциите“), и считат, че в конкретния случай Комисията не е доказала съществуването на „по-изгодни условия за кредит“, чрез които се изключва възможността от производство за обявяване в несъстоятелност, и не е установила, че публичната организация ФИП не може да изпадне в несъстоятелност, нито че не е възможно да започне производство за неплатежоспособност, тъй като законът от 1985 г. представлява единствено процедурен закон, а обстоятелството, че EPIC не попадат в приложното му поле, не означава, че срещу тях не може ad hoc да започне производството по оздравяване или обявяване в несъстоятелност.
(44)
Освен това, както се посочва в съображения 57-67 от горепосоченото решение С 56/2007, към които Комисията препраща mutatis mutandis, френските власти твърдят, че прилагането на „процедурата“, установена със закона от 16 юли 1980 г., вместо колективната процедура по общия правен режим не предоставя никакво предимство на кредитора. Те оспорват нуждата от спазване на критериите за публичност (39) и равностойност (40), заложени в съображение 81 от решението на Комисията за откриване на процедурата, с цел да се прецени дали прилагането на специфична процедура при неплатежоспособност предоставя предимство на дружеството, обект на тази процедура, в сравнение с обхванатите от търговското право предприятия (41), но те се придържат към тези два критерия при анализа на установената със закона от 16 юли 1980 г. процедура. Що се отнася до критерия за публичност френските власти считат, че агенциите за кредитен рейтинг правилно посочват процедурата като приложима в случай на неплатежоспособност на EPIC, докато по отношение на критерия за равностойност те разграничават два случая в зависимост от това дали се прилага изискване за непрекъснатост на обществена услуга, като същевременно отбелязват, че поради финансовото положение на публичноправната организация ФИП и на нейните дъщерни дружества няма вероятност за недостиг на активи на групата ФИП, чиито налични средства и инвестиции (150,3 млн. EUR) към края на 2007 г. възлизаха на около пет пъти размера на заемите и финансовите дългове (25,2 млн. EUR):
а)
При липса на изискване за обществена услуга или при недостиг на активи на публичноправната организация прилагането на установената в закона от 1980 г. процедура не би поставило кредиторите в по-благоприятно положение, отколкото ако се приложи процедурата по общия правен режим: те биха получили същата сума като кредиторите на юридическо лице по търговското право, а именно сумата, получена в резултат на продажбата на активите, и не биха имали възможност за обжалване в края на процедурата (42), тъй като според Франция не може да се търси отговорност на държавата единствено на основание недостиг на активи. Различават се само два аспекта:
-
липсата на обслужване на кредиторите като цяло: за разлика от процедурата по частното право, при която вземанията се разглеждат в своята цялост и кредиторите се удовлетворяват по низходящ ред на привилегированост и пропорционално на наличните суми, създадената със закона от 16 юли 1980 г. процедура се различава по това, че само действията на кредитора му позволяват да запази правата си. Логиката на закона от 16 юли 1980 г. е „първи дошъл - първи обслужен“;
-
държавният представител е този, който под контрола на административния съдия (контрол за грубо правонарушение, както е установено от Държавния съвет в горепосоченото решение по делото Campoloro), поема функцията, еквивалентна на функцията на ликвидатор и синдик.
б)
Ако трябва да се осигури непрекъснатост на обществената услуга, френските власти допускат, че при упражняване на своите правомощия съгласно закона от 16 юли 1980 г. представителят на държавата би могъл да реши да не се преотстъпват определени активи, които са необходими за изпълнението на обществената услуга. Ако това непреотстъпване на определено имущество не се компенсира от държавата, то би се изразило в по-малка продажба на активи и следователно в намаляване на сумите, които кредиторите могат да получат обратно. Според френските власти подобна процедура не предоставя на кредиторите на публичната организация ФИП по-големи права в сравнение с правата, които биха имали по търговското право. Въпреки това френските власти допускат, че при този вариант има риск от позоваване на безвиновната отговорност на държавата: тя би се изразила в обезщетяване на кредиторите до размера на понесената от тях вреда (до продажната стойност на активите, които държавата заделя за осигуряване на непрекъснатост на обществената услуга). Кредиторите биха били потенциално поставени в същото положение както ако се приложи общият правен режим. Френските власти заключават, че с установеното от закона от 16 юли 1980 г. производство не се предоставя никакво предимство спрямо производството по общия правен режим и следователно не е правно обосновано да се приложи пряко тази процедура по отношение на публичноправната организация ФИП.
(45)
Както се посочва в съображение 68 от горепосоченото решение С 56/2007, към което Комисията препраща mutatis mutandis, френските власти подчертават, че посочените от Комисията текстове в решението за откриване на процедурата, особено съображение 82 и по-специално инструкцията за кодификация № 02-060-М95 от 18 юли 2002 г. относно финансовото и счетоводно регулиране на националните търговски и промишлени организации на публичното право и ръководството относно финансовата организация за създаването, преобразуването и разпускането на национални публичноправни организации и групи от обществен интерес от 14 ноември 2006 г., не са валидни и не могат да бъдат приложени по отношение на публичната организация ФИП.
(46)
Що се отнася до рекапитализацията на дъщерните дружества на публичноправната организация ФИП, френските власти на първо място считат, че повдигнатият въпрос в съображение 80 от решението за откриване на процедурата не би следвало да се взема предвид за доказването на евентуална държавна гаранция, а по-скоро за определянето на потенциалните последици от подобна гаранция, която евентуално би поставила публичната организация ФИП и нейните дъщерни дружества в привилегировано положение поради съществуването на по-благоприятни условия за рекапитализация. В съответствие с това те считат, че доводите на Комисията се основават на погрешни идеи:
-
От една страна Комисията допуска грешка в разсъжденията си по отношение на евентуалната подкрепа, която публичната организация ФИП би оказала на своите дъщерни дружества чрез прехвърляне на средства в рамките на групата, тъй като условията, при които дружеството майка, било то и юридическо лице на публичното право, може да подпомага изпаднало в затруднение дъщерно дружество се регламентират от дружественото право (43) и по никакъв начин не са свързани с понятието за дружество по смисъла на конкурентното право.
-
От друга страна френските власти оспорват твърдението, че статутът EPIC на публичноправната организация ФИП и държавната гаранция, която този статут включва, могат при необходимост да ѝ позволят по-лесно да извърши рекапитализация на дъщерните си дружества в сравнение с частноправните дружествата-майки. Според френските власти фактът, че едно дружество понася временно загубите на едно от своите дъщерни дружества, е част от нормалното функциониране на дадена група от дружества, както впрочем е постановил и Съдът на Европейския съюз (44), а намесата на публичен инвеститор, който действа по същите правила, по които действа и частният инвеститор, не съдържа елементи на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС (45). Такъв е именно случаят с публичноправната организация ФИП, която разполага с правната възможност (а не задължение) да рекапитализира дъщерно дружество, изпаднало в затруднение, по същите критерии за оценка като всеки разумен инвеститор. На последно място френските власти оспорват твърдението, че дружествата със статут EPIC разполагат с каквато и да е възможност за „директен достъп“ до „бюджетните сметки“. Те уточняват, че бюджетният механизъм на „сметката за финансова помощ“, регламентиран с член 24 от LOLF, предвижда установяването на ограничени кредитни сметки (чиито таван е фиксиран от закона за бюджета), които позволяват на държавата при желание и възможност (по-специално съгласно правото на Европейския съюз) да отпусне средства на различни организации. Според френските власти EPIC нямат „пряк достъп“ до тези сметки.
5.1.2 ЛИПСА НА КАКВОТО И ДА Е БИЛО ПРЕДИМСТВО ЗА ПУБЛИЧНОПРАВНАТА ОРГАНИЗАЦИЯ ФИП И ЗА НЕЙНИТЕ ДЪЩЕРНИ ДРУЖЕСТВА
(47)
На първо място френските власти считат, че горепосоченото известие относно гаранциите не позволява да се стигне до заключението за наличие на предимство в конкретния случай, че разширяването на евентуалните предимства, от които ФИП би се ползвала поради своя статут на EPIC, така че да обхванат нейните дъщерни дружества - акционерни дружества, към които е приложим общият правен режим - би било в противоречие с установената от Комисията практика при вземане на решения и че в случая не е приведено доказателство за реално икономическо предимство за публичноправната организация ФИП и нейните дъщерни дружества.
(48)
Френските власти считат, че Комисията прави погрешно тълкуване на точка 1.2 от горепосоченото известие относно гаранциите, в което се „(…) приема за помощ под формата на гаранции по-благоприятните условия на финансиране, получени от предприятия, чиято правна форма изключва процедура на ликвидация или несъстоятелност или предвижда изрична държавна гаранция или покритие на загубите от държавата“:
-
На първо място френските власти оспорват твърдението, че в качеството си на EPIC публичноправната организация ФИП притежава правен статут, изключващ всякаква възможност за процедура на ликвидация или несъстоятелност или други производства при неплатежоспособност; Комисията в никакъв случай не е доказала това, а е само предоставила доказателство, че този статут не позволява прилагането на една конкретна процедура (в настоящия случай това е процедурата, установена със закона от 25 януари 1985 г.);
-
На второ място френските власти отричат автоматичното пораждане на връзка между правната и законоустановена невъзможност ФИП да бъде обект на процедура на ликвидация или несъстоятелност и ползването на по-изгодни условия за финансиране на пазарите; Комисията е тази, която при прилагането на точка 1.2 от горепосоченото известие относно гаранциите трябва да докаже предварително съществуването на по-изгодни условия за кредитиране, за да приеме, че едно предприятие, чийто правен статут изключва възможността за производство по несъстоятелност или неплатежоспособност, се ползва от помощ под формата на гаранция.
(49)
Освен това в решението за откриване на процедурата Комисията не е спазила своята практика при вземане на решения при разследването за потенциални предимства за дъщерните дружества на публичноправната организация ФИП и за съществуването на неограничена гаранция за EPIC. Комисията е разсъждавала по начин, който е в противоречие с разсъжденията ѝ при създаването на La Banque Postale (46): макар последната подобно на дъщерните дружества на публичноправната организация ФИП да е била акционерно дружество, изцяло притежавано от организация със статут, приравним на EPIC, Комисията е счела (и то отделно от поетите от Франция ангажименти в този случай), че правният статут на акционерно дружество от общия правен ред сам по себе си позволява да се изключи възможността за наличие на каквато и да е било неограничена гаранция за дъщерното дружество. Според френските власти от същото разсъждение би трябвало да се заключи, че дъщерните дружества на публичноправната организация ФИП, които също имат статут на акционерни дружества по общия правен ред, не се ползват с неограничена гаранция, евентуално отпусната поради статута EPIC.
(50)
На последно място Комисията не е доказала съществуването на реално икономическо предимство за публичноправната организация ФИП и нейните дъщерни дружества, като в решението за откриване на процедурата се е позовала на условия за финансиране, „считани“ за по-благоприятни, без да представи надлежно доказателство. Съгласно съдебната практика на Европейския съюз от Комисията в конкретния случай се изисква да докаже, че статутът EPIC на публичноправната организация ФИП ѝ е позволил в действителност да получи по-благоприятни условия за финансиране (47). В допълнение към това френските власти са предоставили редица сведения по време на производството, които демонстрират, че от статута EPIC на публичноправната организация ФИП не е произтичало и че не е било възможно да произтече каквото и да е било финансово предимство за публичноправната организация ФИП и нейните дъщерни дружества и че по-специално преобразуването на публичноправната организация ФИП се е осъществило при спазване на общия принцип за непрекъснатост на обществената услуга, по-специално по отношение на нейната дейност, организация, счетоводен и финансов режим (ресурси и счетоводни и финансови правила) и фискален режим.
(51)
Френските власти считат, че посочените предходни елементи свидетелстват, че:
-
Финансовото положение на публичноправната организация ФИП е добро, което обезсмисля въпроса за евентуална ликвидация и следователно за намеса на държавата като последна инстанция.
-
Финансовата ситуация на публичноправната организация ФИП и на нейните дъщерни дружества в краткосрочен план е различна за всеки от тези субекти и е резултат от конкретни преговори, проведени intuitu personae с техните банки.
-
Правоотношенията между публичноправната организация ФИП и нейните дъщерни дружества и техните доставчици и клиенти не биха породили привилегировани условия, произтичащи от очакването на тези доставчици и клиенти за държавна гаранция;
(52)
Френските власти заключават, че:
-
Направеният от Комисията анализ в решението за откриване на процедурата може да се оспори: публичноправната организация ФИП и нейните дъщерни дружества не се ползват с каквато и да е била държавна гаранция;
-
Комисията не е доказала наличието на предимство за публичноправната организация ФИП и нейните дъщерни дружества, което произтича от статута EPIC на ФИП;
-
Следователно Комисията не е доказала наличието на държавна помощ в полза на публичноправната организация ФИП и нейните дъщерни дружества.
5.2 ПРЕДЛОЖЕНИЯ НА ФРЕНСКИТЕ ВЛАСТИ
(53)
Независимо от това, за да разсеят всякакво съмнение от страна на Комисията, френските власти посочиха, че ако Комисията се съгласи да приключи процедурата с решение за липса на помощ съгласно член 7, параграф 2 от процедурния регламент, те имат готовност да осъществят следните мерки:
-
изясняване на декрета за прилагане на закона от 16 юли 1980 г.;
-
включване на бележка, уточняваща липсата на гаранция, в договорите на публичноправната организация ФИП, които включват задължаване;
-
включване на бележка, уточняваща липсата на гаранция, в договорите за финансиране на дъщерните дружества на публичноправната организация ФИП.
5.2.1 ИЗЯСНЯВАНЕ НА ДЕКРЕТА ЗА ПРИЛАГАНЕ НА ЗАКОНА ОТ 16 ЮЛИ 1980 Г.
(54)
Както се посочва в съображения 94-96 от горепосоченото решение С 56/2007, към които Комисията препраща mutatis mutandis, френските власти предлагат да се изясни тълкуването на закона от 16 юли 1980 г., като се внесе изменение на член 3-1, четвърта алинея от декрета за прилагането (48). Според тях предлаганото изменение има за цел да разсее всякакво съмнение по отношение на израза „ги предоставя“ при уреждането на правомощието за надзор, предоставено на префекта или на надзорния орган, като занапред последните ще бъдат длъжни да намерят необходимите ресурси в рамките на бюджета на органа на местната власт или на организацията (49). Според френските власти това предложение изключва възможността при упражняване на надзорните си правомощия представителят на държавата да може да увеличи ресурсите на съответната местна власт или публичноправна организация чрез държавна субсидия или вливане на държавни ресурси.
5.2.2 ВКЛЮЧВАНЕ НА БЕЛЕЖКА, УТОЧНЯВАЩА ЛИПСАТА НА ГАРАНЦИЯ, В ДОГОВОРИТЕ НА ПУБЛИЧНОПРАВНАТА ОРГАНИЗАЦИЯ ФИП, КОИТО ВКЛЮЧВАТ ЗАДЪЛЖАВАНЕ
(55)
Както се посочва в съображения 97-100 от горепосоченото решение С 56/2007, към които Комисията препраща mutatis mutandis, френските власти оспорват становището на Комисията (50), че може да се търси отговорност от държавата единствено на основание неплатежоспособност на публичноправната организация ФИП. Въпреки това френските власти представят предложение, основано на изключението за поетия риск (срв. решения на Държавния съвет по делата Sille (51) и Meunier (52)), като по аналогия на своето предложение по пощенското дело предлагат официално да потвърдят пред кредиторите на публичноправната организация ФИП, че вземането им не се ползва с държавна гаранция и че в случай на неплатежоспособност държавата не следва да поеме финансовите задължения на предприятието за плащане на вземането. Следователно потенциално заинтересованите лица, изпаднали напълно съзнателно в такова положение, не биха имали право на обезщетение. Ето защо френските власти поемат съвместен ангажимент с публичноправната организация ФИП да включват за всяка операция следната забележка в договора за финансиране (за всеки обхванат от договора инструмент):
„Емитирането на средства/програмата/заемът не се ползват с никаква пряка или косвена гаранция от страна на държавата. В случай на изпадане в неплатежоспособност държавата не може да бъде задължена да замести финансово ФИП за изплащане на дълга“.
(56)
Както се посочва в съображение 101 от горепосоченото решение С 56/2007, към което Комисията препраща mutatis mutandis, френските власти взеха предвид съмненията, изразени от Комисията в съображение 71 от решението за откриване на процедурата, което гласи, че от една страна изключването на приет риск е правило, установено в съдебната практика, което може да претърпи развитие, и че от друга страна подобно правило се основава на инструменти от вторичното законодателство, които могат да не се вземат предвид при възникване на конфликт, и на последно място че предложението на френските власти не покрива всички възможни случаи, тъй като вземанията могат да бъдат не само финансови, но също така от търговско или от друго естество.
(57)
Както се посочва в съображения 102-104 от горепосоченото решение С 56/2007, към които Комисията препраща mutatis mutandis, след като припомниха своето принципно противопоставяне на позицията на Комисията по отношение на търсенето на безвиновна отговорност на държавата единствено на основание недостиг на активи на публичноправната организация ФИП, френските власти предоставиха допълнителни аргументи, за да отговорят на тези съмнения:
а)
Френските власти смятат, че първото възражение на Комисията на практика означава, че дори в националното законодателство на дадена държава-членка да не се предвижда такава разпоредба, рискът от обрат в съдебната практика, т.е. от промяна в националното законодателство, сам по себе си би бил достатъчен за създаване на държавна гаранция. Комисията не трябва да обосновава потенциална мярка за помощ с евентуална промяна в правото, което в настоящия случай е малко вероятно, тъй като изключването на приет риск представлява общ принцип на публичното право, потвърден многократно в съдебната практика, който никога не е бил оспорван и е бил широко обсъждан.
б)
Що се отнася до второто възражение френските власти признават, че законът и регламентът имат превес над договора и че една спорна клауза винаги може да се анулира. Въпреки това те считат, че това възражение не се обосновава с текст от по-висше равнище, че то не е подкрепено с доказателства и следователно няма юридическа сила;
в)
На последно място, що се отнася до третото възражение френските власти считат, че то се основава единствено на предположение за евентуално вярване или очакване от страна на доставчиците за държавна гаранция върху тяхното вземане, което само по себе си не е достатъчно да обоснове наличието на предимство, като вместо това твърдението трябва да се подкрепи с доказателство, че публичноправната организация ФИП и нейните дъщерни дружества в действителност са се ползвали с подобно икономическо предимство.
(58)
Въпреки това, както се посочва в съображение 106 от горепосоченото решение С 56/2007, към което Комисията препраща mutatis mutandis, френските власти посочват, че са готови да разширят предложението си за вписване на бележка за липса на гаранция към всички договори, които включват задължаване, така че да се предотврати всяка възможност за търсене на безвиновна отговорност от държавата единствено на основание неплатежоспособност на публичноправната организация ФИП.
5.2.3 ВКЛЮЧВАНЕ НА БЕЛЕЖКА, УТОЧНЯВАЩА ЛИПСАТА НА ГАРАНЦИЯ, В ДОГОВОРИТЕ ЗА ФИНАНСИРАНЕ НА ДЪЩЕРНИТЕ ДРУЖЕСТВА AXENS, BEICIP-FRANLAB, PROSERNAT НА ПУБЛИЧНОПРАВНАТА ОРГАНИЗАЦИЯ ФИП
(59)
Освен това с цел допълване на предложения инструмент френските власти отправят допълнително предложение до Комисията, подобно на предложението, отправено при създаването на Banque Postale, което представлява ангажимент, свързан с условията за отпускане на заеми на дъщерните дружества на публичноправната организация ФИП (Axens, Beicip-Franlab, Prosernat) на пазара, при извършването на всяка операция в договора за финансиране да се отбелязва писмено (за всеки обхванат от договора инструмент), че „съгласно френското право (по-специално необходимостта от изрично законово разрешение за всяка гаранция) настоящата операция по финансиране няма да се ползва от никаква гаранция, от каквото и да е естество, пряка или непряка, от страна на държавата“.
(60)
Както се посочва в съображения 107-110 от горепосоченото решение С 56/2007, към които Комисията препраща mutatis mutandis, френските власти считат, че двете предложени мерки за изясняване (които са разгледани подробно в съображения 55 и 59) поясняват правата на кредиторите на публичноправната организация ФИП, така че Франция не следва да се счита съгласно изложеното от Комисията в съображение 87 от решението за откриване на процедурата за „отговорна за породените очаквания на кредиторите на публичноправната организация ФИП по отношение на съществуването на гаранция“ или пък че умишлено поддържа „неясно правно положение“, което „предоставя предимство на публичноправната организация ФИП и може да включва изразходването на държавни средства“.
5.3 ДОПЪЛНИТЕЛНИ СЪОБРАЖЕНИЯ НА ФРЕНСКИТЕ ВЛАСТИ
(61)
В писмата си от 16 юли 2010 г. и от 26 ноември 2010 г. френските власти предоставиха допълнителни съображения, които според тях свидетелстват за липсата на държавна помощ за публичноправната организация ФИП.
(62)
На първо място, като припомнят делото France Télécom (53), френските власти подчертават в писмото си от 16 юли 2010 г., че Съдът на Европейския съюз е потвърдил задължението на Комисията да докаже съществуването на реално предимство с оглед установи съществуването на държавна помощ. Те считат, че в конкретния случай неограничената гаранция, която според Комисията произтича от статута на публичноправната организация ФИП, в действителност не ѝ предоставя никакво икономическо предимство. С писмо от 26 ноември 2010 г. френските власти уточняват, че според тях доказателствената тежест се носи от Комисията. По този въпрос те припомнят установените в съдебната практика на Европейския съюз изисквания в областта на доказването и мотивирането, по-специално от Първоинстанционния съд по горепосоченото дело France Télécom и от Съда на Европейския съюз по дело Krantz (54) и наскоро в Deutsche Post AG (55). Френските власти считат, че представеният от Комисията анализ в конкретния случай се основава „в по-голяма степен на хипотези, отколкото на анализ in concreto“.
(63)
Освен това френските власти считат, че Комисията е на мнение, че публичноправната организация ФИП би могла да се ползва от предимство на три равнища: i) на равнище отношения с банкови и финансови институции, ii) на равнище отношения с доставчиците и iii) на равнище връзки с трети промишлени партньори, които прибягват до изследователски услуги.
(64)
Що се отнася до връзките на публичноправната организация ФИП с финансовите и банковите институции, френските власти считат, че досега публичноправната организация ФИП не се е облагодетелствала от каквото и да е било предимство от своя статут EPIC. Те предоставят на Комисията доводи, свидетелстващи, че: i) в дългосрочен план публичноправната организация ФИП няма никакви задължения за 2005, 2006 и 2007 г. (56), както и за 2008 и 2009 г., ii) в средносрочен план публичноправната организация ФИП със сигурност ежегодно е провеждала преговори за кредитни линии, разкрити в различни банкови институции, но е получавала лихви, сравними с пазарните, и във всеки случай никога не е използвала тези кредитни линии и на последно място iii) в краткосрочен план задлъжняването на публичноправната организация ФИП е било почти нулево или нулево за въпросния период.
(65)
Що се отнася до отношенията с доставчиците френските власти считат, че в качеството ѝ на възлагащ орган, публичноправната организация ФИП е подчинена на условията за публичност и конкуренция от наредба № 2005-649 от 6 юни 2005 г. (57) и че следователно не може да се ползва с каквото и да е предимство. В писмото си от 26 ноември 2010 г. френските власти отново изтъкват този анализ и уточняват, че подлагането на поръчките на публичноправната организация ФИП на тръжна процедура съгласно Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. относно координирането на процедурите за възлагане на обществени поръчки за строителство, услуги и доставки (58) според тях представлява достатъчна гаранция за избягване на нарушения на конкуренцията на пазара. Според Франция, поставяйки в състояние на конкуренция своите доставчици съгласно задълженията, произтичащи от правото на Европейския съюз, публичноправната организация ФИП не би могла да бъде обвинена, че извлича неправомерна полза, най-малкото заради липсата на каквото и да е специфично доказателство. Те подчертават, че достъпът до електронните системи за покупко-продажба е бил улеснен именно с цел ефективност на обществената поръчка, като в съображение 13 от Директива 2004/18/ЕО се посочва например, че „Тази техника за покупки дава на възлагащия орган […] особено голям избор от оференти […] и следователно да гарантира оптимално изразходване на обществените средства в резултат на широка конкуренция“. В тази връзка те посочват доклад (59) на Комисията, в който се заключава за положителното въздействие на правната уредба относно обществените поръчки върху понижаването на цените, което се представя като „социална полза“, в резултат на по-справедлива конкуренция между оферентите. Поради това, ако „припише“ тези икономиии на статута EPIC на публичноправната организация ФИП, позицията на Комисията би била в разрез с духа на директивата, съгласно която процедурите за подбор са основната движеща сила за по-добра конкурентоспособност и водят до понижаване на цените на обществените поръчки.
(66)
На последно място, що се отнася до отношенията на публичноправната организация ФИП с нейните клиенти, Франция уточнява, че съответните договорни дейности за научни изследвания обхващат съответните услуги на публичноправната организация ФИП, поискани от клиент, трета страна или дъщерно дружество, по въпроси от сферата на компетентност на публичноправната организация ФИП, като те не водят до стратегически интереси на публичноправната организация ФИП по отношение на правото на собственост върху постигнатите резултати, възможно е да разширяват познанията и компетенциите на публичноправната организация по отношение на изпълнението на програми за научноизследователска и развойна дейност, които тя осъществява, и не попадат в обхвата на изключителната сфера на дейност на дъщерните дружества. Френските власти отбелязват, че за предоставянето на научноизследователските услуги, от които тези клиенти се възползват, се разчита на специфично оборудване и експертен опит.
(67)
В тази връзка Франция заявява, че дори публичноправната организация ФИП да извлича полза от своя статут EPIC при извършването на своите икономически дейности, това предимство не би имало никакво съществено въздействие върху пазара. По-специално то не би могло да наруши конкуренцията, нито да засегне търговията между държавите-членки. По отношение на периода след промяната на статута на публичноправната организация ФИП (която бе извършена през юли 2006 г.) френските власти все пак признават, че публичноправната организация ФИП евентуално е могла да се възползва от облекчение на разходите поради липсата на поети гаранции за добро изпълнение, което обаче все пак представлява незначителна сума въз основа на обичайно изискваните суми от банките и застрахователните дружества за предоставянето на този вид услуга. Френските власти заключават, че подобен факт не би имал характера на предимство, нещо, което поставя под въпрос самото съществуване на държавна помощ по отношение на публичноправната организация ФИП.
6 СЪОБРАЖЕНИЯ НА ТРЕТИ СТРАНИ И МНЕНИЕ НА ФРЕНСКИТЕ ВЛАСТИ
6.1 СЪОБРАЖЕНИЯ НА ДРУЖЕСТВО UOP LIMITED
(68)
В писмото си от 28 ноември 2008 г. дружество UOP Limited обосновава своя правен интерес като трета заинтересована страна по процедурата (60) и след това излага няколко съображения от общ характер и посочва, че според него организацията, която то нарича „ФИП/Axens“, се ползва с държавна гаранция:
-
Групата, съставена от публичноправната организация и нейното дъщерно дружество Axens - „ФИП/Axens“, се възприема безспорно като организация с публичноправен статут на пазара (5.1.1);
-
Отдаването на статут EPIC на „ФИП/Axens“ е позволило и продължава да позволява значително нарушаване на конкуренцията на пазара за технологиите на процеси, в който извършва дейност и дружеството UOP Limited, тъй като този статут създава предимства в отношенията с доставчиците, капиталовложителите и клиентите (5.1.2).
6.1.1 ВЪЗПРИЕМАНЕ НА ГРУПАТА „ФИП/AXENS“ ОТ СТРАНА НА ПАЗАРА
(69)
Според дружеството UOP Limited аргументът на френските власти, съгласно който Axens и останалите дъщерни дружества на ФИП представляват различни икономически организации, е невалиден. Комисията правилно изтъква, че i) публичноправната организация ФИП притежава изцяло Axens; ii) извършването от Axens на ИРД за публичноправната организация ФИП отразява стратегически приоритети на държавата; iii) лица от управата на публичноправната организация ФИП участват в управлението на Axens; iv) Axens има сключен изключителен договор с публичноправната организация ФИП, който е от решаващо значение за икономическата дейност на дъщерното дружество; и v) по-специално е сключено споразумение за правото на първо използване и за осигуряването на персонал.
(70)
Освен изложените в предходното съображение обстоятелства дружеството UOP Limited добавя, че имиджът на ФИП и Axens, който те придават на своите отношения, както и възприемането им от страна на пазара също представляват определящи фактори:
-
ФИП и Axens се представят на пазара като единна икономическа организация „ФИП/Axens“. В интернет сайта на Axens се отбелязва по-специално, че „дружеството от близо петдесет години насам базира своята дейност на успехите на ИРД и промишлени успехи“ (61). Освен това рекламите на технологиите на Axens се позовават на публичноправната организация ФИП. Впрочем, служителите на Axens и на публичноправната организация ФИП понякога са посещавали заедно своите лицензополучатели.
-
В пресата за отрасъла се дава пример за възприемането на „ФИП/Axens“ като единна икономическа организация от страна на пазара. Дружеството UOP Limited по-специално приложи откъси от публикации в пресата, в които се посочват извършваните от „ФИП/Axens“ дейности в областта лицензите на технологични процеси или се посочва предоставянето на такива лицензи от публичноправната организация ФИП чрез посредничеството на нейното дъщерно дружество Axens. Освен това дружеството UOP Limited предостави примери от статии или презентации, в които служители на Axens оставят да се разбере, че публичноправната организация ФИП счита, че Axens извършва „всички съответни дейности на промишления отдел и бившето дружеството Procatalyse.“
6.1.2 ПРЕДИМСТВА, ПРЕДОСТАВЕНИ ОТ СТАТУТА EPIC
(71)
Дружеството UOP Limited посочва, че фактът, че доставчиците и клиентите считат, че Axens разполага с неограничени средства от държавата за финансирането на дейността си, ѝ предоставя значително предимство на пазара. Въпреки че става въпрос само за възприемането от страна на пазара, този елемент ще има по-голяма важност в условията на световната икономическа криза.
(72)
Що се отнася до клиентите, гаранциите, които организацията „ФИП/Axens“ би предоставила, биха имали особено голямо значение на пазара, където клиентите ще вземат под внимание дългосрочните икономически съображения преди да изберат дадена технология. Като дава пример за „ароматни комплексни съединения“, дружеството UOP Limited обяснява по същество, че преди да се приложат подобни технологии клиентите трябва да инвестират значителни средства за проектирането и изграждането на производствени съоръжения, за които са необходими много години работа. Успехът на тези промишлени комплекси обаче би бил свързан с ефективността на използваните технологии, за които клиентите биха изисквали в общия случай да получат гаранция (62) от търговеца на процесите. В случай че не бъде постигнато изискваното ниво на ефективност те няма да се поколебаят да потърсят отговорност от лицензиара и да поискат спазването на строги задължения за компенсации. Поради това платежоспособността на лицензиара в дългосрочен план е важен елемент при избора на купувачите, не само заради спазването на договорните задължения, но и заради възможностите за ИРД, които са гаранции за бъдещи подобрения на ефективността на придобития процес. Поради това организацията „ФИП/Axens“, която пазарът възприема като зависима от държавата, разполага с предимство в сравнение със своите конкуренти, тъй като купувачите нямат конкретно основание за съмнение за нейното оцеляване в дългосрочен план.
(73)
Що се отнася до доставчиците, дружеството UOP Limited счита, че организацията „ФИП/Axens“ може да предлага преференциални условия в сравнение със своите конкуренти; по този въпрос то се позовава на подписаните съвместни договори от ФИП и Axens, посочени в решението за откриване на процедурата.
(74)
Що се отнася до финансовите пазари, дружеството UOP Limited счита, че организацията „ФИП/Axens“ се ползва с преференциални условия и лихвени проценти на капиталовите пазари поради ролята на държавата като гарант от последна инстанция. Освен това в контекста на финансова криза присъствието на държавата и сигурността, която тя представлява за инвеститорите, позволява привличането на частни капитали в условията на недостиг на средства. Конкурентните предприятия нямат достъп до такова финансиране или биха могли да получат такова финансиране единствено при не толкова добри икономически условия. Според дружеството UOP Limited последиците от финансовата и икономическата криза засилват още повече потенциала на мярката за нарушаване на конкуренцията.
(75)
В писмото си от 23 януари 2009 г. дружеството UOP Limited препраща към своите предходни съображения, както и към съображенията, предоставени в рамките на процедурата относно горепосоченото решение C 51/2005. То счита, че тази информация предоставя достатъчно факти, доказващи значението на платежоспособността на договарящите се страни по отношение на съответния пазар на лицензии за процеси. То отново посочва аргумента, според който клиентите на организацията „ФИП/Axens“ биха предположили, че се намират в търговско отношение с държавна организация, за чиято дългосрочна жизнеспособност няма никакъв риск. На последно място дружеството UOP Limited приканва Комисията да анализира споразуменията, сключени между Axens и неговите клиенти, като посочва, че е убедено, че те не съдържат никаква разпоредба, чрез която може да се ограничи отговорността на равнището на Axens.
6.2 МНЕНИЕ НА ФРЕНСКИТЕ ВЛАСТИ ОТНОСНО СЪОБРАЖЕНИЯТА НА ДРУЖЕСТВО UOP LIMITED
(76)
В писмото си от 22 юни 2009 г. френските власти считат, че съображенията на дружество UOP Limited са „основани върху грешни, дори напълно неверни твърдения и в никакъв случай не се базират на факти, които доказват съществуването на държавна помощ за публичноправната организация ФИП или Axens“.
(77)
По същество френските власти приемат за неуместно формулираното твърдение, според което пазарът възприема „ФИП/Axens“ като публичноправна организация, която се възползва от предимства по отношение на клиенти, доставчици и финансови пазари, и отхвърлят твърдението, че организацията „ФИП/Axens“ представлява държавен орган, който е без проблеми за дългосрочната си жизнеспособност.
(78)
Френските власти развиват два аргумента:
-
На първо място организацията „ФИП/Axens“ не е държавен орган, разполагащ с неограничени ресурси; освен това нищо не доказва, че тази организация се възприема като такава на пазара (6.2.1).
-
На второ място на Axens не се предоставя никакво предимство на пазара със статута EPIC на публичноправната организация ФИП (6.2.2).
6.2.1 „ФИП/AXENS“ НЕ Е ДЪРЖАВЕН ОРГАН, РАЗПОЛАГАЩ С НЕОГРАНИЧЕНИ РЕСУРСИ
(79)
За разлика от това, което UOP Limited твърди, според френските власти доставчиците и клиентите на организацията „ФИП/Axens“ не възприемат това предприятие като „държавен орган“, ползващ се с неограничени ресурси.
(80)
На първо място френските власти препращат към правния анализ, който предоставиха на Комисията, както и към своите предходни съображения, които според тях доказват, че със статута EPIC на публичноправната организация ФИП по никакъв начин не се предоставя никаква гаранция от държавата.
(81)
На второ място френските власти отбелязват, че дружеството UOP Limited се позовава на „предполагаемо вярване в неограничена гаранция на държавата в полза на ФИП/Axens“, каквото не съществува в правото и което само по себе си не е достатъчно да се обоснове наличие на държавна помощ.
(82)
На трето място, дори и да се предположи, че публичноправната организация ФИП се ползва с държавна гаранция, което френските власти оспорват, би било погрешно да се счита, че подобна гаранция се отнася и към дъщерните дружества на публичноправната организация ФИП поради това, че последната и нейните дъщерни дружества образуват икономическа група по смисъла на конкурентното право. Всъщност според Франция, в качеството си на организации на частното право, подчинени на дружественото право, дъщерните дружества на публичноправната организация ФИП и в частност Axens не са обхванати от такава гаранция, тъй като предложената от дружеството UOP Limited теория за „автоматично разширяване“ на гаранциите в дадена група е в разрез с принципа за автономия на дружествата. Понятието за група, което може да има значение в конкурентното право, не се признава в дружественото право, а отпускането на гаранции в дадена група се подчинява на строги формални и материални изисквания. Именно такъв е случаят с публичноправната организация ФИП, която предоставя разрешение от Управителния съвет по силата на член 7 от нейния устав. Освен това френските власти считат, че Комисията е отчела този въпрос, тъй като е заключила, че „правният статут на Banque Postale (юридическо лице на частното право) сам по себе си е достатъчен, за да се изключи наличието на неограничена гаранция за Banque Postale (63)“.
6.2.2 AXENS НЕ СЕ ПОЛЗВА С НИКАКВО ПРЕДИМСТВО НА ПАЗАРА ПОРАДИ СТАТУТА EPIC НА ПУБЛИЧНОПРАВНАТА ОРГАНИЗАЦИЯ ФИП
(83)
Френските власти считат, че представеният от UOP Limited аргумент, според който пазарът е споделял вярването, че организацията „ФИП/Axens“ е държавна организация с неограничени ресурси и възползваща се от предимства както по отношение на клиентите, така и по отношение на доставчиците и кредиторите, не се базира на „нито едно сериозно основание“ и освен това „неоспоримо се опровергава от фактите“.
(84)
Френските власти предоставиха служебно известие на дирекцията по правни въпроси и споразумения (AJA) на Axens, озаглавена „Принципи на правна сигурност на Axens“ (64), в която се уточняват отношенията, които поддържат ФИП и Axens. Тези отношения се уреждат изрично от общото правило, според което Axens не иска гаранция от дружеството майка по каквато и да е причина. Френските власти уточниха, че по отношение на това правило за липса на гаранция не е възможна никаква дерогация. Освен това този принцип се припомня in extenso в документа със следните думи: „ФИП не обезпечава действията или бездействията на Axens“. Френските власти уточниха, че това правило се прилага по отношение на всеки договор или проект, който Axens може да сключи или да осъществи с клиентите, доставчиците или на финансовите пазари.
6.2.2.1 Относно отношенията на Axens с неговите клиенти
(85)
Според Франция дружеството UOP Limited прави неоснователно заключение за значението на държавната гаранция върху дългосрочното финансово положение на Axens, по-специално по отношение на договорните гаранции и задълженията за поддръжка, предвидени по принцип в лицензионните споразумения (65), и не обосновава причините, поради които е „убедено, че Комисията няма да открие никаква разпоредба за ограничаване отговорността на равнището на Axens“.
(86)
В това отношение френските власти уточниха, че описаната в съображение 84 разпоредба (според която дъщерното дружество не прави никакво искане за гаранция от дружеството майка) се прилага и по отношение на всяка гаранция, за която Axens би водило преговори или би сключило с клиент. Френските власти подкрепиха аргумента си с примера за „ароматните комплексни съединения“, посочен от дружеството UOP Limited в неговите съображения. Френските власти уточниха, че по принцип Axens избира да ограничи своята отговорност до определена част от размера на лицензионното възнаграждение […] (*). Поради това тази политика на ограничение на гаранциите, която представлява един от принципите за правна сигурност на Axens, ясно се различава от практиките на други предприятия, работещи в тази сфера, които според френските власти са склонни да отпускат неограничени гаранции в определени случаи.
(87)
На последно място френските власти припомнят, че задълженията за поддръжка/ремонт, приложими в случай на бедствие, не задействат финансово покритие от публичноправната организация ФИП:
а)
в случай на неизпълнение на задълженията на Axens предложеният от неговите застрахователи размер на средствата чрез различните застрахователни линии на своята световна програма би бил много по-висок от тавана на отговорност, който Axens е договорил със своите лицензополучатели;
б)
капацитетът за незабавно или бързо мобилизиране на средства на Axens, по-специално поради неговата ниска задлъжнялост, също е много важен;
в)
в споразуменията, сключени между публичноправната организация ФИП и Axens изрично се ограничава отговорността на публичноправната организация ФИП в случай на неизпълнение на задълженията на Axens по даден лиценз до непременно ограничен размер, поради обвързаност с получаваното от публичноправната организация ФИП лицензионно възнаграждение;
г)
застрахователят, който е сключил договор за гражданска отговорност с Axens, би отхвърлил изрично всеки иск, насочен срещу публичноправната организация ФИП, независимо от основанието.
(88)
Френските власти заключават, че позицията на дружеството UOP Limited относно съществуването на предполагаемите предимства, които Axens получава на пазара за лицензиране на процеси, е погрешна, по-специално дотолкова доколкото Axens не е преставал да води политика за ограничаване на гаранциите за отговорност, предоставяни на своите клиенти.
(89)
В писмото си от 8 септември 2009 г. френските власти уточниха, че ограничаването на отговорността по отношение на клиентите е предвидена едновременно в споразумението за рамков лиценз (66) и в споразумението за лиценз на продукти (67), сключени между публичноправната организация ФИП и Axens и влезли в сила на 1 януари 2001 г. В тези два договора се предвижда, че ако Axens може да докаже, че неспазването на задълженията е поради предоставените услуги от публичноправната организация ФИП, финансовата отговорност на последната ще се ограничи до процент (68) от реално получените от публичноправната организация ФИП суми за лицензионни възнаграждения pro rata на продажбата, която е довела до подаване на жалба (при лиценз на продукт), и до съоръжението, предмет на подлиценз или до продажбата, осъществена в рамките на подлиценз, довела до подаване на жалба (при рамков лиценз). С други думи отговорността на публичноправната организация ФИП не може да надхвърли 100 % от получените суми. Освен това в рамковия лиценз се предвижда, че Axens адаптира отпуснатите финансови гаранции на получателите на подлицензи в областта на техническата ефективност на процесите. Следователно публичноправната организация ФИП не носи отговорност за техническите гаранции, които Axens отпуска на своите клиенти.
(90)
Освен това е редно да се уточни, че в лицензионните договори между Axens и клиентите му симетрично се предвижда, че финансовата отговорност на Axens обикновено е ограничена до […] (*) % от лицензионните възнаграждения, изплащани за всяко съоръжение, обект на жалба. Ако поради търговски съображения отпусната от Axens гаранция на негов клиент се окаже по-висока от тази, която му е предоставена от публичноправната организация ФИП, отговорността на ФИП е изцяло независима от тази на Axens. Същият принцип се прилага по отношение на всеки лиценз, който публичноправната организация ФИП дава на трети организации, различни от дъщерните ѝ дружества.
(91)
На последно място френските власти добавиха, че водещият принцип за публичноправната организация ФИП е ограничаване на отговорността спрямо клиентите ѝ (дъщерни дружества или организации извън групата), когато предоставя услуги за сметка на последните (проучвания, изследвания по поръчка, изпитвания и т.н.). В такъв случай поетата от публичноправната организация ФИП отговорност се състои в задължение за коригиране на извършената дейност, докато във финансов план принципът е, че отговорността се ограничава до […] (*) % от реално изплатеното възнаграждение с таван, който вероятно може да стигне […] (*) % в зависимост от случая. По този начин, ако клиентът счита, че в осъществената от публичноправната организация ФИП дейност има грешки, последната в никакъв случай няма да бъде задължена повторно да извършва дейността без ограничение.
6.2.2.2 Относно отношенията между Axens и неговите доставчици и относно условията за финансиране на финансовите пазари
(92)
Френските власти отвърлят всяка истинност на твърдението на дружеството UOP Limited, според което чрез предполагаемата вяра в наличието на неограничени финансови ресурси в полза на Axens то получава преференциални условия както от страна на неговите доставчици, така и от страна на финансовите пазари. Според Франция дружеството UOP Limited не е предоставило никакво доказателство в подкрепа на това твърдение.
(93)
Френските власти считат, че описаното в съображение 84 правило, съгласно което дъщерното дружество не отправя никакви искания за гаранция от дружеството майка, е достатъчно за опровергаване на формулираното от дружеството UOP Limited предположение.
(94)
Освен това, що се отнася до условията, при които Axens, Beicip-Franlab и Prosernat могат да получат заем на финансовите пазари, френските власти припомнят, че те са готови да се ангажират пред Комисията да се посочва писмено във всеки договор за финансиране и за всяка операция, че „съгласно френското право (по-специално необходимостта от изрично законово разрешение за всяка гаранция) настоящата операция за финансиране не се ползва с никаква пряка или непряка гаранция от каквото и да е естество от страна на държавата“ (69).
7 ОЦЕНКА
7.1 НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ ПО СМИСЪЛА НА ЧЛЕН 107, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДФЕС
(95)
Член 107, параграф 1 от ДФЕС предвижда: „Освен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.“
(96)
В конкретния случай за установяването на наличие на държавна помощ е редно най-напред да се провери дали в рамките на мярката, с която Франция предоставя статут EPIC на публичноправната организация ФИП на 7 юли 2006 г., се използват държавни средства (7.1.1) за предоставяне на неограничена държавна гаранция, покриваща икономически дейности (7.1.2). Обхватът на настоящото решение (7.1.3) ще бъде определен от размера на покритието от държавна гаранция и естеството на обезпечените дейности, а след това ще бъде проучено дали чрез въпросната мярка се предоставя избирателно предимство за групата ФИП (7.1.4), което може да засегне търговията между държавите-членки (7.1.5).
7.1.1 ИЗПОЛЗВАНЕ НА ДЪРЖАВНИ СРЕДСТВА ПОД ФОРМАТА НА НЕОГРАНИЧЕНА ГАРАНЦИЯ
(97)
С оглед на нейната особена структура на икономическа група по смисъла на конкурентното право, необходимо е да се проучи потенциалното въздействие на неограничената гаранция на държавата, произтичаща от статута EPIC на публичноправната организация ФИП, върху съвкупността от организации на групата ФИП, т.е. върху самата публичноправна организация и нейните дъщерни дружества в два отделни етапа:
-
Що се отнася до публичноправната организация ФИП, въздействието на неограничената гаранция произтича пряко от статута EPIC: всъщност в качеството си на юридическо лице на публичното право публичноправната организация ФИП не се подчинява на общия правен режим по отношение на оздравяването и съдебната ликвидация на изпаднали в затруднение предприятия. С оглед на тази особеност дружеството майка на групата ФИП би могло да извършва пряко своите икономически дейности при по-благоприятни условия за разлика от други оператори на пазара, които не се ползват от подобна закрила (7.1.1.1).
-
Прякото участие на публичноправната организация и съответно на държавата изглежда невъзможно по отношение на извършваната дейност пряко от частноправните дъщерни дружества на групата ФИП, които сами по себе си са изцяло подчинени на общия правен режим по отношение на обявяването в несъстоятелност. Следователно е подходящо да се проучи дали при евентуален недостиг на активи на дадено дъщерно дружество кредиторите на Axens, Prosernat и Beicip-Franlab биха могли да се възползват от непряка помощ на основание евентуална отговорност на дружеството майка по отношение на неговите дъщерни дружества, която би била равнозначна на гаранционен механизъм (7.1.1.2).
7.1.1.1 Покритие на публичноправната организация ФИП с неограничена държавна гаранция, породена от статута EPIC
(98)
В горепосоченото решение C 56/2007 Комисията заключи (70), че присъщите характеристики на статута на публичноправната организация La Poste (71), и по-специално наличието на гаранция за плащането на индивидуалните вземания и продължаването на съществуването и/или задълженията на La Poste означават, че държавата играе ролята на гарант от последна инстанция по отношение на осъществяваните икономически дейности от публичноправната организация.
(99)
В конкретния случай Комисията счита, че използваните в горепосоченото решение C 56/2007 аргументи в основата си са приложими към статута EPIC на публичноправната организация ФИП и че последната също се намира в особено правно положение както по отношение на плащането на вземанията на кредиторите си, така и по отношение на продължаването на нейното съществуване в случай на неплатежоспособност. По този начин за нуждите на настоящия анализ Комисията ще препраща към изложените аргументи в част 4.1 („Определяне на вида на помощта“) от горепосоченото решение C 56/2007.
A. Гаранция за плащане на индивидуални вземания
(100)
Най-напред е уместно да се провери твърдението на френските власти, че съществуването на гаранция на държавата в полза на EPIC се изключва от законодателството или съдебната практика (а), преди да се докаже, че, ако публичноправната организация ФИП се окаже в ситуация на неплатежоспособност, нейните кредитори биха се ползвали от по-благоприятна процедура в сравнение с кредиторите на предприятията, по отношение на които се прилага общият правен режим.
a) Отхвърляне на съображенията на френските власти
(101)
Противно на това, което твърдят френските власти, Комисията е в състояние да заключи, че френското право допуска съществуването на гаранции по подразбиране и по-специално съществуването на държавна гаранция поради статут на публичноправна организация. Комисията отхвърля съображенията на френските власти на следните основания:
(102)
На първо място Комисията препраща mutatis mutandis към съображения 120-121 от горепосоченото решение C 56/2007, където френските власти заявяват, че в нито един текст или решение не е заложен принципът държавата да гарантира дълговете на EPIC. За разлика от това твърдение Комисията счита, че не съществува текст или решение, в които изрично да се постановява или изключва държавна гаранция в полза на търговските и промишлени организации на публичното право и че тази липса не изключва наличието на гаранцията по подразбиране.
(103)
На второ място Комисията препраща mutatis mutandis към съображения 122-124 от горепосоченото решение C 56/2007, където френските власти считат, че съдебната практика се е произнесла по въпроса за липсата на гаранции, по-специално в решенията по делото Société de l’hôtel d’Albe (72) и по делото Campoloro (73). Що се отнася до първото дело, както това е подчертано от експерта на Комисията в пощенското дело, решението по делото Société de l'hôtel d'Albe не се отнася до точното положение, което е способно да задейства гаранцията (74). Що се отнася до второто дело (75), противно на френските власти Комисията счита, че режимът на отговорност на държавата при следването на процедурата за събиране на дълговете на публичноправните организации има характеристики на гаранционен механизъм.
(104)
На трето място Комисията счита, че представеният от френските власти аргумент по пощенското дело, според което поетите от EPIC дългове от влизането в сила на LOLF на 1 януари 2005 г. насам не могат да се ползват с гаранция по подразбиране, не може да бъде приет:
а)
Комисията подчертава, че промяната на статута на публичноправната организация ФИП е настъпила на 7 юли 2006 г., т.е. след влизането в сила на LOLF. При тези условия не е необходимо да се проучват предоставените от експерта на френските власти аргументи по пощенското дело за евентуалните поети дългове по договори преди 1 януари 2005 г. дори и френските власти да препращат mutatis mutandis към тях в своите бележки. Всъщност поетите преди 1 януари 2005 г. дългове от публичноправната организация ФИП са били извършени от професионална организация по смисъла на въпросния Закон № 43-612 от 17 ноември 1943 г. за управление на професионалните интереси (тоест извършени са от юридическо лице на частното право) и поради това, към момента на тяхното поемане (76) е било невъзможно да бъдат покрити от неограничената държавна гаранция в резултат от предоставения статут EPIC.
б)
Въпреки това Комисията отбелязва, както посочва нейният експерт по пощенското дело и както вече е обяснила в съображение 130 от горепосоченото решение C 56/2007, към което препраща mutatis mutandis, че приложното поле на задължението да се включат в закона за бюджета държавните гаранции, се ограничава до „предоставянето“ на такива гаранции; че поради това предоставянето на гаранция обхваща случаите, в които чрез явно изразена воля държавата решава да предостави гаранция на дадена организация или за дадена дейност; че приложното поле на задължението за вписване на гаранциите в закона за бюджета не обхваща гаранциите, произтичащи от статут или от задължение съгласно съдебната практика, които се считат за подразбиращи се и автоматични; че тази втора категория не е резултат от решение на държавата, а от факта, че държавата се намира във вече съществуваща правна рамка, в която гаранцията е само последица (77).
в)
Комисията стига до същото заключение като заключението в съображение 131 от горепосоченото решение C 56/2007, към което тя препраща mutatis mutandis, че аргументът на френските власти, основан на LOLF, не е убедителен, и че фактът, че в нито един закон за бюджета не е уточнено, че държавата предлага своята гаранция в полза на публичноправната организация ФИП поради статута ѝ, не изключва съществуването на гаранция по подразбиране; че във всеки случай, Комисията не е обвързана от определението на мярката като гаранция във френското право, нито пък с факта, че става въпрос за гаранция, попадаща в приложното поле на LOLF; че единственото уместно определяне на мярката е определяне съгласно правото на Европейския съюз; че в правото на ЕС се признава съществуването на гаранция по подразбиране, когато държава-членка по закон е длъжна да изплати дълг на друго лице в случай на неизпълнение на задълженията на последното (78).
(105)
На четвърто място Комисията отхвърля аргумента на френските власти, че в случай на наличие на държавна гаранция в полза на EPIC ще трябва да се въвеждат мерки за гаранции при всяко създаване на нов EPIC (включително чрез промяна на статута), така че да се защитят правата на кредиторите, възникнали преди това преобразуване и обратното (modus tollens), тъй като подобен механизъм никога не е бил въвеждан (79) и не би имало каквато и да е било гаранция в полза на публичноправната организация ФИП:
а)
Както посочва експертът на Комисията по пощенското дело и както се припомня в съображение 133 от горепосоченото решение C 56/2007, към което Комисията препраща mutatis mutandis, Комисията счита, че подобно твърдение може да е следствие от твърде разширителното тълкуване на конституционната защита на правото на собственост.
б)
Комисията държи да уточни, както вече направи в съображение 134 от горепосоченото решение C 56/2007, към което препраща mutatis mutandis, че и съгласно правото на собственост не се изисква да се предвиди мярка за гарантиране правата на кредиторите при преобразуване на търговска EPIC в дружество, което подлежи на производствата по оздравяване и съдебна ликвидация, и че липсата на такива мерки не означава липса на гаранция по подразбиране.
в)
Комисията добавя, както е обяснено в съображения 135-136 от горепосоченото решение C 56/2007, към които препраща mutatis mutandis, че фактът, че френските власти са решили да предоставят изрична гаранция на La Poste (80), когато през 1990 г. е получила статут, приравним на този на EPIC, не доказва липсата на гаранция по подразбиране в нейна полза.
(106)
На последно място Комисията препраща към частта на настоящото решение относно търсенето на отговорност на държавата и към раздел 4.1.1 A б) 3) от горепосоченото решение C 56/2007 по отношение на цитираната от френските власти (81) статия на г-н Labetoulle, както и към анализа му на съдебната практика по делото Campoloro (82).
(107)
За разлика от твърдението на френските власти, че подобна гаранция според тях се изключва от правните текстове, Комисията отбелязва, че съществуването на гаранции по подразбиране, свързани със статута на публичноправна организация, се потвърждава от обяснителна бележка на Държавния съвет, представена през 1995 г. по делото Crédit Lyonnais, в която наличието на гаранцията по подразбиране се обосновава единствено въз основа на публичноправния характер на организацията (83).
(108)
Както се обяснява в съображения 142-145 от горепосоченото решение C 56/2007, към които препраща mutatis mutandis, Комисията не споделя тълкуването на френските власти, според което това становище не следва да се прилага по отношение на публичноправната организация ФИП. По-специално тя подчертава, че това становище не препраща нито към задачите, нито нито към наличието или отсъствието на експерт счетоводител в публичноправната организация. В допълнение френските власти не обясняват защо според тях това становище е приложимо само по отношение на публичноправните организации с експерт счетоводител. Освен това Комисията отхвърля съображенията на френските власти, според които становището не следва да се прилага, тъй като предхожда LOLF и противоречи на последващата съдебна практика на Държавния съвет, като Комисията е припомнила в съображение 104 както и в горепосоченото решение C 56/2007, че LOLF не възпрепятства съществуването на държавна гаранция по подразбиране в полза на публичноправната организация ФИП.
(109)
На последно място, както се посочва в съображения 146 и 147 от горепосоченото решение C 56/2007, към които Комисията препраща mutatis mutandis, Комисията взема под внимание обяснителната бележка на министъра на икономиката, финансите и промишлеността от 22 юли 2003 г. относно „Рекапитулация на инструментите за гаранция по подразбиране или изрична гаранция, предоставена от държавата“, чрез която се потвърждава съществуването на гаранции по подразбиране, произтичащи от административен или законодателен акт, който „води до и съдържа финансови последици за държавата“. Тази обяснителна бележка показва, че държавната гаранция може да произтича от различни правни актове (84) и припомня, че създаването на публичноправна организация може да доведе до задействане на държавна гаранция по подразбиране в полза на кредиторите на тази организация (85).
б) Кредиторът на публичноправната организация ФИП е сигурен, че вземането му ще бъде изплатено.
(110)
По примера на предоставеното доказателство в раздел 4.1.1 A б) от горепосоченото решение C 56/2007, към което Комисията препраща mutatis mutandis, Комисията възнамерява да докаже, че в случай на преустановяване на плащанията на публичноправната организация ФИП, кредиторите ѝ биха били в по-благоприятно положение в сравнение с кредиторите на предприятие, по отношение на което се прилагат разпоредбите на търговското право.
(111)
На първо място, що се отнася до публичноправните организации, традиционните ограничения при уреждането на дълг на частноправна организация не са приложими. Въз основа на по-подробно описаните доводи в съображения 150-154 от горепосоченото решение C 56/2007, към които препраща mutatis mutandis, Комисията заключава по този първи въпрос, че:
-
за разлика от кредиторите на предприятия, подчинени на търговското право, кредиторите на публичноправната организация ФИП (като се има предвид, че последната не се подчинява на общия правен режим по отношение на оздравяването и съдебната ликвидация на предприятия в затруднение) не рискуват вземането им да бъде загубено изцяло или отчасти при възбуждане на съдебно производство за ликвидация;
-
правосубектността на публичноправната организация ФИП не е пречка за съществуването на държавна гаранция;
-
при липсата на изрично ограничение за отговорността на държавата по отношение на публичноправната организация ФИП, кредиторите на последната могат законно да се позоват на принципа, съгласно който държавата поема дълговете на публичноправната организация ФИП, въпреки че последната е юридическо лице.
(112)
На второ място, в случай на погасяване на дълговете на публичноправните организации, постановено със съдебно решение, процедурата, установена със закона от 16 юли 1980 г. (и различни текстове за прилагането му (86)) е по-благоприятна за кредиторите на публичноправната организация ФИП в сравнение със съдебните процедури по общия правен режим, поради причините, подробно обяснени в съображения 113-117, дотолкова доколкото няма вероятност тя да доведе до загубване на вземането, което имат срещу публичноправната организация ФИП.
(113)
В съответствие с посочения анализ в съображения 157-161 от горепосоченото решение C 56/2007, към които препраща mutatis mutandis, Комисията отбелязва най-напред, че съгласно закона от 1980 г. (87) и мерките за прилагането му (88) държавата се определя като компетентния орган за погасяване на дълговете на публичноправните организации и получава важни правомощия: служебно нареждане за погасяване и за заделяне на достатъчно ресурси.
(114)
По примера на изложените мнения в съображения 162-168 от решение C 56/2007, към които препраща mutatis mutandis, Комисията счита, че специфичната процедура, определена в закона от 16 юли 1980 г. и текстовете за прилагането му, е всъщност процедура за погасяване на дълговете, а не производството по ликвидация и че дългът не престава да съществува след като бъде приложена, докато след приключването на производството по ликвидация по общия правен режим съдебното решение за прекратяване поради недостиг на активите без санкция носи забрана за кредиторите да подновят иска си. Комисията също така отбелязва, че тъй като законът от 16 юли 1980 г. и текстовете за прилагането му предвиждат отлагането на нареждането за погасяване във времето и никъде не предвиждат преустановяване на плащанията, те позволяват на кредиторите да предполагат, че необходимите ресурси за плащане на вземането, което имат срещу публичноправната организация, са налични или че ще бъдат налични винаги. Тези два елемента ги водят до извода, че недостигът на ликвидни средства е или само временен, или се покрива според случая от държавата. В противовес няма производство за ликвидация, което да предвижда възможността да се търси отговорност от трето лице за дълговете на неплатежоспособно лице, освен разбира се, когато става въпрос за гарант.
(115)
В съответствие с анализа, развит в съображения 170-180 от решение C 56/2007, към който препраща mutatis mutandis, Комисията счита, че текстовете на френското право разрешават и дори насърчават държавата да предоставя субсидии на публичноправните организации вместо обичайните банкови кредити при недостиг на ликвидни средства, субсидии, които могат да представляват „допълнителните ресурси“, посочени в закона от 16 юли 1980 г. Тя също така счита, че кредиторите познават тези текстове, така че те с право считат, че надзорният орган ще бъде в състояние да намери необходимите ресурси за уреждане на вземането им. Следователно Комисията счита, че е малко вероятно да се осъществи вариант, при който кредиторът да не получи своето вземане след прилагане на процедурите, установени в закона от 16 юли 1980 г.
(116)
Въпреки това за разлика от своите заключения във връзка с La Poste в горепосоченото решение C 56/2007, Комисията счита, че в настоящия случай собствените ресурси, които могат да бъдат използвани от публичноправната организация ФИП, са сравнително големи, дотолкова доколкото, както френските власти обясниха в съображение 44, наличните средства и инвестиции (150,3 млн. EUR) в края на 2007 г. са възлизали на пет пъти размера на заемите и финансовите дългове (25,2 млн. EUR). По този начин Комисията признава, че при сегашното състояние на финансите на ФИП поне в близко бъдеще изглежда малко вероятно ФИПлипса на собствени ресурси да доведе до невъзможност за публичноправната организация ФИП да се справи със задълженията си и държавната намеса да се окаже необходима.
(117)
Дори подобно положение на недостиг на активи на публичноправната организация ФИП да изглежда малко вероятно понастоящем, това не остава невъзможно в по-дългосрочен план. При подобни условия невъзможността за мобилизиране на ресурсите чрез преотстъпване на имущество води до използването на другите механизми за гаранция (авансови плащания, търсене на отговорност от държавата и др.). Освен това въвеждането на режим за защита на имуществото от законодателния орган би могло да доведе до търсене на безвиновната отговорност на държавата при евентуална неизрядност от страна на публичноправната организация ФИП (89). По тази точка Комисията взема предвид аргумента на френските власти (90), съгласно който, ако държавата определи даден актив, принадлежащ на публичноправна организация ФИП, като „крайно необходим“ за упражняването на функцията ѝ за предоставяне на обществена услуга и следователно се противопостави на неговото преотстъпване, тя няма да бъде длъжна да компенсира чрез гаранционни механизми. Въпреки това Комисията отбелязва, че френските власти са признали (дори и да оспорват, че публичноправната организация ФИП може да извлече полза от това), че изискването за непрекъснатост на обществената услуга се налага на представителя на държавата при изпълнението на установената в закона от 16 юли 1980 г. процедура (91). Комисията също така счита, че подобно решение на публичната власт да не предприема преотстъпване на активи на основание запазване на обществената услуга може да бъде основание за търсене на безвиновна отговорност на държавата поради нарушаване на принципа на равенство пред публичните финансови задължения.
(118)
На трето място, поради вече изложените основания в съображения 185-226 от горепосоченото решение C 56/2007, към които препраща mutatis mutandis, Комисията счита, че в малко вероятния случай, при който установената в закона от 1980 г. процедура няма да позволи изплащане на вземането на кредитора, средствата, които остават на кредитора да търси отговорностт на държавата, имат характеристиките на гаранционен механизъм.
(119)
Въпреки че френските власти считат, че по принцип не може да се търси отговорност на държавата, независимо дали става въпрос за виновна или безвиновна отговорност (92), те признават, че ако съществува изискване за непрекъснатост на обществената услуга и това изискване е задължително за представителя на държавата при изпълнението на определената в закона от 1980 г. процедура, е възможно съдията да се произнесе в полза на обезщетяване на кредитора. Въпреки това в този случай френските власти считат, че кредиторът не би се ползвал от никакво предимство, тъй като неговото обезщетяване би било сравнимо с това, което би получил, ако се приложи общият правен режим. По този въпрос Комисията изтъква някои особености на специалния правен режим, установен със закона от 1980 г.: при действието на общия правен режим на съдебна ликвидация, кредиторите (и по-специално тези, чиито кредит не е обезпечен) в общия случай не успяват да получат вземането си в пълния му размер и най-често дълговете на предприятие в ликвидация не се плащат от трети страни.
(120)
Френските власти също така възразяват срещу възприемането на възможностите за обезщетяване на кредиторите чрез търсенето на отговорност на държавата като форма на гаранция. При все това Комисията счита, че търсенето на (виновна или безвиновна) отговорност на държавата при изпълнението на процедурата по погасяване на дългове на публичноправните субекти, посочена в закона от 16 юли 1980 г., е равностойно на гаранционен механизъм от гледна точка на правото на Европейския съюз, тъй като това гарантира на кредиторите плащането на вземанията им, като задължава държавата да ги изплати при неизпълнение от страна на публичната организация ФИП. Нещо повече, в съдебната практика на Европейския съд по правата на човека (наричан по-нататък „ЕСПЧ“) по делото Société de gestion du port de Campoloro et Société fermière de Campoloro c/ France (93) (наричано по-нататък „делото Campoloro“) се признава съществуването на автоматична гаранция.
(121)
На последно място подобно на предоставеното доказателство в съображения 181-184 от горепосоченото решение C 56/2007, към което препраща mutatis mutandis, Комисията счита, че предложението на френските власти, целящо да се поясни декретът за прилагането на закона от 1980 г. не е достатъчно, за да се изключи възможността за предоставяне на ресурси чрез вливане на държавни ресурси.
а)
Френските власти предложиха декретът за прилагането на закона от 1980 г. да се измени по следния начин: „Когато поканата за доброволно изпълнение не бъде изпълнена до изтичането на тези срокове, представителят на държавата или надзорния орган вписва разхода в бюджета на неизрядната местна власт или публичноправна организация. При необходимост той заделя нужните ресурси в рамките на бюджета на органа на местната власт или организацията или чрез намаляване на бюджетните кредити, предвидени за други разходи, които все още не са изразходвани, или чрез увеличаване на ресурсите“ (измененията са подчертани).
б)
Въпреки това Комисията изтъква, както направи и в съображение 67 от решението за откриване на процедурата, че нито настоящата формулировка, нито изменената версия на текстовете според предложението на френските власти не изключват възможността за предоставяне на ресурси чрез увеличаване на ресурсите, което предварително е станало възможно със субсидия или вливане на държавни ресурси.
(122)
Поради вече изложените основания в съображения 204-211 от горепосоченото решение C 56/2007, към които препраща mutatis mutandis, Комисията в допълнение счита, че решението на ЕСПЧ по горепосоченото дело Campoloro доказва, че търсенето на отговорност на френската държава в този случай означава гаранция по подразбиране за дълга на публичните органи и не е свързано с условие за вреда.
а)
Комисията отбелязва по-специално, че ЕСПЧ е отхвърлил аргументите на френските власти, които се опитват да се обосноват (94) от една страна с липсата на правопораждащ факт, който да бъде вменен на държавата, и от друга страна с липсата на държавна гаранция по отношение на правосубектните публични органи и че е приел противоположните аргументи на ищците (95).
б)
Комисията отбелязва, че ЕСПЧ в крайна сметка е постановил, че е налице нарушение на член 6, параграф 1 от Европейската конвенция за правата на човека (наричана по-нататък „Конвенцията“, по-специално с мотива, че: „Уместно е тези съдебни решения да бъдат изпълнени, като съдът припомня, че държавна власт не трябва да изтъква липсата на ресурси, за да не погаси задължение, основано на съдебно решение […]“. Нещо повече, ЕСПЧ е постановил, че е налице нарушение на член 1 от протокол № 1 към Конвенцията, тъй като правото на собственост на ищците е нарушено поради специална и прекомерна тежест, свързана с неизплащането на сумите, които е трябвало да получат (96). Като взе предвид горепосоченото, ЕСПЧ вменява на държавата пълния размер на дълга на общините длъжници (97).
в)
Комисията счита, че от тази съдебна практика произтичат три важни елемента:
-
ако се издаде съдебно решение в полза на ищците, чрез което се признава тяхното вземане, отговорността на държавата играе ролята на гаранция (98) по подразбиране, дотолкова доколкото от една страна френската държава е осъдена да плати целия размер на дълга на публичноправното юридическо лице (99) и от друга страна не се прави разграничение между това, което може да се дължи на неплатежоспособност на местната власт длъжник и евентуалното неизпълнение на задължения от страна на държавата (ЕСПЧ въобще не търси правопораждащ факт, който да бъде приписан на държавата, а се придържа само към състоянието на неплатежоспособност на длъжника);
-
тази отговорност обаче обхваща дълговете на публичните власти, които са юридическо лице. Съществуването на юридическо лице и на собствено имущество изрично се изтъква от френското правителство, за да се противопостави на търсенето на отговорност на френската държава, но ЕСПЧ е отхвърлил този аргумент;
-
приложното поле на държавната гаранция се разширява, така че да обхване публичните власти, които я използват. Следователно гаранцията е неразривно свързана с публичноправния статут на длъжника.
г)
Освен това Комисията констатира, че решението, прието от ЕСПЧ по горепосоченото дело Campoloro, не е изолирано и произтича от добре утвърдена тенденция в съдебната практика, по-специално в решенията Artico/Италия (100) и Bourdov/Русия (101).
(123)
Поради вече изложените основания в съображения 212-220 от горепосоченото решение C 56/2007, към които препраща mutatis mutandis, Комисията счита, че формулираните от френските власти съображения не опровергават показаното. Вследствие на горепосоченото, по примера на заключението, което направи по пощенското дело в съображение 222 от горепосоченото решение C 56/2007 и в решението за откриване на процедурата, Комисията заключава въз основа на горепосоченото, че при настоящото положение във френското право даден кредитор на публичноправната организация ФИП, чието задължение не е погасено по процедурите от закона от 16 юли 1980 г., може да получи пълния размер на неизплатеното му вземане, като потърси отговорност на държавата на последна инстанция, за разлика от ситуацията при производство по ликвидация по общия правен режим, където удовлетворяването на кредитора е ограничено от стойността на наличните активи. В резултат от горепосоченото Комисията счита, че отговорността на държавата се разглежда като гаранция, че тя не подлежи на никакво ограничение от който и да е текст във френското право и че тя е неразривно свързана със публичноправния статут на организацията длъжник.
(124)
Освен това поради вече изложените основания в съображения 223-226 от горепосоченото решение C 56/2007, към които препраща mutatis mutandis, Комисията взема предвид френското предложение за включване на клауза във всички договори на публичноправната организация ФИП, които включват задължаване, така че да се ограничи рискът от търсене на безвиновна отговорност на държавата единствено на основание неплатежоспособност на публичноправната организация ФИП. Въпреки това тя счита, че подобна правна рамка би била нестабилна и че биха съществували съмнения по отношение на нейната трайност, дотолкова доколкото изключението за приетия риск е правило, установено от съдебната практика, което може да продължи да се развива. Вследствие, Комисията счита, че подобно предложение е само по себе си недостатъчно, тъй като не обхваща всички възможни случаи: то не позволява да се изключи вариантът от задействане на държавната гаранция за всякакъв вид отговорност (по-специално извъндоговорната и наказателната отговорност). Освен това е невъзможно в даден договор да се включи клауза, според която държавата не носи отговорност за задълженията на публичноправната организация ФИП по отношение на длъжниците, тъй като чрез различни юридически механизми публичноправната организация ФИП може например по-специално да се окаже длъжник по отношение на трети лица, ако придобие друга организация (102), която дължи плащания на трети лица, които не могат да бъдат непосредствено идентифицирани. В крайна сметка, що се отнася до индивидуалните вземания на трети лица, Комисията счита, че общата гаранция може да се „премахне“ само чрез текст с общ обхват, в който се посочва, че държавата не е гарант на публичноправната организация ФИП и който е приложим при всяко положение и за всички трети лица. В допълнение, дори да се приеме, че френските предложения биха блокирали всяка възможност даден кредитор на публичноправната организация ФИП да търси отговорност на държавата, за да получи своето вземане (случай, който според Комисията, не е проверен), тези предложения не позволяват да се установи ясно какво би се станало в случай на неплатежоспособност (103) на публичноправната организация ФИП.
(125)
На четвърто място, дори и да не бъде удовлетворен, кредиторът на дадена публичноправна организация може да приведе възникване на права при легитимна грешка, която е допуснал при възникване на вземането и поради която е предполагал, че то ще му бъде изплатено.
(126)
Освен това поради вече изложените основания в съображения 227, 228 (алинеи 1-3) и 229 от горепосоченото решение C 56/2007, към които препраща mutatis mutandis, Комисията счита, че теорията за привидността (104) позволява да се потвърди, че кредиторите на публичноправната организация ФИП имат основание да считат, въз основа на съвкупност от съвпадащи признаци, че подобна гаранция действително съществува (и това е така, дори и да се предполага, quod non, че статутът EPIC на публичноправната организация ФИП не може по право да ѝпредостави неограничена гаранция от френската държава). Основните признаци по отношение на теорията на привидността от една страна са свързани с това, че различни текстове (законът от 1980 г. и мерките за прилагането му) или официални документи (бюджетни документи) дават право на кредитора да счита, че държавата би поела задълженията на EPIC в случай на недостиг на финансови ресурси или че кредиторът може да търси отговорност от нея, и от друга страна, че липсата на изясняване от страна на френските власти на състоянието на правото в тази област след делото Campoloro и на първите процедури, започнати от Комисията относно статута EPIC, също подхранва доверието на кредиторите по отношение на съществуването на такава гаранция, и на последно място, че липсата на яснота за последиците от преустановяване на плащанията от страна на дадено EPIC също спомага активно в тази посока.
(127)
В конкретния случай, Комисията държи да добави, че преди 7 юли 2006 г. евентуалните кредитори на публичноправната организация ФИП, са се намирали в търговски правоотношения с професионална организация по смисъла на акта с наименование Закон № 43-612 от 17 ноември 1943 г. за управление на професионалните интереси, юридическо лице на частното право, за което не са имали никакво основание да считат, че то може да бъде обхваната от каквато и да е била държавна гаранция. Поради това прилагането на теорията за привидността при необходимост може да бъде единствено уместно по отношение на вземанията, възникнали след промяната на статута на публичноправната организация ФИП.
(128)
По примера на заключенията на своя експерт по пощенското дело Комисията заключава по отношение на възникналите вземания след 7 юли 2006 г., че дори при изложената от френските власти хипотеза, в която кредиторът погрешно е счел, че държавата е задължена да гарантира дълговете на публичноправните организации и в частност на публичноправната организация ФИП, неговата грешка би била легитимна от гледна точка на горепосочените аргументи и би могло да има възникване на права от това. Ако при извънредни обстоятелства кредиторът не може да получи вземането си, той все пак разполага с гаранцията, че то по никакъв начин не може да бъде загубено.
Б. Гаранция за продължаване на съществуването на публичноправната организация ФИП и/или на нейните задължения
(129)
Поради вече изложените основания в съображения 230-250 от горепосоченото решение C 56/2007, към които препраща mutatis mutandis, Комисията счита, че дори кредиторът на EPIC да не успее да получи вземането си в разумен срок и след използването на описаните процедури в предходния раздел, той все пак остава сигурен, че вземането няма да бъде загубено, за разлика от положението, в което се намира кредитор на организация на частното право в производство по ликвидация, за когото въобще не е сигурно изплащането на вземането му.
(130)
Комисията подчертава, че не съществува прекратяване/закриване на публичноправна организация по желание на публичната власт, при което се преустановяват правата и задълженията ѝ: всъщност при закриване с решение на публична власт, макар и това да не е предвидено никъде, практиката и някои основни принципи на административното право по-скоро доказват, че правата и задълженията на публичноправни организации, които се закриват, се поемат от друг субект, а ако няма такъв - от държавата. С други думи задълженията на публичноправните организации се прехвърлят на друго юридическо лице, което не може да не ги приеме, така че всеки кредитор е сигурен, че правото, произтичащо от неговото вземане, може да бъде предявено срещу друга организация и че вземането му няма да бъде загубено.
(131)
Комисията препраща за подробности към представения анализ в съображения 233-250 от горепосоченото решение C 56/2007, който се основава върху проучването на експерта по пощенското дело по отношение на вътрешните промени, засягащи публичноправните организации, и в който се разграничават три причини за закриване на публичноправните организации (105): изтичане на срока на публичноправната организация, преустановяване на нуждата от функцията ѝ и най-често срещания случай - прехвърлянето на функцията ѝ, което задължително означава прехвърляне на правата и задълженията.
а)
Въз основа на тази експертна оценка е възможно да се счете на първо място, че ако не съществува общ правен режим, чрез който да се организира закриването на публичноправните организации, практиката показва, че правният текст винаги урежда правата и задълженията на закритата организация да бъдат прехвърлени или на държавата, или на субекта, който поема нейната функция (106).
б)
На второ място, като цяло става въпрос за прехвърляне на „правата и задълженията“ (като терминът „задължения“ със сигурност включва дълговете), понякога прехвърляне на „имущество“ (107) (формулировка, която също включва дълговете). Единственият намерен пример за пълно закриване на публичноправна организация съдържа при всички положения прехвърляне на самите „дългове“ на други публичноправни организации (108).
в)
На трето място, дори когато се преустановява нуждата от функцията, на практика правата и задълженията на публичноправната организация се поемат от друга организация.
г)
На четвърто и последно място, описаната в проучването практика съответства на инструкцията за кодификация № 02-060-M95 от 18 юли 2002 г. и Ръководството за финансовата организация на учредяването, преобразуването и закриването на горепосочените национални публичноправни организации (109), а именно че правата и задълженията на прекратена EPIC преминават или към държавата, или към юридическото лице, което ще поеме функцията на организацията.
(132)
В крайна сметка, в съответствие с мнението на своя експерт Комисията заключава, че задълженията на публичноправните организации на практика винаги се прехвърлят на друго юридическо лице на публичното право при закриване на публичноправната организация, която е изпълнявала функцията. По този начин кредиторите на публичноправните организации, каквато е публичноправната организация ФИП, са сигурни, че неизплатените им вземания няма да престанат да съществуват.
B. Заключение относно съществуването на държавна гаранция по отношение на публичноправната организация ФИП
(133)
Въз основа на представените елементи за доказване на съществуването на гаранция за плащане на индивидуалните вземания и за запазването на съществуването на задълженията на публичноправната организация ФИП Комисията заключава, че от промяната на статута на публичноправната организация ФИП, настъпила на 7 юли 2006 г.:
-
кредиторите на публичноправната организация ФИП не са изправени пред обичайните ограничения в частното право и в публичното право, които могат да възникнат при цялостното уреждане на вземането;
-
кредиторите на публичноправната организация ФИП могат да използват за събиране на вземанията си специфични процедури, които разрешават на държавата да принуди организацията-длъжник да изплати дълга;
-
френското право никъде не дава основание на кредиторите на публичноправната организация ФИП да предполагат, че тя може да се изправи пред окончателна ситуация на недостиг на финансови средства;
-
при недостиг на финансови средства бюджетните документи дават основание да се предполага, че държавата може да отпусне извънредна субсидия на организациите от публичния сектор, каквато е и публичноправната организация ФИП;
-
ако горепосочените процедури не позволяват на кредитора да бъде удовлетворен, той може да потърси отговорност от държавата за цялостно изплащане на вземането му;
-
ако предвидените по-горе мерки трябва да бъдат отложени във времето, кредиторът е сигурен, че вземането му няма да бъде загубено, дори и публичноправната организация ФИП да претърпи радикална промяна.
(134)
Тези особености са неразривно свързани със статута на публичноправна организация на ФИП и означават, че държавата играе роля на гарант от последна инстанция. Следователно с основание може да се заключи, че поради статута си EPIC ФИП се ползва с неограничена държавна гаранция от френската държава.
(135)
Неограничената държавна гаранция по отношение на публичноправната организация ФИП води до прехвърляне на държавни ресурси по смисъла на точка 2.1 от горепосоченото известие относно гаранциите. Всъщност публичноправната организация ФИП не плаща никаква премия за тази гаранция. По този начин едновременно е налице полза за предприятието и изтичане на ресурси от държавата, тъй като държавата се отказва от премията, с каквато обикновено са придружени гаранциите. Освен това гаранцията поражда риск от потенциално бъдещо заделяне на ресурси от държавата, която може да се окаже длъжна да погаси дълговете на публичноправната организация ФИП (110).
(136)
На последно място, неограничената държавна гаранция по отношение на ФИП може да бъде вменена на държавата, тъй като произтича от комбинирането на публичноправния статут на ФИП, на принципи на националното право и на два законодателни акта, а именно закона от 25 януари 1985 г., превърнал се в търговски кодекс, и закона от 16 юли 1980 г., както и мерките за прилагането му.
7.1.1.2 Липса на покритие на частноправните дъщерни дружества от групата ФИП от неограничената гаранция
(137)
Както Комисията посочи в своето решение по горепосочения случай C 51/2005 (111), в решението за откриване на процедурата относно настоящия случай и в част 2 („Групата ФИП“), от гледна точка на конкурентното право публичноправната организация ФИП и нейните дъщерни дружества Axens, Beicip-Franlab и Prosernat образуват икономическа група: всъщност публичноправната организация ФИП притежава пряко 100 % от капитала на Axens и 100 % от капитала на Beicip-Franlab и непряко 100 % от капитала на Prosernat, осъществява контрол върху своите дъщерни дружества чрез наличието на свои кадри в органите, които вземат решенията на дъщерните дружества; произнася се по-специално по отношение на стратегическото насочване и фундаменталните решения за бъдещето на дъщерните дружества и е обвързана чрез изключителни споразумения за трансфер на крайно необходими технологии за осъществяването на икономическата дейност на дъщерните дружества (споразумения, които пораждат реципрочни права на първи отказ (112)), както и чрез договори за предоставяне на помещения и персонал, така че икономическата интеграция между публичноправната организация ФИП и нейните дъщерни дружества Axens, Beicip-Franlab и Prosernat е достатъчно силна, за да се достигне до подобно заключение. Освен това трябва да се проучи точният обхват на държавната гаранция, за да се провери дали в случай на неизпълнение на задължения на частноправно дъщерно дружество на публичноправната организация ФИП могат да се използват държавни ресурси за обезщетяване на неговите кредитори (с други думи дали икономическите дейности на дъщерните дружества на публичноправната организация ФИП са или не са покрити от неограничена държавна гаранция).
(138)
В своите становища дружеството UOP Limited не се произнася по този въпрос. Аргументацията му се основава на начина, по който участниците на пазара възприемат субекта „ФИП/Axens“, който според него предоставя предимство на групата ФИП както по отношение на доставчиците, така и по отношение на клиентите и капиталовложителите. Тази гледна точка е разгледана в част 7.1.4 от настоящото решение, посветена на проучването на предимствата, които групата ФИП получава от мярката.
(139)
На свой ред, както се посочва в съображение 47, френските власти оспорват наличието на държавна гаранция в полза на дъщерните дружества на публичноправната организация ФИП, по-специално поради статута им на акционерни дружества по общия правен режим.
(140)
По примера, с който се доказва наличието на неограничена гаранция в полза на публичноправната организация ФИП, представено в част 7.1.1.1, Комисията последователно ще проучи дали кредиторите на частноправните дъщерни дружества на публичноправната организация ФИП се ползват с гаранция по отношение на изплащането на техните индивидуални вземания (A) или гаранция за запазване на задълженията на тези дъщерни дружества (Б) в случай на недостиг на активи.
A. Кредиторите на дъщерните дружества на публичноправната организация ФИП нямат никаква гаранция по отношение на изплащането на своите индивидуални вземания
(141)
Дъщерните дружества на публичноправната организация ФИП имат статут на акционерни дружества. Като юридически лица на частното право (за разлика от контролиращия ги акционер, който е публичноправна организация), те попадат изцяло в приложното поле на съдебните производства за оздравяване и ликвидация по общия правен режим (113) във Франция.
(142)
Преди да се проучи дали може да се търси отговорност на контролиращия акционер - публичноправната организация ФИП - по отношение на дъщерните дружества (б), уместно е да се изложи производството за съдебна ликвидация по общия правен режим, приложим към тези частноправни дъщерни дружества в случай на прекратяване на плащанията (а).
a) Производството за съдебна ликвидация по общия правен режим
(143)
Ако се предположи, че едно акционерно дружество от дъщерните дружества от групата ФИП се окаже в ситуация на прекратяване на плащанията (с други думи ако вече не е в състояние да удовлетвори задълженията си с наличните активи) и оздравяването изглежда очевидно невъзможно (114), процедурата по общото право (115) би довела до съдебна ликвидация на дружеството. При необходимост длъжникът ще отправи искане за започване на процедура (116) най-късно до четиридесет и пет дни след прекратяването на плащанията (освен ако последният е отправил искане за постигане на споразумение). Подобно производство за съдебна ликвидация е предназначено да сложи край на дейността на предприятието или за реализиране на собствеността му чрез глобална или частична цесия на правата и имуществото му (117). В решението, чрез което се открива производството за съдебна ликвидация (118), съдът ще посочи съдия по ликвидацията и ще назначи ликвидатор, синдик или друго лице, избрано поради компетенциите му тази област. В рамките на един месец след назначаването си, ликвидаторът ще изготви доклад относно положението на предприятието и след това ще се заеме с операциите по ликвидация и с проверката (119) на дълга (120). Средствата, получени от ликвидацията, ще бъдат разпределени между кредиторите в зависимост от тяхната категория (привилегировани и обезпечени с недвижимости кредитори, кредитори, ползващи се със специални обезпечения върху движимо имущество, необезпечени, т.е. непривилегировани кредитори, пропорционално на техните вземания).
(144)
Когато не съществуват повече пасиви и ликвидаторът разполага с необходимите суми за удовлетворяване на кредиторите или когато продължаването на производството за съдебна ликвидация е невъзможно поради недостиг на активи, съдът се произнася за закриване на производството по съдебната ликвидация (121). След закриване на производството по отношение на длъжника се прилага принципът за неподновяване на производството. С други думи, съдебното решение за закриване на производството за съдебна ликвидация поради недостиг на активи не дава възможност на кредиторите да започнат производство срещу длъжника освен ако (122) вземането произтича от наказателна присъда или от правата, свързани с личността на кредитора.
б) Липса на гаранционен механизъм в полза на частноправните дъщерни дружества на публичноправната организация ФИП
(145)
Както посочи експертът на Комисията по пощенското дело, при някои търговски дружества, по-специално при акционерните дружества и дружествата с ограничена отговорност, съдружниците обикновено нямат задължение да изплащат задълженията на организацията, в която участват, извън първоначалното си участие. Като акционерни дружества дъщерните дружества на публичноправната организация ФИП попадат точно в тази категория. По този начин в групата ФИП, както във всяка друга група на дружества, в случай на неизпълнение на задълженията на дъщерно дружество, учредено под формата на дружество, при което отговорността е ограничена (в настоящия случай - акционерно дружество), при липса на обезпечения, поръчителства, гаранции, писма за намерение или гаранционни писма (123), които изрично биха я ангажирали, отговорността на дружеството майка е ограничена до размера на участието (както е за всеки друг обикновен акционер).
(146)
С оглед принадлежността на публичноправната организация ФИП и нейните дъщерни дружества към една и съща икономическа група по смисъла на конкурентното право е уместно да се провери дали съгласно френското дружествено право може автоматично да се търси отговорност от публичноправната организация ФИП в случай на неизпълнение на задълженията на тези частноправни дъщерни дружества, въз основа на отношенията на икономическа зависимост, в които дъщерните дружества са поставени спрямо тяхното дружество майка, и следователно дали могат да се използват държавни средства, тъй като държавата осигурява основното финансиране на ФИП и е отпуснала на публичноправната организация неограничена гаранция по подразбиране.
(147)
В края на настоящото задълбочено изследване Комисията е в състояние да заключи, че съгласно френското гражданско и търговско право в случай на неизпълнение на задълженията на едно от дъщерните дружества, по принцип не може да се търси отговорност на неговия контролиращ акционер, освен ако се докаже наличието на виновно поведение на контролиращия акционер при управлението на неговото дъщерно дружество (i). Предприетите неотдавна, но впоследствие изоставени проекти за реформа на Гражданския кодекс, които целяха да разширят именно принципа за отговорност за вреди, причинени от друго лице, в случай на зависимост между дружество майка и дъщерни дружества от една група, потвърждават a contrario, че подобен принцип за настоящия момент не съществува във френското право (ii).
i) Липса на обща отговорност на акционера във връзка с неговото дъщерно дружество
(148)
Съгласно доктрината (124) една организация в група не би могла сама по себе си да бъде източник на каскадна отговорност. Френското право се придържа към принципа на лична отговорност, заложен в член 1382 от Гражданския кодекс (125). Поради това единствено правонарушение в резултат на виновно поведение на дружеството майка би довело до осигуряване на достъп до неговата собственост.
(149)
В самото начало, доколкото в конкретния случай дружеството майка от групата ФИП е юридическо лице на публичното право (публичноправната организация ФИП), този въпрос води до допълнително затруднение: уместно е всъщност да се запитаме предварително кой съд от френската съдебна система (административен или с обща компетентност) би бил компетентен при необходимост да потърси евентуална отговорност на юридическо лице на публичното право, упражняващо контрол върху юридическо лице на частното право, по отношение на което е започнало производство за съдебна ликвидация.
(150)
Комисията отбелязва, че по отношение на делата за търсене на отговорност поради недостиг на активи (126) Арбитражният съд дълго време е считал, че съдът с обща компетентност е компетентен, когато публичноправното юридическо лице е ръководител по право (127), а административният съд, когато публичноправното юридическо лице е фактически ръководител (128). Въпреки това в настоящия случай изглежда, че разпределението на подсъдността между административния съд и съда с обща компетентност се основава занапред върху естеството на предоставяните услуги: публична административна служба или дейност с промишлен и търговски характер.
а)
Когато става въпрос за публична административна служба, предходната съдебна практика, основаваща се върху фактическото и управлението по право, изглежда, че е изоставена от френския Съд по въпросите на подсъдостта (Tribunal des conflits) (129) след решението му Département de la Dordogne (130): Съдът се е произнесъл в полза на компетентността на административния съд, тъй като става въпрос за публична административна служба, независимо дали публичноправното юридическо лице да е фактически или по право ръководител на частноправно юридическо лице, което изпълнява функция за предоставяне на обществена услуга. След като припомни, в съответствие със съдебното решение по делото Blanco (131), че „отговорността, която може да се търси от държавата и другите юридически лица на публичното право поради вреди, причинени от техните публични административни служби, се подчинява на определения в публичното право ред“ (подчертаването е добавено) и че няма друга възможност, освен ако законът изрично не я предвижда, Съд по въпросите на подсъдостта (Tribunal des conflits) отсъди, че от закона от 25 януари 1985 г. за оздравяване и съдебна ликвидация на предприятията (понастоящем кодифициран в членове L. 624-3 и следващи от Търговския кодекс) не произтича, че „законодателят е предвидил чрез дерогация от принципите, уреждащи отговорността на публичноправните юридически лица, подвеждането под гражданска отговорност на държавата или на други юридически лица на публичното право на основание упражняване на правомощия на публична административна служба, да попада в сферата на компетентност на съдилищата с обща компетентност“. (подчертаването е добавено).
б)
Обратно, когато става въпрос за дейност с промишлен или търговски характер съдилищата с обща компетентност са ясно оправомощени да подвеждат под гражданска отговорност юридическо лице на публичното право, което упражнява контрол върху частноправно юридическо лице, намиращо се в процедура по ликвидация. В решението по дело Société d'Économie Mixte Olympique d'Alès en Cévennes (132) Съдът по въпросите на подсъдостта (Tribunal des conflits) по-специално счете, че „ако търсенето на гражданска отговорност от държавата или други юридически лица на публичното право на основание упражняване на правомощия на административна служба попада в компетенцията на административните съдилища, то търсенето на отговорност попада в компетенцията на съдилищата с обща компетентност, когато се търси отговорност на държавата или на юридическо лице на публичното право на основание извършването на дейност с промишлен и търговски характер, без да е необходимо да се разграничи дали съответната публична власт е действала в качеството си на фактически ръководител или ръководител по право“ (подчертаването е добавено). За да достигне до това заключение по въпросното дело, Съдът по въпросите на подсъдостта (Tribunal des conflits)е отхвърлил твърдението, че извършваните от едно акционерно дружество с управителен и надзорен съвет дейности (la SEM Olympique d'Alès en Cévennes) имат характер на публична административна служба, въз основа на две съображения: от една страна предметът на дейност (133) и начинът на финансирането му (134) от друга страна.
(151)
Що се отнася по-специално до акционерните дружества Axens, Beicip-Franlab и Prosernat, частноправни дъщерни дружества, върху които публичноправната организация ФИП упражнява контрол, от наличната по преписката информация, по-специално тази, която се припомня в съображение 159, е видно, че техният предмет на дейност има не административна, а икономическа насоченост (135). Освен това основните средства на тези предприятия са с произход от оперативни приходи, които техните икономически дейности генерират, а не от публично финансиране. Накрая, уместно е да се отбележи, че дъщерните дружества на публичноправната организация ФИП са учредени като търговски дружества по инициатива на юридическо лице на частното право (136) (а не от публичноправно юридическо лице, тъй като трансформацията на публичноправната организация ФИП в EPIC настъпи едва на 7 юли 2006 г.). Освен това промишленият и търговски характер на дейностите на Axens, Beicip-Franlab и Prosernat изглежда неоспорим и в случай на съдебна ликвидация съдилищата с обща компетентност без никакво съмнение са компетентни да разгледат евентуален иск за подвеждане под отговорност на публичноправната организация ФИП.
(152)
При тези условия е уместно да се проверят условията за подвеждане под отговорност на контролиращия акционер в съответствие със съдебната практика на Касационния съд. Впрочем, за да се разшири производството за съдебна ликвидация, открито срещу определено юридическо лице (дъщерното дружество) към друго юридическо лице (дружеството майка), условията, които трябва да са изпълнени, са много строги. В случай на неизрядно дъщерно дружество пострадалите от неговите действия лица са задължени да докажат виновното поведение на дружеството майка, за да получат обезщетение, по-специално отричането от дружеството майка на качеството юридическо лице на нейното дъщерно дружество (α) и виновното управление на контролираното дружество (β).
α) Отричане на правосубектността на юридическо лице на дъщерното дружество от дружеството майка
(153)
Съдебната практика на Касационния съд затвърди възможността да се разшири отговорността на дружеството майка към действията на неговите дъщерни дружества в два изключителни случая (137): от една страна, когато имуществото на дъщерните дружества се смесва с това на дружеството майка (т.нар. хипотеза на „смесване на имущество“) и от друга страна, когато дъщерните дружества са фиктивни юридически лица (т.нар. хипотеза на „фиктивност на юридическото лице“).
(154)
Що се отнася до „смесване на имуществата“ (138), с това понятие се обозначава обикновено положението, при което счетоводствата на двете различни юридически лица са такива, че не може да се определи към кое от се отнася тях даден актив или пасив. Въпреки това за доказването на съществуването на подобно смесване на имуществата наличието на връзки, били те и тесни, между дружествата от групата, не е достатъчно. По същия начин едни и същи съдружници или управители, дори и едно и също седалище (139) на юридическите лица, не позволява само по себе си да се установи смесване на имущества. Официализирането на взаимоотношенията във групата чрез сключени от дружеството майка и неговите дъщерни дружества спогодби най-често е достатъчно, за да се отстрани всяка възможност за смесване на имуществата (140).
(155)
По две скорошни дела - Metaleurop (141) и AOL Liberté (142) Касационният съд изглежда е засилили своя контрол по отношение на условията за разширяване на производството спрямо дружеството майка на една група. Интеграцията на дружествата в групата, дори и в голяма степен, не води задължително до обединяване на имуществата. В съответствие с доктрината (143)„нито спогодбите за административно обслужване и обмяна на средства между две юридически лица, нито размяната на персонал, нито авансовите плащания на дружеството майка, нито ръководната роля на дружеството майка в управлението на дъщерното дружество имат характера на обща „неуреденост“ на счетоводството, което да оправдае смесване на имуществата“. Следователно изглежда изключително трудно да се търси отговорност от дружеството майка по отношение на действията на едно от неговите дъщерни дружества на основание смесване на техните имущества (144), тъй като изискуемото от Касационния съд равнище за доказване на отговорността е изключително високо.
(156)
В конкретния случай се налага изводът, че Комисията е установила вече, че „[…] тъй като публичноправната организация ФИП и съответните дъщерни дружества са отделни юридически лица, тяхното счетоводство е отделно“ (145). Освен това подписаните спогодби между публичноправната организация ФИП и нейните дъщерни дружества, по-специално изключителните споразумения за трансфер на технологии или предоставянето на персонал, (146) нямат характера на обща „неуреденост“ на счетоводството, чрез който би се оправдало обединяване на имуществата по смисъла на съдебната практика на Касационния съд, тъй като всяка предоставена услуга се осчетоводява изрично в съответните баланси на всяко юридическо лице от групата ФИП, както се установява в част 7.1.4 и 7.3.
(157)
Що се отнася до „фиктивността на юридическото лице“, необходимо е да се установи липсата на елементи от дружествения договор на дъщерното дружество (affectio societatis), за да се докаже, че то не осъществява реална дейност. Касационният съд (147) счита, че е налице фиктивно дружество, когато юридическото лице, срещу което е открито производство, съществува единствено привидно, без да развива различна дейност (148) от този, който контролира предприятието - физическо или юридическо лице.
(158)
Въз основа на налична публична информация (149) Комисията отбелязва също така, че публичноправната организация ФИП и Axens, Beicip-Franlab и Prosernat нямат един и същ адрес, нито едни и същи места на дейност:
а)
Публичноправната организация ФИП е регистрирана в Търговския регистър (наричан по-нататък „ТР“) в Нантер под номер B 775 729 155, а нейното седалище е разположено в Рьой-Малмезон (150). Публичноправната организация ФИП разполага с две учреждения, разположени във Франция, съответно в Solaize (151) и Pau (152).
б)
Axens е регистрирано в ТР в Нантер под номер B 599 815 073, а неговото седалище също е разположено в Рьой-Малмезон, но на различен адрес (153) от този на дружеството майка. Местата му на дейност са също така разположени на различни места от тези на дружеството майка, най-често извън Франция: в Съединените щати в Хюстън (Тексас), в Принстън (Ню Джърси), в Савана (Джорджия) и в Калвърт сити (Кентъки); в Канада в Броквил (Онтарио); в Китай, Пекин; в Япония, Токио, в Индия в Ню Делхи, в Бахрейн и в Русия в Москва;
в)
Beicip-Franlab е регистрирано в ТР в Нантер под номер B 679 804 047 и неговото седалище също е разположено в Рьой-Малмезон, но на различен адрес (154) от този на неговото дружество майка и на Axens. То притежава дъщерни дружества и офиси в много страни по света, по-специално в Бахрейн, Абу Даби, в Либия в Триполи, в Малайзия в Куала Лумпур, в Съединените щати в Хюстън, Тексас, в Мексико във Вилаермоса, в Бразилия в Рио де Жанейро и в Русия в Москва.
г)
Prosernat регистрирано в ТР в Нантер под номер B 315 251 330 и неговото седалище е разположено в Puteaux (155). Дружеството посочва (156), че присъства в двадесет страни по света, по-специално в Южна Америка (Аржентина, Бразилия, Венецуела), в Европа (Великобритания, Италия, Норвегия), в Северна Африка (Алжир, Египет), в страните от Персийския залив (Саудитска Арабия, Обединените арабски емирства, Кувейт, Оман, Катар), в Иран, в Русия, в Общността на независимите държави, както и в Югоизточна Азия.
(159)
Освен това, в конкретния случай, икономическите дейности, упражнявани от всяко от дъщерните дружества, са реални, така че те не могат да бъдат квалифицирани разумно като фиктивни, и при все това, че Касационният съд проявява голяма взискателност при определянето на дадено юридическо лице като „фиктивно“ (157).
а)
Дружеството Axens, учредено през 2001 г., действително извършва икономическа дейност на пазара на катализатори и технологии за рафиниращата и нефтохимическата промишленост, за която работят повече от 600 души и благодарение на която то реализира годишно 300 млн. EUR оборот.
б)
Дружеството Beicip-Franlab, учредено през 1967 г., извършва реална дейност в създаването и разпространението на софтуер в областта на проучването на находища, както и провеждането на проучвания и консултации. За извършването на тази дейност работят повече от 100 служители и годишно се реализира оборот от повече от 40 млн. EUR.
в)
Дружеството Prosernat, придобито през 2001 г., развива дейност в сферата на проучванията и услугите, както и в оборудването, предназначено за преработка на газ и извличане на сярата. За осъществяването на тази дейност в предприятието работят 70 души и оборотът, който се реализира, е около 50 млн. EUR.
(160)
От горепосоченото следва, че извън случая на вина при управлението, който ще бъде разгледан в съображения 161-164, изключително ограничените случаи на фиктивност на правосубектността на юридическо лице на дъщерното дружество или на смесването на имуществата на дъщерното дружество и дружеството майка, предвидени от съдебната практика за търсене на отговорност от дружеството майка във връзка с нейните дъщерни дружества, в конкретния случай ясно не са изпълнени. Следователно Комисията счита, че няма достатъчно условия за автоматично подвеждане под отговорност на публичноправната организация ФИП в случай на ликвидация на нейните дъщерни дружества Axens, Beicip-Franlab и Prosernat.
β) Отговорност за виновно управление на дъщерното дружество от дружеството майка
(161)
Отговорност от дружеството майка традиционно може да се търси за виновно упражняване на контрола върху дъщерното дружество (158). Когато първото е направило грешки по отношение на контрола, който то трябва да упражнява върху управлението на неговите дъщерни дружества „по-специално относно групи от дружества, съдебната практика разрешава търсенето на отговорност от дружеството майка“ (159). Доктрината възприема, че за виновно управление на дружеството майка, което е действало като фактически или по право ръководител на дъщерното дружество в затруднение, може да се търси отговорност (160) в случай на ликвидация. Всъщност може да се търси отговорност от дружеството майка в качеството му на съдружник на дъщерното дружество (161), ако може да му бъде вменена вина относно произхода на затрудненията, в които е изпаднало контролираното дружество (162).
(162)
Следователно в общия правен режим се предвижда отговорност на ръководителите към тяхното дружество, съдружници или кредитори (163). При наличието на група от дружества кредиторите на едно от дъщерните дружества, което е преустановило плащанията си, ще се опитат да докажат, че дружеството майка е притежавало качеството на ръководител - фактически или по право (164) - на дъщерното дружество. Следователно виновната отговорност на едно дружество майка по отношение на неговото дъщерно дружество е по-специално установена от правото за колективните процедури (165) и по-точно в рамките на предявяването на иск за търсене на отговорност за недостиг на активи (166), при условие че това дружество е действало като ръководител (167) на своето дъщерно дружество. Въпреки това, за да се търси виновна отговорност от дружеството майка, следва да се приведе доказателство за съществуването на вина и най-вече на причинна връзка между вината и понесената вреда вследствие на поведението на дъщерното дружество (168).
(163)
Във всички случаи от горепосоченото следва, че подобни търсения на отговорност не представляват в никакъв случай гаранционни искове, тъй като се основават винаги върху виновната отговорност на дружеството майка. Също така от подобни искове не би могло да се установи общ принцип на отговорност на дружеството майка във връзка с неговите дъщерни дружества, който би отрекъл принципа за ограничаване на отговорността на акционера до първоначалното му участие в акционерните дружества, извън хипотезите, при които тези акционерни дружества биха били фиктивни юридически лица или биха имали смесване на имущесвото с дружеството майка, хипотези, които могат да бъдат отхвърлени в конкретния случай.
(164)
В крайна сметка от съдебната практика на Касационния съд следва, че прибягването до принципа на виновна отговорност на дружеството майка при управлението на дъщерното дружество не наподобява в никакъв случай механизъм, който е равнозначен на гаранционен режим.
ii) Последните проекти за реформа на отговорността за вреди, причинени от другиго
(165)
При настоящото състояние на правото изглежда, в съответствие с заключенията на един неотдавнашен парламентарен информационен доклад (169), че „решенията, изведени от съдебната практика, подчертават препятствието, което юридическата правосубектност представлява в рамките на налагането на отговорността“ (170). (подчертаването е добавено).
(166)
На този етап това препятствие изглежда толкова непреодолимо, че неотдавна във Франция се породи дебат за реформа на Гражданския кодекс, която би разширила отговорността за вреди, причинени от другиго, към положения на икономическа зависимост (171) (по-специално за правоотношенията, в които се намират дъщерните дружества от една група спрямо тяхното дружество майка). Някои сдружения на потребителите (172), споменати в горепосочения парламентарен доклад, изглежда по-специално са обезпокоени, че чрез техниката на „учредяване на дъщерни дружества“ позволява, в случай на последващ спор, на някои субекти да използват правната разделеност на дружествата от групата, когато се търси отговорността на едно дъщерно дружество, когато при представянето на търговски оферти се изтъква имиджът на група от напълно интегрирани дружества, които предлагат съвкупност от услуги.
(167)
В член 1355 от предварителния проект Catala (173) неотдавна беше предложено да се създаде ново основание за търсене на отговорност за вреди, причинени от другиго, което би поставило под въпрос принципа за юридическа автономност на дъщерните дружества:
„Член 1355
Пълна е отговорността за вреди, причинени от тези, на които се определя начина на живот или чиято дейност се организира, ръководи или контролира в собствен интерес […]“
(168)
Предоставените от съставителите на този предварителен проект съображения изясняват предложените в текста нововъведения относно извъндоговорната отговорност за вреди, причинени от другиго. С приемането на текста би се добавило като допълнително основание „фактът, че е налице ръководене и организиране на дейността на другиго в собствен интерес на този, който упражнява този контрол“ (174), което би изменило коренно настоящото състояние на правото с оглед на това, че отговорността занапред би била строга: отговорността не би била „подчинена на доказването на вина на ръководителя, а на факт, въз основа на който би било възможно да се търси личната отговорност на прекия правонарушител, при условие, че той не е действал под чужд контрол“ (175).
(169)
В алинея 2 от член 1360 от предварителния проект този принцип се намалява в случая на отговорност на дружеството майка в една група от дружества по отношение на нейните дъщерни дружества:
„Член 1360
[…] По същия начин отговорност се носи от този, който упражнява контрол върху икономическата или стопанската дейност на професионална организация, намираща се в положение на зависимост, въпреки че действа за своя собствена сметка, когато увреденото лице докаже, че вредоносното събитие е във връзка с упражнявания контрол. Това по-специално е приложимо за дружествата майки за нанесените от техните дъщерни дружества вреди или за възложителите на концесии, за нанесените от техните концесионери вреди. (подчертаването е добавено)“.
(170)
От горепосоченото следва, че a contrario, при настоящото състояние на френското право подвеждането под отговорност на дружеството майка във връзка с неговото дъщерно дружество предполага ясно, както по-горе се посочва, да се докаже вината на първото за положението на второто.
(171)
Що се отнася до предвидимото развитие на френското законодателство, Комисията отчита факта, че започната по този въпрос реформа изглежда е изоставена. Всъщност в рамките на горепосочения парламентарен доклад работната група на законодателната комисия се обяви срещу „утвърждаването на съществуването на безвиновна отговорност в следствие на състояние на икономическа зависимост“ (Препоръка № 19). Реформа в този смисъл впрочем не изглежда вече да е на дневен ред: по-специално тя не е включена в проектозакон № 657 за реформа на гражданската отговорност (176), представен по време на редовната сесия 2009-2010 г. (заведен в деловодството на Сената на 9 юли 2010 г.).
(172)
В заключение, в противовес на отговорността на държавата при неизпълнение от страна на нейните публичноправни организации, която има характеристиките на гаранционен механизъм (по-специално) във връзка с нейния автоматичен характер, в настоящото състояние на френското право не съществува автоматично и по подразбиране търсене на отговорност от дружествата майки за действията на техните частноправни дъщерни дружества, намиращи се в режим на съдебна ликвидация.
Б. Кредиторите на дъщерните дружества на публичноправната организация ФИП не разполагат с каквато и да е гаранция по отношение на запазването на съществуването на тези дъщерни дружества и/или запазването на задължения им
(173)
Въз основа на горепосоченото Комисията е в състояние да заключи, че, ако в качеството им на акционерни дружества дъщерните дружества на публичноправната организация ФИП бъдат заличени след приключването на процедурата по ликвидация, техните права и задължения биха се заличили заедно с тях. При такива обстоятелства техният контролиращ акционер - публичноправната организация ФИП - би разполагал със сигурност с възможността да влее предварително капитали (177), за да се избегне тяхното заличаване и ликвидация. Подобно вливане на средства би подлежало на използване зазапазването на вземанията на трети лица по отношение на дъщерните дружества.
(174)
Въпреки това тогава би ставало въпрос за стратегически избор на публичноправната организация, а не за законово задължение, което автоматично би ѝ било наложено. Освен това за подобен избор би се приложило правото, регулиращо държавните помощи: в хипотезата, при която тази намеса с финансови средства не се оправдава от поведението на частния инвеститор в условията на пазарна икономика, тя би останала подчинена на предварителния контрол (и съгласие) на Европейската комисия след уведомление от френските власти.
(175)
По този начин Комисията е в състояние да заключи, че при процедура по ликвидация кредиторите на дъщерните дружества на публичноправната организация ФИП не разполагат с каквато и да е сигурност по отношение на изплащането на техните вземания.
В. Заключение за липсата на държавна гаранция, покриваща частноправните дъщерни дружества на публичноправната организация ФИП
(176)
Въз основа на горепосоченото Комисията е в състояние да заключи, че за разлика от кредиторите на публичноправната организация ФИП, кредиторите на частноправните дъщерни дружества от групата ФИП не разполагат с гаранция нито за изплащането на техните индивидуални вземания, нито за запазване на съществуването на тези акционерни дружества в случай на ликвидация. От това следва, че тези частноправни дъщерни дружества не се покриват от неограничена гаранция, от която публичноправната организация ФИП се ползва във връзка със статута си. Комисията основава своя анализ на факта, че кредиторите на частноправните дъщерни дружества на публичноправната организация ФИП:
-
продължават да подлежат на производствата за оздравяване и ликвидация на предприятията по общия правен режим;
-
при настоящото състояние на френското право не могат автоматично да подведат под отговорност контролиращия акционер на дъщерните дружества - публичноправната организация ФИП (и оттам, френската държава) във връзка с действията на тези дъщерни дружества; всъщност те трябва да докажат предварително, че поведението на публичноправната организация е виновно, което изключва, че подобно търсене на отговорност е автоматично и поради това може да се приравни към гаранционен механизъм.
(177)
Комисията подчертава, че е приела подобни решения за други случаи, за които тя е счела, че едно акционерно дружество, притежавано на 100 % от публичноправна организация или от самата държава, не се покрива от неограничена държавна гаранция, от която неговият акционер се ползва. Що се отнася до акционерните дружества, които държавата притежава пряко, Комисията е счела още през 2003 г. по делото EDF (178), че преобразуването на EPIC в акционерно дружество по общия правен режим и следователно прилагането към него на общия правен режим за несъстоятелността има за последица премахването на гаранцията, от която предприятието се е ползвало до този момент. Неотдавна тази теза се потвърди, когато самата La Poste бе преобразувана в акционерно дружество (179), притежавано на 100 % от държавата. Що се отнася до акционерните дружества, притежавани на 100 % от публичноправни организации, Комисията призна в горепосоченото решение относно учредяването на La Banque Postale, че юридическият статут на такова дъщерно акционерно дружество, притежавано изцяло от публичноправна организация (в случая от La Poste, която по това време е имала публичноправен статут, приравним на EPIC) би позволил сам по себе си да се изключи наличието на неограничена гаранция на ниво La Banque Postale (180).
7.1.2 СТОПАНСКА СЪЩНОСТ НА ДЕЙНОСТИТЕ, ИЗВЪРШВАНИ ОТ ПУБЛИЧНОПРАВНАТА ОРГАНИЗАЦИЯ ФИП, ПОКРИТИ С НЕОГРАНИЧЕНА ГАРАНЦИЯ
(178)
Както Комисията посочи в предходните си решения относно публичноправната организация ФИП (181), по силата на разпоредбите на устава си публичноправната организация ФИП изпълнява три функции:
-
функция за научноизследователска и развойна дейност в областите на проучвания на нефтени и газови залежи, технологии на рафиниране и преработка на нефта;
-
функция за обучение на инженери и техници;
-
функция за информация и документация за секторите.
(179)
Френските власти, както е посочено в съображение 31, считат, че публичноправната организация ФИП е научноизследователска организация, която изпълнява тройна функция от общ интерес (научноизследователска дейност, обучение и документация).
(180)
Комисията счита също, че спрямо функциите, които са ѝ поверени, публичноправната организация ФИП може да се определи като „научноизследователска организация“ по смисъла на точка 2.2 от Рамката на Общността за държавна помощ за научни изследвания, развитие и иновации (182) (наричано по-нататък „рамката за НИРИ“): нейната основна цел е да осъществява фундаментални научни изследвания (183), индустриални научни изследвания (184) или експериментално развитие (185) и да разпространява резултатите от тях посредством обучение, публикуване или трансфер на технологии.
(181)
В съответствие със съдебната практика на Съда (186) публичното финансиране на осъществяваните от научноизследователска организация дейности (включително и тяхното покритие от неограничена държавна гаранция) може (187) да има за последица отпускането на държавна гаранция, доколкото въпросната организация упражнява икономическа дейност, т.е. дейност, която се състои в предлагането на стоки или услуги на даден пазар (188) независимо от нейния правен статут или начин на финансиране.
(182)
По-специално, що се отнася до стопанската (или нестопанската) същност на осъществяваните от научноизследователските организации дейности, Комисията уточни по време на практиката си по взимане на решения (189) това, което тя счита за уместно за едната или другата категория.
(183)
Що се отнася до основните дейности на научноизследователските организации Комисията счита, че те представляват по принцип дейности с нестопански характер, по-специално:
-
обучение за по-големи и по-квалифицирани човешки ресурси;
-
провеждане на независими ИРД за повече знания и по-добро разбиране, включително съвместни ИРД;
-
разпространение на научноизследователските резултати.
(184)
Освен това Комисията счита, че дейностите по трансфер на технологии (отдаване на лицензи, създаване на производни продукти и други форми за управление на знанията, създадени от научноизследователската организация), са нестопански, ако тези дейности са от „вътрешен характер“ (190) и всички приходи от тези дейности се реинвестират в основните дейности на научноизследователската организация.
(185)
За сметка на това Комисията счита, че извършваните научни изследвания по договор с индустриални предприятия, наемът на научноизследователска инфраструктура и консултантската дейност (191) попадат в сферата на стопанската дейност.
(186)
В конкретния случай неограничената държавна гаранция, предоставена на публичноправната организация ФИП поради нейния статут EPIC, покрива едновременно нестопански дейности (което само по себе си не представлява проблем по отношение на правото в областта държавната помощ) и нейните стопански дейности, които са два вида.
(187)
Що се отнася до първия вид стопански дейности, въпреки че считат, както е посочено в съображение 31, че дейностите, които публичноправната организация ФИП извършва, са в по-голямата си част нестопански, френските власти признаха в писмата си от 13 януари и 16 юли 2010 г., че извън изключителното поле на дейност на нейните дъщерни дружества, публичноправната организация ФИП осъществява предоставяне на услуги, които се състоят основно в отдаване под наем на оборудване и помещения, предоставяне на персонал, предоставяне на юридически услуги в полза на дъщерните дружества, както и извършване на научни изследвания въз основа на договори за сметка на трети лица или за сметка на нейните дъщерни дружества. Както се посочва в съображение 185, подобни дейности имат стопански характер по смисъла, който Комисията обичайно влага в това.
(188)
Що се отнася до втория вид стопански дейности - дейностите по трансфер на технологии, даването на лицензи, създаването на производни продукти или други форми за управление на знанията, създадени от научноизследователската организация, представляват по принцип, както е припомнено в съображение 184, нестопански дейности, ако те се осъществяват в самата организацията и ако приходите, които те генерират, се инвестират изцяло в научни изследвания в публичния сектор. В конкретния случай въпреки това, както Комисията заключи в горепосоченото решение C 51/2005, много от специфичните връзки, които публичноправната организация ФИП и някои от нейните частноправни дъщерни дружества поддържат, са такива, че „[…] някои дейности на публичноправната организация ФИП произхождат от областта на нестопанската му дейност, доколкото те дават възможност за ползване с търговска цел от неговите дъщерни дружества“ (192). Всъщност Комисията заключи, че съответните дъщерни дружества не могат да се разглеждат като оператори, които са независими от своето дружество майка, дотолкова доколкото дейността им се интегрира в стратегията за развитие на публичноправната организация ФИП, доколкото последната упражнява контрол, който е не само юридически, но и de facto, доколкото сключените изключителни споразумения свидетелстват за голяма икономическа интеграция и доколкото публичноправната организация ФИП и засегнатите дъщерни дружества имат общ имидж пред операторите от съответните сектори. Дейностите по трансфер на технологии, по-специално тези, резултат от промишлени изследвания, (193) между публичноправната организация ФИП и нейните дъщерни дружества Axens, Beicip-Franlab и Prosernat трябва следователно да бъдат определени като стопански дейности по смисъла на конкурентното право.
7.1.3 ОБХВАТ НА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ
(189)
От част 7.1.1 следва, че единствено осъществяваните пряко от публичноправната организация ФИП дейности се покриват от държавна гаранция, за разлика от извършваните от нейните частноправни дъщерни дружества дейности, които не попадат в обхвата на гаранцията.
(190)
Освен това измежду извършаваните пряко от публичноправната организация ФИП дейности, единствено покритието от държавна гаранция на тези, които са от стопанско естество, евентуално представлява държавна помощ, ако останалите условия, предвидени в член 107, параграф 1 от ДФЕС, също са изпълнени.
(191)
На последно място, от част 7.1.2 следва, че тези стопански дейности се ограничават от една страна до научноизследователската дейност, осъществявана по договор от публичноправната организация ФИП, и от друга страна до дейностите по трансфер на технологии в изключителните области на дейност на дъщерните дружества Axens, Prosernat и Beicip-Franlab, както и до дейностите по отдаване под наем на инфраструктура, предоставяне на персонал и юридически услуги.
7.1.4 НАЛИЧИЕ НА ИЗБИРАТЕЛНО ПРЕДИМСТВО ЗА ГРУПАТА ФИП
(192)
За да анализира евентуалните предимства, които групата ФИП би могла да получи от неограничената държавна гаранция, предоставена на нейното дружество майка - публичноправната организация ФИП във връзка с нейния статут EPIC, Комисията ще използва двустепенна методология при своя анализ: първоначално тя ще проучи евентуалните предимства, възникнали на равнище дружество майка (7.1.4.1), преди да анализира тези, които потенциално се прехвърлят на нейните дъщерни дружества (7.1.4.2).
7.1.4.1 Възникнали предимства на равнището на публичноправната организация ФИП
(193)
В горепосоченото решение за откриване на процедурата, съгласно точка 2.1.3 от горепосоченото известие относно гаранциите, Комисията посочи, че счита, че публичноправната организация ФИП би могла да извлече предимство от своя статут EPIC главно чрез по-благоприятните условия за финансиране (194) на капиталовите пазари, предимство, което е резултат от неприложимостта на производството за оздравяване и съдебна ликвидация съгласно общото право спрямо юридически лица на публичното право. Освен това в случай на неизпълнение от страна на публичноправната организация, Комисията отбеляза, че държавната гаранция се отнася за всички дългове на публичноправната организация ФИП, които, както се посочва в съображение 71 от решението за откриване, „могат да бъдат не само финансови, но също така търговски и даже от друго естество“, по-специално вземанията на доставчиците (чиито фактури евентуалноне са били платени) или на клиентите (за които услугите евентуално не са били извършени).
(194)
След приключване на задълбоченото проучване на въпросната мярка, Комисията счита също така, че е уместно да се анализира съществуването на евентуално предимство за публичноправната организация ФИП на ниво отношенията ѝ с банковите и финансовите институции (A), доставчиците (Б) и клиентите ѝ (В).
A. Липса на предимство на ниво отношения с банковите и финансовите институции
(195)
В горепосоченото решение за откриване на процедурата, въпреки че Комисията признава, че публичноправната организация ФИП не е обект на финансов рейтинг от външна агенция за финансов рейтинг (195), тя отчита, че отпуснатото на публичноправната организация ФИП финансиране задължително е обект на оценка от страна на кредиторите за риска от неизпълнение (196). Считайки, че публичноправната организация ФИП „прибягва до кредитния пазар, за да финансира своите задължения“, тя посочва, че не може да изключи на етапа на предварителното проучване, че публичноправната организация ФИП може да се ползва от икономическо предимство, свързано с вземането предвид при оценката на финансовите пазари на ролята, която държавата изпълнява като кредитор от последна инстанция по отношение на дълговете на публичноправната организация ФИП.
(196)
След края на задълбоченото проучване Комисията отчита предадените от Франция елементи, посочени в съображение 64 отг, които са обобщени в таблица 1, поместена в настоящото съображение (в която съкращението „K EUR“ означава „хил. EUR“).
Таблица 1
Задължения на публичноправната организация ФИП за периода 2005-2010 г.
Образувание:
IFP
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
2010
в K EUR
в K EUR
в K EUR
в K EUR
в K EUR
в K EUR
Заеми и задължения към кредитни институцииt (197)
Срок на падеж до една година (1)
[…] (197)
[…] (197)
[…] (197)
[…] (197)
[…] (197)
[…] (197)
Срок на падеж след повече от една година
[…] (197)
[…] (197)
[…] (197)
[…] (197)
[…] (197)
[…] (197) г.
(1) от които текущи банкови заеми и кредитни банкови салда
[…] (197)
[…] (197)
[…] (197)
[…] (197)
[…] (197)
[…] (197)
Лихвени проценти на заемите и натрупани дългове към кредитни институции:
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
Лихвен процент + марж
Лихвен процент + марж
Лихвен процент + марж
Лихвен процент + марж
Лихвен процент + марж
Лихвен процент + марж
Заеми в средносрочен и дългосрочен план
[…] (197)
[…] (197)
[…] (197)
[…] (197)
[…] (197)
[…] (197)
[…] (197)
Банкови заеми и кредитни линии Краткосрочен план
[Банка№ 1] (198)
EONIA + […] (197)
EONIA + […] (197)
[Банка № 2] (198)
EONIA + […] (197)
EONIA + […] (197)
[Банка № 3] (198)
EONIA + […] (197)
[Банка № 4] (198)
EONIA + […] (197)
(197)
От тези данни следва, че, що се отнася до падежите след повече от една година, публичноправната организация ФИП не е прибягвала до заем от кредитни институции от промяната на статута си насам, т.е. за периода 2006-2009 г., за който има данни. За същия период след промяната на статута, публичноправната организация ФИП е прибягнала само един път до заем, през 2009 г., чийто падеж е до една година и с незначителен размер от […] (*) ЕUR. Освен това се налага изводът, че прилаганият от [Банка № 3] лихвен процент (**) (EONIA + […] (*) %) е с […] (*) процентни пункта по-висок (при равни други условия), отколкото договорения лихвен процент от публичноправната организация ФИП през 2005 г. с [Банка № 1] (**) (EONIA + […] (*) %), когато ФИП е била все още юридическо лице на частното право и следователно все още не е била покрита от държавна гаранция, от която се възползва понастоящем поради статута си на публичноправна организация.
(198)
Що се отнася по-специално до 2010 година френските власти уточниха, че публичноправната организация ФИП е получила четири предложения за кредитни линии от […] (*) EUR, чиито годишни лихвени проценти варират между EONIA + […] (*) към [Банка № 4] (**) (и такса ангажимент от […] (*) %, т.е. […] (*) EUR) и EONIA + […] (*) % към [Банка № 3] (**) (и такса ангажимент от […] (*) %, т.е.[…] (*) EUR) или към [Банка № 1] (**) (и такса ангажимент от […] (*) %, т.е. […] (*) EUR). Публичноправната организация ФИП също така получава друго „спот“ предложение от [Банка № 3] (**) (в зависимост от избрания срок на теглене), за лихвен процент, равен на EURIBOR + […] (*) %. Комисията отчита факта, че тези лихвени проценти са еквивалентни на тези, които публичноправната организация ФИП е договаряла преди промяната на статута си през 2006 г., когато все още е била юридическо лице на частното право, което не е било покрито от държавна гаранция.
(199)
С оглед на гореизложеното Комисията признава, че за периода между промяната на статута ѝ и 2010 г. публичноправната организация ФИП не е извлякла реално икономическо предимство от своя статут EPIC при отношенията си с банковите и финансовите институции. С други думи изглежда, че потенциалното предимство, което предприятието е можело да извлече от неограничената гаранция под формата на по-благоприятен лихвен процент по заем, отколкото при пазарни условия, не е могло да се реализира през същия този период.
(200)
Подобно заключение важи единствено за минали периоди, тъй като Комисията не може да предполага бъдещото поведение на пазарните оператори, нито развитието на тяхното възприемане на влиянието на държавната гаранция върху риска от неизпълнение от страна на публичноправната организация ФИП. Също така в рамките на годишните доклади, които френските власти ще бъдат приканени да представят на Комисията за в бъдеще, ще бъде уместно френските власти да предоставят информация за нивата и условията на задлъжнялост на публичноправната организация ФИП, и да докажат, че тези заеми са съобразени с пазарните условия, или да добавят брутния еквивалент на съответната помощ при оценката на максималните размери на последиците от гаранцията в съответствие с методология, аналогична на тази, описана в Таблица 6, поместена в съображение 300.
(201)
На последно място Комисията отчита предложението на френските власти, с което се цели включването за всяка операция в договора за финансиране (за всеки инструмент обхванат от договор), на следната писмена бележка:
„Емисията/програмата/заемът не се ползват от никаква, пряка или косвена, гаранция, от страна на държавата. При изпадане в неплатежоспособност държавата не може да бъде задължена да замести финансово ФИП за изплащане на дълга.“
(202)
В този контекст, това задължение, комбинирано с останалите задължения на Франция, дори ако то само по себе си не позволява да се реши въпросът за наличието на гаранция, ще позволи, при необходимост, да се приложи изключението за поетия риск и значително да се ограничат евентуалните негативни последици от гаранцията.
Б. Предимство на ниво отношения с доставчиците
(203)
По отношение на доставчиците, противно на това, което френските власти посочват (вж. съображение 65), не е достатъчно публичноправната организация ФИП да е обвързана чрез правото на Европейския съюз или националното право със задължение за провеждане на търг, за да се избегне всяко предимство, произтичащо от нейния статут EPIC: в рамките на организираните обществени поръчки всеки кандидат-доставчик може да предвиди невъзможността за несъстоятелност на публичноправната организация ФИП, когато той отговаря на покана за подаване на оферти. Уместно е също така по отношение на обществените поръчки да се разграничи понижаването на цените, свързано с повишаването на ефикасността, което е възможно поради конкуренцията между оферентите в рамките на покана за подаване на оферти - това представлява, както Комисията посочи в цитирания от френските власти доклад, истинска „социална полза“ - а понижаването на цените, което произтича от по-благоприятната оценка от ФИПдоговарящите се на риска от неизпълнение на едно юридическо лице, за което те знаят, че е защитено от риск от съдебна ликвидация поради статута си на публичноправна организация. Тези два фактора, макар че и двата целят понижаването на цените на обществените поръчки, са различни по своята същност, така че няма възможност Комисията да отдаде последиците от втория фактор на тези от първия.
(204)
За да се оцени понижаването на цените, произтичащо от по-благоприятната оценка на риска от неизпълнение, Комисията възнамерява да се позове на цената на покритието на съответния риск. Всъщност при липсата на държавна гаранция един доставчик на публичноправната организация ФИП, който желае да се ползва от подобна гаранция (т.е. да се защити изцяло срещу риска от неизпълнение на своя възложител), би могъл да прибегне до услугите на една специализирана кредитна или застрахователна организация. По-специално подобно поемане на риска от неизпълнение се предлага обичайно от специализираните във факторинга (199) дружества.
(205)
Комисията отбелязва, че заплащането на подобна услуга за факторинг се състои от два елемента:
а)
Такса за финансиране (или дължими лихви), изчислена prorata temporis за покриването на предвиденото финансиране на договорения за доставчика аванс и която е по-специално функция от лихвения процент в сила към момента на цесията на вземанията.
б)
Самата такса за факторинг, варираща (200) между 0,7 % и 2,5 % от поверения оборот със среден лихвен процент от 1,5 %, изчислена върху размера на прехвърлените вземания за изплащане на услугите по управление на счетоводството, за погасяване и гаранция за добро изпълнение.
(206)
В писмото си от 26 ноември 2010 г. френските власти посочиха, че според тях съображенията на Комисията относно ролята на факторинга се основават на една непълна оценка на основанията, поради които едно предприятие може да прибегне до този вид услуга. Френските власти със сигурност признават, че дружествата за факторинг могат да осигурят три услуги: авансови парични плащания, за погасяване и за обезпечаване на вземанията, но уточняват, че те могат да предложат тези услуги в пакет или разделно. Въз основа на едно изследване, осъществено през 2009 г. от Banque de France (201), те добавят, че измежду тези различни услуги, делегираното управление (т.е. операция по финансиране без погасяване на вземанията) би станало преобладаващо при факторинговото предложение, така че прибягването до факторинг би се ограничило все по-често до обикновена финансова операция за доставчика. Комисията отчита тази бележка.
(207)
Освен това френските власти съобщиха размера на осъществените от публичноправната организация ФИП плащания за факторинг (202) от 2004 г. насам (изплащане на средствата, необходими за двата вида дейност: стопански и нестопански):
Таблица 2
Прибягване до факторинг за доставчиците на публичноправната организация ФИП за периода 2004-2010 г.
Година
Брой на съответните доставчици
Плащания за факторинг
(в EUR)
Брой на съответните фактури
2004
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
2005
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
2006
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
2007
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
2008
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
2009
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
2010 (203)
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
За целия период
(2004-2010 г.)
[…] (*)
[…] (*)
(208)
Френските власти установяват, че от промяната на статута ѝ през 2006 г., осъществяваните от публичноправната организация ФИП плащания за факторинг са се увеличили. Оттук те заключават, че това развитие би оборило обосновката на Комисията относно възприемането на риска от неизпълнение на EPIC от трети лица. Те считат, че ако публичноправната организация ФИП се беше ползвала след 2006 г. от гаранция от държавата за своя риск от неизпълнение, прибягването до услугите за факторинг щеше да се извършва по-рядко след тази дата и дори щеше изцяло да изчезне.
(209)
Доколкото, както самите френските власти посочват в съображение 206, прибягването до факторинг е все повече свързано с нуждата от средства в аванс (нарастване на услугата за делегирано управление) и все по-малко свързано с поемането на риска от неплащане (намаляване на услугата по погасяване, финансиране и гарантиране) и доколкото, в счетоводството на публичноправната организация ФИП не е възможно да се разграничи прибягването на неговите доставчици до факторинг по видове услуги, Комисията счита, в противовес на това, че установеното от публичноправната организация ФИП развитие не дава основание да се обезсили нейната обосновка и още по-малко да се докаже, че доставчиците на публичноправната организация ФИП са установили повишаване на риска от неизпълнение на последната след промяната на статута ѝ.
(210)
Комисията признава, че не е в състояние да предостави точна стойност на размера на премията, която е необходима за обезпечаването на доставчиците за риска от неизпълнение на публичноправната организация ФИП, ако тя не се ползва вече от държавна гаранция. Въпреки това Комисията отбелязва, че доколкото таксата за факторинг, посочена в съображение 205.б.), в действителност покрива три различни услуги (погасяване, финансиране и гаранция срещу риск от неплащане), посоченият максимален размер от 2,5 % от обезпечения оборот представлява във всички случаи увеличение на премията, което би било необходимо, за да се обезпечи единствено риска от неизпълнение.
(211)
Във всички случаи френските власти си запазват възможността да представят по-точна методология за оценка на предоставеното от гаранцията на публичноправната организация предимство в отношенията ѝ с доставчиците. Базирана на една икономическа експертиза, обсъждана от всички страни в рамките на разследването, тази методология може при необходимост да бъде обект на положително решение на Комисията и да се използва от Франция за изпълнение на задълженията за предоставяне на информация, определени в разпоредбите на настоящото решение.
(212)
Що се отнася до въпросните суми френските власти посочиха в писмото си от 26 ноември 2010 г., че цената за придобиване на тези стоки и услуги участва пряко в оценъчната ставка за персонала, участващ в съответните дейности по придобиване на тези стоки и услуги (204). Освен това, що се отнася до дейностите по осчетоводяване на командированите служители и тези на щат, те не водят до никакъв специфичен разход, тъй като съвкупността от понесените разходи е вече интегрирана в структурните разходи на организацията.
(213)
На последно място, що се отнася до стоките и услугите, придобити единствено с цел осъществяване на стопански дейности, годишният среден размер на тези доставки представлява според френските власти само малка част (205) от средния годишен оборот, който публичноправната организация ФИП реализира. За научните изследвания по договор, въз основа на събраната от публичноправната организация ФИП информация посредством системата ѝ за аналитично счетоводство, средният годишен размер на доставките, които публичноправната организация ФИП е получила, за предоставянето на своите услуги в периода 2006-2009 година, възлиза на […] (*) EUR годишно.
(214)
Комисията счита, че за упражняване на своята стопанска дейност публичноправната организация ФИП се е ползвала от реално икономическо предимство, състоящо се в понижаване на практикуваните от неговите доставчици цени и произтичащо от една по-благоприятна оценка от последните на риска от неизпълнение на предприятието. Без да е в състояние да определи ясно точния размер на това предимство, Комисията счита, че при всички положение то не може да надвиши сума от порядъка на […] (*) EUR годишно (206), средно за разглеждания период (2006-2009 г.).
(215)
На последно място Комисията отбелязва, че подобно предимство в отношенията, които публичноправната организация поддържа със своите доставчици, е избирателно доколкото нейните конкуренти, които продължават да подлежат на съдебните производства по оздравяване и ликвидация по общия правен режим, не се ползват от подобна гаранция, отпусната от държавата и неразделно свързана със статута на публичноправната организация ФИП.
B. Предимство на ниво отношения с клиентите
(216)
Що се отнася до научноизследователските услуги, които публичноправната организация ФИП предоставя, Комисията отчита съображенията на дружеството UOP Limited, когато то посочва, че в областта на лицензиране на технологии, област, която по своето естество е рискова, приобретателите са особено чувствителни по отношение на гаранциите, които техните доставчици са в състояние да им предоставят относно обезпечаване както на договорната, така и на извъндоговорната отговорност.
(217)
Въпреки това що се отнася до извъндоговорната отговорност френските власти уточниха в писмото си от 13 януари 2010 г., че юридическите лица на частното право и публичноправните организации подлежат без разлика във Франция на общия правен режим (член 1382 от Гражданския кодекс, който по-специално се отнася до режима на виновната отговорност (207)). Те добавиха, че дейностите на публичноправната организация ФИП притежават особени характеристики по отношение на това, че те включват използването на лабораторни инструменти и на запалими, взривни и отровни продукти, които са потенциални източници на голям „промишлен“ риск (208) по смисъла, който застрахователите обичайно влагат в този термин. Вследствие на това, публичноправната организация ФИП е сключила различни застрахователни договори за обезпечаване не само на класическите рискове (гражданска отговорност), но също така и на специфични рискове като рисковете, свързани с йонизиращи източници, или също така рискове, свързани с повреждане на машините в близост до петролни кладенци. Що се отнася до покритието на нейната гражданската отговорност, застрахователният договор на публичноправната организация ФИП покрива четири риска: отговорност за разработване на нефтени находища, отговорност след доставка, професионална отговорност и екологичните щети.
(218)
От горепосоченото следва, че публичноправната организация ФИП по никакъв начин не се е освободила от своята извъндоговорна отговорност по отношение на държавата, приемайки риска от задействане на гаранцията, от която тя се ползва поради статута си EPIC в случай на възникване на произшествие, дори напротив, тя е сключила необходимите застрахователни договори за покритие на този риск при пазарни условия.
(219)
Що се отнася до договорната отговорност, от предоставената от френските власти информация в отговор на съображенията на дружеството UOP Limited, по-специално на включените в съображение 91, следва, че в областта на предоставянето на услуги отговорността на публичноправната организация ФИП спрямо клиентите ѝ (независимо дали става въпрос за нейните собствени дъщерни дружества или трети лица) „се ограничава до […] (*) % от реално полученото възнаграждение с таван, който евентуално може да стигне […] (*) % според случая“, по такъв начин, че ако клиентът счита, че в осъществената от публичноправната организация ФИП дейност има грешки, последната в никакъв случай няма да бъде задължена повторно да извършва дейността без ограничение. Освен това Комисията отчита забележката на френските власти, които установяват, че във връзка с принципа на ненатрупване на отговорностите, една страна по договор не може да се позове на извъндоговорна отговорност, за да търси обезщетение за нанесените вреди по силата на договорното правоотношение (209).
(220)
Остава обаче фактът, че, като се има предвид предоставената от държавата на публичноправната организация ФИП гаранция, нейните клиенти са сигурни, че тя никога няма да изпадне в положение на съдебна ликвидация и следователно винаги ще бъде в състояние да изпълнява своите договорни задължения или ако евентуално тя не направи това, клиентите ѝ ще бъдат сигурни, че ще получат обезщетение за това неизпълнение.
(221)
Следвайки обосновката, която изложи в съображение 204 и следващи, касаещи отношенията с доставчиците, Комисията счита, че при липсата на държавна гаранция един клиент, който би имал желание да се ползва от същото ниво на защита, би бил принуден да договори с финансов посредник (например банкова институция или застрахователна компания) гаранция за добро изпълнение (на английски език „performance bond“), за да бъде сигурен за развитието на договора, с който е обвързан с публичноправната организация ФИП. Целта на подобна закрила би била да се гарантира на този клиент парична компенсация при нанесени вреди във връзка с неизпълнение (изцяло или частично) на договора.
(222)
По тази точка Комисията отчита, че Франция признава, с някои резерви, и по начина, по който това е посочено в съображение 66, че „единствената предполагаема последица за публичноправната организация ФИП, която би могла да се установи, се състои в облекчение на разходите поради липсата на поети гаранции за добро изпълнение“. Френските власти следователно заключават, без допълнителни уточнения, че въз основа на „обичайно изискваните суми от банките и застрахователните дружества за предоставянето на този вид услуга, изглежда че резултатът от подобно облекчение представлява незначителна сума“.
(223)
Комисията преди всичко счита, че при определянето на стойността на гаранцията за добро изпълнение участват редица фактори, по-специално видът на договора и покритата стойност, използваният персонал, финансовото положение, рискът от неизпълнение и история на исковете срещу предприятието, чиято услуга е покрита, както и други чисто финансови елементи като възнагражденията или комисионните на посредниците. Въз основа на публично достъпната информация (210) Комисията счита, че прилаганият процент варира обикновено между 1 % и 5 % от покрития от гаранцията оборот.
(224)
Таксуването на покриването от специализираните посредници се основава на статистически методи, евентуално съобразени с вида риск, така че не е възможно да се установи a priori фиксиран процент за гаранцията за добро изпълнение. Крайната цена на гаранцията зависи in fine от предвидимия размер на евентуалните загуби и вероятността те да се настъпят. Следователно, докато гаранция за „отлично качество“ може да се предлага в някои сектори (например в секторите на общественото благоустройство и строителство или международната търговия), не изглежда възможно да се покрива нещо повече от „най-доброто усилие“, когато става въпрос за научноизследователски услуги, извършвани въз основа на договори, тъй като по своята същност ИРД е рискова област, в която приобретателят на дейности за научни изследвания няма никаква сигурност по отношение на факта дали те ще доведат или не до реални резултати. По този въпрос Комисията отбелязва, че гарантираната чрез договори стойност за клиентите на публичноправната организация ФИП, включително и нейните дъщерни дружества, се ограничава до цената на предоставяните научни изследвания.
(225)
Комисията признава, че не е в състояние да предостави точна оценка на размера на премията, която би била необходима за гарантирането на клиентите (включително и дъщерните дружества) на „най-добро усилие“ на публичноправната организация ФИП при предоставянето на научноизследователски услуги. Запитани по този въпрос френските власти посочиха в писмото си от 26 ноември 2010 г., че те също така не разполагат с данни по отношение на изискваните от пазара нива на премиите за покриване на специфичните рискове в областта на ИРД. Въпреки това Комисията счита, че премията, която ще се изисква от пазара за покриване на подобен риск (ограничен до „най-добри усилия“ в научноизследователска дейност и следователно по-малък от риска, който съпровожда „отличното качество“ при един договор) би трябвало логично да бъде по-нисък от максималните стойности, посочени в съображение 223. Също така Комисията счита, че максималният процент от 5 % от получения оборот от покритата с гаранция услуга представлява във всички случаи увеличаване на премията, която е необходима за покриването на подобен риск.
(226)
Що се отнася до размера на стопанските дейности, които могат да бъдат покрити от подобна гаранция, Комисията припомня, че тези дейности са два вида: от една страна, дейности по отдаване под наем на инфраструктурни обекти, предоставяне на изследователски персонал и юридически услуги, както и научноизследователски дейности по договори, осъществявани от публичноправната организация ФИП (както за сметка на трети лица, така и за сметка на нейните дъщерни дружества), и от друга страна, дейности по трансфер на технологии от публичноправната организация ФИП към нейните дъщерни дружества в изключителните сфери на дейност на Axens и Prosernat. Всъщност за извършваните от публичноправната организация ФИП дейности в изключителната сфера на дейност на нейното дъщерно дружество Beicip-Franlab (211) Комисията вече установи, че те се финансират изцяло от получените приходи от пазара на консултантски услуги по експлоатацията на нефтени находища и от договори за разработване на софтуер за нефтодобивната промишленост. В посоченото по-горе решение C 51/2005 Комисията установи липсата на вътрешногрупови прехвърляния на публично финансиране от публичноправната организация ФИП към нейното дъщерно дружество Beicip-Franlab, като търговските отношения между двете юридически лица се осъществяват при нормални пазарни условия. Тъй като възнагражденията, заплащани от Beicip-Franlab на публичноправната организация ФИП, покриват „в голяма степен“ (212) стойността на дейностите, извършвани от последната в изключителната област на нейното дъщерно дружество, Комисията е в състояние да заключи, че практикуваното таксуване е такова, че Beicip-Franlab би поело, каквото и да се случи, евентуалното допълнително въздействие на държавната гаранция върху разходите по изследователска дейност, поети от публичноправната организация ФИП. При тези условия покритието с държавна гаранция на търговските отношения между дъщерното дружество и нейното дружество майка по своята същност не може да предостави конкурентно предимство на дейностите, извършвани от публичноправната организация ФИП в изключителната област на научни изследвания на нейното дъщерно дружество Beicip-Franlab. Следователно тяхното евентуално покритие с държавна гаранция не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(227)
Що се отнася до дейностите от първия вид, извършвани от публичноправната организация ФИП както за сметка на трети лица, така и за сметка на нейните дъщерни дружества, френските власти посочиха в писмото си от 26 ноември 2010 г. размера на стопанските дейности, осъществени от публичноправната организация ФИП в периода 2006-2009 г. От тази информация следва, че годишният среден размер на научноизследователските услуги е от порядъка на […] (*) EUR, от които […] (*) EUR за сметка на трети лица и […] (*) EUR за сметка на дъщерните дружества.
(228)
Френските власти освен това предоставиха данни относно предоставените административни услуги от публичноправната организация ФИП на нейните дъщерни дружества през същия период. От тази информация следва, че от 2006 г. насам годишният среден размер, фактуриран от публичноправната организация ФИП на нейните дъщерни дружества, е от порядъка на […] (*) EUR за командированите служители и […] (*) EUR за разходите по разполагане (213).
(229)
Що се отнася до дейностите от втория вид, а именно дейностите по трансфер на технологии от публичноправната организация ФИП към нейните дъщерни дружества в изключителните сфери на дейност на Axens и на Prosernat, уместно е най-напред да се посочи, че в решение C 51/2005 вече се съдържаха сумите на дейностите за 2006 г:
а)
В изключителната област на Axens публичноправната организация ФИП реализира […] (*) EUR за проучвания за техническа осъществимост преди промишлените изследвания и […] (*) EUR за промишлени изследвания или общо стопанска дейност на стойност […] (*) EUR.
б)
В изключителната област на Prosernat публичноправната организация ФИП реализира […] (*) EUR за проучвания на техническата осъществимост и […] (*) EUR за промишлени изследвания или общо стопанска дейност на стойност […] (*) EUR.
в)
Следователно публичноправната организация ФИП реализира общо 56,4 млн. EUR от научноизследователски услуги в изключителните области на нейните дъщерни дружества (от които 7,4 млн. EUR за проучвания за техническа осъществимост и 49,0 млн. EUR за промишлени изследвания), докато размерът на собствените средства е само […] (*) EUR, така че Комисията прецени, че тези научноизследователски дейности са били субсидирани с публични средства със сумата от 11,3 млн. EUR (т.е. интензитет на помощта (214) от 20 %).
(230)
Що се отнася до следващите години, съгласно член 5, параграф 1 от горепосоченото решение C 51/2005 до датата на изтичане на изключителните споразумения Франция е задължена да „представи на Комисията подробен годишен доклад за проектите, водени от ФИП в изключителните области на Axens и Prosernat“. Информацията, която тези годишни доклади съдържат, позволява да се изчисли точно годишния размер на научноизследователските услуги, осъществени от публичноправната организация ФИП за сметка и в изключителната област на нейните дъщерни дружества.
(231)
Понастоящем Франция е предоставила на Комисията годишните доклади за 2007, 2008 и 2009 година. Като се имат предвид необходимите за обработка на счетоводните данни срокове, докладът за 2010 г. ще бъде предоставен в течение на 2011 г.
(232)
В изключителната област на дейност на Axens тези стопански дейности са обобщени за периода 2007-2009 г. в Таблица 3, която е поместена в настоящето съображение (в хил. EUR).
Таблица 3
Дейности на публичноправната организация ФИП в изключителните области на Axens за периода 2007-2009 г.
(в хил. EUR)
Общо
Общо разходи
Общо собствени средства
Публични средства (+) или печалба (-)
2007 г.
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
2008 г.
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
2009 г.
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
(233)
Следователно научноизследователските услуги, извършвани от публичноправната организация ФИП в изключителната област на Axens, са генерирали стопанска дейност на стойност […] (*) EUR през 2007 г., […] (*) EUR през 2008 г. и […] (*) EUR през 2009 г., която е сравнима с тази, която Комисията установи в Решение C 51/2005 за 2006 г. ([…] (*) EUR).
(234)
В изключителните области на Prosernat тези стопански дейности са обобщени за периода 2007-2009 г. в Таблица 4, която е поместена в настоящото съображение (в хил. EUR).
Таблица 4
Дейности на публичноправната организация ФИП в изключителните области на Prosernat за периода 2007-2009 г.
(в хил. EUR)
Общо
Общо разходи
Общо собствени средства
Публични средства (+) или печалба (-)
2007 г.
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
2008 г.
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
2009 г.
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
(235)
Изследователските услуги, предоставени от публичноправната организация ФИП в изключителната област на Prosernat, следователно са генерирали стопанска дейност на стойност […] (*) EUR през 2007 г., […] (*) EUR през 2008 г. и […] (*) EUR през 2009 г., сравнима с тази, която Комисията установи в Решение C 51/2005 за 2006 година ([…] (*) EUR).
(236)
Въз основа на гореизложеното Комисията счита, че за упражняването на своите стопански дейности публичноправната организация ФИП се е ползвала от действително икономическо предимство, състоящо се в липсата на изплащане на премия, съответстваща на гаранция за добро изпълнение, най-малкото за най-доброто усилие, което тя е могла да предложи на своите клиенти по отношение на научноизследователските дейности, включително и на нейните дъщерни дружества Axens и Prosernat в тяхните изключителни области. Като отчита спецификата на покрития риск и без да е по-специално в състояние да определи количествено стойност точния размер на това предимство, Комисията счита при всички положения, че той не може да надвиши, услуга по услуга, година по година, сумите, поместени в Таблица 5, която се съдържа в настоящото съображение (в която символът „EUR“ означава „EUR“, а символът „M EUR“ - „млн. EUR“):
Таблица 5
Максимални стойности на икономическото предимство, от което публичноправната организация ФИП се ползва в отношенията си със своите клиенти във връзка с неограничената гаранция за периода 2006- 2009 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
Научноизследователски услуги (извън изключителните области на дъщерните дружества)
Оборот
(в M EUR)
Максимум (215)
(зпремия за покриването)
Оборот
(в M EUR)
Максимум
(премия за покриването)
Оборот
(в M EUR)
Максимум
(премия за покриването)
Оборот
(в M EUR)
Максимум
(премия за покриването)
За сметка на дъщерните дружества
[…] (*)
[…] (*) EUR
[…] (*)
[…] (*) EUR
[…] (*)
[…] (*) EUR
[…] (*)
[…] (*) EUR
За сметка на трети лица
[…] (*)
[…] (*) EUR
[…] (*)
[…] (*) EUR
[…] (*)
[…] (*) EUR
[…] (*)
[…] (*) EUR
Административни услуги
Фактуриране за командирования персонал
[…] (*)
[…] (*) EUR
[…] (*)
[…] (*) EUR
[…] (*)
[…] (*) EUR
[…] (*)
[…] (*) EUR
Фактуриране на разходите по разполагане
[…] (*)
[…] (*) EUR
[…] (*)
[…] (*) EUR
[…] (*)
[…] (*) EUR
[…] (*)
[…] (*) EUR
Услуги в изключителната област на Axens
[…] (*)
[…] (*) M EUR
[…] (*)
[…] (*) M EUR
[…] (*)
[…] (*) M EUR
[…] (*)
[…] (*) M EUR
Услуги в изключителната област на Prosernat
[…] (*)
[…] (*) EUR
[…] (*)
[…] (*) EUR
[…] (*)
[…] (*) EUR
[…] (*)
[…] (*) EUR
Общо за дъщерните дружества
[…] (*)
[…] (*) M EUR
[…] (*)
[…] (*) M EUR
[…] (*)
[…] (*) M EUR
[…] (*)
[…] (*) M EUR
Общо за трети лица
[…] (*)
[…] (*) EUR
[…] (*)
[…] (*) EUR
[…] (*)
[…] (*) EUR
[…] (*)
[…] (*) EUR
(237)
При всички положения френските власти си запазват възможността да обявят по-точна методология за оценка на предоставеното от гаранцията на публичноправната организация предимство в отношенията ѝ с нейните клиенти. Основана на икономическа експертиза, разисквана от всички страни в рамките на разследването, тази методология ще може при необходимост да бъде обект на положително решение на Комисията и да бъде използвана от Франция за изпълнението на нейните задължения за информация, посочени в разпоредбите на настоящето решение.
(238)
На последно място Комисията отбелязва, че подобно предимство в отношенията, които публичноправната организация поддържа със своите клиенти, е избирателно, доколкото нейните конкуренти, които продължават да подлежат на съдебните производства по оздравяване и ликвидация по общия правен режим, не се ползват от подобна гаранция, отпусната от държавата и неразривно свързана със статута на публичноправна организация на публичноправната организация ФИП.
7.1.4.2 Предимства, прехвърлени на частноправните дъщерни дружества от групата ФИП
(239)
Що се отнася до дъщерните дружества на публичноправната организация ФИП, в решението за откриване Комисията посочи, че не може да изключи в рамките на предварителното разследване, че „всяко предимство, което би могло да произтече от качеството EPIC на публичноправната организация ФИП, по-специално като по-благоприятните условия за заем, би могло също така да се приложи и към трите дъщерни дружества“ (216).
(240)
В края на настоящето задълбочено проучване, поради причините, изброени в част 7.1.1.2, като се отчита липсата във френското право на обща отговорност на акционера във връзка с неговите дъщерни дружества в групите от дружества, няма причина да се счита, че публичноправната организация ФИП и следователно френската държава могат да бъдат отговорни за изплащането на вземанията на трети лица по отношение на стопанските дейности на Axens и Prosernat, в частност при хипотезата, при която тези последните биха били предмет на съдебна ликвидация.
(241)
Въпреки това е уместно да се отбележи, че въпреки че в горепосоченото решение N 531/2005 е счела, както е припомнено в съображение 177, че в качеството си на акционерно дружество La Banque Postale продължава да подлежи на общия правен режим в областта на оздравяването и съдебната ликвидация и следователно не се ползва, за своя собствена сметка, от неограничена държавна гаранция, Комисията също така е разглеждала въпроса за евентуално прехвърляне към дъщерното дружество на последиците от държавна гаранция, отпусната на нейния единствен акционер (217).
(242)
По-конкретно Комисията е счела (218), че организацията на функциониране на групата води до извода за взаимно проникване между акционера (La Poste) и дъщерното дружество (La Banque Postale), което се дължи на комбинирания ефект на: i) използването от дъщерното дружество на материални и човешки ресурси, осигурени от нейното дружество майка, и ii) възнаграждение за тези ресурси въз основа на разходите, извършени от дружеството майка, така че в случай на икономическо предимство, при което се понижават цените на La Poste, изплатеното възнаграждение от La Banque Postale на нейното дружество майка ще намалее съответно, водейки до прехвърляне (най-малкото частично) на това икономическо предимство към дъщерното дружество.
(243)
По същия начин в горепосоченото решение C 51/2005 Комисията е счела, че съществува известна порьозност, по-специално в избора на таксуване, практикуван от публичноправната организация ФИП за услугите, предоставяни на Axens и Prosernat в тяхната изключителна област, така че междугруповите търговски отношения не биха се подчинявали на пазарната логика, а откриват обратно възможността за кръстосано субсидиране на стопанските дейности на дъщерните дружества с публичните средства, предоставени на дружеството майка. Както е посочено в съображение 226, Комисията освен това заключи, че отношенията между публичноправната организация ФИП и нейното дъщерно дружество Beicip-Prosernat (219) се осъществяват при нормални пазарни условия.
(244)
В горепосоченото дело относно La Banque Postale, Комисията е счела за необходимо френските власти да поемат ангажименти, чрез които се позволява установяването на механизъм, който да неутрализира на ниво дъщерното дружество евентуално съществуващите предимства за дружеството майка. Що се отнася до условията за финансиране това задължение представлява „за всяка операция да се отбележи писмено в договора за финансиране (за всеки, обхванат от договора инструмент), че съгласно френското право (по-специално необходимостта от изрично законово разрешение за всяка гаранция), настоящата операция по финансиране няма да се ползва от никаква гаранция, от каквото и да е естество, пряка или непряка, от страна на държавата. Проспектът за емитиране на всяка операция ще трябва да направи обществено достояние тази договорна разпоредба.“ (220)
(245)
В конкретния случай френските власти са поели задължението по отношение на условията за заем на дъщерните дружества на публичноправната организация ФИП (Axens, Beicip-Franlab, Prosernat) да отбелязват писмено в договора за финансиране (за всеки, обхванат от договора инструмент) при всяка операция, че „съгласно френското право (по-специално нуждата от изрично законово разрешение за всяка гаранция), настоящата операция по финансиране няма да се ползва от никаква гаранция от каквото и да е естество, пряка или непряка, от страна на държавата“
(246)
Що се отнася до използването на човешки и материални ресурси от дъщерните дружества, предоставени от дружеството майка, както Комисията посочи това в горепосоченото решение C 51/2005 „ако има субсидиране на стопанските дейности, то произтича от равнището на възнагражденията, заплащани от съответните дъщерни дружества на дружеството майка и се отразява в счетоводството на ФИП“. (221) Впрочем при проучването на счетоводството на публичноправната организация ФИП единствените ценови елементи, които не бяха взети предвид от Комисията, за 2006 г. в горепосоченото решение C 51/2005, и за следващите години в годишните доклади, предоставени от френските власти, са тези, които се отнасят до покритието, като неограничена гаранция, на предоставените от публичноправната организация ФИП услуги на нейните дъщерни дружества. Премията, съответстваща на гаранцията за добро изпълнение или поне на най-доброто усилие, не е платена на държавата и не е могла също така да бъде калкулирана в предоставените на дъщерните дружества услуги.
(247)
Следователно има основание да се счита, че икономическото предимство, възникнало за публичноправната организация от законовата гаранция, е било прехвърлено към нейните частноправни дъщерни дружества Axens и Prosernat.
(248)
По отношение на съвместно подписаните договори от публичноправната организация ФИП и нейните дъщерни дружества Axens, Prosernat и Beicip-Franlab с общите доставчици, които Комисията посочи в решението за откриване и които дружеството UOP Limited също посочи в своите становища, както е посочено в съображение 73, тяхното съществуване със сигурност е било потвърдено от френските власти, но последните уточниха, че те се отнасят основно за областта на транспорта (въздушен и железопътен) за служебни придвижвания на персонал от отделните дружества. Комисията счита, че ако дъщерните дружества са могли да се ползват от по-благоприятни условия за покупка, предоставени на групата ФИП, което не е установено със сигурност по отношение на въпросните доставки, това би се основавало по-скоро на политика за отстъпка за количество, евентуално въведена от тези доставчици при групови покупки, отколкото да е евентуална последица от гаранцията. Във всички случаи дори и да се предположи, че представеният анализ в част 7.1.4.1, буква Б за публичноправната организация може да бъде приложен и за дъщерните дружества по отношение на получените заедно с публичноправната организация доставки и че тези дъщерни дружества се ползват от подобен механизъм на прехвърляне на предимството, от което се ползва публичноправната организация ФИП във връзка с гаранцията, като получават по-евтино тези услуги, сумите, за които става въпрос биха били толкова незначителни, че Комисията се съмнява, че те могат да имат характера на истинско икономическо предимство.
(249)
Следователно в съответствие със заключението в горепосоченото решение C 51/2005 единствените дейности, за които може да е налице предимство от покриването с държавна гаранция, отпусната на дружеството майка, от научноизследователските дейности, извършвани в изключителната област на дейност на дъщерните дружества, се ограничават до „принос на [публичноправната организация ФИП] в областите на дейност на Axens и Prosernat“ (222). По-конкретно, що се отнася до прехвърлените на Axens и на Prosernat предимства, без да бъде напълно в състояние да изрази количествено точния размер на това предимство, като отчита спецификата на покрития риск, Комисията счита, че при всички положения той не може да превиши, услуга по услуга, година по година, сумите, съдържащи се в Таблица 5, поместена в съображение 236.
(250)
Комисията счита, че подобно икономическо предимство, прехвърлено от публичноправната организация ФИП на нейните частноправни дъщерни дружества Axens и Prosernat, е избирателно, доколкото конкурентите на последните нямат достъп до технологиите и материалните и човешки ресурси на публичноправната организация ФИП при такива благоприятни условия.
7.1.5 НАРУШЕНИЕ НА КОНКУРЕНЦИЯТА И ЗАСЯГАНЕ НА ТЪРГОВИЯТА
(251)
Проучваната мярка може до доведе до намаляване на оперативните разходи на публичноправната организация ФИП за услугите, които тя предоставя на трети лица (научни изследвания по договор) и до намаляване на оперативните разходи на Axens и на Prosernat за услугите, които те получават от своето дружество майка (научни изследвания в тяхната изключителна област, научни изследвания по договор, предоставяне на персонал и оборудване, предоставяне на административни услуги), което има за последица да облагодетелства групата ФИП и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(252)
Тъй като пазарите, на които групата ФИП осъществява дейност, по-специално този за научни изследвания по договор, що се отнася пряко до публичноправната организация ФИП, пазарите на катализатори и технологии за рафиниращата и нефтохимическата промишленост, що се отнася до дъщерното дружество Axens и проучвания, услуги и оборудване в областта на преработката на газ и извличането на сярата, що се отнася до дъщерното дружество Prosernat, са широко отворени за търговия вътре в Европейския съюз, подобна мярка може да има неблагоприятни последици за конкурентните предприятия, които развиват или желаят да развият подобни стопански дейности на съответните пазари.
(253)
При тези условия наличието на неограничена държавна гаранция в полза на публичноправната организация ФИП може да наруши конкуренцията и да засегне търговията по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
7.1.6 ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО СЪЩНОСТТА НА МЯРКАТА ЗА ПОМОЩ
(254)
Законовата гаранция от страна на държавата в полза на публичноправната организация ФИП следователно води до прехвърляне на държавни средства, приписано на държавата, и нарушава или заплашва да наруши конкуренцията и търговията между държавите-членки, като облагодетелства групата ФИП.
(255)
Комисията заключава, че тази гаранция представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
7.2 НЕПРАВОМЕРНОСТ НА МЯРКАТА ЗА ПОМОЩ
(256)
Преди промяната на статута ѝ ФИП беше юридическо лице на частното право, учредено под формата на професионално учреждение по смисъла на акта, наречен Закон № 43-612 от 17 ноември 1943 г. за управление на професионалните интереси. По този повод ФИП подлежеше на производствата по общия правен режим в областта на съдебното оздравяване и ликвидация и не се ползваше от държавна гаранция, дължаща се на статута EPIC.
(257)
С декрет от дата 6 юли 2006 г., приет в допълнение на Закон № 2005-781 от 13 юли 2005 г., ФИП придобива статут EPIC на 7 юли 2006 г. Следователно въпросната мярка трябва да бъде определена като нова помощ по смисъла на член 1, точка в) от процедурния регламент.
(258)
В съответствие с член 2, точка 1 от процедурния регламент държавите членки имат задължение да уведомят своевременно „за всички планове за предоставяне на нова помощ“. Доколкото промяната на статута на публичноправната организация не е била официално обявена от Франция, а само отбелязана инцидентно в рамките на друга процедура и тъй като ефективното прилагане на мярката не е било подложено на условие за предварителното одобрение на Комисията, въпросната държавна помощ е била приведена в действие от френското правителство при нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС.
(259)
Следователно Комисията счита, че тази мярка представлява неправомерна помощ по смисъла на член 1, буква е) от процедурния правилник.
7.3 СЪВМЕСТИМОСТ НА МЯРКАТА ЗА ПОМОЩ
7.3.1 ПОМОЩ В ОБЛАСТТА НА НАУЧНИТЕ ИЗСЛЕДВАНИЯ ПО ДОГОВОР И ПРЕДОСТАВЯНЕТО НА УСЛУГИ ОТ ПУБЛИЧНОПРАВНАТА ОРГАНИЗАЦИЯ ФИП
(260)
Предоставянето на услуги се състои в отдаването под наем на инфраструктура за научни изследвания, предоставяне на персонал и на юридически услуги (за сметка на дъщерните дружества).
(261)
Предоставянето на научни изследвания по договор представлява като цяло за публичноправната организация ФИП оказване на помощ на даден клиент (трето лице или дъщерно дружество (223)), който желае да извърши научниизследвания, които позволяват да се разбере или овладее по-добре дадено научно или техническо явление (224). Искането може да бъде повече или по-малко конкретно и да остави на публичноправната организация ФИП по-тясно или по-широко поле за действие, като се започне от простото спазване на техническо задание, строго дефинирано от клиента, и се стигне до предоставяне на цялостна научноизследователска услуга, която включва и препоръки. […] (*) За всяко искане публичноправната организация ФИП изготвя технико-икономическо предложение, съпроводено от договорни условия за изпълнението, което става предмет на преговори с клиента. Френските власти доизясниха предоставянето на научни изследвания по договор и предоставянето на услуги от публичноправната организация ФИП в нейните три сфери на компетентност (CREP, CRRP, CRME).
(262)
На ниво CREP чрез услугите по-специално се цели утвърждаването и/или подобряването на развитите методологии, технологии и софтуер от научноизследователския център. Освен това, за да осъществи някои от своите услуги, CREP предоставя на своите промишлени партньори оборудване и изчислителни алгоритми, които са собственост на публичноправната организация ФИП, или тясно специализирани експертни становища, които не са на разположение в рамките на дадена търговска услуга, предоставена от частен оператор. Тези услуги могат да се класифицират в зависимост от следните категории:
а)
Услуги, свързани със специфично оборудване, което няма еквивалент или неговите еквиваленти са много малко в света (225);
б)
Тълкуване на случай, при който е необходимо използването на софтуер, разработен от публичноправната организация ФИП, който все още не е пуснат на пазара или чието използване в тази конкретен контекст изисква специфично експертно становище, за което се използват компетенциите на публичноправната организация ФИП (226);
в)
Използване на специален експертен опит на публичноправната организация ФИП (227);
г)
Използване на експертен опит по време на дадена разработка за валидиране на компетентността и на разработваните технологиите и методики (228).
(263)
На ниво CRRP научните изследвания по договор се състояха например в помощ за внедряването от чуждестранен университет (229) на дейности от специфичната компетентност на ФИП в областта на катализаторите, в дейностите относно „[…] (*) (230)“, за да се проучат явленията […] (*) или в проучване (231) на […] (*).
(264)
На ниво CRME научните изследвания по договор за сметка на автомобилните конструктори например се състояха в […] (*) от […] (*), от […] (*) и методика (232) на публичноправната организация ФИП, в проучване […] (*) (233) въз основа на научните изследвания на публичноправната организация ФИП […] (*) или изпитвания на […] (*) за […] (*), които публичноправната организация ФИП разработи (234).
(265)
От това описание следва, че научните изследвания по договор, извършвани от публичноправната организация ФИП за сметка на трети лица, имат за цел или провеждането на предходни на научноизследователската дейност проучвания за техническата осъществимост, или придобиването на нови познания и умения в сферите на компетентност на института, или използването на познанията и технологиите, разработени от публичноправната организация ФИП за получаването на нови продукти, процеси или услуги.
(266)
Френските власти предоставиха оценка на дейностите за научни изследвания по договор и на предоставените услуги за сметка на трети лица от публичноправната организация ФИП за периода 2004-2010 г. От предоставената информация следва, че изследователските услуги представляват годишно около[0-5] (**) % от общия бюджет на публичноправната организация ФИП (т.е. […] (*) EUR за услуги, като бюджетът е бил около 300 млн.EUR), така че тази стопанска дейност може да бъде определена като остатъчна сред дейностите на публичноправната организация.
7.3.1.1 Хипотеза на прехвърляне на държавната помощ към трети юридически лица или дъщерните дружества
(267)
В съответствие с точка 3.1.2 от рамката за НИРИ, когато изследователска организация с нестопанска цел упражнява по изключение стопански дейности като отдаване под наем на съоръжения, предоставяне на услуги в полза на предприятия или изпълнението на научноизследователски договори, държавното финансиране на тези стопански дейности означава обикновено държавна помощ. Все пак, ако е възможно да се докаже, че държавното финансиране е прехвърлено изцяло върху крайния бенефициер и че посредникът не е извлякъл никакво предимство от това, може да бъде счетено, че последният не се е ползвал от държавна помощ.
(268)
В конкретния случай, доколкото научноизследователска организация, каквато е публичноправната организация ФИП, ползваща се от неограничена държавна гаранция, упражнява дейности за научни изследвания по договор, е уместно да се счита, че тя се ползва от държавна помощ, освен ако се докаже, че чрез продажната цена на тези услуги е било осъществено прехвърляне на цялата държавна помощ върху нейните клиенти.
(269)
Тарифирането на научните изследвания по договор на публичноправната организация ФИП е установено въз основа на тяхната пълна себестойност (235), към която се прилага марж, чийто процент варира спрямо резултата от преговорите с клиента, посочени в съображение 261. Като се отчете това, единственият ценови елемент, който изглежда, че не е взет предвид от публичноправната организация съответства точно на премията за покритие на гаранцията за добро изпълнение (или най-доброто усилие) на публичноправната организация ФИП.
(270)
Що се отнася до осъществените от публичноправната организация ФИП научни изследвания по договор за сметка на нейните дъщерни дружества Axens и Prosernat, Комисията счита, че икономическото предимство, което произтича от гаранцията, може или да остане на равнището на публичноправната организация ФИП и при необходимост да бъде използвано по друг начин, или като се вземат под внимание връзките, които обединяват дъщерните дружества с тяхното дружество майка, да бъде прехвърлено на дъщерните дружества посредством тарифирането:
а)
в първия случай съвместимостта на помощта е описана в настоящата част.
б)
във втория случай Комисията препраща към анализа на съвместимостта, представен в част 7.3.2, който поради съображения за предпазливост ще включва сумите от значение при оценката на предимството, потенциално прехвърлено върху дъщерните дружества.
(271)
По същия начин, що се отнася до клиентите трети лица, ако може да се установи, че сума, съответстваща на този допълнителен разход, систематично е прехвърляна на трети лица чрез прилаганото тарифиране, тогава подробно проучване на прехвърлената помощ би било много вероятно да доведе до суми de minimis (236). В действителност от предоставената от френските власти информация следва, че по-голямата част от фактурираните услуги генерират оборот по-малък от […] (*) EUR (т.е. максимален размер за покритието на риска от неизпълнение от […] (*) EUR), а най-големият договор е само за […] (*) EUR (т.е. максимален размер за покритие на риска от неизпълнение от […] (*) EUR).
(272)
При все това не може да бъде изключено, че маржът, практикуван от публичноправната организация ФИП не е позволявал винаги да се прехвърли изцяло размерът на помощта върху клиента на научни изследвания по договор. В подобен случай неплащането на държавата на премията за гаранция за покритието на договорите за научни изследвания по договор, изпълнявани за трети лица би представлявало допълнително държавно финансиране, предоставено на публичноправната организация от държавата.
(273)
Съответните публични средства биха могли следователно да бъдат използвани за три цели:
а)
или за финансиране на нестопанските дейности на публичноправната организация, което не представлява държавна помощ.
б)
или за финансирането на други дейности за научни изследвания по договор за сметка на трети лица или дъщерни дружества. Тази хипотеза подробно е анализирана в част 7.3.1.2.
в)
или за финансирането на извършвани от публичноправната организация научни изследвания в изключителната област на дейност на нейните дъщерни дружества, което следователно би могло да се прибави към стойността на държавна помощ, вече прехвърлена на дъщерните дружества. Тази хипотеза подробно е анализирана в част 7.3.2.
7.3.1.2 Съвместимост на държавна гаранция, отпусната на научноизследователска организация за извършване на научни изследвания по договор и на допълнителни услуги към нейната основна дейност, състояща се в извършване на независими научни изследвания в публичния сектор
(274)
Преди да проучи особеностите на конкретния случай Комисията възнамерява да препотвърди принципното положение, което тя възприе при вземането на решения, според което една неограничена държавна гаранция, покриваща стопански дейности, представлява по принцип несъвместима държавна помощ (237). Като цяло Комисията счита, че неограничените гаранции в един икономически сектор, отворен за конкуренцията, са несъвместими с ДФЕС, по-специално тъй като с подобна гаранция държавата поема съвкупността от рискове, съпровождащи дадена стопанска дейност, без предприятието бенефициер да понесе цената на това покритие, и това води до появата на морален риск, който кара предприятието бенефициер, защитено от всякаква заплаха от несъстоятелност, да увеличи поемания риск, в сравнение със ситуацията, при която то би понесло изцяло отрицателните последици от своите действия. По силата на принципа на пропорционалност подобни неограничени гаранции най-често не могат да бъдат оправдани от икономически функции от общ интерес, доколкото се оказва невъзможно, в случая на неограничена гаранция, да се провери, че размерът на помощта не превишава нетните разходи за осигуряването на обществената услуга (238).
(275)
В конкретния случай е редно да се отчете, че френското законодателство е възложило на публичноправната организация ФИП задължения за обществена услуга, които се състоят в тройна функция за научноизследователска дейност, обучение и документация, които противно на услугите от общ икономически (239) интерес, не попадат в полето на стопанските дейности по смисъла на правото на Съюза. Покритието от държавна законова гаранция на нестопанските дейности не включва следователно никакво отпускане на държавна помощ. Впрочем основната дейност на публичноправната организация ФИП е нестопанска. Следователно влиянието на гаранцията, от която тя се ползва, се съсредоточава главно в нестопанските ѝ дейности, и не засяга допълнителните услуги за научни изследвания по договор и услугите, които извършва само по изключение.
(276)
Обратно, когато подобна гаранция покрива стопанските дейности на научноизследователските организации, например научни изследвания по договор или предоставянето на услуги, без да бъде обект на тарифиране на пазарна цена, чрез нея на научноизследователската организация се отпуска държавна помощ, която, както е обяснено по-горе, може да се прибави към публичното финансиране на нейните нестопански дейности от общ интерес (независими научни изследвания в публичния сектор) или към финансирането на нейните други външни стопански дейности и предоставяне на услуги или, на последно място, към финансирането на дейностите по трансфер на технологии към Axens и Prosernat (240).
(277)
За първите два случая при все това се налага изводът, че въпреки a priori неограничения характер на държавната гаранция по изключение е възможно да се приеме a posteriori за периода 2006-2009 г. максимума на брутния еквивалент на помощта като последица от тази гаранция (неизплатената премия за риска на държавата), чрез която се увеличиха (още повече, че бе запазена на равнището на публичноправната организация ФИП) публичните средства, изплатени вече от държавата на ФИП за покриването на нетните разходи за дейността ѝ в областта на независимите научни изследвания в публичния сектор и научните изследвания по договор или предоставянето на услуги.
(278)
По този въпрос Комисията държи да подчертае, че научните изследвания по договор и предоставянето на услуги, покрити от държавната гаранция, се ограничават при все това до „допълнителни“ към основната дейност дейности по независими научни изследвания в публичния сектор, т.е. стопански дейности, които:
а)
не засягат нормалното функциониране, независимостта или неутралността на научноизследователската организация;
б)
се предоставят при нормални пазарни условия и по-специално на пазарна цена или при липса на пазарна цена, на цена, която отразява целостта на разходите за тях (извън въздействието на гаранцията), увеличени с разумен марж;
в)
са обект на счетоводство, различно от това на дейностите за независими научни изследвания в публичния сектор, по-специално по отношение на съответните им разходи и финансиране;
г)
са неразривно свързани с основната дейност, състояща се от независими научни изследвания в публичния сектор, така че не е възможно те технически да бъдат отделени, по-специално поради използването на едни и същи инфраструктурни обекти, оборудване, материали или технологии или поради назначаването на служба на едни и същи изследователи, научни работници, инженери, проектанти или техници;
(279)
Тези допълнителни дейности могат да се състоят в изпълнението на договори за научни изследвания, предоставянето на експертни становища или технически или научни консултации, които включват при необходимост предоставянето на инфраструктурни обекти, на материално оборудване, на технологии с висока степен на иновация, финансирани или внедрени в рамките на, и необходими за провеждането на независими научни изследвания в публичния сектор, които нямат еквивалент или техните еквиваленти са много малко по света (241) извън предоставяните услуги от една или повече подобни научноизследователски организации, за чието използване се изисква експертното становище или уменията на изследователи, научни работници, инженери, проектанти или техници, назначени главно от научноизследователската организация, за да допринасят за нейните независими научни изследвания в публичния сектор.
(280)
Освен това тези услуги позволяват разпространението на научното познание между научни изследванията в публичния сектор и промишления сектор, като на предприятията клиенти се предлага възможността за достъп до оборудване за провеждане на опити, до технологии и до ноу-хауто на персонала на публичноправната организация ФИП, като на последната се позволява да акумулира натрупания нов опит на основа на резултатите от нейните оригинални разработки - източници за бъдещи подобрения на независимите ѝ научни изследвания в публичния сектор. Тези кръстосани въздействия в областта на научните познания са от взаимна полза за засегнатите различни участници и за Европейския съюз като цяло.
(281)
Както се посочва в съображение 266, предоставянето на научни изследвания по договор и услуги представлява само [0-5] (**) % от общия бюджет на публичноправната организация ФИП за периода 2004-2009 г., което представлява много малка част.
(282)
Освен това, отнесени към всеки един клиент, фактурираните услуги са най-често в за сума по-ниска от […] (*) EUR, така че максималният размер на помощта продължава да бъде най-често незначителен, от порядъка на […] (*) EUR на договор. Следователно Комисията счита, че въпросната мярка е съразмерна на целта от общ интерес за разпространение на научното познание в Европейския съюз.
(283)
При условие че тези допълнителни дейности продължават да представляват много малка част от използвания от публичноправната организация ФИП бюджет за нейната основна функция за независими научни изследвания в публичния сектор и като се има предвид положителното въздействие на тези допълнителни дейности от гледна точка на целите от общ интерес, Комисията счита, че тяхното покритие от държавната гаранция не може по никакъв начин да засегне условията за търговия до степен, която противоречи на интересите на Съюза по смисъла на член 107, параграф 3, точка в) от ДФЕС.
(284)
В рамките на годишните доклади относно въпросната мярка френските власти ще трябва да докажат, че това условие продължава да бъде изпълнено в бъдеще. При съмнение относно допълнителния характер на научните изследвания по договор или предоставянето на услуги ще бъде уместно Комисията да бъде информирана незабавно и при необходимост да бъде уведомена за евентуалната държавна помощ, като взема под внимание въздействието на държавната гаранция.
(285)
В този контекст Комисията също така отчита предложението на френските власти, с което се цели включването във всеки договор, който по специфичен начин попада в полето на стопанската дейност на публичноправната организация ФИП и следователно в това на нейните дейности по научни изследвания по договор и предоставяне на услуги, клауза за неотговорност на държавата, така че при необходимост да се задейства изключението за поетия риск и по този начин да се ограничат значително евентуалните отрицателни последици от гаранцията.
7.3.2 ПОМОЩ ЗА ГРУПАТА ФИП В ИЗКЛЮЧИТЕЛНИТЕ ОБЛАСТИ НА ДЕЙНОСТ НА AXENS И PROSERNAT
7.3.2.1 Основание за проучване на съвместимостта на помощта
(286)
Когато се отнася до държавна мярка, с която се цели поддържането на ИРД, извършвана от публичноправната организация ФИП, приложимите правила за проучването на съвместимостта, са тези, които се отнасят до държавната помощ за научноизследователска и развойна дейност.
(287)
Доколкото промяната на статута на публичноправната организация настъпи на 7 юли 2006 г., датата на отпускане от държавата на въпросната неограничена гаранция предхожда датата 1 януари 2007 г., на която влезе в сила горепосочената рамка за НИРИ. Също така, що се отнася до проучването на съвместимостта на тази мярка, съгласно известието за определяне на приложимите правила при оценка на незаконосъобразната държавна помощ (242), Комисията ще приложи към тази необявена помощ Рамката на Общността относно държавните помощи за научноизследователска и развойна дейност от 1996 г., която е била в сила към момента на отпускане на помощта.
(288)
При все това, като има предвид факта, че покритието на стопанските дейности на публичноправната организация ФИП от неограничената гаранция, отпусната поради нейния статут EPIC, е предвидено да се увеличи без ограничение във времето, и като се има предвид факта, че както е обяснено в съображение 277, по изключение е възможно да се извърши количествена оценка на максималното въздействие на гаранцията в конкретния случай, Комисията ще проучи също така съвместимостта с вътрешния пазар на покритието от неограничената гаранция на дейностите, които публичноправната организация осъществява в изключителните области на дейност на Axens и на Prosernat въз основа на разпоредбите на рамката за НИРИ от 1 януари 2007 г. - датата на влизането ѝ в сила. При всички положения заключенията от анализа на съвместимостта остават непроменени каквато и рамка да е използвана.
7.3.2.2 Етапи на научноизследователска дейност
(289)
В рамките на горепосоченото решение C 51/2005 (243) Комисията е счела, че дейностите, осъществени от публичноправната организация ФИП в изключителните области на дейност и в сътрудничество с дъщерните ѝ дружества Axens и Prosernat, попадат действително в полето на ИРД, доколкото при всеки проект са били открити слаби точки по отношение на компонентите, на връзките между тях или на характеристиките на съответните процеси или продукти, като дейностите са били осъществени преди етапа на официално одобрение, от персонал, състоящ се главно от изследователи и технически специалисти, въз основа на методи, базирани на опита, тълкуването и моделирането, а резултатите от тези дейности са били с широк обхват и са били патентовани. Комисията констатира, че дейности от същия вид, осъществявани от други оператори в сектора, обикновено се класифицират като научноизследователска дейност (244). Анализът на новаторските аспекти на провежданата научноизследователската дейност е бил извършен на базата на международно признатите стандарти от Наръчника на Фраскати (245).
(290)
По отношение на 2006 г. Комисията проучи в горепосоченото решение C 51/2005 (246) разработките, осъществени в рамките на споразуменията за научноизследователска дейност, сключени между публичноправната организация ФИП и Axens от една страна и публичноправната организация ФИП и Prosernat от друга. Комисията заключи, че тези разработки представляват от една страна промишлени изследвания и от друга страна - проучвания за техническа осъществимост преди проектите за промишлени изследвания по смисъла на рамката ИРД от 1996 г. Тази класификация на научноизследователската дейност бе разработена на базата на специфични примери и обяснения, предоставени от Наръчника на Фраскати за всяка отделна научноизследователска дейност, проведена от публичноправната организация ФИП и Axens от една страна и публичноправната организация ФИП и Prosernat от друга.
(291)
Освен това в рамките на предоставените доклади в съответствие с горепосоченото решение C 51/2005 френските власти класираха проектите, осъществени в изключителните сфери на дейност на Axens и на Prosernat за 2007, 2008 и 2009 г., като използваха двете горепосочени категории по смисъла на рамката ИРД от 1996 г., или като алтернатива - промишлени изследвания по смисъла на точка 2.2.е) и проучвания за техническа осъществимост преди промишлените изследвания по смисъла на точка 5.2 от рамката за НИРИ от 2006 г. Тази дейност се състоеше в проучването на нови методи за синтез или тяхното усъвършенстване, в мащаб, който няма отношение към промишленото производство. Те бяха насочени към валидирането на концепции и спадаха към промишлените изследвания по смисъла на рамката ИРД от 1996 г. и рамката за НИРИ. Годишни резюмета за всеки отделен проект заедно с годишните доклади бяха предоставени на Комисията в рамките на горепосочената помощ C 51/2005.
(292)
За следващите години Комисията припомня, че в съответствие с горепосоченото решение C 51/2005 Франция има задължението да представи на Комисията годишен доклад, в който се съдържа подробно описание на проектите, осъществени от публичноправната организация ФИП, класифицирани по научноизследователски категории.
7.3.2.3 Допустими разходи
(293)
В рамките на горепосоченото решение C 51/2005 (247) (за 2006 година) и в годишните доклади (за 2007, 2008 и 2009 г.) разходите за проекти в изключителните области на Axens и на Prosernat са в съответствие с допустимите разходи, определени в приложение II от рамката ИРД от 1996 г., както и с допустимите разходи по смисъла на точка 5.1.4 от рамката за НИРИ.
(294)
Припомня се, че разходите по фактуриране на научноизследователската дейност на публичноправната организация ФИП, на Axens и Prosernat включват разходите, които са пряко свързани с проекти и са за подизпълнители, командировки, застраховки и документация, както и обзавеждане и дребни материали. Те включват също така другите свързани с проектите разходи като разходите за научноизследователски персонал, амортизация за материални и нематериални дълготрайни активи, както и други общи разходи. Тези разходи се заплащат пряко за научноизследователската дейност и са разпределени между различните научноизследователски проекти пропорционално на времето, посветено от научноизследователския персонал на всеки проект. При това, разходите за хоризонтални проекти за научноизследователска и развойна дейност, свързани с методите и оборудването, използвани в другите проекти за научноизследователска и развойна дейност, се начисляват пропорционално на разходите за всеки проекти за научноизследователска и развойна дейност.
(295)
Тези разходи съответстват на следните категории: разходи за консултантски и равностойни на тях услуги, разходи за персонал, разходи за инструменти, материали, земя и сгради, допълнителни общи разходи и други разходи за дейността съгласно категориите допустими разходи от рамката от 1996 г. и рамката за НИРИ.
(296)
Тази информация за в бъдеще ще трябва също да бъде поместена в годишните доклади, предоставяни от френските власти.
7.3.2.4 Интензитет на помощта
(297)
От рамката ИРД от 1996 г. следва, че максималният разрешен интензитет е 75 % за предварителни проучвания за техническа осъществимост на проекти за промишлени изследвания (точка 5.4) и 50 % за проекти на промишлени изследвания (точка 5.3).
(298)
От рамката за НИРИ следва, че интензитетът на помощта, изчислен на базата на допустимите разходи за проекта, не може да надвишава 50 % за промишлени научни изследвания (точка 5.1.2, буква б) и 65 % подготвителни проучвания за промишлени научни изследвания, проведени в големи предприятия (точка 5.2, буква б). Припомня се, че покритите от държавната гаранция дейности се отнасят единствено до промишлените изследвания, а предварителните проучвания за техническа осъществимост, проведени от публичноправната организация ФИП, и допазарната развойна дейност по смисъла на рамката ИРД от 1996 г. (или посредством експериментално развитие по смисъла на рамката за НИРИ) са изцяло финансирани от Axens и Prosernat със собствени средства от получени на пазара доходи.
(299)
Комисията състави Таблица 6, поместена в съображение 300, въз основа на списъците на проектите, в които описва годишните разходи по проекти и по етапи на научноизследователската дейност, както и въз основа на справката за собствените ресурси на публичноправната организация ФИП.
(300)
При нейното изготвяне Комисията е следвала консервативен подход, включвайки всички разходи, които пряко или непряко са свързани с областите на изключителни дейности на Axens и Prosernat, и изключвайки всички постъпления, различни от тези, заплащани от Axens и Prosernat (248). Комисията от съображения за предпазливост също така посочи в тази таблица всички потенциални последици от неограничената гаранция за малко вероятната хипотеза, при която всички те биха били използвани от публичноправната организация ФИП за финансирането на научноизследователски дейности в изключителните области на Axens и на Prosernat (последици от гаранцията в отношенията с доставчиците и клиентите - не само дъщерните дружества, но също така и трети лица).
Таблица 6
Максимална оценка на общия размер на общото държавно финансиране, осигурено от публичноправната организация ФИП за дейностите, провеждани в изключителните области на Axens и на Prosernat за периода 2006-2009 г.
(в млн. EUR)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
Годишни разходи за проучванията за техническа осъществимост (в млн. EUR)
Област на дейност на ФИП/Axens
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
Област на дейност на ФИП/Prosernat
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
Общо
7,4
3,5
0,9
0,9
Годишни разходи за промишлени изследвания (в млн. EUR)
Област на дейност на ФИП/Axens
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
Област на дейност на ФИП/Prosernat
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
Общо
49,0
45,5
52,8
55,2
Собствени средства (в млн. EUR)
Размер
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
Годишна държавна помощ (в млн. EUR)
Размер на държавното финансиране (249)
11,3
6,4
7,7
11,1
Максимум на последиците от гаранцията в отношенията на публичноправната организация с доставчиците ѝ
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
Максимум на последиците от гаранцията в отношенията на публичноправната организация с нейните клиенти (250)
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
-
в изключителната област на дъщерните дружества
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
-
извън изключителната област на дъщерните дружества
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
Максимален размер на държавното финансиране
(включително и максимума на последиците от гаранцията)
13,1
9,8
11,3
14,7
Интензитет на помощта
(извън максимума на последиците от гаранцията)
20,0 %
13,0 %
14,3 %
19,8 %
Максимум на интензитета на помощта
(включително и максимума на последиците от гаранцията)
23,2 %
20,0 %
21,0 %
26,2 %
Максимален разрешен интензитет (251)
-
разпоредби на рамката ИРД от 1996 г.
53 %
51,8 %
50,4 %
50,4 %
-
разпоредби на рамката за НИРИ
-
51,1 %
50,3 %
50,2 %
(301)
Комисията е проверила спазването на допустимите интензитети по етапи на научноизследователската дейност въз основа на годишните списъци на проектите, провеждани в периода 2006-2009 г., като отчита максималните възможни последици от неограничената гаранция, свързана със статута на публичноправна организация на публичноправната организация ФИП, включвайки като допълнителен помощен елемент възприетия максимум за премиите за покриването на различните рискове. При всички положения дори и да включи всички евентуални въздействия на гаранцията в отношенията с клиентите и доставчиците, максимума за интензитета на помощта остава много под максималния разрешен интензитет. В заключение Комисията счита, че разрешените интензитети на помощ от рамката ИРД от 1996 г. и рамката за НИРИ са спазени.
(302)
За следващите години Комисията припомня, че, в съответствие с горепосоченото решение C 51/2005 Франция има задължение да представя на Комисията годишен доклад, за да може последната да се увери, че интензитетите на помощ по етапи на научноизследователската дейност и по проекти също така са спазени. Считано от 2010 г. в този доклад ще трябва да се представи групата от проекти, осъществявани в областите на дейност на Axens и на Prosernat, класифицирани по категории научноизследователска дейност, като в него се посочат точно освен разходите за тях по етапи на научноизследователска дейност, и размерът на държавно финансиране и собствените средства, предоставени от публичноправната организация ФИП и нейните дъщерни дружества, максимума на размера на гаранционната премия, изчислен благодарение на описания в настоящото решение метод, включително и евентуалните последици върху условията на задлъжняване на публичноправната организация ФИП в съответствие с изложената в съображение 200 обосновка.
7.3.2.5 Комбинирана помощ
(303)
Разпоредбите относно комбинираната помощ са спазени, независимо дали става дума за разпоредбите, определени в точка 5.12 от рамката ИРД от 1996 г. или точка 8 от рамката за НИРИ. Комисията всъщност е изчислила размера на общото публично финансиране, независимо от произхода му, включително и максималното въздействие на неограничената гаранция за периода 2006-2009 г.
(304)
Считано от 2010 г. френските власти ще приложат същия метод в годишните доклади, предоставяни на Комисията.
7.3.2.6 Стимулиращ ефект
(305)
Въз основа на Рамката ИРД от 1996 г. и рамката за НИРИ държавните помощи трябва да имат стимулиращ ефект, т.е. да предизвикат промяна в поведението на техния бенефициер, която да го накара да увеличи своите научноизследователски и развойни дейности (и иновативните дейности). Следващите критерии по принцип са достатъчни за доказването на наличие на стимулиращ ефект за проектите, ползващи се от помощи под праговете за задълбочено проучване: увеличаване на размера на проекта, увеличаване на обхвата, увеличаване на ритъма на проекта и увеличаване на общия размер, предоставен за научноизследователска и развойна дейност, и иновации. Ако може да бъде доказана значителен ефект от поне един от тези елементи, Комисията ще счита по принцип, че проектът за помощ има стимулиращ ефект, като взема под внимание нормалното поведение на предприятията от въпросния сектор (252).
(306)
Комисията препраща към посочения анализ в съображения 196-198 от горепосоченото решение C 51/2005 относно стратегическия интерес, контролиран и одобрен от техническите комитети, за научни изследвания, провеждани от публичноправното организация ФИП и нейните дъщерни дружества в областта на сигурността в дългосрочен план на енергийните доставки, по-специално що се отнася до възобновяването и увеличаването на добива на петрол и на газ (увеличаване на степента на успех на проучванията, степента на извличане на залежите, експлоатирането на неконвенционални ресурси и т.н.), разработване на процеси на рафиниране, технологии за преобразуване, разработване на новаторски горива и технологии за ефективни двигатели, разнообразяване на източниците на енергия за производството на горива, редица от тях са сред приоритетите на Европейския съюз по отношение на научноизследователската дейност, енергийната политика и политиката за опазване на околната среда.
(307)
Що се отнася до 2006 г., Комисията отново поддържа своя анализ, изложен в съображение 199 от горепосоченото решение C 51/2005, според който благодарение на публичната помощ, в която се включва неограничената гаранция, публичноправната организация ФИП и нейните дъщерни дружества са могли да осъществяват добре своята допълнителна научноизследователска дейност, която не би могла да се реализира поради технологични рискове или рискове, свързани с твърде несигурния характер на възвращаемостта на инвестициите.
(308)
Въз основа на годишните доклади, предоставени от френските власти, Комисията установява, че тази логика се е запазила през 2007, 2008 и 2009 г. В тези доклади френските власти посочиха проект по проект стимулиращия ефект, породен благодарение на помощта, по-специално по отношение на обхвата на проекта, неговия ритъм и увеличението на общия размер на сумите, отделени за ИРД.
(309)
Например през 2007 г. в изключителната област на Axens групата ФИП е осъществила по-специално водещите проекти […] (*) (253). […] (*). Без държавната помощ щеше да се получи забавяне от няколко години при пускането на пазара на тези продукти: научноизследователски и развойни проекти щяха да бъдат започнати по-късно, те щяха да се развиват по-бавно и […] (*).
(310)
Освен това в изключителната област на Prosernat държавната помощ е позволила започването на проекта […] (*) относно […] (*), изработване и патентоване на оригиналните процеси на […] (*) (254) […] (*). [Този проект] (**) включваше опасни и трудни операции, за който бяха нужни значителни човешки, технически и финансови инвестиции, които дружество като Prosernat не можеше изцяло само да осъществи. Следователно публичната помощ, отпусната от публичноправната организация ФИП, се оказа крайно необходима. По-специално, единствено публичноправната организация ФИП разполагаше със специализирани екипи, които имаха капацитета да изработят необходимите за развитието на процеса модели и с лабораторно оборудване, приспособено към обработката на опасни за здравето елементи.
(311)
През 2008 г. в изключителната област на Axens, държавната помощ позволи да се преодолеят научните и техническите препятствия при […] (*). Освен това по проекта […] (*) (255) беше постигнат значителен напредък. Държавната помощ позволи на публичноправната организация ФИП да разработи заедно с промишлените партньори процес за […] (*), който ще бъде достъпен на пазара посредством лиценз. Разработките за развитието на процес от този вид включват едновременно […] (*) и […] (*).
(312)
Освен това в изключителната област на Prosernat беше разработен проект […] (*) за улавяне на CO2 от изгорели газове. Улавянето/съхранението на CO2 (256) (CSC) е едно от средствата за намаляване на глобалното затопляне. Като взе предвид състава на изгорелите газове и тяхното ниско налягане, публичноправната организация ФИП установи нови технологични предизвикателства. Prosernat не би била в състояние да разработи този процес със свои средства, като се има предвид несигурността по отношение структурата, обхватът, развитието и нормативната рамка на бъдещия пазар на улавяне на CO2.
(313)
През 2009 г. в изключителната област на Axens може да бъде цитиран за пример проект […] (*) относно процесите […] (*). С него се целеше развитието на […] (*), както и подобрението на някои процеси […] (*). Благодарение на публичните средства беше успешно проучен […] (*), което позволи значително подобряване на […] (*). При проекта […] (*) благодарение на държавното финансиране се достигна до решения, нямащи аналог в съществуващите технологии […] (*). Също така в проекта […] (*) бяха включени катализатори, с което се позволи разнообразяване на предлагането на пазара на […] (*), който е в пълен възход. Без държавната помощ катализаторите щяха да се разработят по много по-постепенен начин, а подобрението на ефективността щеше да бъде по-бавно. В областта на […] (*) с проекта […] (*), който се отнасяше до новаторските катализатори […] (*), се откриха нови пътища на изследване благодарение на държавната помощ, а проектът […] (*), с който се целеше проучването на технологичните граници (по-специално изменението на разходите), за да може да […] (*), успя да разшири обхвата си отвъд съществуващата ефективност.
(314)
Освен това в изключителната област на Prosernat държавната помощ например позволи подновяването и продължаването на научноизследователската и развойна дейност, постепенно измествани от основната дейност, в областта на […] (*). По този начин публичната помощ позволи да не бъдат загубени предходните технически достижения и да се поддържа гама от процеси за […] (*) на пазара. По същия начин проектът […] (*) относно улавянето на CO2 […] (*) беше продължен благодарение на държавната помощ.
(315)
Комисията отбелязва също така, че положителното развитие на индикаторите, за измерване на усилията по отношение на ИРД, положени от публичноправната организация ФИП и нейните дъщерни дружества Axens и Prosernat, което тя бе установила в съображение 200 от горепосоченото решение C 51/2005, е продължило през периода 2007-2009 г.
Таблица 7
Развитие на индикаторите за измерване на усилията на публичноправната организация ФИП и нейните дъщерни дружества Axens и Prosernat за 2007, 2008 и 2009 г.
Развитие на индикаторите
ФИП/Axens
ФИП/Prosernat
2007/2003 г.
2008/2003 г.
2009/2003 г.
2007/2003 г.
2008/2003 г.
2009/2003 г.
Разходи за ИРД в изключителната област
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
Персонал, участващ в ИРД в изключителната област
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
(316)
Също така Комисията повтаря констатациите, които е обобщила в съображения 201-203 от горепосоченото решение C 51/2005: частта от разходите за ИРД в оборота на групата ФИП е особено голяма, докато последната търпи развитие в среда, регулирана от множество национални предписания, които се променят непрекъснато, по-специално що се отнася до екологичните стандарти и режимите на защита на интелектуалната собственост.
(317)
Както направи това в съображение 204 от горепосоченото решение C 51/2005, Комисията отчита разнообразието и структурата на предлагането, както и функционирането на конкуренцията (257) на пазара на технологиите на рафиниране и приложението им в рафиниращата и нефтохимическата промишленост. По този въпрос тя отбелязва, че някои конкуренти се намират в много по-благоприятна конкурентна позиция от тази на групата ФИП. Дружеството UOP Limited разполага например с процент от световния пазар от порядъка на 57 % по стойност срещу само 7 % за групата ФИП. Също така Комисията счита, че публичната помощ, отпусната за проекти за научноизследователска и развойна дейност, осъществявани от групата ФИП, не може, поради своя характер или своите пропорции, да възпрепятства динамичните стимули на пазара на технологиите на рафиниране. Освен това се налага изводът, че търговските партньори на Европейския съюз, по-специално Съединените американски щати, отделят значителни средства за финансиране на научноизследователската дейност в областта на енергетиката, което позволява осъществяването на проекти за научноизследователска и развойна дейност от конкурентите на групата ФИП. По този начин някои от конкурентите на групата ФИП, по-специално дружеството UOP Limited, са получили значителна държавна помощ (258) или са се ползвали от непряка държавн помощ благодарение на партньорства с научноизследователски институти или университети.
(318)
В заключение Комисията достига до извода, че държавната помощ в полза на групата ФИП в изключителната област на нейните дъщерни дружества Axens и Prosernat е имала стимулиращ ефект за годините 2006, 2007, 2008 и 2009.
(319)
Считано от 2010 г., в годишните доклади, предоставяни от Франция на Комисията до изтичане на изключителните споразумения между публичноправната организация ФИП и нейните дъщерни дружества Axens и Prosernat, ще трябва да се доказва стимулиращият ефект на помощта.
(320)
С оглед на всички предходни съображения Комисията заключава, че държавната помощ, отпусната на групата ФИП за дейностите в изключителните области на неговите дъщерни дружества Axens и Prosernat, включително и елементът на помощ, свързан с последиците от неограничената гаранция, от която публичноправната организация ФИП се ползва, е в съответствие с разпоредбите на рамката ИРД от 1996 година, както и с рамката за НИРИ, при условие че са спазени съдържащите се в тях изисквания.
7.3.3 ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО СЪВМЕСТИМОСТТА НА ВЪПРОСНАТА МЯРКА
(321)
В заключение Комисията счита, че въпросната мярка е съвместима с вътрешния пазар при положение, че условията, посочени в точки 7.3.1 и 7.3.2, са спазени.
8 НЕУТРАЛНОСТ ПО ОТНОШЕНИЕ НА РЕЖИМА НА СОБСТВЕНОСТ
(322)
Комисията държи да подчертае, че по никакъв начин не поставя под въпрос принадлежността на публичноправната организация ФИП към държавата, нито оспорва статута ѝ на юридическо лице на публичното право като такъв.
(323)
По смисъла на член 345 от ДФЕС Общността е неутрална по отношение на режима на собствеността в държавите-членки и няма разпоредба от Договора, която да препятства държавата да притежава (изцяло или частично) предприятия. Като се има предвид това, правилата на конкуренцията трябва да се прилагат по еднакъв начин към частните предприятия и към държавните предприятия. При прилагането на тези правила нито един вид от тези предприятия не следва да получава изгода или да бъде лишено от такава.
(324)
В настоящия случай гаранцията, от която се ползва публичноправната организация ФИП не е резултат от собствеността, а от правния статут на предприятието. Държавите-членки са свободни да избират правната форма на предприятията, но при избора си трябва да спазват правилата на конкуренцията, заложени в Договора. По-специално само фактът, че държавната гаранция е автоматично свързана с конкретен правен статут, не е пречка същата тази гаранция да представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, ако са налице условията, посочени в него (259),
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. С предоставянето от страна на Франция на статут на публичноправна организация с търговски и промишлен характер на ФИП, считано от 7 юли 2006 г., последната получи неограничена държавна гаранция (наричана по-нататък „държавна гаранция“) за всички свои дейности.
2. Покритието с държавна гаранция на нестопанските дейности на публичноправната организация ФИП, по-специално обучение с оглед на повече и по-квалифицирани човешки ресурси, независима научноизследователска и развойна дейност с оглед по-широки познания и по-добро разбиране и разпространение на резултатите от изследванията, не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
3. Покритието с държавна гаранция на дейностите по трансфер на технологии, осъществявани от публичноправната организация ФИП в предвидените области в изключителната спогодба за разработка, търговско разпространение и използване, сключена с дъщерното дружество Beicip-Franlab, не представлява държавна помощ съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС.
4. Покритието с държавна гаранция на дейностите по трансфер на технологии, осъществявани от публичноправната организация ФИП в предвидените области в изключителните спогодби, сключени с нейните дъщерни дружества Axens и Prosernat, посочени в член 3, параграф 1 от решението на Комисията от 16 юли 2008 г. относно помощта, приведена в действие от Франция в полза на групата ФИП (наричано по-нататък „решение C 51/2005“), представлява държавна помощ съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС.
5. Покритието с държавна гаранция на научните изследвания по договор и услугите, предоставяни от публичноправната организация ФИП както за сметка на трети лица, така и за сметка на дружествата, представлява държавна помощ съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС.
Член 2
В случай на изменение на спогодбата между публичноправната организация ФИП и нейното дъщерно дружество Beicip-Franlab, посочена в член 1, параграф 3 от настоящото решение, Франция уведомява Комисията за същата тази спогодба, като отчита евентуалното въздействие на държавната гаранция за оценяването на целия евентуален размер на държавното финансиране, освен ако нови договорни условия позволят да се изключи наличието на държавна помощ.
Член 3
Покритието с държавна гаранция на стопанските дейности, посочени в член 1, параграф 4 и 5 от настоящото решение, представлява помощ, съвместима с вътрешния пазар, за периода 7 юли 2006 г. - 31 декември 2009 г.
Член 4
Считано от 1 януари 2010 г. и до изтичането на изключителните споразумения между публичноправната организация ФИП и нейните дъщерни дружества Axens и Prosernat, посочени в член 3, параграф 1 от решение C 51/2005, покритието с държавна гаранция на стопанските дейности, посочени в член 1, параграф 4 от настоящото решение, представлява помощ, съвместима с вътрешния пазар, при условие че се спазват условията, предвидени в членове 5 и 6 от настоящото решение.
Член 5
1. Годишният финансов доклад, посочен в член 4, параграф 2 от решение C 51/2005 освен вече споменатите елементи в член 5, параграф 1 от същото решение съдържа и изброените елементи в параграфи 2, 3 и 4 от настоящия член.
2. В годишния финансов доклад се посочва размерът, лихвеният процент и договорните условия на сключените от публичноправната организация ФИП заеми по време на съответния годишен период, както и оценка на брутния еквивалент на помощта на евентуалната лихвена отстъпка, свързана с държавната гаранция, освен ако се докаже, че тези договори за заем са в съответствие с обичайните пазарни условия или чрез сравнение на техните условия с условията, получавани от публичноправната организация ФИП преди промяната на статута ѝ, или въз основа на по-точна методология, предварително одобрена от Комисията.
3. В годишния финансов доклад се посочва размерът на стоките и услугите, получени от публичноправната организация ФИП от доставчиците за осъществяването на икономическите услуги, посочени в член 1, параграфи 4 и 5 от настоящото решение, през съответния годишен период, както и максимална оценка на брутния еквивалент на помощта, произтичаща от по-благоприятната оценка на доставчиците за риска от неизпълнение на задълженията на предприятието. Тази оценка се прави или чрез прилагане на фиксирана ставка от 2,5 % към размера на реализираните придобивки, или въз основа на по-точна методология, предварително одобрена от Комисията.
4. В годишния финансов доклад се посочва размерът на стопанските дейности, посочени в член 1, параграфи 4 и 5 от настоящото решение, осъществени от публичноправната организация ФИП през съответния годишен период, както и максималната оценка на брутния еквивалент на помощта, произтичаща от неплащането на премия, съответстваща на гаранцията за добро изпълнение, или поне за най-доброто усилие, предложено на получателите на същите тези икономически услуги. Тази оценка се прави или чрез прилагане на фиксирана ставка от 5 % върху размера на предоставените услуги, или въз основа на по-точна методология, предварително одобрена от Комисията.
Член 6
1. Общият размер на публичните средства, отпуснати за дейностите на публичноправната организация ФИП в изключителните области на дейност на Axens и Prosernat, включително максималното въздействие на държавната гаранция, както е оценено в член 5, параграфи 2, 3 и 4 от настоящото решение, трябва да бъде по-ниско от максималния разрешен интензитет от Рамката на Общността за държавна помощ за научни изследвания, развитие и иновации.
2. При надхвърляне на прага, посочен в параграф 1 от настоящия член, излишъкът от помощта при необходимост се изплаща от съответното дъщерно дружество Axens или Prosernat на публичноправната организация ФИП.
Член 7
Считано от 1 януари 2010 г., покритието с държавна гаранция на стопанските дейности, посочени в член 1, параграф 5, представлява държавна помощ, съвместима с вътрешния пазар при спазване на условията, предвидени в член 8 от настоящото решение.
Член 8
1. Научните изследвания по договор и услугите, предоставени от публичноправната организация ФИП, посочени в член 1, параграф 5 от настоящото решение, трябва да продължат да бъдат допълващи към нейната основна дейност за независими научни изследвания в публичния сектор.
2. С оглед да бъдат счетени за допълващи, научните изследвания по договор и предоставянето на услуги от публичноправната организация ФИП трябва:
-
да не засягат нормалното функциониране, независимостта или неутралността на публичноправната организация ФИП;
-
да бъдат тарифирани на пазарна цена или, ако не съществува пазарна цена, на цена, която отразява пълната стойност, увеличена с разумен марж, с изключение на потенциалното въздействие на държавната гаранция;
-
да подлежат на отделно осчетоводяване от дейностите по независими научни изследвания в публичния сектор (счетоводно разделяне на съответните цени и финансиране) и всички доходи, които пораждат, трябва да бъдат инвестирани обратно в основната дейност за независими научни изследвания в публичния сектор;
-
да бъдат неразривно свързани с основната дейност за независими научни изследвания в публичния сектор на публичноправната организация ФИП, по-специално поради използването на едни и същи инфраструктурни обекти, оборудване, материали или технологии или използването на едни и същи изследователи, научни работници, инженери, проектанти или техници;
-
да не попадат в приложното поле на изключителните споразумения, сключени между публичноправната организация ФИП и нейните дъщерни дружества Axens и Prosernat, посочени в член 3, параграф 1 от горепосоченото решение C 51/2005, при необходимост удължени или изменени съгласно член 3, параграф 2 от решение C 51/2005 и член 12, параграф 2 от настоящото решение;
-
да представляват малка част от бюджета, използван от публичноправната организация ФИП за дейностите ѝ за независими научни изследвания в публичния сектор.
3. Всяка година Франция представя на Комисията доклад за научните изследвания по договор и предоставени услуги от публичноправната организация ФИП, в който се уточнява съотношението на сумите, отделени за тях, в бюджета на ФИП за дейностите ѝ за независими научни изследвания в публичния сектор.
Член 9
1. Френските власти и публичноправната организация ФИП посочват следната забележка в договора за финансиране на всяка операция (за всеки покрит от договора инструмент):
„Емисията/програмата/заемът не се ползват от никаква пряка или косвена гаранция от страна на държавата. В случай на неплатежоспособност държавата не може да бъде задължена да замести финансово ФИП за изплащане на дълга.“
2. Френските власти включват аналогична клауза, чрез която държавата се освобождава от отговорност, във всеки договор, свързан с предоставянето на научни изследвания по договор или услуги, посочени в член 1, параграф 5 от настоящото решение.
3. Френските власти включват аналогична клауза, чрез която публичноправната организация ФИП и държавата се освобождават от отговорност, във всеки договор, сключен с акционерните дружества Axens, Beicip-Franlab и Prosernat, по който има задължаване.
4. Публичноправната организация ФИП се въздържа от предоставянето на гаранция, авал, обезпечение, писмо за намерение или гаранционно писмо в полза на дъщерните дружества Axens, Beicip-Franlab и Prosernat, които биха противоречали на обичайните пазарни условия.
Член 10
Франция уведомява поотделно Комисията за всяка помощ, чийто размер надхвърля праговете, предвидени от Рамката на Общността за държавна помощ за научни изследвания, развитие и иновации, като взема под внимание евентуалното въздействие на държавната гаранция.
Член 11
Франция уведомява Комисията, в срок от два месеца след датата на уведомление на настоящото решение, за мерките, които е взела с цел привеждане в съответствие.
Член 12
1. Членове 4, 5 и 6 от настоящото решение се прилагат до изтичане на срока на изключителните споразумения, сключени между публичноправната организация ФИП и нейните дъщерни дружества Axens и Prosernat, посочени в член 3, параграф 1 от решение C 51/2005.
2. Когато френските власти уведомяват Комисията за подновяване или изменение на тези изключителни споразумения в съответствие с член 3, параграф 2 от решение C 51/2005, те трябва да вземат под внимание въздействието на държавната гаранция при оценката на общия размер на публичното финансиране.
Член 13
Адресат на настоящото решение е Република Франция.
Съставено в Брюксел на 29 юни 2011 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tad-29 ta’ Ġunju 2011
dwar l-Għajnuna mill-Istat C 35/08 (eks-NN 11/08) mogħtija minn Franza lill-istabbiliment pubbliku “Institut Français du Pétrole”
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 4483)
(It-test bil-Franċiż biss huwa awtentiku.)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/26/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-funzjonament tal-Unjoni Ewropea (1), u b'mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea (2), u b'mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li talbet lill-partijiet interessati sabiex iressqu l-kummenti tagħhom skont l-Artikoli msemmija (3),
Billi:
1 PROĊEDURA
(1)
Fil-qafas tal-eżaminazzjoni formali tal-fajl tal-għajnuna mill-Istat C 51/05 dwar miżuri ta’ għajnuna mogħtija minn Franza lill-Institut Français du Pétrole (4), l-awtoritajiet Franċiżi avżaw lis-Servizzi tal-Kummissjoni, permezz ta’ ittra datata t-18 ta’ Lulju 2006, irreġistrata fid-19 ta’ Lulju 2006, dwar il-bidla, fis-7 ta’ Lulju 2006, tal-istabbiliment pubbliku IFP, li preċedentement kien stabbiliment professjonali skont l-Att imsejjaħ Liġi Nru 43-612 tas-17 ta’ Novembru 1943 dwar il-ġestjoni tal-interessi professjonali, fi stabbiliment pubbliku ta’ natura industrijali u kummerċjali (minn hawn 'il quddiem “IPIK”). Din il-bidla tirriżulta minn żewġ dokumenti li l-awtoritajiet Franċiżi ehmżu bħala anness mal-ittra tagħhom: i) id-Digriet Nru 2006-797 tas-6 ta’ Lulju 2006 li jistabbilixxi l-istatuti l-ġodda għall-istabbiliment pubbliku IFP, u ii) l-Artikolu 95 tal-Liġi Nru 2005-781 tat-13 ta’ Lulju 2005 dwar il-programm li jistabbilixxi l-linji gwida tal-politika tal-enerġija (li għall-applikazzjoni tagħha nħareġ dan id-Digriet).
(2)
Permezz ta’ ittri bid-data tat-3 ta’ Awwissu 2007 u tas-7 ta’ Mejju 2008, il-Kummissjoni indirizzat talbiet għal informazzjoni lill-awtoritajiet Franċiżi, li dawn tal-aħħar wieġbu permezz ta’ ittri datati rispettivament it-28 ta’ Settembru 2007 u s-26 ta’ Ġunju 2008.
(3)
Fil-qafas ta’ każ preċedenti, fis-16 ta’ Lulju 2008 il-Kummissjoni ħadet deċiżjoni (minn hawn 'il quddiem id-“Deċiżjoni C 51/2005”) dwar miżura preliminarja ta’ għajnuna li twettqet minn Franza favur il-grupp IFP (5). F'din id-Deċiżjoni, il-Kummissjoni enfasizzat li l-kwistjoni dwar l-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat addizzjonali, forma ta’ garanzija possibbli bla limitu mill-Istat li tirriżulta mill-istatut tal-EPIC tal-istabbiliment pubbliku IFP, kienet ser tkun soġġetta għal eżaminazzjoni separata fil-qafas ta’ proċedura oħra.
(4)
Din it-tieni proċedura, stipulata fl-Artikolu 108 (2) tat-TFUE, kienet soġġetta għal Deċiżjoni tal-Kummissjoni datata s-16 ta’ Lulju 2008 (6) (minn hawn 'il quddiem id-“Deċiżjoni tal-ftuħ”), li ttieħdet skont l-Artikolu 4 (4) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 tal-Kunsill tat-22 ta’ Marzu 1999 li tistabbilixxi termini għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat KE (7) (minn hawn 'il quddiem ir-“Regolament tal-proċedura”) fir-rigward tal-garanzija bla limitu mill-Istat li minnha kien jibbenefika potenzjalment il-grupp IFP.
(5)
Meta, fil-11 ta’ Ottubru 2008, il-Kummissjoni ppublikat id-Deċiżjoni tal-ftuħ imsemmija qabel f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, din stiednet lill-partijiet terzi interessati sabiex jippreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom dwar il-miżura in kwistjoni.
(6)
Il-Kummissjoni rċeviet l-osservazzjonijiet ta’ Franza permezz ta’ ittra datata l-14 ta’ Ottubru 2008.
(7)
Permezz ta’ ittra datata s-6 ta’ Novembru 2008, irreġistrata mill-Kummissjoni fl-istess ġurnata, il-konsulenti tal-kumpanija UOP Limited infurmaw lill-Kummissjoni dwar ir-rieda tal-klijent tagħhom li jipprepara osservazzjonijiet dwar il-miżura in kwistjoni. B'kunsiderazzjoni għad-dewmien fit-traduzzjoni meħtieġa, huma talbu żmien addizzjonali sat-30 ta’ Novembru 2008 biex ikunu jistgħu jippreżentaw il-kummenti tagħhom. Permezz ta’ ittra datata s-7 ta’ Novembru 2008, il-Kummissjoni indikat li hi taċċetta r-raġuni għal din it-talba u li din kienet se tagħti estensjoni għat-tweġiba tal-kumpanija UOP Limited sat-30 ta’ Novembru 2008. Permezz ta’ ittra datata t-28 ta’ Novembru 2008, irreġistrata mill-Kummissjoni fl-istess ġurnata, il-konsulenti tal-kumpanija UOP Limited wasslu l-osservazzjonijiet tal-klijent tagħhom dwar id-Deċiżjoni tal-ftuħ.
(8)
F'din l-istess ittra tat-28 ta’ Novembru 2008, il-konsulenti tal-kumpanija UOP Limited talbu l-premess sabiex il-klijent tagħhom jippreżenta kummenti addizzjonali matul il-proċedura. Permezz ta’ ittra datata s-17 ta’ Diċembru 2008, il-Kummissjoni wieġbet għal din it-talba billi aċċettat li testendi ż-żmien għat-tweġiba tal-kumpanija UOP Limited sat-23 ta’ Jannar 2009, sabiex tippermettilha li tippreżenta osservazzjonijiet supplementari possibbli. Permezz ta’ ittra datata t-23 ta’ Jannar 2009, il-konsulenti tal-kumpanija UOP Limited ssottomettew l-osservazzjonijiet supplementari tal-klijent tagħhom.
(9)
Permezz ta’ ittra datata s-6 ta’ Mejju 2009, il-Kummissjoni kkomunikat lill-awtoritajiet Franċiżi l-osservazzjonijiet kollha mressqa mill-kumpanija UOP Limited dwar id-Deċiżjoni tal-ftuħ, f'verżjoni kunfidenzjali minħabba li dan kien meħtieġ. Din stednithom sabiex iwasslu l-kummenti tagħhom mhux aktar tard mit-8 ta’ Ġunju 2009. Permezz ta’ ittra datata t-2 ta’ Ġunju 2009, l-awtoritajiet Franċiżi għamlu talba għal estensjoni ta’ dan iż-żmien sat-22 ta’ Ġunju 2009, minħabba li, fil-fehma tagħhom, l-osservazzjonijiet sottomessi mill-parti terza kienu jinħtieġu analiżi dettaljata u profonda, u l-konsultazzjoni ta’ diversi Servizzi Ministerjali. Permezz ta’ ittra datata d-9 ta’ Ġunju 2009, il-Kummissjoni aċċettat din l-estensjoni sat-22 ta’ Ġunju 2009. Permezz ta’ ittra datata t-22 ta’ Ġunju 2009, l-awtoritajiet Franċiżi bagħtu l-kummenti tagħhom dwar l-osservazzjonjiet mressqa mill-kumpanija UOP Limited.
(10)
Permezz ta’ ittra datata d-29 ta’ Lulju 2009, il-Kummissjoni talbet informazzjoni supplementari mill-awtoritajiet Franċiżi, filwaqt li stednithom jagħtuha tweġiba qabel l-24 ta’ Awwissu 2009. Permezz ta’ ittra datata d-19 ta’ Awwissu 2009, l-awtoritajiet Franċiżi talbu żmien supplementari sas-7 ta’ Settembru 2009 biex iwieġbu, żmien li l-Kummissjoni ppermettitilhom permezz ta’ ittra tal-20 ta’ Awwissu 2009. Permezz ta’ ittra datata t-8 ta’ Settembru 2009, l-awtoritajiet Franċiżi finalment ippreżentaw l-informazzjoni mitluba.
(11)
Permezz ta’ ittra datata l-20 ta’ Novembru 2009, il-Kummissjoni talbet informazzjoni suplementari ġdida mill-awtoritajiet Franċiżi, billi stednithom jagħtuha tweġiba fi żmien għoxrin jum. Permezz ta’ ittra datata l-14 ta’ Diċembru 2009, l-awtoritajiet Franċiżi talbu żmien addizzjonali għat-tweġiba tagħhom sat-22 ta’ Jannar 2010, żmien mogħti mill-Kummissjoni permezz ta’ ittra datata t-18 ta’ Diċembru 2009. Permezz ta’ ittra datata t-13 ta’ Jannar 2010, l-awtoritajiet Franċiżi finalment taw l-informazzjoni mitluba.
(12)
Fl-20 ta’ Mejju 2010, ġiet organizzata laqgħa fi Brussell mis-Servizzi tal-Kummissjoni biex, flimkien mal-awtoritajiet Franċiżi, jiddiskutu l-konsegwenzi fuq dan il-każ tad-Deċiżjoni adottata mill-Kummissjoni fis-26 ta’ Jannar 2010 u li tikkonċerna l-għajnuna mill-Istat Nru C 56/2007 (eks E 15/2005) mogħtija lil La Poste (8) (minn hawn 'il quddiem “id-Deċiżjoni C 56/2007”). Minħabba li La Poste kienet entità pubblika li sa dak iż-żmien kienet tgawdi statut simili għal IPIK (9), il-każ li jikkonċernaha (minn hawn 'il quddiem il-“każ La Poste” jew il-“każ tal-posta”) kien jippreżenta kriterji simili ħafna mal-miżura in kwistjoni, b'tali mod li l-awtoritajiet Franċiżi ressqu l-istess argumenti, mutatis mutandis, fl-osservazzjonijiet tagħhom dwar kull wieħed miż-żewġ każijiet. Fl-4 ta’ Ġunju 2010, permezz ta’ posta elettronika, intbagħtet lista ta’ mistoqsijiet supplementari lil Franza, fejn is-Servizzi tal-Kummissjoni talbu li jirċievu kontribut bil-miktub mill-awtoritajiet Franċiżi dwar il-punti differenti ppreżentati matul din il-laqgħa. Fis-16 ta’ Lulju 2010, l-awtoritajiet Franċiżi bagħtu l-informazzjoni mitluba.
(13)
Permezz ta’ ittra datata d-29 ta’ Settembru 2010, il-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet Franċiżi biex jibagħtu informazzjoni supplementari, filwaqt li stednithom biex jagħtuha tweġiba fi żmien għoxrin jum. Permezz ta’ ittra datata s-7 ta’ Ottubru 2010, l-awtoritajiet Franċiżi talbu żmien addizzjonali għat-tweġiba sas-26 ta’ Novembru 2010, żmien li l-Kummissjoni tathom permezz ta’ ittra datata t-8 ta’ Ottubru 2010. Permezz ta’ ittra datata s-26 ta’ Novembru 2010, l-awtoritajiet Franċiżi finalment taw l-informazzjoni mitluba.
2 IL-GRUPP IFP
(14)
Kif indikat il-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tal-ftuħ u fid-Deċiżjoni C 51/2005 imsemmija qabel (10), l-istabbiliment pubbliku IFP jissodisfa tliet missjonijiet:
-
missjoni ta’ riċerka u ta’ żvilupp fl-oqsma tat-tħaffir għaż-żejt u l-gass, tat-teknoloġiji tar-raffinar u tal-industriji petrokimiċi,
-
missjoni ta’ taħriġ għall-inġiniera u t-teknixins u
-
missjoni ta’ informazzjoni u ta’ dokumentazzjoni tas-setturi.
Kuntratt ta’ għanijiet mal-Istat jistabbilixxi l-linji gwidi importanti tal-azzjoni tiegħu għal kull ħames snin.
(15)
Barra minn dan, l-istabbiliment pubbliku IFP iżomm direttament u indirettament il-kontroll ta’ kumpaniji kummerċjali li magħhom ikkonkluda ftehimiet esklussivi ta’ riċerka u ta’ liċenzja. Fuq il-bażi ta’ firxa ta’ elementi konkordnati, li d-dettall tagħhom huwa mfisser fil-Punt 137, il-Kummissjoni kkunsidrat, fid-Deċiżjoni C 51/2005 imsemmija qabel, li l-grupp iffurmat mill-kumpaniji pubbliċi b'responsabbiltà limitata Axens, Beicip-Franlab u Prosernat u l-kumpanija possedenti tagħhom, l-istabbiliment pubbliku IFP kien jifforma grupp ekonomiku (minn hawn 'il quddiem il-“grupp IFP”) skont il-Liġi tal-Kompetizzjoni.
(16)
Axens hija attiva fis-suq tal-katalizzaturi u tat-teknoloġiji għall-industriji tar-raffinar u petrokimiċi u fl-2006 kisbet, fid-data tal-bidla fl-istatut tal-kumpanija possedenti tagħha, fatturat ikkonsolidat ta’ 308.45 miljun euro. Żewġ ftehimiet esklussivi ta’ liċenzja ta’ qafas u ta’ liċenzja ta’ prodotti, kif ukoll ftehim ta’ riċerka industrijali (11) jorbtu l-istabbiliment pubbliku IFP u Axens. Bħala kumpens għal dawn il-ftehimiet, il-kumpanija sussidjarja tħallas lill-kumpanija possedenti tagħha, min-naħa waħda, onorarji għall-kuntratti ta’ liċenzja u, min-naħa l-oħra, rimunerazzjoni […] (**) għall-aċċess għall-kapaċità ta’ riċerka tal-istabbiliment pubbliku IFP.
(17)
Beicip-Franlab tispeċjalizza fil-pubblikazzjoni u d-distribuzzjoni tas-softwer fil-qasam tal-“Esplorazzjoni ta’ Depożiti” kif ukoll fl-implimentazzjoni ta’ studji u fil-konsulenza. Fl-2006, il-fatturat tagħha tela' għal 42 miljun euro. Ftehim esklussiv ta’ żvilupp, ta’ kummerċjalizzazzjoni u ta’ użu, iffirmat fl-2003, għal għaxar snin, jistabbilixxi li Beicip-Franlab [li r-riżultati tar-riċerki tagħha jingħataw minn IFP] (**) dwar l-algoritmi, il-mudelli jew il-metodoloġiji [li jirriżultaw mir-riċerka ta'] (**) l-istabbiliment pubbliku IFP fil-qasam tal-“Esplorazzjoni - Depożiti” u din tista' titlob lil dan tal-aħħar li jagħmel prodotti fuq din il-bażi. Beicip-Franlab tkopri l-ispejjeż kollha għall-iżvilupp tal-prodotti tal-istabbiliment pubbliku IFP. Barra minn dan, Beicip-Franlab tħallas diversi remunerazzjonijiet supplementari […] (*) maħsuba biex ikopru l-ġestjoni u d-drittijiet tal-użu. Klawżola addizzjonali ġiet iffirmata fl-2005, li temenda l-arranġamenti ta’ remunerazzjoni filwaqt li żżomm il-prinċipju ta’ kopertura totali tal-ispejjeż tal-iżvilupp minn Beicip-Franlab.
(18)
Prosernat tipprovdi studji u servizzi kif ukoll unitajiet ta’ apparat fil-qasam tal-ipproċessar tal-gass u tal-irkupru tal-kubrit. Fl-2006, il-fatturat tagħha tela' għal 49.9 miljun euro. Ftehim ta’ liċenzja ta’ qafas u ftehim ta’ riċerka industrijali bejn l-istabbiliment pubbliku IFP u Prosernat ġew iffirmati fit-18 ta’ Awwissu 2003, b'effett retroattiv mill-1 ta’ Jannar 2002, għal għaxar snin, li skont it-termini tagħhom Prosernat għandha konċessjoni esklussiva ta’ liċenzja fuq il-privattivi tal-istabbiliment pubbliku IFP u [dan tal-aħħar jagħtiha r-riżultati tar-] (**) riċerki mwettqa […] (*) fil-qasam tat-teknoloġiji tal-ipproċessar tal-gass u tal-irkupru tal-kubrit. Prosernat tħallas lill-kumpanija possedenti tiegħu allokazzjoni fuq il-fatturat annwali bħala remunerazzjoni tal-liċenzja tal-proċeduri, kif ukoll onorarju speċifikat skont il-każ individwali għat-tagħmir. Ir-remunerazzjoni tal-istabbiliment pubbliku IFP għall-aċċess ta’ Prosernat għar-riżultati tar-riċerka titla' għal […] (*) % tal-fatturat annwali globali li jinkiseb minn Prosernat.
(19)
Skont l-Artikolu 6 tad-Deċiżjoni C 51/2005 imsemmija qabel, ġiet imdaħħla klawżola fl-2009 (12) fil-ftehimiet esklussivi li jikkontrollaw ir-remunerazzjonijiet lill-istabbiliment pubbliku IFP mis-sussidjarji tiegħu Axens u Prosernat sabiex jiġi assigurat li remunerazzjoni minima mhux fissa, li tkopri minimu ta’ 25 % tal-ispejjeż tal-istudji ta’ fattibbiltà ta’ qabel ix-xogħol ta’ riċerka industrijali, 50 % tal-ispejjeż ta’ riċerka industrijali, u, jekk ikun il-każ, 75 % tal-ispejjeż tal-attivitajiet ta’ żvilupp prekompetittiv, skont il-Qafas Komunitarju tal-Għajnuna mill-Istat għar-Riċerka u l-Iżvilupp tas-17 ta’ Frar 1996 (13) (minn hawn 'il quddiem “il-Qafas R&D tal-1996”), immexxija mill-istabbiliment pubbliku IFP fl-oqsma ta’ attivitajiet tas-sussidjarji, titħallas lill-kumpanija possedenti (14).
(20)
F'konformità mad-Deċiżjoni tal-ftuħ, fil-qafas tal-eżaminazzjoni tal-miżura in kwistjoni, jidher li huwa meħtieġ li wieħed iqis l-impatt potenzjali tal-garanzija tal-Istat li jirriżulta mill-istatut ta’ IPIK tal-istabbiliment pubbliku IFP dwar l-entitajiet kollha tal-grupp IFP (f'dan il-każ l-istabbiliment pubbliku IFP u t-tliet sussidjarji tiegħu rregolati bil-liġi privata) (15).
3 DESKRIZZJONI TAL-MIŻURA
(21)
Sal-2006, l-istabbiliment pubbliku IFP kien iffurmat taħt il-forma ta’ persuna ġuridika rregolata bil-liġi privata, stabbiliment professjonali fis-sens tal-Att imsejjaħ Liġi Nru 43-612 tas-17 ta’ Novembru 1943 dwar il-ġestjoni tal-interessi professjonali, taħt il-kontroll ekonomiku u finanzjarju tal-Gvern Franċiż.
(22)
L-Artikolu 95 tal-Liġi Nru 2005-781 tat-13 ta’ Lulju 2005 dwar il-programm li jistabbilixxi l-linji gwida tal-politika tal-enerġija ppreżenta l-prinċipju tal-bidla ta’ IFP f'IPIK. Din il-bidla saret effettiva mill-publikazzjoni fil-Ġurnal Uffiċjali tar-Repubblika Franċiża tad-Digriet Nru 2006-797 datat is-6 ta’ Lulju 2006 li jiddefinixxi l-istatuti tal-istabbiliment pubbliku IFP.
(23)
Bħala IPIK, fid-data tal-bidla fl-istatut tiegħu, l-istabbiliment pubbliku IFP sar persuna ġuridika rregolata bil-liġi privata (16).
(24)
Il-konsegwenzi ġuridiċi tal-kwalifikazzjoni ta’ IPIK huma spjegati fid-dettall fil-Parti 2 (“Deskrizzjoni tal-miżura”) tad-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmija qabel, kif ukoll fil-parti 3.2.1 (“Konsegwenzi ġuridiċi tal-istatut ta’ IPIK ta’ IFP”) tad-Deċiżjoni tal-ftuħ, li l-Kummissjoni tirreferi għalihom mutatis mutandis.
4 RAĠUNIJIET LI WASSLU GĦALL-FTUĦ TAL-PROĊEDURA FORMALI TAL-EŻAMINAZZJONI
(25)
Fid-Deċiżjoni tal-ftuħ, il-Kummissjoni l-ewwelnett ikkunsidrat li l-miżura kienet tqajjem dubji dwar il-fatt li s-sistema esaġerata tal-liġi komuni mwaqqfa favur l-IPIKs fil-qasam ta’ falliment hija simili għal mekkaniżmu ta’ garanzija bla limitu mill-Istat li jiġbor flimkien ir-riżorsi pubbliċi:
-
Il-proċeduri ta’ insolvenza u ta’ falliment mhumiex applikabbli għall-IPIKs bħala persuni ġuridiċi rregolati bil-liġi pubblika skont prinċipju ġenerali ta’ immunità mis-sekwestru tal-proprjetà tal-persuni ġuridiċi rregolati bil-liġi pubblika rikonoxxut mill-qrati Franċiżi mill-aħħar tas-seklu 19, u b'mod partikolari mill-Qorti tal-Kassazzjoni (17). Għal aktar dettalji, il-Kummissjoni tirreferi għall-Parti 3.2.1.1 tad-Deċiżjoni tal-ftuħ, għall-Punti 38 sa 40 (18).
-
Il-Liġi tas-16 ta’ Lulju 1980 u t-testi tal-applikazzjoni tagħha min-naħa l-oħra huma applikabbli għall-IPIKs. Dawn jaħtru espressament lill-Istat bħala l-awtorità kompetenti għall-irkupru tad-djun tal-istabbilimenti pubbliċi, billi jagħtuh poteri importanti bħalma huma l-poter tal-ħlas ex officio u l-ħolqien ta’ riżorsi suffiċjenti, u jistabbilixxu prinċipju ta’ responsabbiltà bħala l-aħħar riżorsa tal-Istat għad-djun tal-persuni ġuridiċi rregolati bil-liġi pubblika. Għal aktar dettalji, il-Kummissjoni tirreferi għall-Parti 3.2.1.2 tad-Deċiżjoni tal-ftuħ, għall-Punti 41 sa 45 (19).
-
Fl-ipoteżi ta’ xoljiment ta’ IPIK, il-prinċipju tat-trasferiment tad-djun lill-Istat jew lil xi entità pubblika oħra huwa ġeneralment applikabbli (20), b'tali mod li kull kreditur ta’ IPIK ikun żgurat li qatt ma jitlef il-kreditu li jkollu ma'stabbiliment pubbliku. Għal aktar dettalji, il-Kummissjoni tirreferi għall-Parti 3.2.1.3 tad-Deċiżjoni tal-ftuħ, għall-Punti 46 sa 51 (21).
-
L-IPIKs jista' jkollhom aċċess privileġġjat għall-kontijiet ta’ self tat-Teżor. Għal aktar dettalji, il-Kummissjoni tirreferi għall-Parti 3.2.1.4 tad-Deċiżjoni tal-ftuħ, għall-Punt 52 (22).
(26)
Barra minn dan, kif inhu speċifikat fil-Punti 65 sa 74 tad-Deċiżjoni tal-ftuħ, li l-Kummissjoni tirreferi għalihom għal aktar dettall, il-kjarifiki leġiżlattivi u r-regolamenti proposti mill-awtoritajiet Franċiżi ma dehrux suffiċjenti biex ineħħu dawn id-dubji a priori.
(27)
Il-Kummissjoni wara indikat li ma setax ikun eskluż li vantaġġ ekonomiku selettiv jirriżulta minn din is-sitwazzjoni, prinċiparjament permezz ta’ kundizzjonijiet ta’ finanzjament meqjusa aktar favorevoli, u dan anke jekk l-istabbiliment pubbliku IFP u s-sussidjarji tiegħu ma jiġux soġġetti għal klassifikazzjoni finanzjarja minn aġenzija esterna tal-klassifikazzjoni. Il-grupp IFP seta' wkoll ikun vantaġġjat fir-relazzjonijiet tiegħu mal-klijenti u l-fornituri tiegħu, safejn dawn tal-aħħar setgħu jemmnu li qed jibbenefikaw minn garanzija tal-Istat fuq il-kreditu tagħhom. Għalhekk, ma setax ikun eskluż fl-istadju tal-eżaminazjzoni preliminari li fil-każ ta’ provvista jew xiri ta’ oġġetti jew ta’ servizzi li jinvolvu kreditu, il-fornituri jew il-klijenti kkonċernati jagħtu lill-istabbiliment pubbliku IFP kundizzjonijiet aħjar minn dawk li kienu jagħtu lil impriża li ma tibbenefikax minn garanzija tal-Istat.
(28)
Barra minn hekk, fuq il-bażi ta’ informazzjoni disponibbli fit-tmiem tal-eżaminazzjoni preliminari tagħha, il-Kummissjoni qieset li n-natura bla limitu tal-garanzija, partikolarment f'dak li jikkonċerna t-tul tagħha, l-ammont tagħha u l-firxa tagħha, kien jagħmel ferm diffiċli l-kalkolazzjoni tal-ammont tal-primjum li l-istabbiliment pubbliku IFP kellu jħallas lill-Istat biex jingħata din il-protezzjoni.
(29)
Fl-aħħarnett, il-Kummissjoni indikat li kellha dubji fir-rigward tal-kompatibbiltà tal-għajnuna mill-Istat mas-suq intern, fejn din tal-aħħar ma dehritx, prima facie, maħsuba biex tiffaċilita l-iżvilupp ta’ ċerti attivitajiet jew ta’ ċerti reġjuni ekonomiċi.
5 OSSERVAZZJONIJIET U PROPOSTI TAL-AWTORITAJIET FRANĊIŻI
5.1 OSSERVAZZJONIJIET INIZJALI TAL-AWTORITAJIET FRANĊIŻI
(30)
Wara D-deċiżjoni tal-ftuħ imsemmija qabel, l-awtoritajiet Franċiżi bagħtu l-osservazzjonijiet u l-proposti tagħhom lill-Kummissjoni permezz ta’ ittra tal-14 ta’ Ottubru 2008. Din l-ittra tissupplimenta l-osservazzjonijiet u l-proposti żviluppati fl-ittri preċedenti tal-awtoritajiet Franċiżi (23) u miġbura fid-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura.
(31)
Fl-osservazzjonijiet tagħhom tal-14 ta’ Ottubru 2008, l-awtoritajiet Franċiżi fakkru l-ewwelnett li l-proċedura fir-rigward tal-grupp IFP inbdiet b'mod parallel mal-kwistjoni tal-Posta msemmija qabel, u għalhekk indikaw li kienu se jużaw mutatis mutandis l-istess argumenti bħal dawk li kienu żviluppaw matul l-investigazzjoni ta’ din il-kwistjoni (24). Minkejja l-punti simili, l-awtoritajiet Franċiżi madankollu fakkru l-punti speċifiċi tal-istabbiliment pubbliku IFP: din hija entità ta’ riċerka li għandha missjoni trippla ta’ interess ġenerali (riċerka, taħriġ u dokumentazzjoni), li l-attivitajiet tagħha huma, fil-biċċa l-kbira tagħhom, mhux ekonomiċi, li jiġġustifika l-finanzjament pubbliku li jingħatalha. Barra minn hekk, huma speċifikaw ir-raġunijiet għall-bidla fl-istatut tagħha f'IPIK: l-iżgurar ta’ konsistenza bejn in-natura tal-attivitajiet u l-mod tal-finanzjament ta’ IFP min-naħa, u l-istatut ġuridiku tiegħu, min-naħa l-oħra kien jiġġustifika l-bidla fl-istatut, b'tali mod li IFP jitqarreb lejn l-isfera pubblika billi jwarrab il-forma ta’ stabbiliment professjonali rregolat bil-liġi privata.
(32)
L-awtoritajiet Franċiżi kkuntestaw l-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat, minħabba li, skont huma, tnejn mill-kundizzjonijiet ippreżentati mill-Artikolu 107 (1) tat-TFUE ma kienux sodisfatti, għax il-mekkaniżmu in kwistjoni minn naħa ma kien jinvolvi l-ebda trasferiment tar-riżorsi tal-Istat (5.1.1), u min-naħa l-oħra ma kien jagħti l-ebda vantaġġ lill-istabbiliment pubbliku IFP (5.1.2).
5.1.1 NUQQAS TA’ GARANZIJA ATTRIBWIBBLI LILL-ISTAT U LI TINVOLVI TRASFERIMENT TA’ RIŻORSI TAL-ISTAT
(33)
Skont l-awtoritajiet Franċiżi, l-istabbilimenti pubbliċi minn naħa ma jibbenefikaw mill-ebda garanzija minħabba l-istatut tagħhom (A) filwaqt li, min-naħa l-oħra, ir-raġunament tal-Kummissjoni huwa żbaljat fid-Deċiżjoni tal-ftuħ (B).
A. Nuqqas ta’ kull garanzija bla limitu mill-Istat
(34)
Kif speċifikat fil-Punti 41 sa 45 tad-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmijali l-Kummissjoni tagħmel referenza għalihom mutatis mutandis, l-awtoritajiet Franċiżi jiżviluppaw ħames metodi biex isostnu l-argument tagħhom.
(35)
L-ewwel, l-ebda test jew deċiżjoni ma jistabbilixxu l-prinċipju li l-Istat jiggarantixxi, fil-prinċipju, b'mod indefinit, id-djun tal-IPIKs.
(36)
It-tieni, il-ġurisprudenza tal-Kunsill tal-Istat kien jagħmel dikjarazzjoni dwar in-nuqqas ta’ garanziji, partikolarment id-Digriet Société de l'hôtel d'Albe (25), kif ukoll iż-żewġ Deċiżjonijiet adottati fil-każ Campoloro (26).
(37)
It-tielet, il-liġi organika tal-1 ta’ Awwissu 2001 dwar l-Atti tal-Finanzi (LOLF) tistabbilixxi li dispożizzjoni waħda biss tal-Atti tal-Finanzi tista' toħloq garanzija (27), dak li l-Kunsill tal-Istat kien ikkonferma b'mod ċar fir-rapport annwali tiegħu tal-2006 (28). Għaldaqstant, skont l-espert awtorizzat mill-awtoritajiet Franċiżi fil-każ tal-posta msemmi qabel (29), mid-dħul fis-seħħ sħiħ tal-LOLF fl-1 ta’ Jannar 2005, ma setgħet tingħata l-ebda garanzija impliċita legalment. Għalhekk id-djun kuntrattati wara l-1 ta’ Jannar 2005 ma jgawdux garanzija impliċita. Id-djun li saru mill-1 ta’ Jannar 2005 ma jgawdux minn garanzija impliċita. Fil-każ tad-djun li saru qabel l-1 ta’ Jannar 2005, l-espert iqis li fin-nuqqas ta’ deċiżjoni kontenzjuża, ma jistax ikun determinat jekk l-iskadenza tal-garanziji impliċiti mogħtija qabel l-1 ta’ Jannar 2005 li l-għoti tagħhom ma jkunx ġie awtorizzat espressament fl-Att tal-Finanzi tistax - jew le - tkun eskluża fuq il-bażi tar-rispett tad-drittijiet tal-kredituri mħarsa mill-kostituzzjoni.
(38)
Ir-raba', Franza tqis li kieku l-IPIKs kienu jgawdu minn garanzija mill-Istat, it-tibdil fl-istatut tagħhom kien ikun jeħtieġ l-introduzzjoni ta’ miżuri biex jinżammu d-drittijiet tal-kredituri. Minnħabba li mekkaniżmu bħal dan qatt ma ġie stabbilit (30), thuma jikkonkludu li a contrario l-IPIKs ma jibbenefikaw minn ebda garanzija mill-Istat.
(39)
Fil-ħames lok, l-awtoritajiet Franċiżi jikkwotaw artiklu (31) tas-Sur Labetoulle, eks-President tat-taqsima tal-litigazzjoni tal-Kunsill tal-Istat, li fil-fehma tiegħu, “fil-liġi, mhemm l-ebda awtomatiċità fl-għoti, il-kisba u l-firxa ta’ din il-garanzija [garanzija mill-Istat li tapplika awtomatikament għall-istabbilimenti pubbliċi tal-Istat].”
B. Ir-raġunament żbaljat tal-Kummissjoni (32)
(40)
L-awtoritajiet Franċiżi jqisu li, fil-każ tal-IPIKs, ir-rimborż tad-dejn individwali ma jkunx garantit (a), mhux aktar milli tkun assigurata ż-żamma tal-eżistenza tal-istabbiliment pubbliku jew tal-obbligi tiegħu (b).
a) Nuqqas ta’ garanzija fir-rigward tar-rimborż tad-dejn individwali
(41)
Kif inhu spjegat fil-Punti 46 sa 49 tad-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmija qabel, li l-Kummissjoni tirreferi għalihom mutatis mutandis, l-awtoritajiet Franċiżi jqisu li l-liġi tas-16 ta’ Lulju 1980 ma tistabbilixxix garanzija: fuq il-bażi tax-xogħlijiet ta’ preparazzjoni tal-liġi, ta’ interpretazzjoni tal-każistika Campoloro tal-10 ta’ Novembru 1999 (33) u tat-18 ta’ Novembru 2005 (34), u ta’ artikoli akkademiċi (35), Franza tindika li, fil-fehma tagħha, il-liġi tas-16 ta’ Lulju 1980 ma tistabilixxi l-ebda obbligu biex l-Istat jimpenja r-riżorsi tiegħu: l-espressjoni “jipprovdi għalhekk” imsemmija fl-ewwel Artikolu tagħti biss lill-Istat setgħa ta’ “sostituzzjoni” fl-eżekuttiv tal-persuna li qiegħed jissostitwixxi, u fit-twettiq ta’ dan “fil-prinċipju s-sostitwent ikollu l-istess kompetenzi bħas-sostitut”. Għaldaqstant, fil-qafas ta’ din is-sostituzzjoni, l-Istat ikun jista' jeżerċita biss il-kompetenzi ta’ dan l-eżekuttiv, li ma jinkludux il-possibbiltà li wieħed jiddisponi mill-baġit tal-Istat, billi l-għoti ta’ sussidju speċjali jaqa' wkoll “barra l-eżerċizzju ta’ setgħa ta’ sostituzzjoni”.
(42)
Barra minn hekk, kif inhu indikat fil-Punti 50 sa 53 tad-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmija qabel, li l-Kummissjoni tirreferi għalihom mutatis mutandis, l-awtoritajiet Franċiżi jsostnu li r-responsabbiltà mingħajr tort tal-Istat ma tistax tiġi invokata minħabba n-nuqqas ta’ assi biss. Fil-fatt, skont l-awtoritajiet Franċiżi, kull garanzija tippresupponi li l-garanti jassumi l-azzjonijiet tal-garantit. Peress li r-responsabbiltà timplika li wieħed jassumi tort, jew, fil-każ ta’ responsabbiltà mingħajr tort, il-konsegwenzi ta’ azzjoni minn dak li jkun, ma jistax ikun hemm garanzija. Skont Franza, ir-responsabbiltà tal-Istat ma tistax tiġi invokata biss minħabba li l-Prefett jew l-awtorità regolatorja ma setgħet tieħu l-ebda azzjoni li tippermetti r-rimborż tad-dejn minħabba s-sitwazzjoni finanzjarja u tal-assi tal-istabbiliment pubbliku. It-tort għandu jitneħħa għax l-astensjoni tal-Prefett jew tal-awtorità regolatorja ma tistax tkun inkorretta fiha nfisha. L-awtoritajiet Franċiżi jagħrfu madankollu li l-ħtieġa tal-kontinwità fis-servizz pubbliku ttaqa' fuq ir-rappreżentant tal-Istat fit-twettiq tal-proċedura stabbilita mil-Liġi tas-16 ta’ Lulju 1980, imma jqisu li, anki jekk l-imħallef jordna l-kumpens lill-kredituri, tali kumpens ikollu l-effett li jpoġġi lill-kreditur fis-sitwazzjoni li kien ikun fiha skont il-liġi komuni, minħabba li, f'dan il-każ, il-proprjetà inkwistjoni kienet tinbiegħ u l-grupp ta’ kredituri kienu jieħdu l-ammont korrispondenti. Għaldaqstant ma jkun hemm l-ebda vantaġġ għall-kredituri.
b) In-nuqqas ta’ garanzija fir-rigward taż-żamma tal-eżistenza tal-istabbiliment pubbliku IFP jew tal-obbligi tiegħu
(43)
Kif huwa speċifikat fil-Punti 54 sa 56 tad-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmija qabel, li l-Kummissjoni tirreferi għalihom mutatis mutandis, l-awtoritajiet Franċiżi jqisu li n-nuqqas ta’ applikabbiltà tal-proċedura ta’ rkupru u ta’ likwidazzjoni skont il-liġi komuni għall-persuni ġuridiċi rregolati bil-liġi pubblika ma jeskludix il-possibbiltà ta’ falliment ta’ IPIK jew ta’ proċedura ta’ falliment kontriha. Huma jikkontestaw l-analiżi ta-Kummissjoni bbażata fuq il-komunikazzjoni dwar l-Għajnuna mill-Istat forma ta’ garanziji (36) (minn hawn 'il quddiem “il-Komunikazzjoni dwar il-garanziji”), u jqisu li f'dan il-każ il-Kummissjoni ma wrietx l-eżistenza ta’ “kundizzjonijiet ta’ kreditu aktar favorevoli” li jkunu attribwibbli għall-esklużjoni tal-possibbiltà ta’ proċedura ta’ falliment, u ma stabbilietx li l-istabbiliment pubbliku IFP ma jistax ifalli, u l-anqas li mhi possibbli l-ebda proċedura ta’ falliment, safejn il-liġi tal-1985 tkun biss liġi ta’ proċedura, u fejn iċ-ċirkostanza li l-IPIKs ma jidħlux fil-qasam tal-applikazzjoni tagħha tinvolvi biss proċedura ta’ ristrutturar, ta’ likwidazzjoni jew ta’ “falliment”ad hoc ma tistax tiġi implimentata għalihom.
(44)
Min-naħa l-oħra, kif inhu spjegat fil-Punti 57 sa 67 tad-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmija qabel, li l-Kummissjoni tirreferi għalihom mutatis mutandis, l-awtoritajiet Franċiżi jsostnu li l-applikazzjoni tal-“proċedura” stabbilita mil-Liġi tas-16 ta’ Lulju 1980, pjuttost milli l-proċedura kollettiva ta’ dritt komuni, ma kienet tagħti l-ebda vantaġġ lill-kreditur. Huma jikkuntestaw il-ħtieġa li jiġu rrispettati l-kriterji ta’ reklamar (37) u ta’ ekwivalenza (38) ppreżentati mill-Kummissjoni fil-Punt 81 tad-Deċiżjoni tal-ftuħ biex jiġi valutat jekk l-applikazzjoni ta’ proċedura speċifika f'każ ta’ insolvenza tagħtix vantaġġ lill-entità soġġetta għaliha meta mqabbla mal-intrapriżi soġġetti għal-liġi kummerċjali (39), imma huma jżommu dawn l-istess kriterji biex janalizzaw il-proċedura stabbilita mil-liġi tas-16 ta’ Lulju 1980. Huma jqisu li f'dak li jikkonċerna l-kriterju ta’ reklamar, din il-proċedura tiġi identifikata b'mod korrett mill-aġenziji ta’ klassifikazzjoni bħala applikabbli fil-każ tal-insolvenza ta’ IPIK, filwaqt li f'dak li jikkonċerna l-kriterju tal-ekwivalenza, huma jiddistingwu skont tkunx applikabbli jew le eżiġenza ta’ kontinwità ta’ servizz pubbliku, filwaqt li jinnutaw li s-sitwazzjoni finanzjarja tal-istabbiliment pubbliku IFP u tas-sussidjarji tiegħu trendi improbabbli sitwazzjoni ta’ nuqqas ta’ assi tal-grupp IFP, li l-proprjetajiet u l-investimenti tagħhom (150.3 miljun euro) fi tmiem l-2007 kienu ekwivalenti għal madwar ħames darbiet l-ammont tas-self u tad-dejn finanzjarju (25.2 miljun euro):
(a)
fl-ipoteżi li l-ebda eżiġenza ta’ servizz pubbliku ma tkun applikabbli, fil-każ ta’ nuqqas ta’ assi tal-istabbiliment pubbliku, l-applikazzjoni tal-proċedua stabbilita mil-Liġi tal-1980 ma kinitx se tpoġġi lill-kredituri f'sitwazzjoni aktar favorevoli milli kieku kellha tkun applikata proċedura ta’ dritt komuni: huma jirkupraw l-istess ammont bħall-kredituri ta’ entità soġġetta għal-liġi kummerċjali, jiġifieri l-ammont miksub mir-realizzazzjoni tal-assi, u ma jkollhomx mezz ta’ rikors fi tmiem il-proċedura (40), fejn skont Franza, ir-responsabbiltà tal-Istat ma tistax tkun impenjata biss fuq il-bażi tal-insuffiċjenza ta’ assi. Ikun hemm biss żewġ aspetti differenti:
-
in-nuqqas ta’ trattament tal-kredituri f'daqqa: għall-kuntrarju tal-proċedura tal-liġi privata li fiha d-djun jiġu pproċessati f'daqqa u l-kredituri jitħallsu f'ordni dixxendenti ta’ privileġġ u fil-proporzjon tal-ammonti disponibbli, il-proċedura stabbilita mil-Liġi tas-16 ta’ Lulju 1980 hija differenti minħabba li l-azzjoni tal-kreditur biss tippermettilu li jżomm id-drittijiet tiegħu. Il-loġika tal-Liġi tas-16 ta’ Lulju 1980 hija dik ta “jinqeda l-ewwel min jiġi l-ewwel”;
-
huwa r-rappreżentant tal-Istat li, taħt is-sorveljanza tal-imħallef amministrattiv (sorveljanza tan-negliġenza gravi kif stabbilit mill-Conseil d'Etat fis-sentenza Campoloro imsemmija qabel), iwettaq funzjoni ekwivalenti għal dik tal-likwidatur u tal-amministratur ġudizzjarju.
(b)
fl-ipoteżi li l-kontinwità fis-servizz pubbliku għandha tkun assigurata, l-awtoritajiet Franċiżi jammettu li r-rappreżentant tal-Istat, fl-eżerċizzju tas-setgħat mogħtija mil-Liġi tas-16 ta’ Lulju 1980, jista' jiddeċiedi li ma jbiegħx ċerti assi meħtieġa għat-twettiq ta’ kompitu ta’ servizz pubbliku. Dan in-nuqqas ta’ trasferiment ta’ ċerti assi għalhekk jirriżulta, jekk ma jkunx soġġett għal kumpens mill-Istat, f'realizzazzjoni aktar baxxa tal-assi u għalhekk fi tnaqqis tal-ammonti rekuperabbli mill-kredituri. Skont l-awtoritajiet Franċiżi, proċedura bħal din ma tagħtix lill-kredituri tal-istabbiliment pubbliku IFP drittijiet akbar minn dawk li jkollhom taħt il-liġi kummerċjali. Madankollu, l-awtoritajiet Franċiżi jammettu li f'dan il-każ, ir-responsabbiltà mingħajr tort tal-Istat tkun soġġetta li tiġi invokata: din imbagħad tirriżulta f'kumpens lill-kredituri li jammonta għad-danni li jkunu sofrew (lmhux aktar mill-valur tas-suq tal-assi miżmuma mill-Istat għall-kontinwità tas-servizz pubbliku). Il-kredituri għalhekk potenzjalment ikunu fl-istess pożizzjoni bħal dik li tirriżulta mill-applikazzjoni tal-liġi komuni. L-awtoritajiet Franċiżi jikkonkludu li l-proċedura stabbilita mil-Liġi tas-16 ta’ Lulju1980 ma tagħti l-ebda vantaġġ meta mqabbla mal-proċedura tal-liġi komuni u għalhekk mhux iġġustifikat li l-istabbiliment pubbliku IFP ikun soġġett direttament għal tali proċedura.
(45)
Kif inhu spjegat fil-Punt 68 tad-Deċiżjoni C 56/2007, li l-Kummissjoni tirreferi għalih mutatis mutandis, l-awtoritajiet Franċiżi jenfasizzaw li t-testi msemmija mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tal-ftuħ, partikolarment il-Punt 82, l-aktar istruzzjoni statutorja Nru 02-060-M95 tat-18 ta’ Lulju 2002 dwar ir-regolamentazzjoni finanzjarja u kontabbli tal-istabbilimenti pubbliċi nazzjonali ta’ natura industrijali u kummerċjali u l-Gwida dwar l-organizzazzjoni finanzjarja tat-twaqqif, il-bdil u l-għeluq tal-istabbilimenti pubbliċi nazzjonali u tal-gruppi ta’ interess pubbliku tal-14 ta’ Novembru 2006, la huma applikabbli u l-anqas trasponibbli għall-istabbiliment pubbliku IFP.
(46)
Fir-rigward tar-rikapitalizzazzjoni tas-sussidjarji tal-istabbiliment pubbliku IFP, l-awtoritajiet Franċiżi iqisu l-ewwelnett li l-kwistjoni li titqajjem fil-Punt 80 tad-Deċiżjoni tal-ftuħ m'għandhiex għalfejn tiġi evalwata biex tintwera l-eżistenza ta’ garanzija possibbli mil-Istat, imma pjuttost biex jiġu evalwati l-effetti potenzjali ta’ garanzija bħal din, li jekk ikun il-każ ipoġġu lill-istabbiliment pubbliku IFP u lis-sussidjarji tiegħu f'sitwazzjoni preferenzjali minħabba kundizzjonijiet ta’ rikapitalizzazzjoni aktar faċli. Huma jqisu wkoll li l-argumenti tal-Kummissjoni huma bbażati fuq żewġ ideat żbaljati:
-
minn naħa, il-Kummissjoni tkun qed twettaq żball fir-raġunament fir-rigward tal-appoġġ possibbli li l-istabbiliment pubbliku IFP jista' jagħti lis-sussidjarji tiegħu permezz ta’ trasferiment bejn il-grupp, kundizzjonijiet li fihom kumpanija possedenti tal-grupp, anke jekk tkun persuna ġuridika rregolata bil-liġi pubblika, tkun tista' tappoġġja lil waħda mill-kumpaniji sussidjarji tagħha li tkun tinstab f'diffikultà billi jkunu sorveljati strettament mil-liġi tal-kumpaniji (41) u billi assolutament ma jkunux marbuta mal-idea tal-intrapiża skont il-liġi tal-kompetizzjoni.
-
min-naħa l-oħra, l-awtoritajiet Franċiżi jikkuntestaw li l-statut ta’ IPIK tal-istabbiliment pubbliku IFP, u l-garanzija mill-Istat li jinvolvi dan l-istatut jekk ikun meħtieġ, jippermettulu li ssir rikapitalizzazzjoni tas-sussidjarji tiegħu b'mod aktar faċli mill-kumpaniji possedentital-grupp li għandhom statut ġuridiku rregolat bil-liġi privata. Skont l-awtoritajiet Franċiżi, il-fatt li kumpanija tappoġġja b'mod temporanju t-telf ta’ waħda mis-sussidjarji tiegħu jirriżulta mill-funzjonament normali ta’ grupp ta’ kumpaniji, kif kien diġà għaraf l-imħallef tal-Unjoni Ewropea (42), u investitur pubbliku li jaġixxi skont l-istess regoli ta’ kondotta bħal investitur privat ma jkollux l-intervent tiegħu jinkludi elementi ta’ għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107 (1) TFUE (43). Dan ikun partikolarment il-każ għall-istabbiliment pubbliku IFP, li jkollu l-possibbiltà (u mhux l-obbligu) ġuridika li jirrikapitalizza sussidjarja f'diffikultà skont l-istess kriterji ta’ apprezzament bħal kull investitur prudenti. Fl-aħħarnett, l-awtoritajiet Franċiżi jikkuntestaw il-fatt li l-IPIKs għandhom kwalunkwe possibbiltà ta’ “aċċess dirett” għall-“kontjiet tat-Teżor”. Huma jispeċifikaw li mekkaniżmu baġitarju ta’ “kont għal assistenza finanzjarja” irregolata mill-Artikolu 24 tal-LOLF, tistipula t-twaqqif ta’ kontijiet ta’ kreditu li jillimitaw (limitati mil-Liġi tal-finanzi), li jippermettu lill-Istat, jekk ikun jixtieq u jekk ikun jista' (partikolarment fir-rigward tal-liġi tal-Unjoni Ewropea), jippermetti l-ħlas bil-quddiem lil diversi entitajiet. Skont l-awtoritajiet Franċiżi, l-IPIKs m'għandhomx “aċċess dirett” għal dawn il-kontijiet.
5.1.2 NUQQAS TA’ KULL VANTAĠĠ FIL-LIVELL TAL-ISTABBILIMENT PUBBLIKU IFP U S-SUSSIDJARJI TIEGĦU
(47)
L-awtoritajiet Franċiżi jqisu l-ewwelnett li l-Komunikazzjoni dwar il-garanziji imsemmija qabel ma tippermettix li jkun konkluż li jeżisti vantaġġ f'dan il-każ, li l-estensjoni għas-sussidjarji tal-istabbiliment pubbliku IFP, kumpaniji limitati rregolati bid-dritt komuni, tal-vantaġġi possibbli li dan tal-aħħar jista' jibbenefika minnhom minħabba l-istatut IPIK tiegħu, ikun kontradittorju mal-prattika ta’ deċiżjoni tal-Kummissjoni, u li l-prova ta’ vantaġġ ekonomiku reali fl-uffiċċju prinċipali tal-istabbiliment pubbliku IFP u tas-sussidjarji tiegħu ma ntwerietx f'dan il-każ.
(48)
L-awtoritajiet Franċiżi jqisu li l-Kummissjoni tagħmel interpretazzjoni żbaljata tal-Punt 1.2. tal-Komunikazzjoni dwar il-garanziji msemmija qabel li jistipula li “(…) jikkostitwixxu ukoll għajnuna forma ta’ garanzija l-kundizzjonijiet ta’ kreditu aktar favorevoli miksuba mill-intrapriżi li l-istatut legali tagħhom jeskludi l-possibbiltà ta’ proċedura ta’ falliment jew insolvenza jew jipprovdi b'mod espliċitu garanzija mill-Istat jew kopertura tat-telf mill-Istat”:
-
fl-ewwel lok, l-awtoritajiet Franċiżi jikkontestaw li l-istabbiliment pubbliku IFP bħala IPIK għandu statut legali li jeskludi kull proċedura ta’ falliment jew passività; il-Kummissjoni ma wrietx dan, imma tat biss il-prova li dan l-istatut ma jippermettix l-applikazzjoni ta’ proċedura partikolari (f'dan il-każ, il-proċedura stabbilita mil-Liġi tal-25 ta’ Jannar 1985);
-
fit-tieni lok, l-awtoritajiet Franċiżi jinnegaw l-awtomatiċità tar-relazzjoni bejn l-impossibbiltà legali u statutorja li tkun soġġetta għal proċedura ta’ falliment jew passività u l-benefiċċju ta’ kundizzjonijiet ta’ finanzjament aktar favorevoli fis-swieq; huwa x-xogħol tal-Kummissjoni, b'applikazzjoni tal-Punt 1.2. tal-Komunikazzjoni dwar il-garanziji msemmija qabel, li turi minn qabel l-eżistenza ta’ kundizzjonijiet ta’ kreditu aktar favorevoli biex jitqies li impriża li l-istatut legali tagħha jeskludi l-possibbiltà ta’ proċedura ta’ falliment jew ta’ passività tibbenifika minn għajnuna forma ta’ garanzija.
(49)
Barra minn hekk, fid-Deċiżjoni tal-ftuħ, il-Kummissjoni injorat il-prattika ta’ deċiżjoni tagħha matul l-eżaminazzjoni tal-vantaġġi potenzjali li jirriżultaw fil-livell tas-sussdjarji tal-istabbiliment pubbliku IFP, l-eżistenza ta’ garanzija bla limitu għal IPIK. Il-Kummissjoni adottat raġunament kontradittorju għal dak li kienet adottat matul it-twaqqif ta’ La Banque Postale (44): filwaqt li din tal-aħħar kienet, bħas-sussidjarji tal-istabbiliment pubbliku IFP, kumpanija b'responsabbiltà limitata li tappartjeni 100 % lil entità li tixbaħ lil IPIK, il-Kummissjoni qieset (u dan, mingħajr ma jitqiesu l-impenji sottoskritti minn Franza f'dan il-fajl) li l-istatut ġuridiku ta’ kumpanija b'responsabbiltà limitata rregolata bid-dritt komuni jippermetti, fih innifsu, li tiġi eskluża l-eżistenza ta’ kull garanzija bla limitu fil-livell tas-sussidjarja. L-istess raġunament kellu jwassal, skont l-awtoritajiet Franċi, sabiex jitqies li s-sussidjarji tal-istabbiliment pubbliku IFP li wkoll għandu statut ta’ kumpanija b'responsabbiltà limitata rregolata bid-dritt komuni ma jibbenefikawx mill-garanzija bla limitu possibilment mogħtija skont l-istatut ta’ IPIK.
(50)
Fl-aħħarnett, il-Kummissjoni ma wrietx l-eistenza ta’ vantaġġ ekonomiku reali fl-uffiċċju prinċipali tal-istabbiliment pubbliku IFP u s-sussidjarji tiegħu, billi fid-Deċiżjoni tal-ftuħ semmiet biss kundizzjonijiet ta’ finanzjament “meqjusa” aktar favorevoli, mingħajr ma tat l-ebda prova effettiva ta’ dan. Il-liġi tal-Unjoni Ewropea titlob li f'dan il-każ il-Kummissjoni turi li l-istatut IPIK tal-isttżabbiliment pubbliku IFP effettivament ippermettielu li jikseb kundizzjonijiet ta’ finanzjament aktar favorevoli (45). Issa, l-awtoritajiet Franċiżi kienu kkomunikaw ċertu numru ta’ elementi matul il-proċedura, li jivverifikaw li l-istatut IPIK tal-istabbiliment pubbliku IFP ma kien ta, u l-anqas ma kien se jagħti, l-ebda vantaġġ finanzjarju lill-istabbiliment pubbliku IFP u lis-sussidjarji tiegħu, peress li l-bidla tal-istabbiliment IFP kienet saret partikolarment fir-rispett ta’ prinċipju ġenerali ta’ kontinwità, l-aktar fil-livell tal-attività tiegħu, tal-organizzazzjoni tiegħu, tal-iskema kontabbli u finanzjarja tiegħu (riżorsi u regoli kontabbli u finanzjarji), u tal-iskema fiskali tiegħu.
(51)
L-awtoritajiet Franċiżi iqisu li l-elementi preċedenti juru li:
-
is-sitwazzjoni finanzajrja tal-istabbiliment pubbliku IFP u tas-sussidjarji tiegħu hi tajba, u dan iwaqqa' l-kwistjoni ta’ falliment possibbli, u allura, ta’ intervent fl-aħħar lok mill-Istat;
-
il-kundizzjonijiet ta’ finanzjament fuq żmien qasir tal-istabbiliment pubbliku IFP u tas-sussidjarji tiegħu ikunu differenti għal kull waħda minn dawn l-entitajiet, u jirriżultaw negozjati partikolari mwettqa intuitu personae mal-banek rispettivi tagħhom.
-
ir-relazzjonijiet tal-istabbiliment pubbliku IFP u tas-sussidjarji tiegħu mal-fornituri u l-klijenti tagħhom ma jwasslux anqas għal kundizzjonijiet privileġġjati li jirriżultaw minn stennija ta’ garanzija tal-Istat mill-uffiċċji prinċipali tal-fornituri u tal-klijenti msemmija;
(52)
L-awtoritajiet Franċiżi jikkonkludu li:
-
l-analiżi żviluppata mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni tagħha tal-ftuħ ta’ proċedura għandha tkun ikkuntestata: l-istabbiliment pubbliku IFP u s-sussidjarji tiegħu ma jibbenefikaw mill-ebda garanzija mill-Istat;
-
il-Kummissjoni ma wrietx l-eżistenza ta’ vantaġġ għall-istabbiliment pubbliku IFP u s-sussidjarji tiegħu li ġejjin mill-Istatut ta’ IPIK ta’ IFP;
-
b'konsegwenza, il-Kummissjoni ma wrietx l-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat favur l-istabbiliment pubbliku IFP u s-sussidjarji tiegħu.
5.2 IL-PROPOSTI TAL-AWTORITAJIET FRANĊIŻI
(53)
Madankollu, sabiex iwarrbu kull dubju li jista' jkollha l-Kummissjoni, l-awtoritajiet Franċiżi indikaw li kienu lesti, jekk il-Kummissjoni taċċetta li ttemm il-proċedura permezz ta’ deċizjoni ta’ nuqqas ta’ għajnuna skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament ta’ proċedura msemmi, li jimplimentaw il-miżuri li ġejjin:
-
kjarifika tad-Digriet li jimplimenta l-Liġi tas-16 ta’ Lulju 1980;
-
l-inklużjoni ta’ dikjarazzjoni li tispeċifika n-nuqqas ta’ garanzija fil-kuntratti tal-istabbiliment pubbliku li jinvolvu dejn;
-
l-inklużjoni ta’ dikjarazzjoni li tispeċifika n-nuqqas ta’ garanzija fil-kuntratti ta’ finanzjament tas-sussidjarji tal-istabbiliment pubbliku IFP.
5.2.1 KJARIFIKA TAD-DIGRIET LI JIMPLIMENTA L-LIĠI TAS-16 TA’ LULJU 1980
(54)
Kif speċifikat fil-Punti 94 sa 96 tad-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmija qabel, li l-Kummissjoni tirreferi għalihom mutatis mutandis, l-awtoritajiet Franċiżi jipproponu li tkun iċċarata l-interpretazzjoni tal-Liġi tas-16 ta’ Lulju 1980 billi jiġi emendat l-Artikolu 3-1 (4) tad-Digriet tal-applikazjzoni (46). L-emenda proposta għandha l-għan, fil-fehma tagħhom, li twaqqaf kull dubju rigward l-ambitu tat-terminu “jipprovdi għalhekk” (“y pourvoit”) fl-organizzazzjoni tas-setgħa regolatorja mogħtija lill-Prefett jew lill-awtorità regolatorja, fejn dawn tal-aħħar minn issa 'l quddiem għandhom jipprovdu r-riżorsi fi ħdan il-baġit tal-korp jew tal-istabbiliment (47). Skont l-awtoritajiet Franċiżi, din il-proposta teskludi li, fl-eżerċizzju tas-setgħa regolatorja tiegħu, ir-rappreżentant tal-Istat jista' jżid ir-riżorsi tal-korp jew tal-istabbiliment ikkonċernat permezz ta’ sussidju mill-Istat jew użu ta’ riżorsi pubbliċi.
5.2.2 L-INKLUŻJONI TA' DIKJARAZZJONI LI TISPEĊIFIKA N-NUQQAS TA' GARANZIJA FIL-KUNTRATTI TAL-ISTABBILIMENT PUBBLIKU IFP LI JINVOLVU DEJN
(55)
Kif inhu speċifikat fil-Punti 97 sa 100 tad-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmija qabel, li l-Kummissjon tirreferi għalihom mutatis mutandis, l-awtoritajiet Franċiżi jikkuntestaw il-pożizzjoni tal-Kummissjoni (48) skont liema r-responsabbiltà tal-Istat tista' tiġi impenjata biss fuq il-bażi tal-falliment tal-istabbiliment pubbliku IFP. Madankollu, huma jagħmlu proposta bbażata fuq l-eċċezzjoni tar-riskju aċċettat (cf. id-Digrieti tal-Conseil d'État Sille (49) u Meunier (50) filwaqt li jissuġġerixxu, bħal dak li huma pproponew fil-każ tal-posta, li jikkonfermaw uffiċjalment lill-kredituri tal-istabbiliment pubbliku IFP li d-dejn tagħhom ma jibbenefikax mill-garanzija mill-Istat u, li f'każ ta’ insolvenza, l-Istat ma jkunx obbligat jissostitwixxi finanzjarjament lill-kumpanija għall-ħlas tad-dejn. Għalhekk, il-partijiet interessati possibbli, li konxjament u f'għarfien sħiħ tal-każ jesponu ruħhom, ma jkunux jistgħu jirrikorru għal dritt ta’ rmedju. L-awtoritajiet Franċiżi għalhekk jimpenjaw ruħhom, flimkien mal-istabbiliment pubbliku IFP, għal kull operazzjoni, li juru d-dikjarazzjoni li ġejja fil-kuntratt ta’ finanzjament (għal kull strument kopert mill-kuntratt):
“Il-ħruġ/il-programm/is-self ma jibbenefikaw minn ebda garanzija ta’ kwalunkwe tip, diretta jew indiretta, min-naħa tal-Istat. F'każ ta’ falliment, l-Istat ma jkunx obbligat li jieħu post La Poste finanzjarjament għall-ħlas tad-dejn.”
(56)
Kif inhu speċifikat fil-Punt 101 tad-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmija qabel, li l-Kummissjoni tirreferi għalih mutatis mutandis, l-awtoritajiet Franċiżi nnutaw ukoll id-dubji espressi mill-Kummissjoni fil-Punt 71 tad-Deċiżjoni tal-ftuħ, li indikat li, minn naħa, l-eċċezzjoni tar-riskju aċċettat kienet regola stabbilita mill-ġurisprudenza li tista' tinbidel, li, min-naħa l-oħra, tali regola tistrieħ fuq strumenti sekondarji tal-liġi, li jistgħu jiġu annullati f'każ ta’ kunflitt, u li fl-aħħarnett, il-proposta tal-awtoritajiet Franċiżi ma tkoprix il-każijiet kollha simili, billi d-djun jistgħu jkunu mhux biss finanzjarji imma wkoll kummerċjali jew ta’ natura differenti.
(57)
Kif speċifikat fil-Punti 102 sa 104 tad-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmija qabel, li l-Kummissjoni tirreferi għalihom mutatis mutandis, wara li fakkru l-oppożizzjoni tagħhom fil-prinċipju fir-rigward tal-pożizzjoni tal-Kummissjoni dwar l-impenn tar-responsabbiltà mingħajr tort tal-Istat abbażi biss tan-nuqqas ta’ assi tal-istabbiliment pubbliku IFP, l-awtoritajiet Franċiżi wrew elementi supplementari biex jirrispondu għal dawn id-dubji:
(a)
l-awtoritajiet Franċiżi jqisu li l-ewwel oġġezzjoni tal-Kummissjoni tikkunsidra li, anki jekk il-liġi interna ta’ Stat Membru ma tipprovdix dispożizzjoni dwar dan, ir-riskju biss ta’ tibdil fil-ġurisprudenza, jiġifieri ta’ tibdil fil-liġi interna, ikun biżżejjed sabiex jistabbilixxi l-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat. Il-Kummissjoni ma tistax tibbaża miżura potenzjali ta’ għajnuna fuq bidla possibbli fil-liġi, li f'dan il-każ hija ferm improbabbli, billi l-eċċezzjoni tar-riskju aċċettat tikkostitwixxi prinċipju ġenerali tal-liġi pubblika kkonfermat ampjament mill-qrati, li qatt ma ġie kkontestat u kkummentat minn ħafna;
(b)
f'dak li jikkonċerna t-tieni oġġezzjoni, l-awtoritajiet Franċiżi jagħrfu li l-liġi u r-regoli jegħlbu lill-kuntratt, u li klawżola kontenzjuża dejjem tista' tkun annullata. Madankollu, huma jqisu li din l-oġġezzjoni ma teċċepixxi l-ebda liġi ta’ ambitu akbar, li din mhix appoġġjata u għalhekk hija limitata;
(c)
fl-aħħarnett, f'dak li jikkonċerna t-tielet oġġezzjoni, l-awtoritajiet Franċiżi jqisu li din tistrieħ fuq suppożizzjoni sempliċi ta’ twemmin jew stennija possibbli, mill-fornituri, ta’ garanzija mill-Istat fuq il-kreditu tagħhom, suppożizzjoni li waħedha ma tistax turi l-eżistenza ta vantaġġ, imma trid tkun sostnuta minn element li jistabbilixxi li l-istabbiliment pubbliku IFP u s-sussidjarji tiegħu tassew ibbenefikaw minn tali vantaġġ ekonomiku.
(58)
Madankollu, kif inhu speċifikat fil-Punt 106 tad-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmija qabel, li l-Kummissjoni tirreferi għalih mutatis mutandis, l-awtoritajiet Franċiżi jindikaw li huma lesti li jwessgħu l-proposta tagħhom tal-inklużjoni tan-nuqqas ta’ garanzija fil-kuntratti kollha li jinvolvu dejn, b'tali mod li jitneħħa espliċitament kull riskju ta’ involviment tar-responsabbiltà mingħajr tort tal-Istat ibbażata fuq is-sempliċi insolvenza tal-istabbiliment pubbliku IFP.
5.2.3 L-INKLUŻJONI TA' DIKJARAZZJONI LI TISPEĊIFIKA N-NUQQAS TA' GARANZIJA FIL-KUNTRATTI TA’ FINANZJAMENT TAS-SUSSIDJAARJI AXENS, BEICIP-FRANLAB, PROSERNAT TAL-ISTABBILIMENT PUBBLIKU IFP
(59)
Min-naħa l-oħra, sabiex jiffinalizzaw il-mezz propost, l-awtoritajiet Franċiżi għamlu proposta addizzjonali lill-Kummissjoni simili għal dik li kienet saret matul it-twaqqif ta’ La Banque Postale, li kienet tikkonsisti li huma jimpenjaw ruħhom, fir-rigward tal-kundizzjonijiet tas-self tas-sussidjarji tal-istabbiliment pubbliku IFP (Axens, Beicip-Franlab, Prosernat) fis-swieq, sabiex isemmu, bil-miktub, fil-kuntratt tal-finanzjament (għal kull strument kopert minn kuntratt), għal kull operazzjoni, li “skont il-liġi Franċiża, (partikolarment il-bżonn ta’ awtorizzazzjoni leġiżlattiva speċifika għal kull garanzija), din l-operazzjoni ta’ finanzjament mhi se tibbenefika mill-ebda garanzija, tkun xi tkun in-natura tagħha, diretta jew indiretta min-naħa tal-Istat”.
(60)
Kif inhu speċifikat fil-Punti 107 sa 110 tad-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmija qabel, li l-Kummissjoni tirreferi għalihom mutatis mutandis, l-awtoritajiet Franċiżi jqisu li ż-żewġ miżuri ta’ kjarifika proposti (li d-dettall tagħhom huwa msemmi fil-Punti 55 u 59) jippermettu li l-kredituri tal-istabbiliment pubbliku IFP u s-sussidjarji tiegħu jkunu informati dwar id-drittijiet tagħhom, b'tali mod li Franza ma tiġix ikkunsidrata, kif indikat mill-Kummissjoni fil-Punt 87 tad-Deċiżjoni tal-ftuħ, “responsabbli għall-aspettattivi li nħolqu fost il-kredituri tal-istabbiliment pubbliku IFP rigward l-eżistenza ta’ garanzija” u li żżomm volontarjament “sitwazzjoni legali opaka” li “tagħti vantaġġ lill-istabbiliment pubbliku IFP u li tista' timpenja r-riżorsi tal-Istat”.
5.3 OSSERVAZZJONIJIET SUPPLEMENTARI TAL-AWTORITAJIET FRANĊIŻI
(61)
Fl-ittri tagħhom tas-16 ta’ Lulju 2010 u tas-26 ta’ Novembru 2010, l-awtoritajiet Franċiżi ppreżentaw elementi supplementari li, fil-fehma tagħhom, jivverifikaw in-nuqqas ta’ għajnuna mill-Istat fl-istabbiliment pubbliku IFP.
(62)
L-ewwel, b'referenza għall-każ France Télécom (51), huma jenfasizzaw fl-ittra tagħhom tas-16 ta’ Lulju 2010 li l-imħallef tal-Unjoni Ewropea kien fakkar l-obbligu tal-Kummissjoni li turi l-eżistenza ta’ vantaġġ reali sabiex tkun stabbilita l-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat. Huma jqisu li f'dan il-każ, il-garanzija bla limitu li tirriżulta mill-istatut tal-istabbiliment pubbliku IFP skont il-Kummissjoni, fil-verità ma ttih l-ebda vantaġġ ekonomiku. Fl-ittra tagħhom tas-26 ta’ Novembru 2010, l-awtoritajiet Franċiżi jispeċifikaw li, fil-fehma tagħhom, ir-responsabbiltà tal-prova tistrieħ fuq il-Kummissjoni. Għaldaqstant, huma jfakkru li l-eżiġenzi ppreżentati mill-ġurisprudenza tal-Unjoni Ewropea fil-qasam ta’ prova u ta’ motivazzjoni, partikolarment mit-Tribunal fil-każ France Telecom imsemmi qabel, u mill-Qorti tal-Ġustizzja fil-każijiet Krantz (52), u aktar reċenti Deutsche Post AG (53). L-awtoritajiet Franċiżi jqisu li l-analiżi ppreżentata mill-Kummissjoni f'dan il-każ tibbaża “aktar fuq ipoteżi milli fuq analiżi in concreto”.
(63)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet Franċiżi jqisu li l-Kummissjoni tqis li l-istabbiliment pubbliku IFP jista' jibbenefika minn vantaġġ fuq tliet livelli: i) fil-livell tar-relazzjonijiet tiegħu mal-istituzzjonijiet bankarji u finanzjarji, ii) fil-livell tar-relazzjonijiet tiegħu mal-fornituri, u iii) fil-livell tar-relazzjonijiet tiegħu mal-imsieħba industrijali terzi li jisgħu jirrkorru għas-servizzi ta’ riċerka.
(64)
Fir-rigward tar-relazzjonijiet tal-istabbiliment pubbliku IFP mill-istituzzjonijiet bankarji u finanzjarji, l-awtoritajiet Franċiżi jqisu li l-istabbiliment pubbliku IFP s'issa għadu ma ħa l-ebda vantaġġ ekonomiku mill-istatut tiegħu bħala IPIK. Huma jipprovdu lill-Kummissjoni elementi li jivverifikaw li, i) fuq tul ta’ żmien, l-istabbiliment pubbliku IFP ma kellux dejn għas-snin 2005, 2006, u 2007 (54), kif ukoll għall-2008 u l-2009, li ii) fuq terminu medju, l-istabbiliment pubbliku IFP ċertament li nnegozja kull sena linji ta’ skoperta ma’ istituzzjonijiet bankarji differenti, imma kiseb rati li jitqabbblu ma’ dawk tas-suq, u, fi kwalunkwe każ, qatt ma uża dawn il-linji ta’ kreditu, u li fl-aħħarnett, iii) fuq terminu qasir, id-dejn tal-istabbiliment pubbliku IFP kien kważi null jew null fuq il-perjodu meqjus.
(65)
Fir-rigward tar-relazzjonijiet mal-fornituri, l-awtoritajiet Franċiżi jqisu li l-istabbiliment pubbliku IFP, bħala awtorità kontraenti, huwa soġġett għall-obbligi tar-reklamar u tal-kompetizzjoni tal-Ordinanza Nru 2005-649 tas-6 ta’ Ġunju 2005 (55), u li, għaldaqstant, huwa ma jista jibbenefika mill-ebda vantaġġ. Fl-ittra tagħhom tas-26 ta’ Novembru 2010, l-awtoritajiet Franċiżi jsostnu din l-analiżi u jispeċifikaw li s-sottomissjoni tal-ordnijiet tal-istabbiliment pubbliku IFP għal proċedura ta’ sejħa għall-offerti skont id-Direttiva 2004/18/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-31 ta’ Marzu 2004 dwar il-kordinazzjoni tal-proċeduri għall-għoti ta’ kuntratti ta’ xogħlijiet, ta’ provvisti u ta’ servizzi pubbliċi (56) tikkostitwixxi, fil-fehma tagħhom, garanzija biżżejjed sabiex jiġi evitat tfixkil tal-kompetizzjoni fis-suq. Skont Franza, billi jpoġġi lill-fornituri tiegħu f'kompetizzjoni, skont l-obbligi li jirriżultaw mil-liġi tal-Unjoni Ewropea, l-istabbiliment pubbliku IFP ma jistax, tal-anqas fin-nuqqas ta’ kull element ta’ prova speċifika, ikun akkużat li jibbenefika minn vantaġġ illegali. Huma jsostnu li huwa preċiżament fl-interess ta’ effikaċja fil-kuntratti pubbliċi li ġie ffaċilitat r-rikors għal sistemi elettroniċi ta’ xiri, il-Punt 13 tad-Direttiva 2004/18/KE li pereżempju jindika li “din it-teknika ta’ xiri tippermetti lill-awtoritajiet kontraenti […] sabiex ikollhom firxa partikolarment wiesgħa ta’ offerti […] u allura jassiguraw l-aqwa użu tal-fondi pubbliċi permezz ta’ kompetizzjoni wiesgħa.” F'dan ir-rigward, huma jsemmu rapport (57) tal-Kummissjoni li jilħaq konklużjoni ta’ impatt pożittiv f'termini ta’ tnaqqis fil-prezzijiet b'konsegwenza tar-regolamentazzjoni fuq is-swieq pubbliċi, tnaqqis ippreżentat bħala “benefiċċju soċjali” ta’ kompetizzjoni aktar ġusta bejn dawk li jagħmlu s-sottomissjonijiet. Għaldaqstant, billi “tattribwixxi” dawn l-ekonomiji għall-istatut ta’ IPIK tal-istabbiliment pubbliku IFP, il-Kummissjoni ma taqbilx mad-Direttiva, li għandha l-għan li fil-proċeduri tal-għażla jkun hemm il-vettur essenzjali għal kompetizzjoni aħjar li tirriżulta fi tnaqqis tal-ispejjeż tax-xiri pubbliku.
(66)
Fl-aħħarnett, fir-rigward tar-relazzjonijiet tal-istabbiliment pubbliku IFP mal-klijenti tiegħu, Franza tispeċifika li l-attivitajiet ta’ riċerka kuntrattwali kkonċernati jkopru s-servizzi mogħtija mill-istabbiliment pubbliku IFP fuq talba ta’ klijent, parti terza jew sussidjarja, dwar suġġett li jidħol fil-missjoni tal-istabbiliment pubbliku IFP, ma jippreżenta l-ebda interess strateġiku għall-istabbiliment pubbliku IFP fuq il-livell tas-sjieda tar-riżultati, jista' jtejjeb l-għarfien u l-kompetenzi tal-istabbiliment pubbliku meta mqabbel mat-tmexxija tal-programmi ta’ R&Dpubbliku li jwettaq, u ma jirriżultax mill-qasam esklussiv tal-attivitajiet tas-sussidjarji. L-awtoritajiet Franċiżi jinnutaw li s-servizzi ta’ riċerka li jiksbu dawn il-kliejnti jeħtieġu tagħmir u għarfien speċifiċi.
(67)
F'dan ir-rigward, Franza ssostni li, anke jekk l-istabbiliment pubbliku IFP jikseb vantaġġ mill-istatut tiegħu bħala IPIK biex iwettaq dawn l-attivitajiet ekonomiċi, dan il-vantaġġ ma jkollu l-ebda impatt materjali fuq is-suq. Partikolarment, huwa ma jkunx jista' jfixkel il-kompetizzjoni u l-anqas jaffetwa l-iskambji bejn l-Istati Membri. Fuq dan il-perjodu li jibda mill-bidla fl-istatut tal-istabbiliment pubbliku IFP (li seħħet f'Lulju 2006), l-awtoritajiet Franċiżi madankollu jirrikonoxxu li l-istabbiliment pubbliku IFP jista' eventwalment jibbenefika minn tħaffif fl-ispejjeż minħabba n-nuqqas ta’ reġistrazzjoni f'garanziji ta’ prestazzjoni, li, fuq il-bażi tal-ammonti li s-soltu jintalbu mill-banek u mill-kumpaniji tal-assigurazzjoni biex jagħtu dan it-tip ta’ servizz, xorta waħda jirrapreżenta ammont negliġibbli. L-awtoritajiet Franċiżi jikkonkludu li dan l-effett mhuwiex tip ta’ vantaġġ, li jerġa' jqajjem dubji dwar l-istess eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat fl-istabbiliment pubbliku IFP.
5 OSSERVAZZJONIJIET TA’ PARTIJIET TERZI U KUMMENTI MILL-AWTORITAJIET FRANĊIŻI
6.1 OSSERVAZZJONIJIET TAL-KUMPANIJA UOP LIMITED
(68)
Fl-ittra tagħha tat-28 ta’ Novembru 2008, il-kumpanija UOP Limited tiġġustifika l-interess tagħha biex taġixxi bħala parti terza interessata fil-proċedura (58) qabel ma tipprepara ċerti kummenti ġenerali u tindika li, fil-fehma tagħha, l-entità li hija ssejjaħ “IFP/Axens” hija benefiċjarja ta’ għajnuna mill-Istat:
-
il-grupp magħmul mill-istabbiliment pubbliku u s-sussidjarja tiegħu Axens, “IFP/Axens”, żgur li jidher lis-suq bħala entità pubblika (5.1.1);
-
l-għotja tal-istatut ta’ IPIK lil “IFP/Axens” ippermettiet u tkompli tippermetti tfixkil sinifikanti tal-kompetizzjoni fis-suq tat-teknoloġiji tal-ipproċessar, suq li hija attiva fih il-kumpanija UOP Limited, minħabba li din tagħti vantaġġi fir-relazzjonijiet mal-fornituri, ma’ min għandu l-kapital u mal-klijenti (5.1.2).
6.1.1 IL-PERĊEZZJONI TAL-ENTITÀ “IFP/AXENS” FIS-SUQ
(69)
Skont il-kumpanija UOP Limited, l-argument tal-awtoritajiet Franċiżi skont liema Axens, kif ukoll is-sussidjarji l-oħra ta’ IFP, jikkostitwixxu entitajiet ekonomiċi distinti ma jreġġix. Il-Kummissjoni bir-raġun tikkonkludi li i) Axens hija 100 % proprjetà tal-istabbiliment pubbliku IFP; ii) l-implimentazzjoni mnn Axens tar-R&D tal-istabbiliment pubbliku IFP tirrifletti prijoritajiet strateġiċi deċiżi mill-Istat; iii) il-kapijiet tal-istabbiliment pubbliku IFP jipparteċipaw fil-ġestjoni ta’ Axens; iv) Axens tgawdi kuntratt esklussiv mal-istabbiliment pubbliku IFP, li hu essenzjali għall-attività ekonomika tas-sussidjarja; u v) jeżisti partikolarment ftehim għall-ewwel użu u għall-provvista ta’ persunal.
(70)
Minbarra l-elementi inklużi fil-punt preċedenti, il-kumpanija UOP Limited iżżid li l-istampa li jagħtu IFP u Axens dwar ir-relazzjoni tagħhom, kif ukoll l-impressjoni li għandu s-suq ta’ din, jikkostitwixxu wkoll fatturi determinanti:
-
IFP u Axens jippreżentaw ruħhom lis-suq bħala entità ekonomika waħda “IFP/Axens”. Is-sit elettroniku ta’ Axens isemmi partikolarment li “għal kważi dawn l-aħħar ħamsin sena l-kumpanija ilha tistrieħ fuq is-suċċess tar-R&D u dak industrijali” (59). Barra minn dan, ir-reklami ta’ Axens għat-teknoloġija tagħha jirreferu għall-istabbiliment pubbliku IFP. Barra minn hekk, l-impjegati ta’ Axens u tal-istabbiliment pubbliku IFP kultant iżuru flimkien il-kumpaniji liċenzjati tagħhom.
-
L-istampa industrijali tagħti eżempju tal-perċezzjoni tas-suq ta’ “IFP/Axens” bħala entità ekonomika waħda. Il-kumpanija UOP Limited partikolarment tgħaqqad estratti mill-gazzetti li jirreferu għall-attivitajiet ta’ “IFP/Axens” fil-qasam tal-liċenzji tat-teknoloġiji tal-produzzjoni, jew li jirreferu, b'mod alternattiv, għall-provvista mill-istabbiliment pubbliku IFP ta’ tali liċenzji permezz tal-intermedjarju tas-sussidjarja tiegħu Axens. Barra minn hekk, il-kumpanija UOP Limited tat eżempji minn artikli jew minn preżentazzjonijiet fejn l-impjegati ta’ Axens taw x'wieħed jifhem li l-istabbiliment pubbliku IFP jara lil Axens bħala li tinkludi “l-attivitajiet kollha rispettivi tal-qasam industtrijali u tal-prokataliżi.”
6.1.2 IL-VANTAĠĠI MOGĦTIJA MILL-ISTTUT TA’ IPIK
(71)
Il-kumpanija UOP Limited tindika li l-fatt li Axens tidher kemm lill-fornituri kemm lill-klijenti tagħha bħala li tiddisponi minn riżorsi bla limitu tal-Istat biex tiffinanzja l-attivitajiet tagħha jagħtiha vantaġġ konsiderevoli fis-suq. Anke jekk din hija biss perċezzjoni tas-suq, dan l-element jikseb aktar importanza f'kuntest ekonomiku globali ta’ kriżi ekonomika.
(72)
F'dak li jikkonċerna l-klijenti, il-garanziji li toffri l-entità “IFP/Axens” ikollhom importanza partikolari f'suq fejn il-klijenti jqisu l-konsiderazzjonijiet ekonomiċi fuq tul ta’ żmien qabel ma jagħżlu xi teknoloġija. Jekk wieħed jibda bl-eżempju ta’ “komposti aromatiċi”, il-kumpanija UOP Limited tispjega, sostanzjalment, li qabel l-implimentazzjoni ta’ tali teknoloġiji, il-klijenti għandhom jippermettu investimenti tassew kbar fid-disinn u l-kostruzzjoni tal-infrastutturi tal-produzzjoni, li jeħtieġu diversi snin ta’ xogħol. Issa, is-suċċess ta’ dawn il-kumplessi industrijali jkun marbut mar-rendiment tat-teknoloġiji użati, u ġeneralment il-klijenti jitolbu li dawn ikunu garantiti (60) mill-bejjiegħ tal-proċessi. Fl-ipoteżi li l-livell tar-rendiment meħtieġ ma jintlaħaqx, huma ma jaħsbuhiex darbtejn biex jimpenjaw ir-responsabbiltà taċ-ċessjonarju u biex jesiġu r-rispett tal-obbligi stretti fil-qasam tal-irkupru. Is-solvenza fuq tul ta’ żmien taċ-ċessjonarju għaldaqstant tkun element importanti fl-għażla tax-xerrejja, mhux biss għar-rispett tal-obbligi kuntrattwali, imma wkoll għall-perspettivi offruti fil-qasam tar-R&D, garanziji ta’ titjib futur fir-rendiment tal-proċess mixtri. L-entità “IFP/Axens”, li għas-suq tidher bħala dipendenti mill-Istat, għalhekk ikollha vantaġġ meta mqabbla mal-kompetituri tagħha, għax ix-xerrejja ma jkollhom l-ebda raġuni partikolari li jiddubitaw li din ser tibqa' teżisti għal żmien twil.
(73)
F'dak li jikkonċerna lill-fornituri, il-kumpanija UOP Limited tqis li jistgħu jingħataw termini preferenzjali lill-entità “IFP/Axens” meta mqabbla mal-kompetituri tagħha; għal dan, hi tirreferi għall-kuntratti ffirmati b'mod konġunt minn IFP u minn Axens imsemmija fid-Deċiżjoni tal-ftuħ.
(74)
F'dak li jikkonċerna s-swieq finanzjarji, il-kumpanija UOP Limited tqis li l-entità “IFP/Axens” tibbenefika minn kundizzjonijiet u minn rati ta’ interess preferenzjali fis-swieq finanzjarji, b'kunsiderazzjoni tar-rwol ta’ garanti fl-aħħar lok li jkollu l-Istat. Barra minn hekk, f'kuntest ta’ kriżi finanzjarja, il-preżenza tal-Istat, u s-sikurezza li din tirrapreżenta għall-investituri, tippermetti li jiġu attirati fondi privati f'kuntest ta’ nuqqas ta’ likwidità. L-impriżi kompetituri ma jistgħux jaċċedu għal finanzjamenti simili, jew jistgħu jiksbuhom biss f'kundizzjonijiet ekonomiċi anqas attraenti. Skont il-kumpanija UOP Limited, l-effetti tal-kriżi ekonomika u finanzjarja komplew saħħu l-potenzjal ta’ tfixkil tal-kompetizzjoni tal-miżura.
(75)
Fl-ittra tagħha tat-23 ta’ Jannar 2009, il-kumpanija UOP Limited tirreferi għall-osservazzjonijiet preċedenti kif ukoll għal dawk mibgħuta fil-qafas tal-proċedura dwar id-Deċiżjoni C 51/2005 imsemmija qabel. Din tqis li din l-informazzjoni tipprovdi biżżejjed elementi li juru l-importanza tas-solvenza tal-ko-kontraenti fis-suq konċernat tal-liċnezji tal-proċessi. Din issostni l-argument skont liema l-klijenti tal-entità “IFP/Axens” jissoponu li qiegħdin f'relazzjoni kummerċjali ma’ organizzazzjoni tal-Istat li l-vijabbiltà tagħha fuq terminu twil ma tippreżenta l-ebda riskju. Fl-aħħarnett, il-kumpanija UOP Limited tistieden lill-Kummissjoni biex tanalizza l-ftehimiet bejn Axens u l-klijenti tagħha, u tindika li hija konvinta li dawn ma jinkludu l-ebda stipulazzjoni li tista' tillimita r-responsabbiltà fil-livell ta’ Axens.
6.2 KUMMENTI TAL-AWTORITAJIET FRANĊIŻI DWAR L-OSSERVAZZJONJIET TAL-KUMPANIJA UOP LIMITED
(76)
Fl-ittra tagħhom tat-22 ta’ Ġunju 2009, l-awtoritajiet Franċiżi jqisu li l-osservazzjonijiet tal-kumpanija UOP Limited huma “bbażati fuq dikjarazzjonijiet żbaljati, jew kompletament foloz, u li fi kwalunkwe każ ma jistrieħu fuq l-ebda element konkret biex juru l-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat fl-istabbiliment pubbliku IFP jew f'Axens”.
(77)
Essenzjalment, l-awtoritajiet Franċiżi jinnegaw kull pertinenza tal-allegazzjoni ppreżentata skont liema “IFP/Axens” hija perċepita fis-suq bħala entità pubblika li tibbenefika minn vantaġġi fil-konfromt tal-klijenti, tal-fornituri u tas-swieq finanzjarji, u jirrifjutaw id-dikjarazzjoni skont liema din l-entità “IFP/Axens” tikkostitwixxi organizzazzjoni tal-Istat li m'għandha l-ebda inkwiet ta’ sostenibbiltà fuq tul ta’ żmien.
(78)
L-awtoritajiet Franċiżi jiżviluppaw żewġ argumenti:
-
fl-ewwel lok, l-entità “IFP/Axens” mhix organizzazzjoni tal-Istat li għandha riżorsi bla limitu; barra minn dan xejn ma jipprova li din l-entità hi perċepita bħala tali fis-suq (6.2.1).
-
fit-tieni lok, l-istatut ta’ IPIK tal-istabbiliment pubbliku IFP ma jagħti l-ebda vantaġġ lil Axens fis-suq (6.2.2).
6.2.1 L-“IFP/AXENS” MHIX ORGANIZZAZZJONI TAL-ISTAT LI TIDDISPONI MINN RIŻORSI BLA LIMITU
(79)
Skont l-awtoritajiet Franċiżi, għall-kuntrarju ta’ dak li tiddikjara l-kumpanija UOP Limited, il-fornituri u l-klijenti tal-entità “IFP/Axens” ma jipperċepux lil din l-impriża bħala “organizzazzjoni tal-Istat” li tibbenefika minn riżorsi bla limitu.
(80)
Fl-ewwel lok, l-awtoritajiet Franċiżi jirreferu għall-analiżi ġuridika li huma bagħtu lill-Kummissjoni, kif ukoll għall-osservazzjonijiet preċedenti tagħhom li juru, fil-fehma tagħhom, li l-istatut ta’ IPIK tal-istabbiliment pubbliku IFP ma jagħħti l-ebda tip ta’ garanzija mill-Istat.
(81)
Fit-tieni lok, l-awtoritajiet Franċiżi jinnutaw li l-kumpanija UOP Limited teċċepixxi “twemmin allegat f'garanzija bla limitu mill-Istat favur IFP/Axens”, li ma teżistix fil-liġi, u li ma tkunx biżżejjed, waħedha, biex turi l-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat.
(82)
Fit-tielet lok, anke jekk l-istabbiliment pubbliku IFP jibbenefika minn garanzija pubblika - dak li jikkuntestaw l-awtoritajiet Franċiżi - ikun żbaljat li wieħed iqis li tali garanzija tiġi estiża awtomatikament għas-sussidjarji tal-istabbiliment pubbliku IFP minħabba li dan tal-aħħar u s-sussidjarji tiegħu jiffurmaw grupp ekonomiku skont il-liġi tal-kompetizzjoni. Fil-fatt, skont Franza, bħala entitajiet irregolati bil-liġi privata, soġġetti għal-liġi tal-kumpaniji, is-sussidjarji tal-istabbiliment pubbliku IFP, u partikolarment Axens, mhumiex koperti minn tali garanzija, billi l-prinċipju tal-awtonomija tas-sussidjarji jopponi, partikolarment, it-teorija proposta mill-kumpanija UOP Limited ta’ “l-estensjoni awtomatika” tal-garanziji fi ħdan grupp. L-idea ta’ grupp, li jista' jkollu sens fil-Liġi tal-kompetizzjoni, ma tiġix rikonoxxuta mil-Liġi tal-kumpaniji, u l-għotja ta’ garanziji fi ħdan grupp għalhekk ikun sottomess għal kundizzjonijiet stretti fil-forma u s-sustanza. Dan hu partikolarment il-każ għall-istabbiliment pubbliku IFP, li jipprevedi awtorizzazzjoni mill-Kunsill tal-amministrazzjoni skont l-Artikolu 7 tal-istatut tiegħu. Barra minn dan, l-awtoritajiet Franċiżi jqisu li l-Kummissjoni diġà nnutat dan il-punt, minħabba li hi kienet għarfet “li l-istatut ġuridiku ta’ la Banque Postale (persuna ġuridika rregolata bil-Liġi privata) kien biżżejjed, fih innifsu, biex jeskludi kull garanzija bla limitu fil-livell ta’ la Banque Postale (61)”.
6.2.2 AXENS MA TIBBENEFIKA MILL-EBDA VANTAĠĠ FIS-SUQ MINĦABBA L-ISTATUT TA’ IPIK TAL-ISTABBILIMENT PUBBLIKU IFP
(83)
L-awtoritajiet Franċiżi jqisu li l-argument imressaq mill-kumpanija UOP Limited, skont liema s-suq jaqsam it-twemmin li l-entità “IFP/Axens” hija organizzazzjoni tal-Istat b'riżorsi bla limitu u tgawdi minn vantaġġi kemm fir-rigward tal-klijenti kif ukoll tal-fornituri u l-kredituri, ma jistrieħ “fuq l-ebda element serju”, u barra huwa “invalidat mingħajr dubju mill-fatti”.
(84)
L-awtoritajiet Franċiżi ppreżentaw nota ta’ servizz mid-Direttorat tal-Kwistjonijiet Ġuridiċi u tal-Ftehimiet (AJA) ta’ Axens, bit-titolu “Prinċipji ġuridiċi ta’ sikurezza ta’ Axens” (62) li tispeċifika r-relazzjonijiet li għandhom l-istabbiliment pubbliku IFP u Axens. Dawn ir-relazzjonijiet huma rregolati b'mod espliċitu mir-regola ġenerali skont liema Axens ma titlobx garanzija lill-kumpanija prinċipali tagħha, u dan, għal kwalunkwe raġuni. L-awtoritajiet Franċiżi speċifikaw li l-ebda deroga ma tkun possibbli f'dak li jikkonċerna din ir-regola ta’ nuqqas ta’ garanzija. Dan il-prinċipju jissemma wkoll in extenso fid-dokument, fit-termini li ġejjin: “L-IFP ma jiggarantixxix l-azzjonijiet jew in-nuqqasijiet ta’ Axens”. L-awtoritajiet Franċiżi speċifikaw li din ir-regola tapplika għal kull kuntratt jew proġett li Axens tista' tikkonkludi jew twettaq ma’ klijenti, ma’ fornituri u fis-swieq finanzjarji.
6.2.2.1 Dwar ir-relazzjonijiet bejn Axens u l-klijenti tagħha
(85)
Skont Franza, il-kumpanija UOP Limited targumenta mingħajr l-ebda ġustifikazzjoni dwar l-importanza tal-garanzija pubblika fis-sitwazzjoni finanzjarja fuq tul ta'żmien ta’ Axens, partikoalrment fir-rigward tal-garanziji kuntrattwali u l-obbligi tal-manutenzjoni li s-soltu huma stabbiliti fil-ftehim tal-liċenzja (63), fl-istess mod li ma tiġġustifikax ir-raġunijiet għaliex hi “persważa li l-Kummissjoni mhi se ssib l-ebda dispożizzjoni ta’ limitazzjoni ta’ responsabbiltà fil-livell ta’ Axens”.
(86)
Fuq dawn il-punti, l-awtoritajiet Franċiżi speċifikaw li r-regola deskritta fil-Punt 84 (skont liema s-sussidjarja ma tifformola l-ebda talba ta’ garanzija mill-kumpanija prinċipali) tapplika wkoll għal kull garanzija li Axens tista' tinnegozja jew tikkonkludi ma’ klijent. L-awtoritajiet Franċiżi wrew l-argument tagħhom bl-eżempju tal-“komposti aromatiċi” imsemmi mill-kumpanija UOP Limited fil-kummenti tagħha. L-awtoritajiet Franċiżi speċifikaw li bħala regola ġenerali, Axens tagħżel li tillimita r-responsabbiltà tagħha sa ċertu proporzjon mid-dħul […] (*). Din il-politika ta’ limitazzjoni tal-garanziji, li tikkostitwixxi wieħed mill-Prinċipji ta’ Sikurezza Ġuridika ta’ Axens, bħala konsegwenza tiddistingwi ruħha sew mill-użanzi tal-impriżi l-oħra li huma attivi f'dan il-qasam, li għandhom drawwa, skont l-awtoritajiet Franċiżi, li f'ċerti każi jagħtu garanziji bla limitu.
(87)
Fl-aħħarnett, l-awtoritajiet Frandeċiżi jfakkru li l-obbligi fil-qasam ta’ manutenzjoni/tat-tiswija applikabbli f'każ ta’ xi inċident ma jimpenjawx il-kopertura tal-istabbiliment pubbliku IFP:
(a)
f'każ ta’ falliment ta’ Axens, il-kapaċità offruta mill-assiguraturi bħala responsabbiltà ċivili permezz ta’ linji differenti ta’ assigurazzjoni għall-programm globali taħgha tkun tassew superjuri għal-limiti tar-responsabbiltà ta’ Axens miftiehma permezz ta’ kuntratt mal-kumpaniji liċenzjati tagħha;
(b)
il-kapaċità ta’ mobilizzazzjoni immedjata jew rapida tar-riżorsi ta’ Axens, partikolarment permezz tad-dejn dgħajjef tagħha, hija wkoll tassew importanti;
(c)
il-ftehimiet bejn l-istabbiliment pubbliku IFP u Axens jillimitaw espressament ir-responsabbiltàtal-istabbiliment pubbliku IFP f'każ ta’ falliment li jinqala' għand kumpanija liċenzjata ta’ Axens sa ammonti neċessarjament limitati minħabba li huma relatati mal-ħlas li jirċievi l-istabbiliment pubbliku IFP;
(d)
l-assiguratur b'responsabbiltà ċivili ta’ Axens jirrinunċja b'mod espliċitu għal kull rikors kontra l-istabbiliment pubbliku IFP, għal kwalunkwe raġuni.
(88)
L-awtoritajiet Franċiżi b'hekk jikkonkludu li d-dikjarazzjonijiet tal-kumpanija UOP Limited dwar l-eżistenza ta’ vantaġġi allegati li Axens tikseb fis-suq tal-liċenzji tal-proċessi mhumiex validi, partikolarment safejn Axens konsistentement segwiet politika ta’ limitazzjoni tal-garanziji bħala responsabbiltà mogħtija lill-klijenti tagħha.
(89)
Fl-ittra tagħhom tat-8 ta’ Settembru 2009, l-awtoritajiet Franċiżi speċifikaw li l-limitazzjoni ta’ responsabbiltà fir-rigward tal-klijenti hija stabbilita kemm fil-konvenzjoni tal-liċenzja ta’ qafas (64), kif ukoll fil-konvenzjoni ta’ liċenzja ta’ prodotti (65) konklużi bejn l-istabbiliment pubbliku IFP u Axens li daħlu fis-seħħ fl-1 ta’ Jannar 2001. Dawn iż-żewġ kuntratti jistabbilixxu li jekk Axens tista' tipprova li l-oriġini tal-falliment tagħha tinsab fis-servizzi pprovduti mill-istabbiliment pubbliku IFP, ir-responsabbiltà finanzjarja ta’ dan tal-aħħar tkun illimitata għal perċentwali (66) tas-somom li effettivament jaqla' l-istabbiliment pubbliku IFP bħala dħul pro rata għall-operazzjoni ta’ bejgħ li tiġġenera pretensjoni (liċenzja ta’ prodotti), u għall-unità li għandha sottoliċenzja jew għall-operazzjoni ta’ bejgħ li ssir fil-qafas ta’ sottoliċenzja li tiġġenera pretensjoni (liċenzja ta’ qafas). Fi kliem ieħor, ir-responsabbiltà tal-istabbiliment pubbliku IFP qatt ma jista' jaqbeż il-100 % tal-ammonti rċevuti. Barra minn hekk, il-liċenzja ta’ qafas tistipula li Axens tagħmel il-kummerċ tagħha permezz ta’ garanziji finanzjarji mogħtija lil kumpaniji sottoliċenzjati fil-qasam ta’ rendiment tekniku tal-proċessi. L-istabbiliment pubbliku IFP għalhekk mhux marbut bil-garanziji tekniċi mogħtija minn Axens lill-klijenti tagħha.
(90)
Barra minn dan, jaqbel li jiġi speċifikat li l-kuntratti tal-liċenzja bejn Axens u l-klijenti tagħha jistabbilixxu, b'mod simetriku, li r-responsabbiltà finanzjarja ta’ Axens ġeneralment hija llimitata għal […] (*) % tar-royalties imħallsa għal kull unità li tkun soġġetta għal pretensjoni. Ir-responsabbiltà tal-istabbiliment pubbliku IFP hija totalment indipendenti minn dik ta’ 'Axens, minħabba li, għal raġunijiet kummerċjali, il-garanzija mogħtija minn din tal-aħħar lill-klijent tagħha hija akbar minn dik mogħtija lilha mill-istabbiliment pubbliku IFP. L-istess prinċipju huwa applikat għal kull liċenzja li l-istabbiliment pubbliku IFP jagħti lil partijiet terzi oħra minbarra s-sussidjarji tiegħu.
(91)
Fl-aħħarnett, l-awtortiajiet Franċiżi żiedu li l-istabbiliment pubbliku IFP għandu l-prinċipju li jillimita r-responsabbiltà tiegħu fir-rigward tal-klijenti tiegħu (sussidjarji jew barra mill-grupp) meta jwettaq servizzi f'isem dawn tal-aħħar (studji, riċerki skont talba, testijiet eċċ.). Ir-responsabbiltà ammessa mill-istabbiliment pubbliku IFP tikkonsisti għalhekk f'impenn sabiex jitranġaw ix-xogħlijiet imwettqa, filwaqt li fil-livell finanzjarju l-prinċipju huwa li r-responsabbiltà hija llimitata għal […] (*) % tar-remunerazzjoni li fil-fatt iddaħħal, b'limitu li jista' eventwalment jitla' għal […] (*) % skont il-każ. B'hekk, jekk il-klijent iqis li x-xogħol imwettaq mill-istabbiliment pubbliku IFP huwa difettuż, dan tal-aħħar fl-ebda każ ma jista' jobbliga li jerġgħu jsiru x-xogħlijiet b'mod indefinit.
6.2.2.2 Dwar ir-relazzjonijiet bejn Axens u l-fornituri tagħha u dwar il-kundizzjonijiet ta’ finanzjament taħgha fis-swieq finanzjarji
(92)
L-awtoritajiet Franċiżi jiċħdu kull pertinenza tad-dikjarazzjoni tal-kumpanija UOP Limited skont liema t-twemmin allegat tal-eżistenza ta’ riżorsi finanzjarji bla limitu għall-benefiċċju ta’ Axens jagħtuha kundizzjonijiet preferenzjali kemm min-naħa tal-fornituri u kemm mis-swieq finanzjarji. Skont Franza, il-kumpanija UOP Limited ma tat l-ebda prova bħala bażi għal din l-allegazzjoni
(93)
L-awtoritajiet Franċiżi jqisu li r-regola deskritta fil-Punt 84, skont liema s-sussidjarja ma tippreżenta l-ebda talba ta’ garanzija lill-kumpanija prinċipali, hija biżżejjed biex ittellef il-validità tal-ipoteżi ppreżentata mill-kumpanija UOP Limited.
(94)
Barra minn dan, fir-rigward tal-kundizzjonijiet ta’ self ta’ Axens, bħal Beicip-Franlab u Prosernat, fis-swieq finanzjarji, l-awtoritajiet Franċiżi jfakkru li huma lesti li jimpenjaw ruħhom mal-Kummissjoni li jtniżżel, bil-miktub, f'kull kuntratt ta’ finanzjament, ma’ kull operazzjoni, li “skont il-liġi Franċiża (partikolarment il-bżonn ta’ awtorizzazzjoni leġiżlattiva speċifika għal kull garanzija), din l-operazzjoni ta’ finanzjament ma tibbenefika mill-ebda garanzija, tkun xi tkun in-natura tagħha, diretta jew indiretta min-naħa tal-Istat” (67).
7 VALUTAZZJONI
7.1 L-EŻISTENZA TA’ GĦAJNUNA MILL-ISTAT SKONT L-ARTIKOLU 107 (1) TFUE
(95)
L-Artikolu 107 (1) TFUE jistipula: “Ħlief jekk ma jkunx provdut xort'oħra fit-Trattat, kull għajnuna mogħtija minn Stat jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat fi kwalunkwe forma li twassal għal distorsjoni jew thedded li twassal għal distorsjoni tal-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerta merkanzija għandha, sa fejn tolqot l-kummerċ bejn Stati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq komuni”.
(96)
F'dan il-każ, biex tkun stabbilita l-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat, l-ewwelnett jaqbel li jkun verifikat jekk il-miżura li tikkonsisti fl-għotja tal-istatut ta’ IPIK minn Franza lill-istabbiliment pubbliku IFP fis-7 ta’ Lulju 2006 tikkostitwix riżorsi tal-Istat (7.1.1) biex tingħata garanzija pubblika bla limitu li tkopri attivitajiet ekonomiċi (7.1.2). Filwaqt li l-firxa tal-kopertura mill-garanzija mill-Istat u n-natura tal-attivitajiet koperti jippermettu li jiġi definit l-ambitu ta’ din id-deċiżjoni (7.1.3), wara jrid ikun eżaminat jekk il-miżura in kwistjoni tipprovdix vantaġġ selettiv lill-grupp IFP (7.1.4) li jista' jaffettwa l-iskambji bejn l-Istati Membri (7.1.5).
7.1.1 RIKORS GĦAL RIŻORSI TAL-ISTAT FORMA TA’ GARANZIJA BLA LIMITU
(97)
B'kunsiderazzjoni għall-istruttura partikolari tal-grupp ekonomiku skont il-liġi tal-kompetizzjoni, jeħtieġ li jkun meqjus l-impatt potenzjali tal-garanzija bla limitu mill-Istat li tirriżulta mill-istatut ta’ IPIK tal-istabbiliment pubbliku IFP fuq l-entitajiet kollha tal-grupp IFP, jiġifieri kemm fuq l-istabbiliment pubbliku nnifsu u kemm fuq is-sussidjarji tiegħu, billi wieħed jipproċedi f'żewġ fażijiet:
-
f'dak li jikkonċerna l-istabbiliment pubbliku IFP, l-impatt tal-garanzija bla limitu jiġi direttament mill-istatut ta’ IPIK: fil-fatt, l-istabbiliment pubbliku IFP, bħala persuna ġuridika rregolata bil-liġi pubblika, mhux soġġett għal-liġi komuni fil-qasam tar-ristrutturar u tal-likwidazzjoni ġudizzjarji ta’ impriżi f'diffikultà. B'kunsiderazzjoni ta’ dan il-punt partikolari, il-kumpanija possedenti tal-grupp IFP tista' teżerċita direttament l-attivitajiet ekonomiċi tagħha f'kundizzjonijiet aktar vantaġġużi minn ta’ atturi oħra fis-suq li ma jibbenefikawx minn protezzjoni simili (7.1.1.1).
-
f'dak li jikkonċerna l-attivitajiet imwettqa direttament mis-sussidjarji rregolati bil-liġi privata tal-grupp IFP, li huma nfishom huma sottomessi kompletament għal-liġi komuni fil-qasam ta’ falliment, pretensjoni diretta kontra l-istabbiliment pubbliku, u l-ewwel kontra l-Istat, tidher impossibbli. Għaldaqstant, fl-ipoteżi ta’ nuqqas ta’ assi ta’ sussidjarja, jaqbel li jiġi analizzat jekk il-kredituri ta’ Axens, Prosernat u Beicip-Franlab jistgħux jibbenefikaw minn mekkaniżmu indirett fuq il-bażi ta’ responsabbiltà eventwali tal-kumpanija possedenti minħabba s-sussidjarji tagħha, ekwivalenti għal mekkaniżmu ta’ garanzija (7.1.1.2).
7.1.1.1 Kopertura tal-istabbiliment pubbliku IFP minn garanzija bla limitu mill-Istat mogħtija mill-Istatut ta’ IPIK tiegħu
(98)
Fid-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmija qabel, il-Kummissjoni kkonkludiet (68) li l-dettalji intrinsiċi tal-istatut tal-istabbiliment pubbliku La Poste (69) u partikolarment l-eżistenza ta’ garanzija fuq ir-rimborż tad-djun individwali u fuq iż-żamma tal-eżistenza u/jew tal-obbligi ta’ La Poste, jimplikaw li l-Istat għandu rwol ta’ garanti fl-aħħar lok fuq l-attivitajiet ekonomiċi mwettqa mill-istabbiliment pubbliku.
(99)
f'dan il-każ, il-Kummissjoni tqis li l-argumenti użati fid-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmija qabel, essenzjalment, jistgħu jiġu trasposti għall-istatut ta’ IPIK tal-istabbiliment pubbliku IFP u li dan tal-aħħar jibbenefika wkoll minn sitwazzjoni ġuridika partikolari, kemm f'dak li jikkonċerna r-rimborż tal-kredituri tiegħu, kif ukoll biex iżomm l-eżistena tiegħu f'każ ta’ insolvenza. Ukoll, għall-ħtiġijiet ta’ din l-analiżi, il-Kummissjoni tirreferi għall-argumenti żviluppati fil-parti 4.1 (“Kwalifikazzjoni tal-għajnuna”) tad-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmija qabel.
A. Garanzija fuq ir-rimborż tad-djun individwali
(100)
L-ewwelnett jaqbel li jiġi vverifikat l-argument tal-awtoritajiet Franċiżi skont liema l-eżistenza ta’ garanzija mill-Istat favur l-IPIKs hija eskluża mil-leġiżlazzjoni jew mill-ġurisprudenza (a), qabel ma jintwera li, fl-ipoteżi fejn l-istabbiliment pubbliku IFP ikun issospenda l-pagamenti, il-kredituri tiegħu jibbenefikaw minn proċedura aktar favorevoli mill-kredituri tal-impriżi rregolati bil-liġi komuni.
a) Rifjut tal-argumenti tal-awtoritajiet Franċiżi
(101)
Kuntrarju għal dak li jsostnu l-awtoritajiet Franċiżi, il-Kummissjoni qed tikkonkludi li l-liġi Franċiża taċċetta l-eżistenza ta’ garanziji impliċiti u bmod aktar partikolari l-eżistenza ta’ garanzija mill-Istat minħabba l-istatut ta’ stabbiliment pubbliku. Il-Kummissjoni tirrifjuta l-argumenti tal-awtoritajiet Franċiżi għar-raġunijiet li ġejjin.
(102)
L-ewwel, il-Kummissjoni tirreferi għall-Punti 120 u 121 tad-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmija qane;, mutatis mutandis, fejn l-awtoritajiet Franċiżi jiddikjaraw li l-ebda dokument jew deċiżjoni ma jistabbilixxu l-prinċipju li l-Istat jiggarantixxi d-djun tal-IPIKs. Għall-kuntrarju, il-Kummissjoni tqis li, jekk huwa veru li ma jeżisti l-ebda dokument jew deċiżjoni li jikkonfermaw jew li jeskludu l-eżistenza ta’ garanzija espliċita mill-Istat favur l-IPIKs, dan in-nuqqas ma jippermettix l-esklużjoni ta’ garanzija impliċita.
(103)
It-tieni, il-Kummissjoni tirreferi għall-Punti 122 sa 124 tad-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmija qabel, mutatis mutandis, fejn l-awtoritajiet Franċiżi jqisu li teżisti ġurisprudenza għan-nuqqas ta’ garanziji, partikolarment, id-Digriet Société de l'hôtel d'Albe (70) u d-Digrieti Campoloro (71). F'dak li jikkonċerna l-ewwel każ, kif enfasizza l-espert tal-Kummissjoni fil-każ tal-posta, id-Digriet Société de l'hôtel d'Albe ma jikkonċernax is-sitwazzjoni preċiża li fiha l-garanzija tista' tintuża (72). Fir-rigward tat-tieni każ (73), il-Kummissjoni tqis, għall-kuntrarju li dan juri li s-sistema ta’ responsabbiltà tal-Istat fl-implimentazzjoni tal-proċedura tal-irkupru tad-djun tal-istabbilimenti pubbliċi tippreżenta l-karatteristiċi kollha ta’ mekkaniżmu ta’ garanzija.
(104)
It-tielet, il-Kummissjoni tqis li l-argument imressaq mill-awtoritajiet Franċiżi fil-każ tal-posta, skont liema d-djun kuntrattati mill-IPIKs mid-dħul fis-seħħ tal-LOLF, fl-1 ta’ Jannar 2005, ma setgħux jibbenefikaw minn garanzija impliċita, ma jistax ireġġi:
(a)
Il-Kummissjoni tenfasizza li l-bidla fl-istatut tal-istabbiliment pubbliku IFP saret fis-7 ta’ Lulju 2006, jiġifieri wara d-dħul fis-seħħ tal-LOLF. F'kundizzjonijiet bħal dawn, mhux meħtieġ li jiġu eżaminati l-argumenti mressqa mill-espert tal-awtoritajiet Franċiżi fil-każ tal-posta għal djun possibbli kuntrattati qabel l-1 ta’ Jannar 2005, u dan, anke jekk l-awtoritajiet Franċiżi jirreferu għalih mutatis mutandis fl-osservazzjonijiet tagħhom. Fil-fatt, id-djun kuntrattati mill-istabbiliment pubbliku IFP qabel l-1 ta’ Jannar 2005, saru minn stabbiliment professjonali skont l-Att imsejjaħ Liġi Nru 43-612 tas-17 ta’ Novembru 1943 dwar il-ġestjoni tal-interessi professjonali (u għalhekk minn persuna ġuridika rregolata bil-liġi privata), u għalhekk ma setgħux ikunu koperti, fil-ħin tar-reġistrazzjoni tagħhom (74), mill-garanzija bla limitu mogħtija mill-istatut ta’ IPIK.
(b)
Il-Kummissjoni madankollu tinnota, hemm kif jirrimarka l-espert tagħha fil-każ postali, u kif hi diġà spjegat fil-Punt 130 tad-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmija qabel, li hi tirreferi għaliha mutatis mutandis, li l-ambitu tal-obbligu li jiġu inklużi f'Liġi tal-Finanzi -l-garanziji mill-Istat huwa limitat biss għall-“għoti” ta’ tali garanziji; li għalhekk il-fatt li tingħata garanzija jkopri l-każijiet li fihom permezz ta’ wirja espliċita ta’ rieda, l-Istat jiddeċiedi li jagħti l-garanzija tiegħu lil xi korp jew lil operazzjoni; li l-ambitu tal-obbligu li jiġu rreġistrati l-garanziji fil-Liġi tal-Finanzi ma jkoprix allura l-garanziji li jirriżultaw minn statut jew minn obbligu ġudizzjarju, ikkaratterizzati min-natura impliċita u awtomatika tagħhom; li din it-tieni kategorija ma tirriżultax minn deċiżjoni tal-Istat iżda mill-fatt li l-Istat jinsab f'qafas legali eżistenti li l-garanzija tiegħu hija biss effett (75).
(c)
Il-Kummissjoni tikkonkludi, hekk kif kienet għamlet fil-Punt 131 tad-Deċiżjoni C 56/2007, li hi tirreferi għalih mutatis mutandis, li l-argument tal-awtoritajiet Franċiżi bbażat fuq il-LOLF mhuwiex konvinċenti, billi l-fatt li l-ebda Liġi tal-Finanzi ma tispeċifika li l-Istat joffri l-garanzija tiegħu lill-istabbiliment pubbliku IFP minħabba l-istatut tiegħu ma jeskludix l-eżistenza ta’ garanzija impliċita'; li fi kwalunkwe każ, il-Kummissjoni mhijiex marbuta mill-kwalifika tal-liġi Franċiża tal-miżura bħala garanzija, lanqas mill-fatt li din hija garanzija li taqa' taħt il-LOLF; li hija rilevanti biss il-kwalifika ta’ din il-miżura skont il-liġi tal-Unjoni Ewropea; li din tal-aħħar tirrikonoxxi l-eżistenza ta’ garanzija impliċita meta Stat Membru jkun legalment marbut li jħallas lura d-dejn ta’ persuna oħra f'każ li din tal-aħħar tfalli (76).
(105)
Ir-raba, il-Kummissjoni tirrifjuta l-argument tal-awtoritajiet Franċiżi skont liema, f'każ tal-eżistenza ta’ garanzija mill-Istat favur IPIK, kull twaqqif ta’ IPIK ġdid (inkluż permezz ta’ bidla fl-istatut) jeħtieġ l-implimentazzjoni ta’ miżuri ta’ garanziji li jippriżervaw id-drittijiet tal-kredituri li jkunu nħolqu qabel din il-bidla, u l-oppost ta’ dan (modus tollens), skont liema, billi qatt ma ġie implimentat tali mekkaniżmu (77), ma teżisti l-ebda garanzija favur l-istabbiliment pubbliku IFP:
(a)
Hekk kif indika l-espert tal-Kummissjoni fil-każ tal-posta, u hekk kif inhu mfakkar fil-Punt 133 tad-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmija qabel, li tirreferi għalih mutatis mutandis, il-Kummissjoni tqis li tali dikjarazzjoni tirriżulta minn interpretazzjoni wiesgħa wisq tal-protezzjoni kostituzzjonali tal-Liġi tal-proprjetà.
(b)
Il-Kummissjoni trid tispeċifika, kif diġà għamlet fil-Punt 134 tad-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmija qabel, li tirreferi għalih mutatis mutandis, li l-Liġi tal-proprjetà ma titlobx anqas li tiġi stabbilita miżura speċifika sabiex tiggarantixxi d-drittijiet tal-kredituri meta l-IPIK tinbidel f'kumpanija soġġetta għall-proċeduri ta’ ristrutturar u ta’ likwidazzjoni ġudizzjarji, u li n-nuqqas ta’ tali miżuri ma jikkostitwixxix prova tan-nuqqas ta’ eżistenza ta’ garanzija impliċita.
(c)
Il-Kummissjoni żżid, kif inhu mfisser fil-Punti 135 u 136 tad-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmija qabel, li tirreferi għalihom mutatis mutandis, li l-fatt li l-awtoritajiet Franċiżi ddeċidew li jagħtu garanzija espliċita lil La Poste (78) meta din kisbet statut simili għal dak ta’ IPIK fl-1990 ma jurix li ma kienetx teżisti diġà garanzija impliċita favur tagħha.
(106)
Fl-aħħarnett, il-Kummissjoni tirreferi għall-parti ta’ din id-Deċiżjoni dwar l-impenn tar-responsabbiltà tal-Istat, kif ukoll għall-parti 4.1.1 A b) 3) tad-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmija qabel għal dak li jikkonċerna l-artiklu tas-Sur Labetoulle ċitat mill-awtoritajiet Franċiżi (79), kif ukoll l-analiżi tiegħu tal-ġurisprudenza Campoloro (80).
(107)
Kuntrarju għal dak li jsostnu l-awtoritajiet Franċiżi - skont huma garanzija bħal din hi eskluża mid-dokumenti - il-Kummissjoni tinnota li l-eżistenza ta’ garanziji impliċiti marbuta mal-istatut ta’ stabbiliment pubbliku hija kkonfermata minn nota mill-Conseil d'État maħruġa fl-1995 fil-każ ta’ Crédit Lyonnais, li jibbaża l-eżistenza ta’ garanzija impliċita mill-Istat biss fuq in-natura ta’ stabbiliment pubbliku tal-entità (81).
(108)
Kif spjegat fil-Punti 142 sa 145 tad-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmija qabel, li tirreferi għalihom mutatis mutandis, il-Kummissjoni ma taqsamx l-interpretazzjoni tal-awtoritajiet Franċiżi, skont liema din l-opinjoni tal-Conseil d'État ma tkunx trasponibbi għall-istabbiliment pubbiku IFP. Hi tenfasizza partikolarment li din l-opinjoni ma tagħmel l-ebda referenza għall-missjoni, anqas għall-preżenza jew le ta’ awditur pubbliku fi ħdan l-istabbiliment pubbliku. Fil-fatt, l-awtortajiet Franċiżi ma jispjegawx għalfejn, fil-fehma tagħhom, din l-opinjoni hi applikabbli biss għal stabbilimenti pubbliċi b'awditur pubbliku. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tirrifjuta l-argumenti tal-awtoritajiet Franċiżi skont liema l-opinjoni mhix applikabbli għax din kienet qabel il-LOLF u kontra l-ġurisprudenza ulterjuri tal-Conseil d'État, billi l-Kummissjoni fakkret fil-Punt 104, kif ukoll fid-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmija qabel, li l-LOLF ma toffri l-ebda ostakolu għall-eżistenza ta’ garanzija impliċita mill-Istat favur l-istabbiliment pubbliku IFP.
(109)
Fl-aħħarnett, kif indikat fil-Punti 146 u 147 tad-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmija qabel, li tirreferi għalihom mutatis mutandis, il-Kummissjoni tinnota wkoll in-nota tal-Ministru tal-Ekonomija, tal-Finanzi u tal-Industrija tat-22 ta’ Lulju 2003 li għandha bħala għan l-“Elenkar tal-mekkaniżmu ta’ garanzija impliċita jew espliċita mogħtija mill-Istat” li tikkonferma l-eżistenza ta’ garanziji impliċiti li jirriżultaw minn att amministrattiv jew leġiżlattiv li “joħloq u jinvolvi konsegwenzi finanzjarji għall-Istat”. Din in-nota turi li l-garanzija mill-Istat tista' tirriżulta minn atti ġuridiċi ta’ natura tassew differenti (82) u tfakkar li t-twaqqif ta’ stabbiliment pubbliku jista' jinvolvi garanzija impliċita mill-Istat favur il-kredituri ta’ dan l-istabbiliment (83).
b) Il-kreditur tal-istabbiliment pubbliku IFP huwa żgurat li l-kreditu tiegħu ser jitħallas lura.
(110)
Fil-każ tal-prova ppreżentata fil-Parti 4.1.1. A b) tad-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmija qabel, li tirreferi għaliha mutatis mutandis, il-Kummissjoni minn issa 'l quddiem għandha l-ħsieb li turi li f'każ ta’ waqfien mill-ħlas tal-istabbiliment pubbliku IFP, il-kredituri ta’ dan tal-aħħar ser isibu ruħhom f'sitwazzjoni aktar favorevoli mill-kredituri ta’ intrapriża soġġetta għal-liġi kummerċjali.
(111)
L-ewwelnett, fil-każ tal-istabbilimenti pubbliċi, il-limitazzjonijiet tradizzjonali għar-regolament ta’ dejn ta’ korp irregolat bil-liġi privata ma japplikawx. Fuq il-bażi tal-elementi deskritti aktar fid-dettall fil-Punti 150 sa 154 tad-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmija qabel, li tirreferi għalihom mutatis mutandis, il-Kummissjoni tikkonkludi dwar dan l-ewwel punt li:
-
għall-kuntrarju tal-kredituri tal-kumpaniji soġġetti għal-liġi kummerċjali, il-kredituri tal-istabbiliment pubbliku IFP (peress li dan mhux soġġett għal-liġi komuni fil-qasam tar-ristrutturar u l-likwidazzjoni ta’ kumpaniji f'diffikultà) m'għandhomx riskju li jaraw il-kreditu tagħhom jgħib għal kollox jew parzjalment wara proċedura ġudizzjarja ta’ likwidazzjoni;
-
in-natura ġuridika tal-istabbiliment pubbliku IFP ma tipprekludix il-garanzija tal-Istat;
-
fin-nuqqas ta’ limitazzjoni espliċita tar-responsabbiltà tal-Istat fir-rigward tal-istabbiliment pubbliku IFP, il-kredituri ta’ dan tal-aħħar jistgħu b'mod leġittimu jibbażaw fuq il-prinċipju li l-Istat jappoġġa d-djun tal-istabbiliment pubbliku IFP, għalkemm dan igawdi personalità ġuridika.
(112)
It-tieni, f'każ ta’ rkupru tad-djun tal-istabbilimenti pubbliċi kkundannati minn deċiżjoni tal-qorti, il-proċedura stabbilita mil-liġi tas-16 ta’ Lulju 1980 (u minn diversi testi ta’ applikazzjoni (84) hija, għar-raġunijiet spjegati fil-Punti 113 sa 117, aktar favorevoli għall-kredituri tal-istabbiliment pubbiku IFP mill-proċeduri ġudizzjarji tal-liġi komuni, safejn din ma twassalx għal tħassir tal-kreditu li huma għandhom mal-istabbiliment pubbliku IFP.
(113)
Skont l-analiżi żviuppata fil-Punti 157 sa 161 tad-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmija qabel, li tirreferi għaliha mutatis mutandis, il-Kummissjoni tinnota l-ewwelnett li l-liġi tal-1980 (85) u l-miżuri tal-applikazzjoni tagħha (86) jaħtru lill-Istat bħala l-awtorità kompetenti biex tiġbor id-djun tal-istabbilimenti pubbliċi u jagħtuh poteri sinjifikanti: il-mandat tal-kariga u t-twaqqif ta’ riżorsi adegwati.
(114)
Fil-każ tal-konsiderazzjonijiet imsemmija fil-punti 162 sa 168 tad-Deċiżjoni C 56/2007, li tirreferi għalihom mutatis mutandis, il-Kummissjoni tqis li l-proċedura speċifika definita mil-liġi tal-1980 u t-testi tal-applikazzjoni tagħha hija biss proċedura ta’ rkupru tad-djun u mhux proċedura ta’ likwidazzjoni, u li wara l-implimentazzjoni tagħha, id-dejn ma jgħibx, filwaqt li wara l-implimentazzjoni tal-proċedura ta’ likwidazzjoni rregolata bil-liġi komuni, id-deċiżjoni ta’ għeluq minħabba nuqqas ta’ assi mingħajr penali ġġib magħha l-projbizzjoni tal-kredituri li jibdew il-proċeduri legali mill-ġdid. Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-liġi tal-1980 u t-testi tal-applikazzjoni tagħha, peress li jipprovdu għall-posponiment tal-ordni tal-ħlasijiet u ma tikkunsdra qatt is-sitwazzjoni ta’ sospensjoni tal-ħlasijiet, jagħtu lill-kredituri x'jifhmu li hemm jew dejjem ser ikun hemm riżorsi meħtieġa sabiex jitħallas il-kreditu li għandhom mal-entità pubblika. Dawn iż-żewġ elementi jwasslu għall-opinjoni li s-sitwazzjoni ta’ nuqqas ta’ fondi hija koperta, jekk ikun il-każ mill-Istat, jew hija biss sitwazzjoni temporanja. Min-naħa l-oħra, l-ebda proċedura ta’ likwidazzjoni ma tipprevedi l-possibbiltà għal xi parti terza li ssir responsabbli għad-djun tal-entità insolventi, ħlief naturalment, meta jkun hemm xi garanti.
(115)
Skont l-analiżi żviluppata fil-Punti 170 sa 180 tad-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmija qabel, li tirreferi għaliha mutatis mutandis, il-Kummissjoni tqis li t-testi tal-liġi Franċiża jawtorizzaw u saħansitra jinkoraġġixxu lill-Istat sabiex jagħmel għotjiet lill-istabbilimenti pubbliċi minflok self bankarju konvenzjonali f'każ ta’ sitwazzjoni ta’ nuqqas ta’ flus kontanti; dawn l-għotjiet jistgħu jikkostitwixxu r-“riżorsi addizzjonali” previsti mil-Liġi tas-16 ta’ Lulju 1980. Hija tqis ukoll li dawn it-testi huma magħrufa mal-kredituri, li għalhekk huma intitolati li jikkunsidraw li l-awtorità regolatorja tista' ssib ir-riżorsi meħtieġa sabiex tħallas id-dejn dovut lilhom. Għaldaqstant, il-Kummissjoni tqis li l-ipoteżi li l-kreditur jonqos milli jikseb il-ħlas tal-kreditu tiegħu minħabba l-l-applikazzjoni tal-proċeduri tal-Liġi tas-16 ta’ Lulju 1980 hija improbabbli.
(116)
Madankollu, għall-kuntrarju ta’ dak li kienet ikkonkludiet għal La Poste fid-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmija qabel, il-Kummissjoni ssostni li f'dan il-każ, ir-risżorsi proprja li jistgħu jiġumobilizzati tal-istabbiliment pubbliku IFP huma relattivament sinifikanti, peress li, kif spjegat mill-awtoritajiet Franċiżi, fil-Punt 44, il-fondi disponibbli u l-investimenti (150.3 miljun euro) fit-tmiem tal-2007 kienu jaslu għal madwar ħames darbiet l-ammont tas-self u tad-djun finanzjarji (25.2 miljun euro). Għalhekk, il-Kummissjoni tagħraf li fl-istat attwali tal-finanzi tiegħu, jidher li huwa improbabbli, tal-anqas fil-ġejjieni qarib, li nuqqas ta’ riżorsi proprji jista' jpoġġi lill-istabbiliment pubbliku IFP f'sitwazzjoni ta’ inkapaċità li jħallas id-djun tiegħu, u li jwassal għall-ħtieġa ta’ intervent mill-Istat.
(117)
Għalkemm hija improbabbli bħal issa, tali sitwazzjoni ta’ nuqqas ta’ assi tal-istabbiliment pubbliku IFP ma tibqax impossibbli fuq tul ta’ żmien. F'dawn iċ-ċirkostanzi, l-impossibbiltà ta’ mobilizzazzjoni tar-riżorsi permezz tat-trasferiment tal-assi twassal għal rikors għal mekkaniżmi oħra ta’ garanzija (ħlasijiet bil-quddiem, it-tfittxija tar-responsabbiltà tal-Istat, eċċ.). Barra minn hekk, il-promulgazzjoni ta’ sistema ta’ protezzjoni tal-assi mil-leġiżlatur tista' allura tkabbar il-litigazzjoni dwar ir-responsabbiltà mingħajr tort tal-Istat f'każ ta’ falliment possibbli tal-istabbiliment pubbliku IFP (87). Dwar dan il-punt, il-Kummissjoni tinnota l-argument tal-awtoritajiet Franċiżi (88) skont liema, fl-ipoteżi li l-Istat jiġġudika ass li jappartjeni għal stabbiliment pubbliku “indispensabbli” għat-twettiq ta’ missjoni ta’ servizz pubbliku, u għalhekk jopponi t-trasferiment tiegħu, minħabba dan xorta ma jkunx marbut li jagħti kumpens minn mekkaniżmi ta’ garanzija. Madankollu, hi tinnota li l-awtoritajiet Franċiżi għarfu (anke jekk jikkuntestaw li l-istabbiliment pubbliku IFP jista' jieħu vantaġġ minn dan) li l-ħtieġa ta’ kontinwità tas-servizz pubbiku taqa' fuq ir-rappreżentant tal-Istat fl-eżekuzzjoni tal-proċedura stabbilita mil-Liġi tas-16 ta’ Lulju 1980 (89). Barra minn dan, il-Kummissjoni tqis li tali għażla ta’ poter pubbliku li wieħed ma jipproċedix għal trasferimenti ta’ assi għaż-żamma ta’ servizz pubbliku jista' jimpenja r-responsabbiltà mingħajr tort tal-Istat bħala ksur tal-ugwaljanza quddiem l-obbligazzjonijiet pubbliċi.
(118)
It-tielet, għar-raġunijiet diġà mistqarra fil-Punti 185 sa 226 tad-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmija qabel, li tirreferi għalihom mutatis mutandis, il-Kummissjoni tqis li, fl-eventwalità improbabbli fejn il-proċedura stabbilita mil-Liġi tas-16 ta’ Lulju 1980 ma tippermettix li l-kreditur jitħallas lura, ir-rikorsi li jibqgħulu biex jimpenja lill-Istat juru l-karatteristiċi ta’ mekkaniżmu ta’ garanzija.
(119)
Għalkemm l-awtoritajiet Franċiżi jqisu li r-responsabbiltà tal-Istat fil-prinċpju ma tistax tkun impenjata kemm minħabba tort jew mingħajr tort (90), huma jirrikonoxxu li, fl-ipoteżi li jkun hemm ħtieġa ta’ kontinwità tas-servizz pubbliku imposta fuq ir-rappreżentant tal-Istat fl-eżekuzzjoni tal-proċedura stabbilita mil-Liġi tal-1980, jista' jkun li l-imħallef jordna xorta waħda l-kumpens tal-kreditur. Mandankollu, f'din l-ipoteżi l-awtoritajiet Franċiżi jqisu li l-kreditur ma jkun qed igawdi l-ebda vantaġġ, għax il-kumpens tiegħu jkun paragunabbli ma’ dak li kien jikseb fi-każ tal-applikazzjoni tal-liġi komuni. F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni tinnota ċerti punti speċifiċi tad-dritt speċjali stabbilit mil-Liġi tal-1980: skont il-liġi komuni tal-likwidazzjoni ġudizzjarja, il-kredituri (partikolarment dawk li mhumiex assigurati), ġenerlament ma jirkuprawx id-dejn tagħhom kollu, u sikwit, il-kumpanija li tkun qiegħda tiġi likwidata ma jkollhiex id-djun tagħha mħallsa minn terza persuna.
(120)
L-awtoritajiet Franċiżi jikkuntestaw ukoll li l-possibbiltajiet ta’ kumpens disponibbli għall-kredituri mill-involviment tar-responsabbiltà jixbħu forma ta’ garanzija. Għall-kuntrarju, il-Kummissjoni tqis li l-impenn tar-responsabbiltà tal-Istat (b'tort jew mingħajr tort) fl-implimentazzjoni tal-proċedura tal-irkupru tad-djun tal-entitajiet pubbliċi soġġetti għal-Liġi tas-16 ta’ Lulju 1980 huwa ekwivalenti għal mekkaniżmu ta’ garanzija għall-finijiet tal-liġi tal-Unjoni Ewropea, għaliex dan jiżgura lill-kredituri l-pagament tad-dejn dovut lilhom filwaqt li jobbliga lill-Istat biex iħallashom lura f'każ ta’ falliment tal-istabbiliment pubbliku IFP. Barra minn hekk, il-ġurisprudenza tal-Qorti Ewropea tad-Drittjiet tal-Bniedem (minn hawn 'il quddiem QEDB) fil-kawża Société de gestion du port de Campoloro et Société fermière de Campoloro c/ France (91) (minn hawn 'il quddiem “il-każ Campoloro”) għandha tendenza li tagħraf l-eżistenza ta’ garanzija awtomatika.
(121)
Fl-aħħarnett, fil-każ tal-prova murija fil-Punti 181 sa 184 tad-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmija qabel, li tirreferi għaliha mutatis mutandis, il-Kummissjoni tqis li l-proposta tal-awtoritajiet li għandhom l-għan li jiċċaraw id-Digriet tal-applikazzjoni tal-Liġi tal-1980 hija insuffiċjenti biex teskludi li r-rilaxx tar-riżorsi ssir permezz ta’ injezzjoni ta’ riżorsi pubbliċi.
(a)
L-awtoritajiet Franċiżi pproponew li jiġi emendat id-digriet ta’ applikazzjoni tal-Liġi tal-1980 bil-mod li ġej: “Meta l-avviż jibqaa' mingħajr effett sal-iskadenza ta’ dan it-terminu, ir-rappreżentant tal-Istat jew l-awtorità regolatorja għandha tirreġistra n-nefqa fil-baġit tal-korp jew tal-isabbiliment pubbliku li falla. Huwa jirrilaxxa, jekk ikun il-każ, ir-riżorsi meħtieġa fil-baġit tal-korp jew tal-istabbiliment jew billi jnaqqas krediti allokati għal spejjeż oħrajn u li għadhom jistgħu jintużaw, jew billi jżid ir-riżorsi” (l-emendi għandhom linja taħthom).
(b)
Madankollu, il-Kummissjoni tinnota, kif diġà għamlet fil-Punt 67 tad-Deċiżjoni tal-ftuħ, li d-dokumenti, la fil-verżjoni attwali tagħhom, lanqas fil-verżjoni emendata skont il-proposta tal-awtoritajiet Franċiżi, ma jeskludux li r-rilaxx tar-riżorsi jista' jsir permezz ta’ żieda tar-riżorsi magħmula possibbli minn qabel permezz ta’ sussidju jew injezzjoni ta’ riżorsi pubbliċi.
(122)
Għar-raġunijiet diġà murija fil-Punti 204 sa 211 tad-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmija qabel, li tirreferi għalihom mutatis mutandis, il-Kummissjoni tqis ukoll li r-regolazzjoni mill-QEDB tal-każ Campoloro imsemmi qabel juri li l-impenn tar-responsabbiltà tal-Istat Franċiż, f'dan il-każ, jaħdem bħala garanzija impliċita tad-dejn tal-awtoritajiet pubbliċi u mhuwa marbut ma kwalunkwe kundizzjoni ta’ tort.
(a)
Il-Kummissjoni tinnota b'mod partikolari li l-QEDB irrifjutat l-argumenti tal-awtoritajiet Franċiżi li ppruvaw jibbażaw l-argumenti tagħhom (92), minn naħa, fuq in-nuqqas ta’ fattur operattiv imputabbli lill-Istat u, min-naħa l-oħra, fuq in-nuqqas ta’ garanzija mill-Istat għall-awtoritajiet pubbliċi li għandhom personalità ġuridika, u li din aċċettat l-argumenti kuntrarji tar-rikorrenti (93).
(b)
Il-Kummissjoni tosserva li l-QEDB finalment sabet ksur tal-Artikolu 6 (1) tal-Konvenzjoni Ewropea għad-Drittijiet tal-Bniedem (minn hawn 'il quddiem il-“Konvenzjoni”), partikolarment minħabba li: “Jeħtieġ għalhekk li dawn is-sentenzi jiġu implimentati, filwaqt li l-Qorti tfakkar li l-ebda awtorità tal-Istat ma tistax tuża l-iskuża ta’ nuqqas ta’ riżorsi tagħha biex ma tonorax dejn soġġett għal deċiżjoni tal-qorti […]”. Barra minn dan, il-QEDB sabet ksur tal-Artikolu 1 tal-Protokoll Nru 1 tal-Konvenzjoni msemmija, billi r-rikorrenti sofrew interferenza fid-dritt tal-proprjetà tagħhom minħabba ħlas speċjali u enormi marbut mal-fatt li ma tħallsux is-somom li kienu dovuti lilhom (94). B'kunsiderazzjoni għal dak li jippreċedi, il-QEDB tefgħet il-piż tad-dejn kollu tal-muniċipalitajiet debituri fuq l-Istat (95).
(c)
Il-Kummissjoni tqis li minn din il-ġurisprudenza jirriżultaw tliet elementi importanti:
-
soġġett għall-fatt li r-rikorrenti jiksbu deċiżjoni ta’ ġustizzja li tirrikonoxxi l-kreditu tagħhom, ir-responsabbiltà tal-Istat taħdem bħala garanzija (96) impliċita, safejn, minn naħa, l-Istat Franċiż jiġi kkundannat li jħallas id-dejn kollu tal-persuna ġuridika rregolata bil-liġi pubbika (97) u fejn min-naħa l-oħra, ma saret l-ebda distinzjoni bejn dak li seta' jirriżulta mis-sitwazzjoni ta’ insolvenza tal-awtorità pubblika debitriċi u minn kwalunkwe nuqqas attribwibbli lill-Istat (billi l-QEDB fl-ebda ħin ma fittxet fatt ġeneratur imputabbli lill-Istat filwaqt li straħet biss fuq is-sitwazzjoni unika ta’ imsolvenza tad-debitur;
-
din ir-responsabbiltà tkopri d-djun tal-awtoritajiet pubbiċi li għandhom ukoll personalità ġuridika. L-eżistenza ta’ personalità ġuridika u ta’ proprjetà tagħha stess kienet espressament invokata mill-Gvern Franċiż sabiex jopponi għall-impenn tar-responsabbiltà tal-Istat Franċiż, imma dan l-argument ġie miċħud mill-QEDB;
-
l-ambitu ta’ applikazzjoni tal-garanzija tal-Istat jestendi għall-awtoritajiet pubbliċi li joħorġu minnu. Il-garanzija għalhekk hija marbuta b'mod intrinsiku mal-istatut irregolat bil-liġi pubblika tad-debitur.
(d)
Barra minn dan, il-Kummissjoni tinnota li s-soluzzjoni deċiża mil-QEDB fil-każ Campoloro imsemmi qabel mhix iżolata u għall-kuntrarju toħroġ minn xejra ġuridika stabbilita sew, partikolarment fid-deċiżjonijiet, Artico c. Italie (98) u Bourdov c. Russie (99).
(123)
Għar-raġunijiet diġà elenkati fil-Punti 212 sa 220 tad-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmija, li tirreferi għalihom mutatis mutandis, il-Kummissjoni tqis li l-osservazzjonijiet imressqa mill-awtoritajiet Franċiżi mhumiex tali li jinvalidaw din il-prova. Għaldaqstant jirriżulta li, bħal fil-każ tal-konklużjoni li hija waslet għaliha fil-każ tal-posta fil-Punt 222 tad-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmija qabel u fid-Deċiżjoni tal-ftuħ, il-Kummissjoni tikkonkludi minn dan kollu li skont il-liġi Franċiża kurrenti, kreditur tal-istabbiliment pubbliku IFP li ma jkunx tħallas tad-dejn dovut lilu permezz tal-proċeduri tal-Liġi tas-16 ta’ Lulju 1980 jista' jieħu s-somma kollha tad-dejn mhux onorat billi jitlob ir-responsabbiltà tal-Istat bħala l-aħħar rikors, għall-kuntrarju ta’ dak li jseħħ fil-kuntest ta’ likwidazzjoni skont il-liġi komuni fejn ir-rimborż tal-kreditur huwa limitat mill-valur tal-assi disponibbli. B'konsegwenza ta’ dan, il-Kummissjoni tqis li r-responsabbiltà tal-Istat hija ttrattata bħala garanzija, li din mhix soġġetta għall-ebda limitazzjoni minn xi dokument tal-liġi Franċiża, u li din hija intrinsikament marbuta mal-istatus tal-liġi pubblika tal-korp debitur.
(124)
Barra minn hekk, għar-raġunijiet diġà mogħtija fil-Punti 223 sa 226 tad-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmija qabel, li tirreferi għalihom mutatis mutandis, il-Kummissjoni tinnota l-proposta Franċiża għall-inklużjoni ta’ klawżola fil-kuntratti kollha tal-istabbiliment pubbliku IFP li jinvolvu dejn, sabiex jillimitaw kull riskju ta’ involviment tar-responsabbiltà mingħajr tort tal-Istat ibbażata biss fuq l-insolvenza tal-istabbiliment pubbliku IFP. Madankollu, hi tqis li dan il-kuntest ġuridiku jibqa' fraġli u li jibqgħu jeżistu dubji dwar is-sostenibbiltà tiegħu, minħabba li l-eċċezzjoni ta’ riskju aċċettat hija regola stabbilita mill-ġurisprudenza li dejjem tista' tinbidel. Il-Kummissjoni madankollu tqis li din il-proposta, fiha nnifisha, mhix biżżejjed biex tkopri l-ipoteżi kollha: din ma tippermettix l-esklużjoni li l-garanzija tal-Istat tista' tapplika għal kull tip ta’ responsabbiltà (partikolarment ir-responsabbiltajiet ekstrakuntrattwali u penali). Barra minn hekk, huwa impossibbli li jiġi stabbilit kuntrattwalment li l-Istat mhux se jibqa' responsabbli għad-dejn tal-istabbiliment pubbliku IFP mal-kredituri tiegħu, safejn l-istabbiliment pubbliku IFP jista', pereżempju, isib ruħu debitur ma’ parti terza minħabba mekkaniżmi ġuridiċi differenti, partikolarment f'każ ta’ akkwist ta’ entità oħra (100) li jkollha dejn minn partijiet terzi li mhumiex identifikabbli mill-ewwel. Finalment, f'dak li jikkonċerna d-djun individwali ta’ partijiet terzi, il-Kummissjoni tqis li huwa biss dokument ġenerali, li jista' jindika li l-Istat mhuwiex garanti tal-istabbiliment pubbliku IFP, li jkun applikabbli f'kull sitwazzjoni u ma’ kull tip ta’ parti terza, li jista' “jelimina” il-garanzija bla limitu. Barra minn dan, fl-istess ipoteżi li l-proposti Franċiżi jistgħu jwaqqfu kull possibbiltà għal kreditur tal-istabbiliment pubbliku IFP li jimpenja r-responsabbiltà tal-Istat biex jikseb ir-rimborż tad-dejn dovut lilu (ipoteżi li, skont il-Kummissjoni, ma tistax tkun verifikata), dawn il-proposti ma jippremettux li jiġi stabbilit b'mod ċar dak li jista' jiġri f'każ ta’ insolvenza (101) tal-istabbiliment pubbliku IFP.
(125)
Ir-raba, anke jekk ma jiħux sodisfazzjon, il-kreditur ta’ stabbiliment pubbliku jista' joħloq effetti legali għall-iżball leġittimu li jkun wettaq meta ta d-dejn, żball dwar il-fatt li dan ser ikun dejjem onorat.
(126)
Għar-raġunijiet diġà msemmija fil-Punti 227, 228 (il-Paragrafi 1 sa 3) u 229 tad-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmija qabel, li tirreferi għalihom mutatis mutandis, il-Kummissjoni tqis li t-teorija tal-apparenza (102) tippermetti li jkun ikkonfermat li l-kredituri tal-istabbiliment pubbliku IFP ikollhom raġun jaħsbu, fuq il-bażi ta’ serje ta’ indizji konkordanti, li tali garanzija teżisti tassew (u dan anki jekk jitqies, quod non, li l-istatut ta’ IPIK tal-istabbiliment pubbliku IFP ma jistax jagħtih, skont il-liġi, garanzija bla limitu mill-Istat Franċiż). L-indizji prinċipali pertinenti għat-teorija tal-apparenza jirrelataw, minn naħa, lill-fatt li testi differenti (il-Liġi tal-1980 u l-miżuri tal-applikazzjoni tagħha) jew dokumenti uffiċjali (dokumenti tal-baġit) jawtorizzaw lill-kreditur biex jemmen li l-Istat jassumi d-djun tal-IPIKs f'każ ta’ insuffiċjenza ta’ finanzi jew jimpenja r-responsabbiltà tiegħu, min-naħa l-oħra, għall-fatt li n-nuqqas ta’ kjarifika mogħtija mill-awtoritajiet Franċiżi dwar l-istat tal-liġi dwar dan fit-tmiem tal-każ Campoloro u tal-ewwel proċeduri mibdija mill-Kummissjoni dwar l-istatut tal-IPIKs ukoll iżid il-fiduċja tal-kredituri dwar l-eżistenza ta’ tali garanzija, u fl-aħħarnett, għall-fatt li n-nuqqas ta’ indikazzjoni ċara dwar l-effetti ta’ sitwazzjoni ta’ sospensjoni tal-pagamenti minn IPIK ukoll jaħdem f'din id-direzzjoni.
(127)
F'dan il-każ, il-Kummissjoni tixtieq iżżid li qabel is-7 ta’ Lulju 2006, il-kredituri eventwali tal-istabbiliment pubbliku IFP kienu f'relazzjoni kuntrattwali ma’ stabbiliment professjonali fis-sens tal-Att imsejjaħ Liġi Nru 43-612 tas-17 ta’ Novembru 1943 dwar il-ġestjoni tal-interessi professjonali, persuna ġuridika rregolata bil-liġi privata i huma ma kellhom l-ebda raġuni biex jaħsbu li din tista' tkun koperta minn kwalunkwe garanzija tal-Istat. Għaldaqstant, l-applikazzjoni tat-teorija tal-apparenza f'dan il-każ ma tistax tkun pertinenti f'dak li jikkonċerna id-djun li saru wara l-bidla fl-istatut tal-istabbiliment pubbliku IFP.
(128)
Bħal fil-każ tal-konklużjonijiet tal-espert tagħha fil-każ postali, il-Kummissjoni tikkonkludi li, għal dak li jikkonċerna d-djun magħmula wara s-7 ta’ Lulju 2006, anke jekk, fl-ipoteżi sostnuta mill-awtoritajiet Franċiżi, kien b'mod żbaljat li kreditur jassumi li l-Istat huwa obbligat jigarantixxi d-djun tal-istabbilimenti pubbliċi u tal-istabbiliment pubbliku IFP b'mod partikolari, l-iżball tiegħu huwa leġittimu fid-dawl tal-elementi msemmija qabel u l-liġi tista' tagħtih effett. Jekk, eċċezzjonalment, il-kreditur ma jirnexxielux jikseb il-ħlas tad-dejn dovut lilu, huwa xorta waħda jkun assigurat li bl-ebda mod mhuwa probabbli li d-dejn jgħib.
B. Garanzija fuq iż-żamma tal-eżistenza tal-istabbiliment pubbliku IFP u/jew tal-obbligi tiegħu
(129)
Għar-raġunijiet diġà mogħtija fil-Punti 230 sa 250 tad-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmija qabel, li tirreferi għalihom mutatis mutandis, il-Kummissjoni tqis li anke jekk, fi żmien raġonevoli u wara li jintużaw il-proċeduri deskritti fil-parti preċedenti, il-kreditur ta’ IPIK ma jirnexxilux jikseb il-ħlas tad-dejn dovut lilu, jibqa' assigurat li dan id-dejn mhuwiex ser jgħib, u dan kuntrarju għas-sitwazzjoni li jsib ruħu fiha l-kreditur ta’ kumpanija rregolata bil-liġi privata f'likwidazzjoni, li ma toffri l-ebda assigurazzjoni tal-ħlas tad-dejn dovut.
(130)
Il-Kummissjoni tinsisti li ma teżistix likwidazzjoni/għejbien tal-istabbiliment pubbliku bir-rieda tal-awtorità pubblika bl-għejbien tad-drittijiet u l-obbligi tagħha: fil-fatt, f'każ ta’ għejbien permezz ta’ deċiżjoni tal-awtorità pubblika, anke jekk l-ebda test ma jistipula dan b'mod espliċitu, il-prattika u ċerti prinċipji fundamentali tal-liġi amministrattiva juru li d-drittijiet u l-obbligi tal-istabbilimenti pubbliċi li jgħibu bħala tali dejjem jiġu assorbiti minn entità oħra u, jekk le, mill-Istat. Fi kliem ieħor, id-djun tal-istabbilimenti pubbliċi dejjem jiġu trasferiti lil entità legali oħra li ma tistax tirrifjutahom, b'tali mod li kull kreditur huwa ċert li d-dritt derivat mill-kreditu tiegħu jista' jiġi invokat kontra korp ieħor u li allura l-kreditu tiegħu mhux ser jgħib.
(131)
Il-Kummissjoni tirreferi għad-dettall tal-analiżi ppreżentata fil-Punti 233 sa 250 tad-Deċiżjoni C 56/2007 imsemmija qabel, li tibbaża fuq l-istudju mwettaq mill-espert tagħha fil-każ tal-posta dwar l-iżviluppi organiċi li jaffettwaw lill-istabbilimenti pubbliċi, u li jiddistingwi tliet kawżiet ta’ għejbien tal-istabbilimenti pubbliċi (103): il-każ ta’ stabbilimenti pubbliċi li għalqilhom iż-żmien, il-każ ta’ għejbien tal-istabbilimenti pubbliċi permezz tal-għejbien tal-missjoni tagħhom, u l-każ, aktar komuni, ta’ trasferiment tal-kompitu, li jimplika bil-fors trasferiment tad-drittijiet u obbligi.
(a)
Fuq il-bażi ta’ dan l-għarfien, huwa possibbli li wieħed iqis l-ewwelnett li, jekk ma teżistix sistema legali ġenerali li torganizza l-għejbien tal-istabbilimenti pubbliċi, il-prattika turi li t-test legali dejjem jorganizza trasferiment tad-drittijiet u l-obbligi tal-istabbiliment li jkun għeb jew lill-Istat, jew lil dik l-entità li tieħu l-kompitu tagħha. (104).
(b)
Fit-tieni lok, ġeneralment isir trasferiment tad-“drittijiet u l-obbligi” (it-terminu obbligi jirreferi b'mod ċert għad-djun), kultant trasferiment ta’ “patrimonju (105)” (terminu li jinkludi wkoll id-djun). L-uniku eżempju li nstab ta’ għejbien sempliċi ta’ stabbiliment pubbliku kien jinkludi fi kwalunkwe każ it-trasferiment tad-“djun” infushom lil entitajiet oħra rregolati bil-liġi pubblika (106).
(c)
Fit-tielet lok, anki meta jkun hemm għejbien tal-kompitu, fil-prattika d-drittijiet u l-obbligi tal-istabbiliment pubbliku jittieħdu minn korp ieħor.
(d)
Fir-raba' u fl-aħħar lok, il-prattika deskritta mill-istudju hija konformi mal-istruzzjoni statutorja Nru 02-060-M95 tat-18 ta’ Lulju 2002 u mal-Gwida dwar l-organizzazzjoni finanzjarja tat-twaqqif, it-trasformazzjoni u t-tneħħija tal-istabbilimenti pubbliċi nazzjonali msemmija qabel (107), jiġifieri li d-drittijiet u l-obbligi ta’ IPIK likwidata jaqgħu jew fuq l-Istat, jew fuq il-persuna ġuridika li ser twettaq il-kompitu tal-istabbiliment.
(132)
Finalment, bħall-espert tagħha fil-każ tal-posta, il-Kummissjoni tikkonkludi li d-djun tal-istabbilimenti pubbliċi huma, fil-prattika, dejjem trasferiti lil persuna ġuridika oħra rregolata bil-liġi pubblika f'każ tal-għejbien tal-istabbiliment pubbliku li kien iwettaq il-kompitu. Il-kredituri ta’ dawn l-istabbilimenti pubbliċi, li jagħmel parti minnhom l-istabbiliment pubbliku IFP, huma minħabba dan assigurati li d-djun mħux imħallsa lilhom mhumiex sejrin jgħibu.
C. Konklużjoni dwar l-eżistenza ta’ garanzija statali favur l-istabbiliment pubbliku IFP
(133)
Fuq il-bażi tal-elementi miġjuba sabiex tintwera l-eżistenza ta’ garanzija fuq ir-rimborż tat-kreditu individwali u fuq iż-żamma tal-eżistenza tal-obbligi tal-istabbiliment pubbliku IFP, il-Kummissjoni tikkonkludi li mill-bidla fl-istatut tal-istabbiliment pubbliku IFP, li seħħet fis-7 ta’ Lulju 2006:
-
il-kredituri tal-istabbiliment pubbliku IFP ma jsibux l-ostakoli tas-soltu mibnija fil-liġi privata u fil-liġi pubblika li x'aktarx jopponu r-rimborż kollu ta’ dejn;
-
biex jirkupraw id-dejn dovut lilhom, il-kredituri tal-istabbiliment pubbliku IFP jistgħu jużaw proċeduri speċifiċi li jawtorizzaw lill-Istat iġiegħel lill-korp debitur iħallas id-dejn;
-
fl-ebda ħin, il-liġi Franċiża ma tagħti lill-kredituri tal-istabbiliment pubbliku IFP x'jifhmu li din tista' taffaċċja sitwazzjoni definittiva ta’ nuqqas ta’ flus;
-
f'każ ta’ nuqqas ta’ flus, id-dokumenti baġitarji jagħtu x'wieħed jifhem li l-Istat jista' jagħti sussidju speċjali lill-korpi tas-settur pubbliku, li l-istabbiliment pubbliku IFP jagħmel parti minnu;
-
jekk il-proċeduri deskritti qabel ma jippermettux li l-kreditur jikseb sodisfazzjon, jista' jinvoka r-responsabbiltà tal-Istat sabiex jikseb il-ħlas kollu tad-dejn dovut lilu;
-
jekk l-azzjonijiet imsemmija qabel jieħdu ħafna żmien, il-kreditur huwa żgur li t-talba tiegħu mhijiex sejra tgħib anki jekk isir żvilupp organiku fl-istabbiliment pubbliku IFP.
(134)
Dawn il-karatteristiċi huma intrinsikament marbuta mal-istatut ta’ stabbiliment pubbliku tal-istabbiliment pubbliku IFP u jfissru li l-Istat għandu rwol ta’ garanti fl-aħħar lok. Għaldaqstant wieħed jista' jikkonkludi b'mod leġittimu li l-istabbiliment pubbliku IFP igawdi minn garanzija mingħajr limitu mill-Istat Franċiż minħabba l-istatut tiegħu ta’ IPIK.
(135)
Il-garanzija mingħajr limitu mill-Istat favur l-istabbiliment pubbliku IFP twassal għal trasferiment tar-riżorsi tal-Istat fis-sens tal-Punt 2.1 tal-Komunikazzjoni dwar il-garanziji msemmija qabel. Fil-fatt, l-istabbiliment pubbliku IFP ma jħallas l-ebda primjum għal din il-garanzija. Għalhekk, dan jippreżenta kemm vantaġġ għall-impriża kif ukoll piż fuq ir-riżorsi pubbliċi, minħabba li l-Istat jirrinunċja għar-remunerazzjoni li normalment tingħata mal-garanziji. Barra minn hekk, il-garanzija toħloq riskju ta’ impenn potenzjali u futur tar-riżorsi tal-Istat li jista' jsib ruħu obbligat li jħallas id-djun tal-istabbiliment pubbliku IFP (108).
(136)
Fl-aħħarnett, il-garanzija mingħajr limitu mill-Istat favur l-istabbiliment pubbliku IFP hija attribwibbli lill-Istat peress li din hija r-riżultat tal-kombinazzjoni tal-istatut tal-liġi pubblika tal-istabbiliment pubbliku IFP, tal-prinċipji tal-liġi nazzjonali u ta’ żewġ atti leġiżlattivi, jiġifieri l-Liġi tal-25 ta’ Jannar 1985, li saret il-Kodiċi Kummerċjali, u l-Liġi Nru 80-539 tas-16 ta’ Lulju 1980, kif ukoll il-miżuri ta’ implimentazzjoni tagħha.
7.1.1.2 Nuqqas ta’ kopertura għas-sussidjarji rregolati bil-liġi privata tal-grupp IFP mill-garanzija bla limitu
(137)
Kif diġà indikat il-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tagħha dwar il-każ C 51/2005 (109) imsemmi qabel, fid-Deċiżjoni tal-ftuħ relatata ma’ dan il-każ, u fil-parti 2 (“Il-grupp IFP”), l-istabbiliment pubbliku IFP u s-sussidjarji tiegħu Axens, Beicip-Franlab u Prosernat jiffurmaw, min-naħa tal-liġi tal-kompetizzjoni, grupp ekonomiku: fil-fatt, l-istabbiliment pubbliku IFP għandu 100 % tal-kapital ta’ Axens u 100 % tal-kapital ta’ Beicip-Franlab u indirettament 100 % tal-kapital ta’ Prosernat, jeżerċita kontroll fuq is-sussidjarji tiegħu permezz tal-preżenza tal-kapijiet tiegħu fil-korpi tat-teħid tad-deċiżjonijiet ta’ dawn tal-aħħar, jippronunzja ruħu partikolarment dwar l-orjentazzjonijiet strateġiċi u d-deċiżjonijiet fundamentali għall-ġejjieni tas-sussidjarji, u huwa marbut minn ftehimiet esklussivi ta’ trasferiment ta’ teknoloġiji indispensabbli għat-twettiq tal-attivitajiet ekonomiċi tas-sussidjarji (ftehimiet reċiproċi li jinkludu d-dritt tal-ewwel rifjut (110) kif ukoll minn kuntratti ta’ provvista ta’ bini u ta’ persunal, b'tali mod li l-integrazzjoni ekonomika tal-istabbiliment pubbliku IFP u tas-sussidjarji tiegħu Axens, Beicip-Franlab u Prosernat hija biżżejjed qawwija biex wieħed jasal għal tali konklużjoni. Ukoll, jaqbel li wieħed jeżamina l-firxa eżatta tal-garanzija mill-Istat biex jivverifika jekk, fil-każ ta’ falliment ta’ sussidjarja rregolata bil-liġi privata tal-istabbiliment pubbliku IFP, jistgħu jiġu mobilizzati riżorsi pubbliċi biex iħallsu lill-kredituri tagħha (fi kliem ieħor, jekk l-attivitajiet ekonomiċi tas-sussidjarji tal-istabbiliment pubbliku IFP humiex koperti jew le mill-garanzija bla limitu mill-Istat).
(138)
Fl-osservazzjonijiet tagħha, il-kumpanija UOP Limited ma tiddikjarx ruħha dwar din il-kwistjoni. L-argument tagħha jistrieħ fuq il-perċezzjoni li għandhom l-atturi fis-suq dwar l-entità “IFP/Axens” li fil-fehma tagħha, għandha n-natura li tagħti vantaġġ lill-grupp IFP, kemm fir-rigward tal-fornituri, kif ukoll tal-klijenti jew tal-fornituri tal-kapital. Dan l-aspett ser ikun eżaminat fil-Parti 7.1.4 ta’ din id-Deċiżjoni ddedikata għall-eżaminazzjoni tal-vantaġġi li l-grupp IFP jieħu minn din il-miżura.
(139)
Min-naħa l-oħra, kif inhu indikat fil-Punt 47, l-awtoritajiet Franċiżi jikkuntestaw l-eżistenza ta’ garanzija mill-Istat favur is-sussidjarji tal-istabbiliment pubbliku IFP partikolarment minħabba l-istatuti tagħhom bħala kumpaniji pubbliċi b'responsabbiltà limitata rregolati bil-liġi komuni.
(140)
Bħal fil-każ tal-prova tal-eżistenza ta’ garanzija bla limitu favur l-istabbiliment pubbliku IFP ippreżentata fil-Parti 7.1.1.1, il-Kummissjoni ser teżamina suċċessivament jekk il-kredituri tas-sussidjarji rregolati bil-liġi privata tal-istabbiliment pubbliku IFP jibbenefikawx minn garanzija fir-rigward tar-rimborż tad-dejn individwali tagħhom (A) jew minn garanzija fuq iż-żamma tal-obbligi ta’ dawn is-sussidjarji (B) f'każ ta’ nuqqas ta’ assi.
A. Il-kredituri tas-sussidjarji tal-istabbiliment pubbliku IFP m'għandhom l-ebda garanzija fir-rigward tar-rimborż tal-kreditu individwali tagħhom
(141)
Is-sussidjarji tal-istabbiliment pubbliku IFP għandhom l-istatut ta’ kumpaniji limitati. Bħala persuni ġuridiċi rregolati bil-liġi privata (għall-kuntrarju tal-azzjonist li jikkontrollahom, li huwa stabbiliment pubbliku), huma jidħlu bis-sħiħ fl-ambitu tal-applikazzjoni tal-proċeduri ta’ ristrutturar u likwidazzjoni ġudizzjarji rregolati bil-liġi komuni (111) fi Franza.
(142)
Qabel ma jiġi eżaminat jekk ir-responsabbiltà tal-azzjonist li jikkontrolla, l-istabbiliment pubbliku IFP, jistax ikun impenjat minħabba s-sussidjarji tiegħu (b), jaqbel li tiġi ppreżentata l-proċedura ta’ likwidazzjoni ġudizzjarja rregolata bil-liġi komuni li għaliha ser ikunu soġġetti dawn is-sussidjarji rregolati bil-liġi privata f'każ ta’ waqfien tal-ħlasijiet (a).
a) Il-proċedura ta’ likwidazzjoni ġudizzjarja rregolata bil-liġi komuni
(143)
Jekk wieħed jieħu l-każ fejn waħda mis-sussidjarji tal-grupp IFP, kumpanija limitata, tkun f'sitwazzjoni ta’ waqfien ta’ ħlasijiet (f'termini oħra li din ma tkunx f'pożizzjoni li tissodisfa l-obbliġi dovuti bl-assi disponibbli tagħha), u fejn ikun jidher li ristrutturar ikun impossibbli (112), il-proċedura tal-liġi komuni (113) twassal biex tpoġġiha f'likwidazzjoni ġudizzjarja. Il-ftuħ tal-proċedura (114) jekk ikun il-każ jintalab mid-debitur mhux aktar tard minn ħamsa u erbgħin ġurnata mill-waqfien tal-ħlasijiet (sakemm dan tal-aħħar ma jkunx diġà talab il-ftuħ ta’ proċedura ta’ konċiljazzjoni). Tali proċedura ta’ likwidazzjoni ġudizzjarja tkun maħsuba biex ittemm l-attività tal-intrapriża jew biex tirrilaxxa l-patrimonju tagħha permezz ta’ xoljiment globali jew separat tad-drittijiet u tal-assi tiegħutagħha (115). Fis-sentenza li tiftaħ il-likwidazzjoni ġudizzjarja (116), it-tribunal jaħtar imħallef/kummissarju u jinnomina, bħala likwidatur, aġent ġudizzjarju jew persuna magħżula għall-kompetenza tagħha f'dan il-qasam. Il-likwidatur għlahekk iħejji, fix-xahar tal-ħatra tiegħu, rapport dwar is-sitwazzjoni tal-intrapriża, u wara jipproċedi għall-operazzjonijiet ta’ likwidazzjoni kif ukoll għall-verifika (117) tad-djun (118). Il-prodott tal-likwidazzjoni imbagħad jinqasam bejn il-kredituri skont il-grad tagħhom (kredituri privileġġjati u ipotekarji, kredituri benefiċjarji ta’ sigurtà speċjali tal-proprjetà, kredituri mhux assigurati, jiġifieri mhux privileġġjati, prorata skont il-kreditu tagħhom).
(144)
Meta ma jkunx hemm aktar obbligi dovuti u l-likwidatur ikollu ammonti biżżejjed biex iħallas lill-kredituri, jew meta t-tkomplija tal-operazzjonijiet ta’ likwidazzjoni ġudizzjarja ssir impossibbli minħabba n-nuqqas ta’ assi, jitħabbar l-għeluq tal-likwidazzjoni ġudizzjarja mit-tribunal (119). Wara l-għeluq tal-proċedura, id-debitur jibbenefika minn prinċipju fejn ma jitkomplewx il-proċedimenti. F'termini oħra, il-ġudizzju tal-għeluq tal-likwidazzjoni ġudizzjarja minħabba nuqqas ta’ assi ma jagħtix lill-kredituri l-possibbiltà li jkomplu l-proċeduri legali kontra d-debitur, ħlief (120) jekk id-dejn jirriżulta minn kundanna penali jew drittijiet marbuta mal-persuna tal-kreditur.
b) In-nuqqas ta’ mekkaniżmu ta’ garanzija favur is-sussidjarji rregolati bil-liġi privata tal-istabbiliment pubbliku IFP
(145)
Kif spjega l-espert tal-Kummissjoni fil-każ tal-posta, f'ċerti kumpaniji kummerċjali, partikolarment il-kumpaniji limitati u l-kumpaniji b'responsabbiltà limitata, l-imsieħba mhumiex normalment meħtieġa li jħallsu lura d-djun tal-organizzazzjoni li jkollhom sehem fiha 'l hinn mill-kontribuzzjoni inizjali tagħhom. Bħala kumpaniji limitati, is-sussidjarji tal-istabbiliment pubbliku IFP jaqgħu eżattament taħt din il-kategorija. Barra minn dan, fil-grupp IFP bħal f'kull grupp ieħor ta’ kumpaniji, f'każ ta’ falliment ta’ kumpanija sussidjarja taħt forma ta’ kumpanija b'riskji limitati (f'dan il-każ, kumpanija limitata), fin-nuqqas ta’ garanziji, ittri ta’ intenzjoni jew ta’ konfort (121) li jaffetwaw lilha direttament, ir-responsabbiltà tal-kumpanija possedenti hija limitata għat-telf fid-dħul tagħha (bħal kull azzjonist ordinarju ieħor).
(146)
B'kunsiderazzjoni għall-fatt li l-istabbiliment pubbliku IFP u s-sussidjarji tiegħu jappartjenu għall-istess grupp ekonomikufis-sens tal-liġi tal-kompetizzjoni, jaqbel li jkun verifikat jekk, skont il-liġi Franċiża tal-kumpaniji, ir-relazzjoni ta’ dipendenza ekonomika li jitpoġġew fiha s-sussidjarji minħabba r-rabta mal-kumpanija possedenti tagħhom hix suxxettibbli jew le, f'każ ta’ falliment tas-sussidjarji tagħha rregolati bil-liġi privata, li timpenja awtomatikament ir-responsabbiltà tal-istabbiliment pubbliku IFP u, għalhekk, li timmobilizza riżorsi pubbliċi, billi l-Istat jiżgura l-parti essenzjali tal-finanzjament tiegħu u ta garanzija bla limitu impliċita lill-istabbiliment pubbliku.
(147)
Fit-tmiem ta’ dan l-eżami dettaljat, il-Kummissjoni hija f'pożizzjoni li tikkonkludi li skont il-liġi ċivili u kummerċjali Franċiża, f'każ ta’ falliment ta’ xi waħda mis-sussidjarji, ir-responsabbiltà tal-azzjonist ewlieni tagħha, fil-prinċipju, mhix involuta, ħlief biex tintwera l-eżistenza ta’ tort tal-azzjonist ewlieni fil-ġestjoni tas-sussidjarja tiegħu (i). L-abbozzi ta’ riforma għall-Kodiċi Ċivili li kienu ppjanati dan l-aħħar, u li wara ġew abbandunati, li kellhom l-għan li jwessgħu l-prinċipju ta’ responsabbiltà għall-azzjoni ta’ ħadd ieħor fil-każ ta’ rabta bejn kumpanija possedenti u sussidjarji ta’ grupp, jikkonfermaw li a contrario bħalissa ma jeżisti l-ebda prinċipju bħal dan fil-liġi Franċiża (ii).
i) In-nuqqas ta’ responsabbiltà ġenerali tal-azzjonist minħabba s-sussidjarja tiegħu
(148)
Skont il-prinċipji akkademiċi (122), l-organizzazzjoni ta’ grupp ma tkun qatt, fiha nnifisha, sors ta’ responsabbilitajiet fi stadji. Il-liġi Franċiża tibbaża fuq il-prinċipju tar-responsabbiltà personali ppreżentata mill-Artikolu 1382 tal-Kodiċi Ċivili (123). Huwa biss att illegali, attribwibbli għall-aġir tal-kumpanija possedenti, li jagħti lok biex jnfetaħ l-aċċess għall-assi tagħha.
(149)
Qabelxejn, safejn, f'dan il-każ, il-kumpanija possedenti tal-grupp IFP hija persuna ġuridika rregolata bil-liġ pubblika, (l-istabbiliment pubbliku IFP), din il-mistoqsija tqajjem diffikultà addizzjonali: fil-fatt jaqbel li wieħed jistaqsi minn qabel dwar l-ordni legali (amministrattiva jew ġudizzjarja) li tkun, fis-sistema Franċiża, kompetenti jekk ikun il-każ, biex tfittex responsabbiltà possibbli ta’ persuna ġuridika rregolata bil-liġi pubblika li tikkontrolla persuna ġuridika rregolata bil-liġi privata li titpoġġa f'likwidazzjoni ġudizzjarja.
(150)
Il-Kummissjoni tinnota li f'dak li jikkonċerna l-azzjonijiet ta’ responsabbiltà għal nuqqas ta’ assi (124), it-Tribunal tal-Arbitraġġ ilu jqis li l-ġurisdizzjoni ġudizzjarja hi kompetenti meta l-persuna pubblika tkun direttur skont il-liġi (125) u l-ġurisdizzjoni amministrattiva meta l-persuna pubblika tkun direttur de facto (126). Madankollu, jidher li f'dan il-qasam, it-tqassim tal-kompetenzi bejn il-ġurisdizzjonijiet amministrattivi u ġudizzjarji issa huwa bbażat fuq in-natura tas-servizzi mogħtija: servizz pubbliku amministrattiv jew attività ta’ natura industrijali jew kummerċjali.
(a)
Meta wieħed jitkellem dwar servizz pubbliku amministrattiv, il-liġi preċedenti, ibbażata fuq il-ġestjoni skont il-liġi jew de facto, tidher li ġiet abbandunata mit-Tribunal tal-Arbitraġġ (127) wara d-deċiżjoni Département de la Dordogne (128): il-Qorti Superjuri f'dak il-każ kienet iddeċidiet favur il-kompetenza tal-imħallef amministrattiv billi kien qed jiġi investigat servizz pubbliku amministrattiv, u dan kemm jekk il-persuna pubblika tkun direttur skont il-liġi jew de facto tal-persuna privata li teżerċita din il-missjoni ta’ servizz pubbliku. Wara li fakkret, fil-linja tad-Deċiżjoni Blanco (129) li “r-reponsabbiltà li tista' taqa' fuq l-Istat jew fuq il-persuni ġuridiċi l-oħra rregolati mil-liġi pubblika minħabba l-ħsara attribwita għas-servizzi pubbliċi amministrattivi tagħhom hija soġġetta għal sistema ta’ liġi pubblika” (linji taħt miżjuda) u li dan ikun differenti biss jekk ikun previst espressament mil-liġi, it-Tribunal tal-Arbitraġġ iddeċieda li mil-Liġi tal-25 ta’ Jannar 1985 ir-ristrutturar u l-likwidazzjoni ġudizzjarja tal-intrapriżi (illum kodifikata fl-Artikoli L. 624-3 u sussegwenti tal-Kodiċi Kummerċjali) ma jirriżultax “li l-leġiżlatur fisser, b'deroga tal-prinċipji li jirregolaw ir-responsabbiltà tal-persuni pubbliċi, ineħħi mill-kompetenza tat-tribunali ġudizzjarji, ir-riċerka tar-responsabbiltà ċivili tal-Istat jew ta’ persuni ġuridiċi oħra rregolati bil-liġi pubblika skont it-twettiq ta’ missjoni ta’ servizz pubbliku amministrattiv”. (Linja taħt miżjuda).
(b)
Min-naħa l-oħra, meta wieħed jitratta attività ta’ natura industrijali jew kummerċjali, il-kompetenza għall-għarfien tar-responsabbiltà ċivili ta’ persuna ġuridika rregolata bil-liġi pubblika li tikkontrolla persuna ġuridika rregolata bil-liġi privata li titpoġġa f'likwidazzjoni taqa' biċ-ċar f'idejn il-korp ġuridiku. Fid-deċiżjoni Société d'Économie Mixte Olympique d'Alès en Cévennes (130), it-Tribunal tal-Arbitraġġ innota partikolarment li “jekk it-tfittxija tar-responsabbiltà ċivili tal-Istat jew ta’ persuni ġuridiċi oħra rregolati bil-liġi pubblika minħabba t-twettiq ta’ missjoni ta’ servizz amministrattiv taqa' taħt il-kompetenza tat-tribunali tal-ordni ammnistrattiva, din l-azzjoni taqa' taħt il-kompetenza tat-tribunali tal-ordni ġudizzjarja meta r-responsabbiltà tal-Istat jew tal-persuna ġuridika rregolata bil-liġi pubblika hija mfittxija minħabba attività ta’ tip industrijali jew kummerċjali mingħajr ma jkun hemm lok ta’ distinzjoni jekk il-awtorità pubblika kkonċernata tkunx aġixxiet bħala kap ipso facto jew de facto.” (Linja taħt miżjuda). Biex jasal għal din il-konklużjoni fil-każ in kwistjoni, it-Tribunal tal-Arbitraġġ fired in-natura ta’ servizz pubbliku amministrattiv mill-attivitajiet imwettqa minn kumpanija pubblika b'direttorat u kunsill ta’ sorveljanza (SEM Olympique d'Alès en Cévennes) fuq il-bażi ta’ żewġ konsiderazzjonijiet: l-għan tagħha (131), minn naħa u l-metodu tal-finanzjament tagħha (132), min-naħa l-oħra.
(151)
F'dak li jikkonċerna speċifikament il-kumpaniji limitati Axens, Beicip-Franlab u Prosernat, sussidjarji skont il-liġi privata kkontrollati mill-istabbiliment pubbliku IFP, jirriżulta mill-informazzjoni li hemm fil-fajl, partikolarment minn dik mogħtija fil-Punt 159 li l-għan tagħhom jirriżulta minn skop ekonomiku (133) u mhux minn wieħed amministrattiv. Barra minn dan, il-parti essenzjali tar-riżorsi ta’ dawn l-intrapriżi ġejja mill-prodott gross li jiġġeneraw l-attivitajiet ekonomiċi tagħhom, u mhux minn finanzjament pubbliku. Fl-aħħarnett, ta’ min jinnota li dawn is-sussidjarji tal-istabbiliment pubbliku IFP twaqqfu bħala kumpaniji kummerċjali fuq l-inizjattiva ta’ persuna ġuridika rregolata bil-liġi privata (134) (u mhux persuna ġuridika rregolata bil-liġi pubblika, billi l-bidla tal-istabbiliment pubbliku IFP għal dak ta’ IPIK ma seħħitx sas-7 ta’ Lulju 2006). Barra minn dan, in-natura industrijali u kummerċjali tal-attivitajiet ta’ Axens, Beicip-Franlab u Prosernat tidher li ma tistax tiġi kkuntestata, u, f'każ ta’ likwidazzjoni ġudizzjarja, id-deċiżjonijiet ġudizzjarji mingħajr dubju jkunu kompetenti biex wieħed jagħraf azzjoni eventwali ta’ responsabbiltà min-naħa tal-istabbiliment pubbliku IFP.
(152)
F'dawn il-kundizzjonijiet, jaqbel li wieħed jivverifika l-kundizzjonijiet tal-involviment tar-responsabbiltà tal-azzjonist li jikkontrolla fir-rigward tad-deċiżjoni tal-Qorti tal-Kassazzjoni. Issa, biex tiġi estiża proċedura ta’ likwidazzjoni ġudizzjarja miftuħa fir-rigward ta’ persuna speċifikata (is-sussidjarja) lil persuna ġuridika oħra (il-kumpanija possedenti), il-kundizzjonijiet stabbiliti huma tassew stretti. Quddiem sussidjarja li qed tfalli, il-vittmi tal-aġir tagħha huma kostretti li jippruvaw l-aġir ħażin tal-kumpanija possedenti biex ikunu jistgħu jiksbu kumpens, partikolarment iċ-ċaħda mill-kumpanija possedenti tal-personalità ġuridika tas-sussidjarja (α) u t-tmexxija ħażina tal-kumpanija kkontrollata (β).
α) Iċ-ċaħda tal-personalità ġuridika tas-sussidjarja mill-kumpanija possedenti
(153)
Id-deċiżjoni tal-Qorti tal-Kassazzjoni tat il-possibbiltà li tiġi estiża r-responsabbiltà tal-kumpanija possedenti għall-aġir tas-sussidjarji tagħha f'żewġ każijiet eċċezzjonali (135): minn naħa, meta l-assi tas-sussidjarji jkunu mħallta ma’ dawk tal-kumpanija possedenti (ipoteżi msejħa “taħlit tal-beni”), u min-naħa l-oħra, meta s-sussidjarji jkunu persuni ġuridiċi fittizji (ipoteżi msejħa “finzjonalità tal-persuna ġuridika”).
(154)
F'dak li jikkonċerna it-“taħlit tal-beni (136)”, din l-idea ġeneralment tikkwalifika s-sitwazzjoni fejn il-kontabbiltajiet rispettivi taż-żewġ persuni ġuridiċi distinti huma tali li huwa impossibbli li wieħed jiddetermina għal liema minnhom jirrelata tali jew tali ass jew obbligu. Madankollu, biex tintwera l-eżistenza ta’ dan it-taħlit tal-assi, l-eżistenza ta’ rabtiet, anke stretti, bejn il-kumpaniji tal-grupp, mhix suffiċjenti. Bl-istess mod, l-identità tal-imsieħba jew tal-kapijiet, kif ukoll l-identità tal-uffiċċju prinċipali (137), ma jippermettulhomx waħedhom li jistabbilixxu t-taħwid tal-assi. Il-formalizzazzjoni tar-rabtiet bejn il-gruppi fi ftehimiet maqbula bejn il-kumpanija possedenti u s-sussidjarji tagħha kważi dejjem hija biżżejjed biex titneħħa kull possibbiltà ta’ taħlit bejn l-assi (138).
(155)
F'żewġ każijiet reċenti, Metaleurop (139) u AOL Liberté (140), il-Qorti tal-Kassazzjoni tidher li anke rristrinġiet il-kontroll tagħha tal-kundizzjonijiet għall-estensjoni ta’ proċedura fir-rigward tal-kumpanija possedenti ta’ grupp. L-integrazzjoni, anke sfurzata, tal-kumpaniji tal-gruppi, ma twassalx bil-fors għat-taħlit tal-assi. Skont l-artikli akkademiċi (141), “la l-ftehimiet ta’ finanzjament u ta’ skambju bejn iż-żewġ entitajiet, la l-iskambji tal-persunal, la l-ħlasijiet bil-quddiem mill-kumpanija possedenti, la l-akkwist mill-kumpanija possedenti tas-setgħa tal-ġestjoni tas-sussidjarja, ma jgħattu l-karattru ta’ taħwid ġenerali tal-kontijiet, li jkun jiġġustifika tgħaqqid tal-assi.” Għahekk jidher li huwa partikolarment diffiċli li tiġi mpenjata r-responsabbiltà ta’ kumpanija possedenti fir-rigward tal-aġir ta’ xi waħda mis-sussidjarji tagħha abbażi tat-taħlit tal-assi tagħhom (142), billi l-livell ta’ prova meħtieġ mill-Qorti tal-Kassazzjoni biex dan jintwera huwa tassew għoli.
(156)
F'dan il-każ, wieħed irid jinnota li l-Kummissjoni diġà enfasizzat li “[…] l-istabbiliment pubbliku IFP u s-sussidjarji kkonċernati huma entitajiet ġuridiċi distinti, u l-kontijiet tagħhom huma separati” (143). Barra minn dan, il-ftehimiet iffirmati bejn l-istabbiliment pubbliku IFP u s-sussidjarji tiegħu, partikolarment il-ftehimiet esklussivi ta’ trasferimenti ta’ teknoloġija, jew il-provvista ta’ persunal (144), ma jgħattux in-natura ta’ taħwid ġenerali tal-kontijiet li jista' jiġġustifika tgħaqqid tal-assi fis-sens tal-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Kassazzjoni, billi kull servizz hu speċifikament inkluż fil-kontijiet rispettivi ta’ kull entità tal-grupp IFP, kif ser jiġi stabbilit b'mod speċifiku fil-Partijiet 7.1.4 u 7.3.
(157)
F'dak li jikkonċerna il-“fizzjonalità tal-persuna ġuridika”, wieħed irid jinnota n-nuqqas tal-elementi tal-kuntratt ta’ kumpanija tas-sussidjarja (affectio societatis) b'tali mod li jintwera li din m'għandhiex ħajja soċjali reali. Il-Qorti tal-Kassazzjoni (145) tqis li qed taffaċċja kumpanija fittizja meta l-persuna ġuridika li kontriha hija miftuħa l-proċedura għandha biss eżistenza apparenti, minħabba li jkollha attività distinta (146) minn dik tal-kap, persuna fiżika jew ġuridika.
(158)
Abbażi tal-informazzjoni disponibbli pubblikament (147), il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-istabbiliment pubbliku IFP u Axens, Beicip-Franlab u Prosernat la għandhom l-istess dettalji, u l-anqas l-istess postijiet ta’ sfruttament:
(a)
L-istabbiliment pubbliku IFP huwa rreġistrat fir-Reġistru tal-Kummerċ u tal-Kumpaniji (minn hawn 'il quddiem “RCS”) ta’ Nanterre bin-numru B 775 729 155, u l-uffiċċju prinċipali tiegħu jinsab f'Rueil-Malmaison (148). L-istabbiliment pubbliku IFP għandu żewġ stabbilimenti, li jinsabu fi Franza, rispettivament f'Solaize (149) u f'Pau (150).
(b)
Axens hija rreġistrata fir-RCS ta’ Nanterre bin-numru B 599 815 073 u l-uffiċċju prinċipali tagħha jinsab ukoll f'Rueil-Malmaison, imma f'indirizz differenti (151) mill-kumpanija possedenti tagħha. Iċ-ċentri tal-isfruttament tagħha jinsabu wkoll f'siti differenti mill-kumpanija possedenti tagħha, fil-parti l-kbira barra minn Franza: fl-Istati Uniti fi Houston (Texas), fi Princeton (New Jersey), f'Savannah (Ġorġja) u f'Calvert City (Kentucky), fil-Kanada fi Brockville (Ontario), u fiċ-Ċina f'Peking, fil-Ġappun f'Tokyo, fl-Indja f'New Delhi, fil-Baħrejn, u fir-Russja f'Moska;
(c)
Beicip-Franlab hija rreġistrata fir-RCS ta’ Nanterre bin-numru B 679 804 047, u l-uffiċċju prinċipali tagħha jinsab ukoll f'Rueil-Malmaison, imma f'indirizz differenti (152) mill-kumpanija possedenti tagħha u minn Axens. Hi għandha sussidjarji u uffiċċji f'diversi pajjiżi madwar id-dinja, partikolarment fil-Baħrejn, f'Abu Dhabi, fil-Libja fi Tripli, fil-Malażja fi Kuala Lumpur, fl-Istati Uniti fi Houston f'Texas, fil-Messiku f'Villahermosa, fil-Brażil f'Rio de Janeiro u fir-Russja f'Moska;
(d)
Prosernat hija rreġistrata fir-RCS ta’ Nanterre bin-numru B 315 251 330 u l-uffiċċju prinċipali tagħha jinstab f'Puteaux (153). Il-kumpanija tgħid (154) li hija preżenti f'xi għoxrin pajjiż madwar id-dinja, partikolarment fl-Amerika t'Isfel (l-Arġentina, il-Brażil, Venezwela), fl-Ewropa (ir-Renju Unit. l-Italja, in-Norveġja), fl-Afrika ta’ Fuq (l-Alġerija, l-Eġittu), fil-pajjiżi tal-Golf (l-Arabja Sawdita, l-Emirati Għarab Magħquda, il-Kuwajt, l-Oman, il-Qatar), fl-Iran, fir-Russja u fil-Komunità tal-Istati Indipendenti, kif ukoll fix-Xlokk tal-Ażja.
(159)
Barra minn dan, f'dan il-każ, l-attivitajiet ekonomiċi mwettqa minn kull waħda mis-sussidjarji huma reali, b'tali mod li dawn ma jistgħux jiġu kklassifikati b'mod raġonevoli bħala fittizji, u dan billi l-Qorti tal-Kassazzjoni hija tassew eżiġenti biex tikkwalifika persuna ġuridika bħala “fittizja” (155):
(a)
Il-kumpanija Axens, imwaqqfa fl-2001, effettivament twettaq attività ekonomika fis-suq tal-katalizzaturi u ta’ teknoloġiji għall-induustriji tar-raffinar u petrokimiċi, li għal dawn hija timpjega aktar minn 600 persuna, u li bis-saħħa ta’ dan hija għandha dħul ta’ madwar 300 miljun euro fis-sena.
(b)
Il-kumpanija Beicip-Franlab, imwaqqfa fl-1967, twettaq attività reali fil-produzzjoni u t-tqassim ta’ softwer speċjalizzat fil-qasam tal-“esplorazzjoni tad-depożiti taż-żejt” kif ukoll fit-twettiq ta’ studji u ta’ konsultazzjoni. Din l-attività tħaddem aktar minn mitt impjegat u ddaħħal madwar erbgħin miljun euro fis-sena.
(c)
Il-kumpanija Prosernat, akkwistata fl-2001, hija attiva fil-qasam tal-istusji u tas-servizzi u tal-produzzjoni ta’ apparat maħsub għall-ipproċessar tal-gass u għall-irkupru tal-kubrit. Biex twettaq din l-attività, l-intrapriża timpjega mamdwar 70 persuna u ddaħħal madwar ħamsin miljun euro.
(160)
Minn dan jirriżulta li, barra mill-każ tal-ġestjoni ħażina li ser ikun studjat fil-Punti 161 sa 164, il-każijiet estremament limitati - fizzjonalità tal-persuna ġuridika tas-sussidjarja jew taħwid tal-assi tas-sussidjarja u tal-kumpanija possedenti - stipulati mil-leġiżlazzjoni sabiex tiġi mpenjata r-responsabbilità tal-kumpanija possedenti minħabba s-sussidjarji tagħha, mhumiex sodisfatti b'mod ċar f'dan il-każ. B'konsegwenza ta’ dan, il-Kummissjoni tqis li ma jintlaħqux il-kundizzjonijiet għal pretensjoni awtomatika tar-responsabbiltà tal-istabbiliment pubbliku IFP f'każ ta’ likwidazzoni tas-sussidjarji tiegħu Axens, Beicip-Franlab u Prosernat.
β) Ir-responsabbiltà għall-ġestjoni ħażina tas-sussidjarja mill-kumpanija possedenti
(161)
It-twettiq ħażin tal-kontroll tas-sussidjarja huwa tradizzjonalment suxxettibbli li jimpenja r-reposansabbiltà tal-kumpanija possedenti (156). Meta din tal-aħħar tkun wettqet xi żbalji fil-kontroll li din għandha teżerċita fuq il-ġestjoni tas-sussidjarji tagħha, “partikolarment għall-gruppi ta’ kumpaniji, il-leġiżlazzjoni tawtorizza l-pretensjoni tar-responsabbiltà tal-kumpanija possedenti” (157). It-testi akkademiċi jsostnu li l-ġestjoni ħażina mill-kumpanija possedenti, li tkun aġixxiet bħala kap skont il-liġi jew de facto tas-sussidjarja f'diffikultà, tista' timpenja r-responsabbiltà tagħha (158) f'każ ta’ likwidazzjoni. Fil-fatt, il-kumpanija possedenti tista' tinżamm responsabbli bħala azzjonista tas-sussidjarja (159) jekk xi azzjonijiet ħżiena fil-bidu tad-diffikultajiet tal-kumpanija kkontrollata jistgħu jiġu attribwiti lilha (160).
(162)
Il-liġi komuni għalhekk tistabbilixxi r-responsabbiltà tal-kapijiet għall-kunpanija tagħhom, l-azzjonisti tagħha jew il-kredituri tagħha (161). Fil-każ ta’ grupp, il-kredituri ta’ waħda mis-sussidjarji li waqqfet il-pagamenti jippruvaw juru li l-kumpanija prinċipali kellha l-kwalità ta’ kap - skont il-liġi jew de facto (162) - tas-sussidjarja. Għaldaqstant, ir-responsabbiltà tat-tort ta’ kumpanija possedenti fir-rigward tas-sussidjarja tagħha huwa partikolarment mogħti mil-liġi tal-proċeduri kollettivi (163), u b'mod aktar preċiż fil-qafas tal-azzjoni dwar ir-responsabbiltà għal nuqqas ta’ assi (164), sakemm din il-kumpnaija tkun aġixxiet bħala l-kap (165) tas-sussidjarja tagħha. Madankollu, sabiex tiġi mpenjata r-responsabbiltà tal-kumpanija possedenti għat-tort, tird tingħata l-prova ta’ tali tort u, fuq kollox, ta’ rabta każwali bejn din u l-ħsara li tkun saret minħabba l-aġir tas-sussidjarja (166).
(163)
Fi kwalunkwe każ, minn dan jirriżulta li dawn l-isfidi fl-ebda każ ma jikkostitwixxu azzjonijiet ta’ garanzija, minħabba li dawn huma dejjem ibbażati fuq ir-responsabbiltà għat-tort tal-kumpanija possedenti. Barra minn dan, tali azzjonijiet mhumiex suxxettibbli li jistabbilixxu prinċipju ġenerali ta’ responsabbiltà tal-kumpanija possedenti minħabba s-sussidjarji tagħha, li tkun interpretazzjoni ħażina tal-prinċipju tal-limitazzjoni tar-responsabbiltà tal-azzjonist għall-ħlasijiet inizjali li jkunu saru lill-kumpaniji limitati, barra mill-ipoteżijiet li dawn il-kumpaniji limiati ikunu huma entitajiet fittizji jew għandhom assi mħalltin ma’ dawk tal-kumpanija possedenti tagħhom, li jistgħu jitwarrbu f'dan il-każ.
(164)
Finalment, jirriżulta mill-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Kassazzjoni li r-rikors għall-prinċipju tar-responsabbiltà minħabba tort tal-kumpanija possedenti fil-ġestjoni tas-sussidjarja fl-ebda każ m'għandu x'jaqsam mal-mekkaniżmu ekwivalenti ta’ sistema ta’ garanzija.
ii) L-abbozzi ta’ riforma riċenti għar-responsabbiltà tal-azzjoni ta’ ħaddieħor
(165)
Fl-istat attwali tal-liġi, għalhekk jidher, skont il-konklużjonijiet ta’ rapport ta’ informazzjoni Parlamentari reċenti (167) li “s-soluzzjonijiet mogħtija mil-leġiżlazzjoni jevidenzjaw l-ostakolu li tikkostitwixxi l-personalità ġuridika fil-qafas tal-attribuzzjoni tar-responsabbiltà” (168). (Linja taħt miżjuda).
(166)
Dan l-ostaklu jidher tant statutorju li dan l-aħħar sar dibattitu fi Franza dwar il-possibbiltà ta’ riforma fil-Kodiċi Ċivili li jestendi r-responsabbiltà tal-azzjoni ta’ ħaddieħor għal sitwazzjonijiet ta’ dipendenza ekonomika (169) (partikolarment għar-rabtiet li jsibu ruħhom fihom is-sussidjarji ta’ grupp fir-rigward tal-kumpanija possedenti tagħhom). Ċerti assoċjazzjonijiet ta’ konsumaturi (170) msemmija mir-rapport Parlamentari msemmi jidhru urtati partikolarment li t-teknika ta’ “sussidjarizzazzjoni” tal-kumpaniji tippermetti, f'każ ta’ xi kwistjoni ulterjuri, lil ċerti entitajiet jopponu l-għeluq ġuridiku ta’ kumpaniji tal-grupp meta tiġi mpenjata r-responsabbiltà ta’ sussidjarja tkun, anke meta l-offerti kummerċjali jkunu ppromwovew l-immaġni ta’ grupp ta’ kumpaniji magħquda li joffru grupp ta’ servizzi.
(167)
L-Artikolu 1355 tal-abboz preliminari Catala (171) riċentement ippropona li tiġi stabbilita bażi ġdida ta’ responsabbiltà minħabba azzjoni ta’ ħaddieħor, li jqajjem mistoqsijiet dwar il-prinċipju tal-awtonomija ġuridika tas-sussidjarji:
“Art. 1355
Wieħed huwa responsabbli bis-sħiħ tal-ħsarat ikkawżati minn dawk li wieħed jirregola l-istil tal-ħajja tagħhom jew li wieħed jorganizza, jissorvelja jew jikkontrolla l-attività tagħhom fl-interess tiegħu stess. […]”
(168)
Il-kummenti miġjuba mill-awturi ta’ dan l-abbozz preliminari jiċċaraw l-innovazzjonijiet proposti minn dan it-test fil-qasam tar-responsabbiltà ekstrakuntrattwali tal-azzjoni ta’ ħaddieħor. L-adozzjoni tiegħu jista' jżid bħala bażi possibbli “il-fatt li wieħed jissorvelja u li jorganizza l-attività ta’ ħaddieħor fl-interess personali ta’ dak li jeżerċita dan il-kontroll” (172), li jbiddel b'mod pjuttost profond l-istat tal-liġi attwali, u dan billi dawn ir-responsabbilitajiet minn issa 'l quddiem ser ikunu stretti: dawn ma jkunux “soġġetti għall-prova tat-tort tal-persuna responsabbli, imma għal dik ta’ azzjoni li seta' jimpenja r-responsabbiltà personali tal-awtur dirett li kieku dan ma aġixxiex taħt il-kontroll ta’ ħaddieħor” (173).
(169)
Il-paragrafu 2 tal-Artikolu 1360 tal-abbozz preliminari jirrifjuta dan il-prinċipju fil-każ tar-responsabbiltà tal-kumpanija possedenti ta’ grupp ta’ kumpaniji fir-rigward tas-sussidjarji tagħha:
“Art. 1360
[…] Bl-istess mod huwa responsabbli min jikkontrolla l-attività ekonomika jew l-assi ta’ professjonist f'sitwazzjoni ta’ dipendenza, anke jekk jaġixxi f'ismu stess, meta l-vittma tistabbilixxi li l-fatt ta’ ħsara huwa relatat mal-eżerċizzju tal-kontroll. L-istess jiġri l-aktar fil-każ tal-kumpaniji possedenti fir-rigward tad-danni kkawżati mis-sussidjarji tagħhom jew dawk li jagħtu l-liċenzji għad-danni kkawżati mill-konċessjonarji tagħhom.” (Linja taħt miżjuda).
(170)
Minn dan jirriżulta li a contrario, fl-istat attwali tal-liġi Franċiża, l-impenn tar-responsabbiltà tal-kumpanija possedenti għall-azzjoni tas-sussidjarja tagħha jassumi tajjeb, kif muri aktar 'il fuq, li jagħti l-prova tat-tort ta’ dik tal-ewwel fis-sitwazzjoni ta’ dik tal-aħħar.
(171)
F'dak li jikkonċerna l-iżvilupp prevedibbli tal-liġi pożittiva Franċiża, il-Kummissjoni tinnota l-fatt li r-riforma maħsuba dwar dan il-punt jidher li ġiet abbandunata. Fil-fatt, fil-kuntest tar-rapport Parlamentari msemmi qabel, il-grupp ta’ ħidma tal-Kummissjoni tal-Liġijiet iddikjara lilu nnifsu kuntrarju għal kwalunkwe “għarfien tal-eżistenza ta’ responsabbiltà mingħajr tort minħabba stat ta’ dipendenza ekonomika” (Rakkomandazzjoni Nru 19). Barra minn hekk, riforma f'dan is-sens ma tidhirx li għadha ppjanata: assolutament ma tidhirx fil-proposta tal-Liġi Nru 657 li tirriforma r-responsabbiltà ċivili (174) ppreżentata matul is-sessjoni ordinarja 2009-2010 (irreġistrata quddiem il-President tas-Senat fid-9 ta’ Lulju 2010).
(172)
Bħala konklużjoni, kuntrarju għar-responsabbiltà tal-Istat f'każ ta’ falliment tal-istabbilimenti pubbliċi tiegħu, li għandu l-karatteristiċi ta’ mekkaniżmu ta’ garanzija minħabba (partikolarment) il-karattru awtomatiku tiegħu, fl-istat attwali tal-liġi Franċiża ma jeżisti l-ebda impenn impliċitu u awtomatiku tar-responsabiltà tal-kumpaniji possedenti għall-aġir tas-sussidjarji tagħhom irregolati bil-liġi privata li jitpoġġew f'likwidazzjoni ġudizzjarja.
B. Il-kredituri tas-sussidjarji tal-istabbiliment pubbliku IFP m'għandhom l-ebda garanzija dwar iż-żamma tal-eżistenza tagħhom u/jew tal-obbligi tagħhom
(173)
Fuq il-bażi ta’ dak li ntqal, il-Kummissjoni hija f'pożizzjoni li tikkonkludi li jekk, bħala kumpaniji limitati, is-sussidjarji tal-istabbiliment pubbliku IFP jgħibu wara proċedura ta’ likwidazzjoni, id-drittijiet u l-obbligi tagħhom jgħibu magħhom. F'ċirkostanzi simili, l-azzjonist li jikkontrollahom, l-istabbiliment pubbliku IFP, ċertament ikollu l-fakultà li jipprovdi minn qabel kapital (175) sabiex jevita l-għejbien/il-likwidazzjoni tagħhom. Tali ħlas ta’ fondi għalhekk ikun jista' jiżgura l-ħlas tad-djun dovuti lil partijiet terzi minn dawn is-sussidjarji.
(174)
Madankollu, din tkun għażla strateġika tal-istabbiliment pubbliku, u mhux obbligu legali li jiġi impost awtomatikament fuqu. Barra minn hekk, tali għażla tkun strettament irregolat mil-liġi tal-għajnuna mill-Istat: fl-ipoteżi li dan l-intervent ta’ kapital ma jkunx iġġustifikat minn aġir tal-investitur privat fl-ekonomija tas-suq, dan jibqa' soġġett għall-kontroll (u l-approvazzjoni) minn qabel tal-Kummissjoni Ewropea, wara notifika mill-awtoritajiet Franċiżi.
(175)
Barra minn dan, il-Kummissjoni tinsab f'pożizzjoni li tikkonkludi li f'każ ta’ proċedura ta’ likwidazzjoni, il-kredituri tas-sussidjarji tal-istabbiliment pubbliku IFP ma jkollhom l-ebda ċertezza dwar il-ħlas lura tad-djun dovuti lilhom.
C. Konklużjoni dwar in-nuqqas ta’ garanzija mill-Istat li tkopri lis-sussidjarji rregolati bil-liġi privata tal-istabbiliment pubbliku IFP
(176)
Fuq il-bażi ta’ dak li ntqal, il-Kummissjoni tista' tikkonkludi li, kuntrarju għall-kredituri tal-istabbiliment pubbliku IFP, il-kredituri tas-sussidjarji rregolati bil-liġi privata tal-grupp IFP m'għandhom l-ebda garanzija, la dwar ir-rimborż tad-djun individwali dovuti lilhom, u l-anqas dwar iż-żamma tal-eżistenza ta’ dawn il-kumpaniji limitati f'każ ta’ likwidazzjoni. Minn dan jirriżulta li dawn is-sussidjarji rregolati bil-liġi privata mhumiex koperti mill-garanzija bla limitu li jibbenefika minnha l-istabbiliment pubbliku IFP minħabba l-istatut tiegħu. Il-Kummissjoni tibbaża l-analiżi tagħha fuq il-fatt li l-kredituri tas-sussidjarji rregolati bil-liġi privata tal-istabbiliment pubbliku IFP:
-
jibqgħu soġġetti għall-proċeduri tal-liġi komuni fil-qasam tar-ristrutturar u tal-likwidazzjoni tal-intrapriżi;
-
ma jistgħux, fl-istat attwali tal-liġi Franċiża, jimpenjaw awtomatikament ir-responsabbiltà tal-azzjonist li jikkontrolla s-sussidjarji, l-istabbiliment pubbliku IFP (u għaldaqstant, l-Istat Franċiż) minħabba l-aġir ta’ dawn is-sussidjarji; fil-fatt dawn iridu jġibu prova preċedenti li l-istabbiliment pubbliku jkun wettaq tort, u dan jeskludi li tali impenn tar-responsabbiltà ikun awtomatiku, u għalhekk jista' jkun imqabbel ma’ mekkaniżmu ta’ garanzija.
(177)
Il-Kummissjoni tenfasizza li hi diġà adottat konklużjonijiet simili f'każijiet oħra, fejn hi qieset li kumpanija limitata li hija 100 % proprjetà ta’ stabbiliment pubbliku jew tal-Istat innifsu ma kinitx koperta mill-garanzija pubblika illimitata li minnha kien jibbenefika l-azzjonist tagħha. F'dak li jikkonċerna l-kumpaniji limitati li huma proprjetà diretta tal-Istat, il-Kummissjoni qieset, mill-2003, fil-każ EDF (176), li l-bidla ta’ IPIK f'kumpanija limitata rregolata bil-liġi komuni, u għlhekk is-sottomissjoni tagħha għal-liġi komuni tal-falliment, kellha l-effett li twaqqaf il-garanzija li l-intrapriża kienet tibbenefika minnha sa dak iż-żmien. Din il-linja ġiet ikkonfermata reċentement meta La Poste stess ġiet mibdula f'kumpanija limitata (177) 100 % proprjetà tal-Istat. F'dak li jikkonċerna l-kumpaniji limitati li huma proprjetà ta’ stabbilimenti pubbliċi, il-Kummissjoni għarfet, fid-deċiżjoni msemmija qabel dwar it-twaqqif ta’ La Banque Postale, li l-istatut ġuridiku ta’ tali sussidjarja kumpanija limitata li hija kompletament proprjetà ta’ stabbiliment pubbliku (f'dan il-każ, ta’ La Poste, li dak iż-żmien kellha statut irregolat bil-liġi pubblika li qisu IPIK) kien jippermetti, fih innifsu, li tiġi eskluża l-eżistenza ta’ garanzija bla limitu fil-livell tiegħu (178).
7.1.2 IN-NATURA EKONOMIKA TAL-ATTIVITAJIET TAL-ISTABBILIMENT PUBBLIKU IFP KOPERTI MILL-GARANZIJA BLA LIMITU
(178)
Kif diġà indikat il-Kummissjoni fid-deċiżjonijiet preċedenti tagħha rigward l-istabbiliment pubbliku IFP (179), fit-termini tal-istatuti tiegħu, l-istabbiliment pubbliku IFP jaqdi tliet missjonijiet:
-
missjoni ta’ riċerka u żvilupp fl-oqsma tat-tiftix għaż-żejt u l-gass, tat-teknoloġija tar-raffinar u tal-petrokimika,
-
missjoni ta’ taħriġ tal-inġinieri u t-tekniċi,
-
missjoni ta’ informazzjoni u ta’ dokumentazzjoni tas-setturi.
(179)
L-awtoritajiet Franċiżi, kif imfakkar fil-Punt 31, iqisu li l-istabbiliment pubbliku IFP huwa organizzazzjoni ta’ riċerka b'responsabbiltà trippla ta’ interess ġenerali (riċerka, taħriġ u dokumentazzjoni).
(180)
Il-Kummissjoni tqis ukoll, fir-rigward tar-responsabbiltajiet li huma fdati lilha, li l-istabbiliment pubbliku IFP jista' jkun ikklassifikat bħala “organizzazzjoni ta’ riċerka” fis-sens tal-Punt 2.2. d) tal-Qafas Komunitarju dwar l-għajnuna mill-Istat għar-Riċerka, għall-Iżvilupp u għall-innovazzjoni (180) (minn hawn 'il quddiem il-“Qafas R&D&I”): l-għan ewlieni tiegħu huwa li jwettaq attivitajiet ta’ riċerka fundamentali (181), ta’ riċerka industrijali (182) jew ta’ żvilupp sperimentali (183) u li jqassam ir-riżultati tagħhom permezz tat-tagħlim, tal-publikazzjoni jew tat-trasferiment permezz tat-teknoloġija.
(181)
Skont il-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja (184), il-finanzjament pubbliku tal-attivitajiet imwettqa minn organizzazzjoni ta’ riċerka (f'dan il-każ il-kopertura tagħhom permezz ta’ garanzija pubblika bla limitu) jista' (185) jinvolvi għotja ta’ għajnuna mill-Istat għalkemm l-organizzazzjoni in kwistjoni teżerċita attività ekonomika, jiġifieri attività li tikkonsisti fl-offerta ta’ oġġetti jew servizzi f'suq speċifikat (186), u dan b'mod indipendenti mill-istatut legali tagħha u mill-metodu tal-finanzjament tagħha.
(182)
F'dak li jikkonċerna speċifikament in-natura ekonomika (jew mhux ekonomika) tal-attivitajiet imwettqa mill-organizzazzjonijiet tar-riċerka, il-Kummissjoni speċifikat, matul il-prassi ta’ teħid ta’ deċiżjonijiet tagħha (187) dak li hija tqis bħala rilevanti għal waħda jew l-oħra minn dawn il-kategoriji.
(183)
F'dak li jikkonċerna l-attivitajiet prinċipali tal-organizzazzjonijiet ta’ riċerka, il-Kummissjoni tqis li dawn jikkostitwixxu, fil-prinċipju, attivitajiet ta’ tip mhux ekonomiku, partikolarment:
-
l-attivitaijet ta’ taħriġ għal riżorsi umani miksuba u aktar kwalifikati;
-
l-attivitajiet ta’ R&D indipendenti għal għarfien aktar wiesa' u għal fehma akbar, inkluż R&D f'kollaborazzjoni;
-
it-tqassim tar-riżultati ta’ riċerka.
(184)
Hija tqis ukoll li t-trasferiment tat-teknoloġija (l-għoti ta’ liċenzja, il-ħolqien ta’ prodotti sekondarji jew ta’ forom oħra għall-ġestjoni tal-għarfien prodott mill-organizzazzjoni ta’ riċerka) jikkostitwixxi attività mhux ekonomika minħabba li dan isir fil-“livell intern” (188) u li l-introjtu kollu li dan jiġġenera jerġa' jiġi investit fl-attivitajiet prinċipali tal-organizzazzjonijiet ta’ riċerka.
(185)
Għall-kuntrarju, il-Kummissjoni tqis li r-riċerka magħmula skont kuntratti konklużi mal-industrija, il-kiri ta’ tagħmir ta’ riċerka jew is-servizzi ta’ konsulenza (189) jaqgħu taħt attività ekonomika.
(186)
F'dan i-każ, il-garanzija bla limitu mogħtija lill-istabbiliment pubbliku IFP minħabba l-istatut tiegħu ta’ IPIK tkopri kemm l-attivitajiet mhux ekonomiċi tiegħu (li fih innifsu ma jqajjem l-ebda problema fir-rigward tal-liġi dwar l-għajnuna mill-Istat) kif ukoll l-attivitajiet ekonomiċi tiegħu, li huma ta’ żewġ tipi.
(187)
F'dak li jikkonċerna l-ewwel tip ta’ attivitajiet ekonomiċi, anke jekk iqisu, kif inhu indikat fil-Punt 31, li l-attivitajiet tal-listabbiliment pubbliku IFP huma, fil-parti l-kbira tagħhom, mhux ekonomiċi, l-aawtoritajiet Franċiżi għarfu, fl-ittri tagħhom tat-13 ta’ Jannar u tas-16 ta’ Lulju 2010, li 'lil hinn mill-ambitu tal-attività esklussiva tas-sussidjarji tiegħu, l-istabbiliment pubbliku IFP iwettaq servizzi li jikkonsistu essenzjalment fil-kiri ta’ tagħmir u bini, il-provvista ta’ persunal, u l-provvista ta’ servizzi ġuridiċi għall-vantaġġ tas-sussidjarji tiegħu, kif ukoll servizzi ta’ riċerka kuntrattwali f'isem partit terza u f'isem is-sussidjarji tiegħu. Kif inhu indikat fil-Punt 185, tali attivitajiet huma ta’ natura ekonomika fis-sens li tattribwixxi normalment il-Kummissjoni.
(188)
F'dak li jikkonċerna t-tieni tip ta’ attivitajiet ekonomiċi, it-trasferimenti ta’ teknoloġija bħall-għoti ta’ liċenzja, il-ħolqien ta’ prodotti sekondarji jew forom oħra ta’ ġestjoni tal-għarfien prodott mill-organizzazzjoni ta’ riċerka jikkostitwixxu, fil-prinċipju, kif inhu mfakkar fil-Punt 184, attivitajiet mhux ekonomiċi, jekk dawn huma mwettqa internament u jekk il-profitti li jiġġeneraw jerġgħu jiġu investiti kompletament fir-riċerka pubblika. Madankollu, f'dan il-każ, kif ikkonkludiet il-Kummissjoni fid-Deċiżjoni C 51/2005 imsemmija qabel, ir-rabtiet speċifiċi ħafna li jorbtu lill-istabbiliment pubbliku IFP u lil uħud mis-sussidjarji tiegħu rregolati bil-liġi privata huma tali li “[…] ċerti attivitajiet tal-istabbiliment pubbliku IFP joħorġu 'lil hinn mill-ambitu tal-attivitajiet mhux ekonomiċi tiegħu safejn dawn jagħtu lok għal sfruttament kummerċjali mis-sussidjarji tiegħu” (190). Fil-fatt, il-Kummissjoni kkonkludiet li s-sussidjarji kkonċernati ma jistgħux jitqiesu bħala operaturi awtonomi mill-kumpanija possedenti tagħhom safejn l-attivitajiet tagħhom huma integrati fl-istrateġija tal-iżvilupp tal-istabbiliment pubbliku IFP, fejn dan tal-aħħar jeżerċita kontroll mhux biss ġuridiku imma wkoll de facto, fejn ftehimiet esklussivi huma evidenza ta’ integrazzjoni ekonomika qawwija u fejn l-istabbiliment pubbliku IFP u s-sussidjarji kkonċernati għandhom immaġni komuni mal-operaturi tas-setturi konċernati. It-trasferimenti tat-teknoloġija, partikolarment dawk li ġejjin mis-servizzi ta’ riċerka industrijali (191), bejn l-istabbiliment pubbliku IFP u s-sussidjarji tiegħu Axens, Beicip-Franlab u Prosernat għahekk għandhom jiġu kklassifikati bħala attivitajiet ekonomiċi fis-sens tal-liġi tal-kompetizzjoni.
7.1.3 L-AMBITU TA’ DIN ID-DEĊIŻJONI
(189)
Mill-Parti 7.1.1 jirriżulta li biss l-attivitajiet imwettqa direttament mill-istabbiliment pubbliku IFP huma koperti mill-garanzija mill-Istat, kuntrarjament għall-attivitajiet imwettqa mis-sussidjarji tiegħu rregolati bil-liġi privata, li ma jaqgħux fl-ambitu tal-kopertura.
(190)
Barra minn hekk, fost l-attivitajiet imwettqa direttament mill-istabbiliment pubbliku IFP, hija biss il-kopertura mogħtija mill-garanzija mill-Istat għal dawk ta’ natura ekonomika li tinkludi possibilment għajnuna mill-Istat, sakemm il-kundizzjonijiet l-oħra stabbiliti fl-Artikolu 107 (1) tat-TFUE ikunu sodisfatti wkoll.
(191)
Fl-aħħarnett, mill-Parti 7.1.2 jirriżulta li dawn l-attivitajiet ekonomiċi huma limitati minn naħa għall-attivitajiet ta’ riċerka kuntrattwali mwettqa mill-istabbiliment pubbliku IFP, u min-naħa l-oħra għall-attivitajiet ta’ trasferiment ta’ teknoliġija fl-oqsma ta’ attività esklussivi tas-sussidjarji Axens, Prosernat u Beicip-Franlab, kif ukoll għall-attivitajiet ta’ kiri ta’ infrastrutturi, ta’ provvista ta’ persunal u ta’ provvista ta’ servizzi legali.
7.1.4 L-EŻISTENZA TA’ VANTAĠĠ SELETTIV GĦALL-GRUPP IFP
(192)
Biex jiġu analizzati l-vantaġġi possibbli li l-grupp IFP jista' jieħu mill-garanzija bla limitu mogħtija lill-kumpanija possedenti tiegħu, l-istabbiliment pubbiku IFP, minħabba l-istatut tiegħu ta’ IPIK, il-Kummissjoni ser tipproċedi fuq żewġ binarji: l-ewwelnett ser teżamina il-vantaġġi possibbli għall-kap tal-kumpanija possedenti (7.1.4.1) qabel ma teżamina dawk li potenzjalment jistgħu jiġu trasferiti għas-sussidjarji tagħha (7.1.4.2).
7.1.4.1 Vantaġġi għall-kap tal-istabbiliment pubbliku IFP
(193)
Fid-Deċiżjoni tal-ftuħ imsemmija qabel, skont il-punt 2.1.3 tal-Komunikazzjoni dwar il-garanziji msemmija qabel, il-Kummissjoni indikat li hi tqis li l-istabbiliment pubbliku IFP jista' jikseb vantaġġ mill-istatut tiegħu ta’ IPIK prinċiparjament permezz ta’ kundizzjonijiet ta’ finanzjament (192) aktar favorevoli fis-swieq tal-flus, vantaġġ li jirriżulta min-nuqqas ta’ applikabbiltà tal-proċedura ta’ liġi komuni fil-qasam tar-riorganizzazzjoni u tal-likwidazzjoni ġudizzjarja għall-persuni ġuridiċi rregolati bil-liġi pubblika. Barra minn hekk, f'każ ta’ falliment tal-istabbiliment pubbliku, il-Kummissjoni nnutat li l-garanzija mill-Istat ikollha effett fuq id-djun kollha tal-istabbiliment pubbliku IFP, li, kif inhu speċifikat fil-Punt 71 tad-Deċiżjoni tal-ftuħ, “jistgħu jkunu mhux biss finanzjarji imma wkoll kummerċjali jew anke ta’ xi natura oħra”, partikolarment id-djun dovuti lill-fornituri (li l-fatturi tagħhom għadhom ma tħallsux), jew lill-klijenti (li jkunu għadhom ma ngħatawx is-servizzi).
(194)
Barra minn dan, wara l-eżaminazzjoni fil-fond tal-miżura in kwistjoni, il-Kummissjoni tqis li jaqbel li tiġi analizzata l-eżistenza ta’ vantaġġ possibbli għall-kap tal-istabbiliment pubbliku IFP fil-livell tar-relazzjonijiet tiegħu mal-istituzzjonijiet bankarji u finanzjarji (A), mal-fornituri tiegħu (B), u mal-klijenti tiegħu (C).
A. Nuqqas ta’ vantaġġ fil-livell tar-relazzjonijiet mal-istituzzjonijiet bankarji u finanzjarji
(195)
Fid-Deċiżjoni tal-ftuħ imsemmija qabel, għalkemm il-Kummissjoni tagħraf li l-istabbiliment pubbliku IFP mhux suġġett għal klassifikazzjoni finanzjarja minn aġenzija ta’ klassifikazzjoni tal-kreditu esterna (193), din tinnota li l-finanzjamenti li jingħataw lill-istabbiliment pubbliku IFP huma bil-fors soġġetti għal apprezzament tar-riskju ta’ inadempjenza mill-kredituri (194). Meta wieħed iqis li l-istabbiliment pubbliku IFP “jirrikorri għas-suq tal-kreditu biex jiffinanzja d-dejn tiegħu”, din tindika li ma tistax teskludi, fl-istadju tal-eżaminazzjoni preliminari, li dan tal-aħħar jista' jibbenefika minn vantaġġ ekonomiku marbut mal-kunsiderazzjoni, fl-evalwazzjoni tas-swieq finanzjarji, tar-rwol ta’ garanti fl-aħħar lok li jkollu l-Istat għad-djun tal-istabbiliment pubbliku IFP.
(196)
Wara l-eżaminazzjoni fil-fond, il-Kummissjoni tinnota l-elementi trasmessi minn Franza msemmija fil-Punt 64 above, li huma miġbura fit-Tabella 1 f'dan il-Punt (fejn is-sinjal “K euro” ifisser “eluf ta’ euro”).
Tabella 1
Dejn tal-istabbiliment pubbliku IFP fuq il-perjodu 2005 - 2010
Entità:
IFP
2005
2006
2007
2008
2009
2010
f'K euro
f'K euro
f'K euro
f'K euro
f'K euro
f'K euro
Self u dejn minn stabbilimenti tal-kreditu (***)
Skadenzi ta' anqas minn sena (1)
[…] (***)
[…] (***)
[…] (***)
[…] (***)
[…] (***)
[…] (***)
Skadenzi ta' aktar minn sena
[…] (***)
[…] (***)
[…] (***)
[…] (***)
[…] (***)
[…] (***)
(1) fosthom kontijiet tal-bank kurrenti u bilanċi tal-kreditu mill-banek
[…] (***)
[…] (***)
[…] (***)
[…] (***)
[…] (***)
[…] (***)
Rati ta' interess ta' self u ta' dejn mal-istabbilimenti tal-kreditu:
2005
2006
2007
2008
2009
2010
Rata tal-interess + marġini
Rata tal-interess + marġini
Rata tal-interess + marġini
Rata tal-interess + marġini
Rata tal-interess + marġini
Rata tal-interess + marġini
Self medju u fit-tul
[…] (***)
[…] (***)
[…] (***)
[…] (***)
[…] (***)
[…] (***)
[…] (***)
Self bankarju u linji ta' kreditu fuq terminu qasir
[Bank Nru 1] (****)
EONIA + […] (***)
EONIA + […] (***)
[Bank Nru 2] (****)
EONIA + […] (***)
EONIA + […] (***)
[Bank Nru 3] (****)
EONIA + […] (***)
[Bank Nru 4] (****)
EONIA + […] (***)
(197)
Minn dawn l-elementi jirriżulta li f'dak li jikkonċerna l-iskadenzi ta’ aktar minn sena, l-istabbiliment pubbliku IFP ma rrikorriex għal self minn stabbilimenti oħra ta’ kreditu wara l-bidla fl-istatut tiegħu, jiġifieri fil-perjodu bejn l-2006 u l-2009 li għaliha hija disponibbli l-informazzjoni. Fuq l-istess perjodu wara l-bidla fl-istatut, l-istabbiliment pubbliku IFP seta jirrikorri għal self li jiskadi f'anqas minn sena biss darba waħda, fl-2009, għal ammont negliġibbli ta’ […] (*) euro. Barra minn hekk, wieħed għandu jinnota li r-rata mogħtija dak iż-żmien minn [il-Bank Nru3] (**) (EONIA + […] (*) %) kienet ta’ […] (*) punti ta’ bażi aktar (jekk kollox jibqa' l-istess) mir-rata nnegozjata mill-istabbliment pubbliku IFP fl-2005 mal-[Bank Nru1] (**) (EONIA + […] (*) %), meta kien għadu persuna ġuridika rregolata bil-liġi privata, u għalhekk kien għadu mhux kopert mill-garanzija mill-Istat li jibbenefika minnha llum minħabba l-istatut tiegħu ta’ stabbiliment pubbliku.
(198)
F'dak li jikkonċerna direttament is-sena 2010, l-awtoritajiet Franċiżi speċifikaw li l-istabbiliment pubbliku IFP kien irċieva erba' proposti għal linji ta’ kreditu ta’ […] (*) euro, b'żewġ rati għal sena li jvarjaw bejn EONIA + […] (*) % mill-[Bank Nru4] (**) (flimkien ma’ ħlas ta’ impenn ta’ […] (*) %, jiġifieri […] (*) euro) jew mill[Bank Nru5] (**) (flimkien ma’ ħlas ta’ impenn ta’ […] (*) %, jiġifieri […] (*) euro) u EONIA + […] (*) % mill-[Bank Nru3] (**) (flimkien ma’ ħlas ta’ impenn ta’ […] (*) %, jiġifieri […] (*) euro) jew mill-[Bank Nru1] (**) (flimkien ma’ ħlas ta’ impenn ta’ […] (*) %, jiġifieri […] (*) euro). L-istabbiliment pubbliku IFP irċieva wkoll offerta oħra “spot” mill-[Bank Nru3] (**) (skont it-tul taż-żmien tat-teħid magħżul), għal rata ugwali għal EURIBOR + […] (*) %. Il-Kummissjoni tinnota li dawn ir-rati huma ekwivalenti għal dawk li l-istabbiliment pubbliku IFP kien innegozja qabel il-bidla fl-istatut tiegħu fl-2006, meta kien għadu persuna ġuridika rregolata bil-liġi privata mhux koperta minn garanzija mill-Istat.
(199)
B'kunsiderazzjoni għal dan li ntqal, il-Kummissjoni tagħraf li, fil-perjodu bejn il-bidla fl-istatut tiegħu u s-sena 2010, l-istabbiliment pubbliku IFP ma ħa l-ebda vantaġġ ekonomiku reali mill-istatut tiegħu ta’ IPIK fir-relazzjonijiet tiegħu mal-istituzzjonijiet bankarji u finanzjarji. Fi kliem ieħor, jidher li l-vantaġġ potenzjali li setgħet ħadet l-intrapriża mill-garanzija bla limitu bħala rati ta’ interess għal self aktar favorevoli mill-kundizzjonijiet tas-suq ma seħħx matul il-perjodu meqjus.
(200)
Konklużjoni bħal din naturalment tgħodd biss għall-passat, minħabba li l-Kummissjoni ma tistax tipprevedi dwar l-aġir futur tal-operaturi tas-suq, u l-anqas dwar l-iżvilupp tal-ħsieb tagħhom dwar l-impatt tal-garanzija mill-Istat fuq ir-riskju ta’ falliment min-naħa tal-istabbiliment pubbliku IFP. Ukoll, fil-kuntest tar-rapporti annwali li l-awtoritajiet Franċiżi jkunu obbligati li jibagħtu lill-Kummissjoni fil-ġejjieni, jaqbel li l-awtoritajiet Franċiżi jipprovdu informazzjoni relatata mal-livelli u l-kundizzjonijiet tad-dejn tal-istabbiliment pubbliku IFP, u jagħtu l-prova li dan is-self huwa konformi mal-kundizzjonijiet tas-suq, jew iżidu l-proporzjon ekwivalenti gross tal-għajnuna korrispondenti fl-istima tal-ammonti massimi tal-effetti tal-garanzija skont metodoloġija simili għal dik deskitta fit-Tabella 6 li tidher fil-Punt 300.
(201)
Fl-aħħarnett, il-Kummissjoni tinnota l-proposta tal-awtoritajiet Franċiżi li timmira li ddaħħal, għal kull operazzjoni, fil-kuntratt ta’ finanzjament (għal kull strument kopert minn kuntratt), in-nota li ġejja bil-miktub:
“Il-ħruġ / il-programm / is-self ma jibbenefika mill-ebda garanzija tal-ebda tip, diretta jew indiretta, min-naħa tal-Istat. F'każ ta’ insolvenza, l-Istat mhux ser ikun obbligat li jassisti finanzjarjament lill-IFP għall-ħlas ta’ dejn.”
(202)
F'dan il-kuntest, dan l-impenn, flimkien mal-obbligi l-oħra kollha li għandha Franza, anke jekk ma jippermettix li tiġi rregolata għalih biss il-kwistjoni tal-eżistenza tal-garanzija, jekk ikun meħtieġ jippermetti li tiġi applikata l-eċċezzjoni tar-riskju aċċettat, u li jiġu llimitati b'mod konsiderevoli r-riperkussjonijiet negattivi possibbli tal-garanzija.
B. Vantaġġ fil-livell tar-relazzjonjiet mal-fornituri
(203)
F'dak li jikkonċerna l-fornituri, kuntrarju għal dak li jindikaw l-awtoritajiet Franċiżi, (ara l-Punt 65), mhux biżżejjed li l-istabbiliment pubbliku IFP huwa soġġett, skont il-liġi tal-Unjoni Ewropea jew skont il-liġi nazzjonali, għal obbligu ta’ kompetizzjoni sabiex jitneħħa kull vantaġġ miksub mill-istatut tiegħu ta’ IPIK: fil-kuntest tas-swieq pubbliċi organizzati, kull fornitur potenzjali jista' jantiċipa li l-falliment huwa impossibbli għall-istabbiliment pubbliku IFP meta dan iwieġeb għal sejħa għal offerti. Jaqbel ukoll, fil-kuntest ta’ xiri pubbliku, li ssir distinzjoni bejn it-tnaqqis fil-prezzijiet marbut maż-żieda fl-effikaċja li tippermetti t-tqegħid f'kompetizzjoni tal-applikanti matul sejħiet għal offerti - li jirrapreżenta, kif innutat il-Kummissjoni fir-rapport ċitat mill-awtoritajiet Franċiżi, “benefiċċju soċjali” awtentiku - u t-tnaqqis fil-prezz li jirriżulta minn evalwazzjoni aktar favorevoli mill-kokuntratturi tiegħu tar-riskju ta’ falliment minn entità li huma jafu li hija protetta mir-riskju ta’ likwidazzjoni ġudizzjarja minħabba l-istatut tagħha ta’ stabbiliment pubbliku. Dawn iż-żewġ fatturi, għalkemm it-tnejn għandhom it-tendenza li jbaxxu l-prezzijiet tal-provvista pubblika, huma ta’ natura intrinsikament differenti, b'tali mod li l-Kummissjoni ma tista' bl-ebda mod tattribwixxi l-effetti tat-tieni wieħed għal tal-ewwel.
(204)
Biex tqis it-tnaqqis fil-prezz li jirriżulta mill-evalwazzjoni aktar favorevoli tar-riskju ta’ falliment ta’ IPIK mill-fornituri tiegħu, il-Kummissjoni għandha l-ħsieb li tagħmel il-kalkoli f'termini tal-ispiża tal-kopertura għal riskju ekwivalenti. Fil-fatt, fin-nuqqas ta’ garanzija mil-Istat, fornitur tal-istabbiliment pubbliku IFP li jixtieq jibbenefika minn garanzija komparabbli (jiġifieri, ikopri lilu nnifsu kompletament mir-riskju ta’ falliment tal-kokuntrattur tiegħu) ikun jista' jirrikorri għas-servizzi ta’ stabbiliment tal-kreditu jew tal-assigurazzjoni speċjalizzat. Din l-aċċettazzjoni tar-riskju ta’ falliment hija partikolarment proposta bħalissa mill-kumpaniji speċjalizzati fil-fatturazzjoni (195).
(205)
Il-Kummissjoni tinnota li r-remunerazzjoni ta’ servizz ta’ fatturazzjoni bħal dan jinkludi żewġ elementi:
(a)
kummissjoni fuq il-finanzjament (jew interessi tad-debituri), ikkalkulata prorata temporis biex tkopri l-finanzjament antiċipat tal-ħlas bil-quddiem permess lill-fornitur, u li tiddependi l-aktar fuq ir-rata ta’ interess fil-ħin tal-waqfien tal-kreditu.
(b)
kummissjoni fuq il-fatturazzjoni fil-veru sens tal-kelma, li tvarja (196) bejn 0.7 % u 2.5 % tad-dħul iddikjarat, b'rata medja ta’ 1.5 %, ikklakulata fuq l-ammont tal-kreditu trasferit għall-pagament tas-servizzi tal-ġestjoni kontabbli, tal-irkupru u tal-garanzija ta’ prestazzjoni.
(206)
Fl-ittra tagħhom tas-26 ta’ Novembru 2010, l-awtoritajiet Franċiżi indikaw li, skont huma, il-kunsiderazzjonijiet tal-Kummissjoni dwar ir-rwol tal-fatturazzjoni jistrieħu fuq apprezzament mhux eżatt tar-raġunijiet li għalihom intrapriża tista' tirrikorri għal dan it-tip ta’ servizz. L-awtoritajiet Franċiżi ċertament jirrikonoxxu li l-kumpaniji ta’ fatturazzjoni jistgħu jassiguraw tliet tipi ta’ kreditu ta’ flus, ta’ rkupru u ta’ garanzija ta’ kreditu, imma jispeċifikaw li huma jistgħu joffru dawn is-servizzi b'mod konġunt jew b'mod separat. Fuq il-bażi ta’ studju mwettaq fl-2009 minn Banque de France (197), huma jżidu li, fost dawn is-servizzi differenti, il-ġestjoni delegata (jiġifieri operazzjoni ta’ finanzjament mingħajr irkupru tal-kreditu) issir dominanti fl-offerta tal-kumpaniji ta’ fatturazzjoni, b'tali mod li r-rikors għall-fatturazzjoni jispiċċa jsir aktar u aktar spiss operazzjoni sempliċi ta’ finanzi għall-fornitur. Il-Kummissjoni tinnota din ir-rimarka.
(207)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet Franċiżi kkomunikaw l-ammont tal-ħlasijiet magħmula mill-istabbiliment pubbliku IFP lill-kumpaniji tal-fatturazzjoni (198) sa mill-2004 (biex jiġu rregolati l-provvisti neċessarji għaż-żewġ tipi ta’ attivitajiet, ekonomiċi u mhux ekonomiċi):
Tabella 2
Rikors għall-fatturazzjoni mill-fornituri tal-istabbiliment pubbliku IFP fil-perjodu 2004 - 2010
Sena
Numru ta’ fornituri kkonċernati
Ħlas lill-kumpaniji ta’ fatturazzjoni
(f'euro)
Numru ta’ fatturi kkonċernati
2004
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
2005
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
2006
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
2007
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
2008
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
2009
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
2010 (199)
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
Total għall-perjodu
(2004-2010)
[…] (*)
[…] (*)
(208)
L-awtoritajiet Franċiżi jinnutaw li minn meta seħħet il-bidla fl-istatut tiegħu fl-2006, il-pagamenti li saru mill-istabbiliment pubbliku IFP lill-kumpaniji ta’ fatturazzjoni żdiedu. Huma jikkonkludu li din l-evoluzzjoni tannulla r-raġunament tal-Kummissjoni dwar il-perċezzjoni ta’ partijiet terzi fir-rigward tarriskju ta’ falliment tal-IPIKs. Huma jqisu fil-fatt li jekk l-istabbiliment pubbliku IFP kien jibbenefika minn kopertura tar-riskju ta’ falliment tiegħu mill-Istat mill-2006, ir-rikors għas-servizzi tal-kumpaniji ta’ fatturazzjoni kellu jkun anqas frekwenti minn din id-data, jekk ma jkunx waqaf kompletament.
(209)
Safejn, kif jindikaw l-istess awtoritajiet Franċiżi fil-Punt 206, ir-rikors għall-fatturazzjoni huwa dejjem aktar marbut mal-ħtiġijiet ta’ ħlasijiet bil-quddiem (tkabbir tas-servizz tal-ġenstjoni delegata), u dejjem anqas mar-responsabbilità tar-riskju ta’ nuqqas ta’ ħlas (tnaqqis fis-servizz tal-irkupru, finanzjament u garanzija), u fejn, fil-kontijiet tal-istabbiliment pubbliku IFP, mhux possibbli li wieħed jiddistingwi r-rikors tal-fornituri tiegħu għall-fatturazzjoni skont it-tip ta’ servizz, il-Kummissjoni tqis għall-kuntrarju li l-evoluzzjoni stabbilita milll-istabbiliment pubbliku IFP ma tippermettix li jiġi annullat ir-raġunament tagħha, u anqas u anqas li jintwera li l-fornituri tal-istabbiliment pubbliku IFP kienu jikkonkludu żieda fir-riskju ta’ inadempjenza ta’ dan tal-aħħar wara l-bidla fl-istatut tiegħu.
(210)
Il-Kummissjoni tagħraf li hi mhix f'pożizzjoni li tipprovdi stima eżatta tal-ammont tal-primjum li jkun meħtieġ biex ikopri lill-fornituri kontra r-riskju ta’ inadempjenza tal-istabbiliment pubbliku IFP, jekk dan ma jibbenefikax diġà minn garanzija mill-Istat. Il-Kummissjoni madankollu tinnota li, safejn il-kummissjoni tal-fatturazzjoni msemmija fil-Punt 205.b) fil-verità tkopri tliet servizzi distinti (irkupru, finanzjament u garanzija kontra r-riskju ta’ nuqqas ta’ ħlas), l-ammont massimu msemmi ta’ 2.5 %, tad-dħul garantit, jikkostitwixxi fi kwalunkwe każ żieda fil-primjum li jkun meħtieġ biex jiġi kopert biss ir-riskju ta’ inadempjenza.
(211)
Madankollu, l-awtoritajiet Franċiżi jżommu l-possibbiltà li jinnotifikaw metodoloġija aktar preċiża biex iqisu l-vantaġġ mogħti mill-garanzija lill-istabbiliment pubbliku fir-relazzjonijiet tiegħu mal-fornituri tiegħu. Ibbażata fuq għarfien ekonomiku diskuss b'mod kontradittorju fil-kuntest tal-investigazzjoni, din il-metodoloġija tista' jekk ikun il-każ tkun soġġetta għal deċiżjoni pożittiva tal-Kummissjoni u tintuża minn Franza biex tissodisfa l-obbligi ta’ informazzjoni speċifika fil-mekkaniżmu ta’ din id-deċiżjoni.
(212)
F'dak li jikkonċerna l-ammonti in kwistjoni, l-awtoritajiet Franċiżi indikaw, fl-ittra tagħhom tas-26 ta’ Novembru 2010, li l-ispiża tax-xiri ta’ dawn l-oġġetti u servizzi hija direttament inkluża fir-rati ta’ klassifikazzjoni tal-persunal marbut mal-attivitajiet ikkonċernati mix-xiri tal-oġġetti u servizzi msemmija (200). Barra minn hekk, f'dak li jikkonċerna l-attivitajiet ta’ fatturazzjoni mill-ġdid ta’ persunal issekondat u ta’ bini, dawn tal-aħħar ma jagħmlu l-ebda nefqa speċifika sinifikanti, billi l-ispejjeż kollha relatati kienu diġà inklużi fl-ispejjeż tal-istruttura tal-istabbiliment.
(213)
Fl-aħħarnett, f'dak li jikkonċerna l-oġġetti u s-servizzi miksuba speċifikament biex iwettqu biss attivitajiet ekonomiċi, l-ammont medju annwali ta’ dawn il-provvisti jirrapreżenta biss, skont l-awtoritajiet Franċiżi, proporzjon żgħir (201) tad-dħul medju annwali tal-istabbiliment pubbliku IFP. Għar-riċerka kuntrattwali, fuq il-bażi tal-informazzjoni miġbura mill-istabbiliment pubbliku IFP permezz tas-sistema tiegħu ta’ kontabbiltà analitika, l-ammont annwali medju tal-prrovisti li xtara l-istabbiliment pubbliku IFP biex iwettaq is-servizzi tiegħu bejn l-2006 u l-2009 j […] (*) euro fis-sena.
(214)
Il-Kummissjoni tqis li, għat-twettiq tal-attivitajiet ekonomiċi tiegħu, l-istabbiliment pubbliku IFP ibbenefika minn vantaġġ ekonomku reali, li jikkonsisti fi tnaqqis fil-prezzijiet mitluba mill-fornituri tiegħu, u li jirriżulta minn evalwazzjoni aktar favorevoli minn dawn tal-aħħar tar-riskju tal-falliment tal-intrapriża. Mingħajr ma hija f'pożizzjoni li tikkwantifika bil-preċiż l-ammont eżatt ta’ dan il-vantaġġ, il-Kummissjoni tqis li fi kwalunkwe każ dan m'huwiex se jaqbeż somma ta’ madwar […] (*) euro fis-sena (202) fil-perjodu kkunsidrat (2006-2009).
(215)
Fl-aħħarnett, il-Kummissjoni tinnota li tali vantaġġ fir-relazzjoni li għandu l-istabbiliment pubbliku IFP mal-fornituri tiegħu huwa selettiv, safejn il-kompetituri tiegħu, li jibqgħu soġġetti għall-proċeduri ġudizzjarji ta’ ristrutturar u ta’ likwidazzjoni skont il-liġi komuni, ma jibbenefikawx minn garanzija paragunabbli mogħtija mill-Istat u marbuta intrinsikament mal-istatut ta’ stabbiliment pubbilku tal-istabbiliment pubbliku IFP.
C. Vantaġġ fil-livell tar-relazzjonijiet mal-klijenti
(216)
F'dak li jikkonċerna s-servizzi ta’ riċerka pprovduti mill-istabbiliment pubbliku IFP, il-Kummissjoni tinnota l-osservazzjonijiet tal-kumpanija UOP Limited, fejn din tindika li fil-qasam tat-trasferiment ta’ teknoloġiji, li fih innifsu huwa qasam ta’ natura riskjuża, ix-xerrejja huma partikolarment sensittivi għall-garanziji li l-fornituri tas-servizzi tagħhom jistgħu jipprovdulhom, f'termini ta’ kopertura ta’ responsabbiltà kuntrattwali kif ukoll ekstrakuntrattwali.
(217)
Madankollu, f'dak li jikkonċerna r-responsabbiltà ekstrakuntrattwali, l-awtoritajiet Franċiżi speċifikaw, fl-ittra tagħhom tat-13 ta’ Jannar 2010, li l-kumpaniji rregolati bil-liġi privata u l-istabbilimenti pubbliċi kienu, it-tnejn li huma, soġġetti fi Franza għal sistema ta’ liġi komuni (l-Artikolu 1382 tal-Kodiċi Ċivili li jittratta partikolarment l-iskema ta’ responsabbilità rigward tort (203). Huma żiedu li l-attivitajiet tal-istabbiliment pubbliku IFP jippreżentaw karatteristiċi partikolari billi jinvolvu l-użu ta’ għodod tal-laboratorju u prodotti li jaqbdu, splussivi jew tossiċi, sorsi potenzjali ta’ riskju “industrijali” għoli (204), fis-sens tat-terminu użat normalment mill-assiguraturi. Għaldaqstant, l-istabbiliment pubbliku IFP ikkonkluda diversi kuntratti ta’ assigurazzjoni sabiex ikopri mhux biss ir-riskji konvenzjonali (responsabbiltà ċivili) imma wkoll riskji speċifiċi, pereżempju r-riskji marbuta ma’ sorsi jonizzanti jew anke r-riskji marbuta mal-ħsara f'makkinarju fil-bjartaż-żejt. F'dak li jikkonċerna l-kopertura tar-responsabbiltà ċivili tiegħu, il-kuntratt tal-assigurazzjoni tal-istabbiliment pubbliku IFP ikopri erba' riskji: ir-responsabbiltà ċivili tal-isfruttament, ir-responsabbiltà ċivili wara l-kunsinna, ir-responsabbiltàċivili professjonali u l-ħsara fl-ambjent.
(218)
Min dan jirriżulta li l-istabbiliment pubbliku IFP bl-ebda mod ma tefa' r-responsabbiltà ekstrakuntrattwali tiegħu fuq l-Istat billi ħa r-riskju li juża l-garanzija li għandu permezz tal-istatut tiegħu bħala IPIK f'każ li jinqala' xi dannu, imma, għall-kuntrarju, ikkonkluda fis-suq il-kuntratti ta’ assigurazzjoni meħtieġa biex ikopri dan ir-riskju.
(219)
F'dak li jikkonċerna r-responasbbiltà kuntrattwali, mill-informazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet Franċiżi bħala tweġiba għall-osservazzjonijiet tal-kumpanija UOP Limited, partikolarment dawk traskritti mill-ġdid fil-Punt 91, jirriżulta li fil-kuntest tal-għoti ta’ servizzi, ir-responsabbiltajiet tal-istabbiliment pubbliku IFP fir-rigward tal-klijenti tiegħu (kemm jekk dan jikkonċerna s-sussidjarji tiegħu jew partijiet terzi) “hija limitata għal […] (*) % tar-remunerazzjoni li fil-fatt tiġi rċevuta, b'limitu li jista' jitla' sa […] (*) % skont il-każ”, b'tali mod li, jekk il-klijent iqis li x-xogħol imwettaq mill-istabbiliment pubbiku IFP huwa difettuż, dan tal-aħħar fl-ebda każ ma jista' jkun obbligat li jerġa' jagħmel ix-xogħlijiet għal żmien indefinit. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota r-rimarka tal-awtoritajiet Franċiżi li jirrimarkaw li, minħabba l-prinċipju ta’ prevenzjoni ta’ responsabbiltajiet, parti kontraenti ma tistax tapplika responsabbiltà ekstrakuntrattwali sabiex tikseb kumpens għal danni li tkun batiet minħabba relazzjoni kuntrattwali (205).
(220)
Mdanakollu jirriżulta li, b'kunsiderazzjoni għall-garanzija mogħtija mill-Istat lill-istabbiliment pubbliku IFP, il-klijenti tiegħu huma assigurati li dan tal-aħħar qatt mhu ser ikun f'pożizzjoni ta’ likwidazzjoni ġudizzjarja, u għalhekk dejjem ser ikun f'pożizzjoni li jissodisfa l-obbligi kuntrattwali tiegħu, jew, fl-ipoteżi li ma jkunx jista', li huma jirċievu kumpens għal dan in-nuqqas.
(221)
Bħalma għamlet fir-raġunament li hija esponiet fil-Punti 204 u sussegwenti f'dak li jikkonċerna r-relazzjonijiet mal-fornituri, il-Kummissjoni tqis li fin-nuqqas ta’ garanzija mill-Istat, klijent li jkun jixtieq jibbenefika mill-istess livell ta’ protezzjoni jkollu jirreġistra ma’ intermedjarju finanzjarju (pereżempju stabbiliment bankarju jew kumpanija tal-assigurazzjoni) għal garanzija ta’ prestazzjoni (bl-Ingliż, “performance bond”) biex ikun assigurat il-ħlas tal-kuntratt li jorbtu mal-istabbiliment pubbliku IFP. L-għan ta’ tali protezzjoni huwa li jiggarantixxi kumpens finanzjarju lil dak il-klijent f'każ ta’ preġudizzju minħabba nuqqas ta’ eżekuzzjoni (totali jew parzjali) tal-kuntratt.
(222)
Fuq dan il-punt, il-Kummissjoni tinnota li Franza tagħraf, mhux mingħajr ċerti riservi, u hekk kif imsemmi fil-Punt 66, li “l-uniku effett mistenni mill-istabbiliment pubbliku IFP li jista' jkun identifikat ikun tħaffif tal-piż minħabba n-nuqqas ta’ reġistrazzjoni f'garanziji ta’ prestazzjoni.” L-awtoritajiet Franċiżi għalhekk jikkonkludu, mingħajr aktar kjarifiki, li fuq il-bażi “tal-ammonti ġeneralment mitluba mill-banek u mill-kumpaniji tal-assigurazzjoni biex jipprovdu dan it-tip ta’ servizz, jidher li r-riżultat ta’ dan it-tħaffif jirrapreżenta ammont negliġibbli.”
(223)
Il-Kummissjoni tinnota l-ewwelnett li diversi fatturi jidħlu fil-kalkolazzjoni tal-prezz ta’ garanzija ta’ prestazzjoni, partikolarment it-tip ta’ kuntratt u l-ammont kopert, il-persunal meħtieġ, is-sitwazzjoni finanzjarja, ir-riskju ta’ falliment, u l-aspettattiva ta’ telf tal-intrapriża li s-servizz tagħha huwa kopert, kif ukoll elementi oħra purament finanzjarji bħall-ħlasijiet jew il-kummissjonijiet tal-aġenti. Fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli pubblikament (206), il-Kummissjoni tqis li r-rata prattikata tvarja normalment bejn 1 % u 5 % tad-dħul kopert.
(224)
Ir-rata tal-prezz tal-kopertura mill-aġenti speċjalizzati tistrieħ fuq tekniki statistiċi, eventwalment irfinuti għal kull tip ta’ riskju, b'tali mod li mhux possibbli li tiġi stabbilita a priori rata fissa għal garanzija ta’ prestazzjoni. Il-prezz finali tal-garanzija jiddependi in fine mill-ammont stmat tat-telf possibbli u tal-probabbiltà tiegħu. Għaldaqstant, għalkemm garanzija ta’ “twettiq perfett” tista' tkun offruta f'ċerti setturi (pereżempju, fis-settur tal-inġinerija ċivili u tal-BTP jew tal-kummerċ internazzjonali), ma jidhirx li jkunx jista' jiġi kopert aktar minn “sforz aqwa” f'dak li jirrigwarda servizzi ta’ riċerka kuntrattwali, minħabba li r-R&D hija, min-natura tagħha, qasam ta’ riskju, fejn ix-xerrej tas-servizzi ta’ riċerka m'għandu l-ebda ċertezza dwar il-fatt jekk dawn iwasslux jew le għal riżultati li jistgħu jintużaw. Għalhekk, il-Kummissjoni tinnota li l-ammont garantit kuntrattwalment lill-klijenti tal-istabbiliment pubbliku IFP, inklużi s-sussidjarji tagħha, huwa llimitat għall-ammont tal-prezz tas-servizzi ta’ riċerka mogħtija.
(225)
Il-Kummissjoni tagħraf li hi mhix f'pożizzjoni li tipprovdi stima eżatta tal-ammont tal-primjum li jkun meħtieġ biex jiggarantixxi lill-klijenti (inkluż lis-sussidjarji) l-“aqwa sforz” tal-istabbiliment pubbliku IFP fl-għoti ta’ servizzi ta’ riċerka. Mistoqsija dwar dan il-punt, l-awtoritajiet Franċiżi indikaw fl-ittra tagħhom tas-26 ta’ Novembru 2010 li anqas huma ma kellhom dettalji dwar il-livelli tal-primjums mitluba mis-suq biex ikopru r-riskji speċifiċi fil-qasam tar-R&D. Il-Kummissjoni tqis madankollu li l-primjum li ser jintalab mis-suq biex ikopri tali riskju (limitat għal “sforzi aqwa” ta’ riċerka, u għalhekk anqas mir-riskju marbut mat-“twettiq perfett” ta’ kuntratt) loġikament kellu jkun anqas mill-istimi massimi murija fil-Punt 223. Il-Kummissjoni tqis ukoll li rata massima ta’ 5 % tad-dħul iġġenerat mis-servizz kopert xorta waħda tikkonsisti f'żieda tal-primjum li jkun meħtieġ biex ikopri dan ir-riskju.
(226)
F'dak li jikkonċerna l-ammont tal-attivitajiet ekonomiċi li jistgħu jkunu koperti minn garanzija bħal din, il-Kummissjoni tfakkar li dawn l-attivitajiet huma ta’ żewġ tipi: minn naħa, l-attivitajiet ta’ kiri ta’ infrastrutturi, ta’ provvista ta’ persunal ta’ riċerka u ta’ provvista ta’ servizzi ġuridiċi, kif ukoll l-attivitajiet ta’ riċerka kuntrattwali mwettqa mill-istabbiliment pubbliku IFP (kemm għal partijiet terzi kif ukoll għas-sussidjarji tiegħu) u min-naħa l-oħra, l-attivitajiet ta’ trasferiment ta’ teknoloġiji tal-istabbiliment pubbliku IFP lis-sussdijarji tiegħu fl-oqsma tal-attività esklussiva ta’ Axens u ta’ Prosernat. Fil-fatt, għall-attivitajiet imwettqa mill-istabbiliment pubbliku IFP fil-qasam tal-attività esklussiva tas-sussidjarja tiegħu Beicip-Franlab (207), il-Kummissjoni diġà nnutat li dawn huma totalment iffinanzjati mid-dħul miksub fis-suq tal-konsulenza dwar l-isfruttament tad-depożiti taż-żejt u l-użu tas-softwer għall-isfruttament taż-żejt. Il-Kummissjoni stabbiliet, fid-Deċiżjoni C 51/2005 imsemmija qabel, in-nuqqas ta’ trasferimenti bejn il-grupp tal-finanzjament pubbliku tal-istabbiliment pubbliku IFP lis-sussidjarja tiegħu Beicip-Franlab, billi r-relazzjonijiet kummerċjali bejn iż-żewġ entitajiet jitwettqu skont il-kundizzjonijiet normali tas-suq. Billi r-remunerazzjonijiet imħallsa minn Beicip-Franlab lil IFP ikopru “sew” (208) il-prezz tas-servizzi mwettqa minn dan tal-aħħar fil-qasam esklussiv tas-sussidjarja tiegħu, il-Kummissjoni tista' tikkonkludi li r-rata tal-ħlas użata hija tali li Beicip-Franlab diġà jkopri, jiġri x'jiġri, impatt addizzjonali possibbli tal-garanzija mill-Istat fuq l-ispejjeż ta’ riċerka mħallsa mill-istabbiliment pubbliku IFP. F'dawn il-kundizzjonijiet, il-kopertura mill-garanzija mill-Istat tar-relazzjonijiet kummerċjali bejn is-sussidjarja u l-kumpanija possedenti ma tagħtix vantaġġ kompetittiv għall-attivitajiet imwettqa mill-istabbiliment pubbliku IFP fl-oqsma tar-riċerka esklussivi tas-sussidjarja tiegħu Beicip-Franlab. Għaldaqstant, il-kopertura possibbli tagħhom mill-garanzija mill-Istat ma tikkostitwix għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107 (1), TFUE.
(227)
Fil-każ tal-attivitajiet tal-ewwel tip imwettqa mill-istabbiliment pubbliku IFP kemm f'isem parti terza kif ukoll għas-sussidjarji tiegħu, l-awtoritajiet Franċiżi pprovdew, fl-ittra tagħhom tas-26 ta’ Novembru 2010, l-ammont tal-attivitajiet ekonomiċi mwettqa mill-istabbiliment pubbliku IFP bejn l-2006 u l-2009. Minn din l-informazzjoni jirriżulta li l-ammont medju annwali tas-servizzi ta’ riċerka f'dan il-perjodu hu ta’ […] (*) euro, li minnhom […] (*) euro għal parti terza, u […] (*) euro għas-sussidjarji tiegħu.
(228)
L-awtoritajiet Franċiżi pprovdew ukoll l-informazzjoni dwar is-servizzi amministrattivi mogħtija mill-istabbiliemtn pubbliku IFP lis-sussidjarji tiegħu matul l-istess perjodu. Minn din l-informazzjoni jirriżulta li, mill-2006, l-ammont annwali medju fatturat mill-ġdid mill-istabbliment pubbliku IFP lis-sussidjarji tiegħu kien ta’ […] (*) euro għall-persunal issekondat, u ta’ […] (*) euro għall-ispejjeż ta’ akkomodazzjoni (209).
(229)
F'dak li jikkonċerna l-attivitajiet tat-tieni tip, jiġifieri l-attivitajiet ta’ trasferiment ta’ teknoloġiji tal-istabbliment pubbliku IFP lis-sussidjarji tiegħu fl-oqsma tal-attività esklussivi ta’ Axens u ta’ Prosernat, jaqbel l-ewwelnett li jkun innutat li d-Deċiżjoni C 51/2005 diġà tinkludi l-ammonti tal-attività għas-sena 2006:
(a)
fil-qasam esklussiv ta’ Axens, l-istabbiliment pubbliku IFP wettaq għal […] (*) euro fi studji ta’ vijabbiltà teknika għar-riċerka industrijali, u għal […] (*) euro servizzi ta’ riċerka industrijali, jiġifieri bħala total, attività ekonomika ta’ […] (*) euro.
(b)
fil-qasam esklussiv ta’ Prosernat, l-istabbiliment pubbliku IFP wettaq għal […] (*) euro studji ta’ vijabbiltà teknika, u għal […] (*) euro servizzi ta’ riċerka industrijali, jiġifieri bħala total, attività ekonomika ta’ […] (*) euro.
(c)
Globalment, l-istabbiliment pubbliku IFP għalhekk wettaq 56.4 miljun euro ta’ servizzi ta’ riċerka fl-oqsma esklussivi tas-sussidjarji tiegħu (li minnhom 7.4 miljun euro fi studji ta’ vijabbiltà teknika u 49.0 miljun euro f'servizzi ta’ riċerka industrijali), filwaqt li t-totall tar-riżorsi tiegħu kien biss ta’ […] (*) euro, b'tali mod li l-Kummissjoni qieset li dawn l-attivitajiet ta’ riċerka kienu sottokuntrattati minn fondi pubbliċi għal ammont ta’ 11.3 miljun euro (jiġifieri intensità ta’ għajnuna (210) ta’ 20 %).
(230)
F'dak li jikkonċerna s-snin ta’ wara, skont l-Artikolu 5 (1) tad-Deċiżjoni C 51/2005 imsemmija qabel, sad-data tal-iskadenza tal-ftehimiet esklussivi, Franza hija responsabbli li “tagħti lill-Kummissjoni rapport annwali ddettaljat tal-proġetti mmexxija minn IFP fl-oqsma tal-attivitajiet esklużivi ta’ Axens u ta’ Prosernat”. L-informazzjoni li tinstab f'dawn ir-rapport annwali tippermetti li jkun ikkalkulat bil-preċiż l-ammont annwali tas-servizzi ta’ riċerka mwettqa minn IFP f'isem u fil-qasam esklussiv tas-sussidjarji tiegħu.
(231)
S'issa, Franza bagħtet lill-Kmmissjoni r-rapporti annwali għall-2007, l-2008 u l-2009. B'kunsiderazzjoni għaż-żmien meħtieġ għall-ipproċessar tad-dejta kontabbli, ir-rapport tal-2010 ser jintbagħat matul is-sena 2011.
(232)
Fl-oqsma esklussivi ta’ Axens, dawn l-attivitajiet ekonomiċi huma miġbura għas-snin mill-2007 sal-2009 fit-Tabella 3 li tidher f'dan il-punt (f'eluf ta’ euro).
Tabella 3
Attivitajiet tal-istabbiliment pubbliku lFP fl-oqsma esklussivi ta’ Axens bejn l-2007 u l-2009
(f'eluf ta’ euro)
Total
Spejjeż totali
Riżorsi proprji totali
Riżorsi pubbliċi (+) jew benefiċċju (-)
2007
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
2008
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
2009
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
(233)
Is-servizzi ta’ riċerka mwettqa mill-istabbiliment pubbliku IFP fil-qasam esklussiv ta’ Axens għalhekk iġġeneraw attività ekonomika ta’ […] (*) euro fl-2007, […] (*) euro fl-2008, u […] (*) euro fl-2009, paragunabbli ma’ dik li l-Kummissjoni kienet ikkalkulat għas-sena 2006 ([…] (*) euro) fid-Deċiżjoni C 51/2005.
(234)
Fl-oqsma esklussivi ta’ Prosernat, dawn l-attivitajiet ekonomiċi huma miġbura għas-snin 2007 sal-2009 fit-Tabella 4 li tidher f'dan il-punt (f'eluf ta’ euro).
Tabella 4
Attivitajiet tal-istabbiliment pubbliku lFP fl-oqsma esklussivi ta’ Prosernat bejn l-2007 u l-2009
(f'eluf ta’ euro)
Total
Spejjeż totali
Riżorsi proprji totali
Riżorsi pubbliċi (+) jew benefiċċju (-)
2007
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
2008
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
2009
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
(235)
Is-servizzi ta’ riċerka mwettqa mill-istabbiliment pubbliku IFP fil-qasam esklussiv ta’ Prosernat għalhekk iġġeneraw attività ekonomika ta'[…] (*) euro fl-2007, […] (*) euro fl-2008, u […] (*) euro fl-2009, paragunabbli ma’ dik li l-Kummissjoni kienet ikkalkulat għas-sena 2006 ([…] (*) euro) fid-Deċiżjoni C 51/2005.
(236)
Abbażi ta’ dak li ntqal, il-Kummissjoni tqis li, biex iwettaq l-attivitajiet ekonomiċi tiegħu, l-istabbiliment pubbliku IFP ibbenefika minn vantaġġ ekonomiku reali, li jikkonsisti fin-nuqqas ta’ ħlas ta’ primjum li jikkorrispondi għal garanzija ta’ prestazzjoni, tal-anqas, għal sforz aqwa, li huwa seta' joffri lill-klijenti tiegħu fuq l-attivitajiet ta’ riċerka tiegħu, inklużi s-sussidjarji tiegħu Axens u Prosernat fil-qasam esklussiv tagħhom. Mingħajr ma hija fil-pożizzjoni li tikkwantifika l-ammont eżatt ta’ dan il-vantaġġ, b'kunsiderazzjoni tal-ispeċifiċità tar-riskju kopert, il-Kummissjoni tqis li fi kwalunkwe każ, ma jistgħux jinqabżu, għal kull servizz, sena wara sena, is-somom murija fit-Tabella 5 li tidher f'dan il-punt (fejn is-sinjal “euro” ifisser “euro” u s-sinjal “M euro” ifisser “miljuni ta’ euro”):
Tabella 5
Żidiet tal-vantaġġ ekonomiku miksub minn IFP fir-relazzjonijiet tiegħu mal-klijenti tiegħu minħabba l-garanzija bla limitu bejn l-2006 u l-2009
2006
2007
2008
2009
Servizzi ta’ riċerka ('il barra minn oqsma esklussivi tas-sussidjarji)
CA
(f'M euro)
Żieda (211)
(primjum tal-kopertura)
CA
(f'M euro)
Żieda
(primjum tal-kopertura)
CA
(f'M euro)
Żieda
(primjum tal-kopertura)
CA
(f'M euro)
Żieda
(primjum tal-kopertura)
F'isem is-sussidjarji
[…] (*)
[…] (*) euro
[…] (*)
[…] (*) euro
[…] (*)
[…] (*) euro
[…] (*)
[…] (*) euro
F'isem parti terza
[…] (*)
[…] (*) euro
[…] (*)
[…] (*) euro
[…] (*)
[…] (*) euro
[…] (*)
[…] (*) euro
Servizzi amministrattivi
Fatturazzjoni mill-ġdid tal-persunal sekondat
[…] (*)
[…] (*) euro
[…] (*)
[…] (*) euro
[…] (*)
[…] (*) euro
[…] (*)
[…] (*) euro
Fatturazzjoni mill-ġdid tal-ispejjeż ta’ akkomodazzjoni
[…] (*)
[…] (*) euro
[…] (*)
[…] (*) euro
[…] (*)
[…] (*) euro
[…] (*)
[…] (*) euro
Servizzi fil-qasam esklussiv ta’ Axens
[…] (*)
[…] (*) M euro
[…] (*)
[…] (*) M euro
[…] (*)
[…] (*) M euro
[…] (*)
[…] (*) M euro
Servizzi fil-qasam esklussiv ta’ Prosernat
[…] (*)
[…] (*) euro
[…] (*)
[…] (*) euro
[…] (*)
[…] (*) euro
[…] (*)
[…] (*) euro
Total għas-sussidjarji
[…] (*)
[…] (*) M euro
[…] (*)
[…] (*) M euro
[…] (*)
[…] (*) M euro
[…] (*)
[…] (*) M euro
Total għall-partijet terzi
[…] (*)
[…] (*) euro
[…] (*)
[…] (*) euro
[…] (*)
[…] (*) euro
[…] (*)
[…] (*) euro
(237)
Fi kwalunkwe każ, l-awtoritajiet Franċiżi jirriżervaw il-possibbiltà li jinnotifikaw metodoloġija aktar preċiża biex iqisu l-vantaġġ mogħti mill-garanzija lill-istabbiliment pubbliku fir-relazzjonijiet tiegħu mal-klijenti tiegħu. Abbażi ta’ għarfien ekonomiku diskuss b'mod kontradittorju fil-kuntest tal-inevestigazzjoni, din il-metodoloġija tista', jekk ikun il-każ, tkun soġġetta għal deċiżjoni pożittiva tal-Kummissjoni u tintuża minn Franza biex tissodisfa l-obbligi tagħha ta’ informazzjoni speċifikati fil-mekkaniżmu ta’ din id-Deċiżjoni.
(238)
Fl-aħħarnett, il-Kummissjoni tinnota li tali vantaġġ fir-relazzjoni bejn l-istabbiliment pubbliku IFP u l-klijenti tiegħu huwa selettiv, safejn il-kompetituri tiegħu, li jibqgħu soġġetti għall-proċeduri ġudizzjarji ta’ ristrutturar u ta’ likwidazzjoni skont il-liġi komuni, ma jibbenefikawx minn garanzija paragunabbli mogħtija mill-Istat u marbuta intrinsikament mal-istatut tal-istabbiliment pubbliku IFP.
7.1.4.2 Vantaġġi trasferiti lis-sussidjarji rregolati bil-liġi privata tal-grupp IFP
(239)
F'dak li jikkonċerna s-sussidjarji tal-istabbiliment pubbliku IFP, fid-Deċiżjoni tal-ftuħ, il-Kummissjoni indikat li ma setgħetx teskludi, fl-istadju tal-eżaminazzjoni preliminari, li “kull vantaġġ li jirriżulta mill-kwalità ta’ IPIK tal-istabbiliment pubbliku IFP, pereżempju partikolarment kundizzjonijiet ta’ self aktar vantaġġużi, jista' jkun ta’ benefiċċju wkoll għat-tliet sussidjarji” (212).
(240)
Wara dan l-eżami fil-fond, għar-raġunijiet elenkati fil-Parti 7.1.1.2, b'kunsiderazzjoni tan-nuqqas, fil-liġi Franċiża, tar-responsabbiltà ġenerali tal-azzjonist minħabba s-sussidjarji tiegħu fil-gruppi ta’ kumpaniji, m'hemmx għalfejn jitqies li l-istabbiliment pubbliku IFP, u għalhekk l-Istat Franċiż, jistgħu jkunu responsabbli għar-rimborż tad-djun dovuti lil partijiet terzi fuq l-attivitajiet ekonomiċi ta’ Axens u Prosernat, partikolarment fl-ipoteżi li dawn tal-aħħar jitpoġġew f'likwidazzjoni ġudizzjarja.
(241)
Madankollu ta’ min jinnota li fid-Deċiżjoni N 531/2005 imsemmija qabel, kif imfakkar fil-punt 177, anke jekk din qieset li La Banque Postale bħala kumpanija b'responsabbiltà limitata, baqgħet soġġetta għal-liġi komuni fil-qasam ta’ ristrutturar u ta’ likwidazzjoni ġudizzjarja u għalhekk ma kinitx tibbenefika hi nnifisha minn garanzija bla limitu mill-Istat, il-Kummissjoni xorta waħda ttrattat il-kwistjoni ta’ trasferiment possibbli lis-sussidjarja tal-effetti tal-garanzija pubblika mogħtija lill-azzjonist uniku tagħha (213).
(242)
B'mod aktar preċiż, il-Kummissjoni qieset (214) li l-istruttura tal-funzjonament tal-grupp kienet twassal għal trasferibbiltà bejn l-azzjonist (La Poste) u s-sussidjarja (La Banque Postale), minħabba l-effett kombinat ta’ i) l-użu mis-sussidjarja tal-mezzi umani u materjali li jitpoġġew għad-dispożizzjoni mill-kumpanija possedenti u ii) ir-remunerazzjoni ta’ dawn il-mezzi fuq il-bażi tal-ispejjeż appoġġjati mill-kumpanija possedenti, b'tali mod li f'każ ta’ vantaġġ ekonomiku li jista' jnaqqas l-ispejjeż ta’ La Poste, ir-remunerazzjoni mħallsa minn La Banque Postale lilll-kumpanija possedenti tagħha kienet tiġi mnaqqsa bl-ammont xieraq, li jwassal għal trasferiment (tal-anqas parzjali) ta’ dan il-vantaġġ ekonomiku lis-sussidjarja.
(243)
Bl-istess mod, fid-Deċiżjoni C 51/2005 imsemmija qabel, il-Kummissjoni qieset li kien jeżisti ċertu ammont ta’ fluwidità, partikolarment fl-għażliet ta’ rati ta’ ħlas li l-IFP jopera għas-servizzi mogħtija lil Axens u Prosernat fil-qasam esklussiv tagħhom, b'tali mod li r-relazzjonijiet kummerċjali bejn il-grupp ma jsegwux loġika tas-suq, imma għall-kuntrarju joffru l-possibbiltà ta’ sussidju inkroċjat tal-attivitajiet ekonomiċi tas-sussidjarji permezz tal-fondi pubbliċi li jkunu għad-dispożizzjoni tal-kumpanija possedenti. Kif inhu mfakkar fil-Punt 226, il-Kummissjoni kkonkludiet ukoll li r-relazzjonijiet bejn l-istabbiliment pubbliku IFP u s-sussidjarja tiegħu Beicip-Prosernat (*****) saru f'kundizzjonijiet normali tas-suq.
(244)
Fil-każ imsemmi qabel dwar La Banque Postale, il-Kummissjoni qieset li huwa neċessarju li l-awtoritajiet Franċiżi jinvolvu ruħhom sabiex jippermettu li jitwaqqaf mekkaniżmu li jinnewtralizza, fil-livell tas-sussidjarja, il-vantaġġi li jista' jkollu l-kap tal-kumpanija possedenti. F'dak li jikkonċerna l-kundizzjonijiet tal-finanzjament, dan l-obbligu jikkonsisti, “f'kull operazzjoni, li jissemma bil-miktub fil-kuntratt tal-finanzjament (għal kull strument kopert minn kuntratt) li, skont il-liġi Franċiża (partikolarment il-ħtieġa ta’ awtorizzazzjoni leġiżlattiva speċifika għal kull garanzija), l-operazzjoni ta’ finanzjament imsemmija ma tibbenefika mill-ebda garanzija ta’ kwalunkwe tip, la diretta u l-anqas indiretta min-naħa tal-Istat. Il-prospett tal-offerta ta’ kull operazzjoni għandu jippubblika din id-dispożizzjoni kuntrattwali.” (215)
(245)
F'dan il-każ, l-awtoritajiet Franċiżi impenjaw ruħhom, fil-kundizzjonijiet ta’ self tas-sussidjarji tal-istabbiliment pubbliku IFP (Axens, Beicip-Franlab, Prosernat), li jsemmu bil-miktub fil-kuntratt ta’ finanzjament (għal kull strument kopert minn kuntratt), ma’ kull operazzjoni, li “skont il-liġi Franċiża (partikolarment il-ħtieġa ta’ awtorizzazzjoni leġiżlattiva speċifika għal kull garanzija), din l-operazzjoni ta’ finanzjament mhi se tibbenefika mill-ebda garanzija ta’ kwalunkwe natura, la diretta u l-anqas indiretta min-naħa tal-Istat”.
(246)
F'dak li jikkonċerna l-użu mis-sussidjarji tal-mezzi umani u materjali li jingħataw mill-kumpanija possedenti tagħhom, kif innutat il-Kummissjoni fid-Deċiżjoni C 51/2005 imsemmija qabel, “[jekk] ikun hemm sussidju ta’ attivitajiet ekonomiċi, dan jirriżulta mil-livell tar-remunerazzjonijiet imħallsin mis-sussidjarji kkonċernati lill-kumpanija possedenti u jiġi rifless fil-kontijiet ta’ IFP” (216). Issa, fl-eżaminazzjoni tal-kontijiet ta’ IFP, l-uniku elementi ta’ spiża li għadhom ma ġewx ikkunsidrati mill-Kummissjoni, għas-sena 2006 fid-Deċiżjoni C 51/2005 tagħha msemmija qabel, u għas-snin sussegwenti fir-rapporti annwali mibgħuta mill-awtoritajiet Franċiżi, huma dawk relatati mal-kopertura, skont il-garanzija bla limitu, tas-servizzi mogħtija mill-istabbiliment pubbliku IFP lis-sussidjarji tiegħu. Il-primjum korrispondenti għal garanzija ta’ prestazzjoni, jew tal-anqas ta’ sforz aqwa, billi ma tħallasx lill-Istat, l-anqas ma seta' jitniżżel bħala ħlas għas-servizzi mogħtija lis-sussidjarji.
(247)
B'konsegwenza, hemm lok li jitqies li l-vantaġġ ekonomiku li joriġina fil-kap tal-istabbiliment pubbliku minħabba l-garanzija statutorja tiegħu għalhekk ġie trasferit lis-sussidjarji tiegħu rregolati bil-liġi privata Axens u Prosernat.
(248)
F'dak li jikkonċerna l-kuntratti ffirmati b'mod konġunt mill-istabbiliment pubbliku IFP u s-sussidjarji tiegħu Axens, Prosernat u Beicip-Franlab ma’ fornituri komuni, li l-Kummissjoni semmiet fid-Deċiżjoni tal-ftuħ tagħha u li l-kumpanija UOP Limited semmiet ukoll fil-kummenti tagħha, kif indikat fil-Punt 73, l-eżistenza tagħhom ċertament ġiet ikkonfermata mill-awtoritajiet Franċiżi, imma dawn tal-aħħar speċifikaw li dawn kienu jikkonċernaw essenzjalment il-qasam tat-trasport (bl-ajru u bil-ferrovija) għall-ivvjaġġar professjonali tal-perusnal tal-entitajiet differenti. Il-Kummissjoni tqis li jekk is-sussidjarji setgħu jibbenefikaw minn kundizzjonijiet ta’ xiri aktar favorevoli li ngħataw lill-grupp IFP, dak li mhux neċessarjament ġie stabbilit fir-rigward tal-provvisti in kwistjoni, dan ikun aktar minħabba politika ta’ skont għall-volumi possibbilment implimentata minn dawn il-fornituri fil-każ ta’ xiri kkombinat milli minħabba impatt possibbli tal-garanzija. Fi kwalunkwe każ, anke jekk wieħed jassumi li l-analiżi ppreżentata fil-Parti 7.1.4.1 B għall-istabbiliment pubbliku tista' tkun trasferita lis-sussidjarji għall-provvisti mixtrija flimkien miegħu, u li dawn tal-aħħar jibbenefikaw minn tali mekkaniżmu ta’ trasferiment tal-vantaġġ li minnu jgawdi l-istabbiliment pubbliku IFP minħabba l-garanzija billi jikseb dawn is-servizzi aktar bl-irħis, l-ammonti in kwistjoni jkunt tant negliġibbli li l-Kummissjoni tiddubita li dawn jistgħu jkollhom in-natura ta’ vantaġġ ekonomiku reali.
(249)
B'konsegwenza, skont il-konklużjonijiet tad-Deċiżjoni C 51/2005 imsemmija qabel, l-uniċi attivitajiet li jistgħu jibbenefikaw minn vantaġġ miksub mill-kopertura permezz ta’ garanzija mill-Istat mogħtija lill-kumpanija possedenti tal-attivitajiet ta’ riċerka mwettqa fl-oqsma tal-attività esklussivi tas-sussidjarji huma limitati għall-“kontribuzzjoni [tal-istabbiliment pubbliku IFP] għall-attivitajiet fl-oqsma tal-attivitajiet ta’ Axens u Prosernat” (217). Preċiżament minħabba l-vantaġġi trasferiti lil Axens u lil Prosernat, mingħajr ma tinsab f'pożizzjoni li tikkwantifika l-ammont eżatt ta’ dan il-vantaġġ, b'kunsiderazzjoni għall-ispeċifiċità tar-riskju kopert, il-Kummissjoni tqis li dan, fi kwalunkwe każ, ma jistax jaqbeż, għal kull servizz, sena wara sena, is-somom murija fil-Tabella 5 li jidher fil-Punt 236.
(250)
Il-Kummissjoni tqis li tali vantaġġ ekonomiku trasferit mill-istabbiliment pubbliku IFP lis-sussidjarji tiegħu rregolati bil-liġi privata Axens u Prosernat huwa selettiv, safejn il-kompetituri ta’ dawn tal-aħħar m'għandhomx aċċess għat-teknoloġiji u għall-mezzi umani u materjali tal-istabbiliment pubbliku IFP f'kundizzjonjiet daqstant favorevoli.
7.1.5 TFIXKIL TAL-KOMPETIZZJONI U TWETTIQ TA’ SKAMBJI
(251)
Il-miżura eżaminata tista' twassal għal tnaqqis fl-ispejjeż tal-funzjonament tal-istabbiliment pubbliku IFP għas-servizzi li dan jipprovdi lil parti terza (riċerka kuntrattwali), u għal tnaqqis fl-ispejjeż tal-funzjonament ta’ Axens u ta’ Prosernat għas-servizzi li huma jiksbu mill-kumpanija possedenti tagħhom (riċerka fil-qasam esklussiv tagħhom, riċerka kuntrattwali, provvista ta’ persunal u ta’ tagħmir, servizzi amministrattivi), li jkollu l-effett li jiffavorixxi lill-grupp IFP u għalhekk ifixkel il-kompetizzjoni fis-sens tal-Artikolu 107 (1), tat-TFUE.
(252)
Safejn is-swieq li fihom huwa attiv il-grupp IFP, partikolarment dak tar-riċerka kuntrattwali, f'dak li jikkonċerna direttament lill-istabbiliment pubbliku IFP, dawk tal-katalizzaturi u tat-teknoloġiji għall-industriji tar-raffinar u petrokimiċi f'dak li jikkonċerna lis-sussidjarja Axens, u tal-istudji, servizzi u apparat fil-qasam tal-ipproċessar tal-gass u tal-irkupru tal-kubrit f'dak li jikkonċerna lis-sussidjarja Prosernat, huma miftuħa sew għall-iskambji fl-Unjoni Ewropea, tali miżura jista' jkollha impatt negattiv fuq l-intrapriżi kompetituri li għandhom, jew li jixtiequ jiżviluppaw, attivitajiet ekonomiċi simili fis-swieq konċernati.
(253)
F'dawn il-kundizzjonijiet, l-eżistenza ta’ garanzija bla limitu mill-Istat favur l-istabbiliment pubbliku IFP tista' tfixkel il-kompetizzjoni u taffetwa l-iskambji fis-sens tal-Artikolu 107 (1) tat-TFUE.
7.1.6 KONKLUŻJONI DWAR IN-NATURA TAL-GĦAJNUNA TAL-MIŻURA
(254)
Il-garanzija statutorja tal-Istat favur l-istabbiliment pubbliku IFP għalhekk twassal għal trasferiment ta’ riżorsi tal-Istat li jista' jkun attribwit lill-Istat u jfixkel jew jhedded li jfixkel il-kompetizzjoni u l-iskambji bejn l-Istati Membri billi jiffavorixxi l-grupp IFP.
(255)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li din il-garanzija tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat ffis-sens tal-Artikolu 107 (1), tat-TFUE.
7.2 L-ILLEGALITÀ TAL-MIŻURA TAL-GĦAJNUNA
(256)
Qabel il-bidla fl-istatut tiegħu, IFP kienet persuna ġuridika rregolat bil-liġi privata, imwaqqfa forma ta’ stabbiliment professjonali fis-sens tal-Att imsejjaħ Liġi Nru 43-612 tas-17 ta’ Novembru 1943 dwar il-ġestjoni tal-interessi professjonali. Għaldaqstant, l-IFP kien soġġett għall-proċeduri tal-liġi komuni fil-qasam tar-ristrutturar u tal-likwidazzjoni ġudizzjarji, u ma kienx jibbenefika mill-garanzija milll-Istat mogħtija mill-istatut ta’ IPIK.
(257)
Permezz ta’ Digriet datat is-6 ta’ Lulju 2006, maħruġ b'applikazzjoni tal-Liġi Nru 2005-781 tat-13 ta’ Lulju 2005, IFP sar IPIK fis-7 ta’ Lulju 2006. Din l-bidla fl-istatut hija l-oriġini tal-għotja lill-istabbiliment pubbliku IFP ta’ garanzija bla limitu mill-Istat. Għalhekk, il-miżura in kwistjoni għandha tkun ikklassifikata bħala għajnuna ġdida fis-sens tal-punt c) tal-Artikolu 1 tal-Regolament ta’ proċedura.
(258)
Skont il-punt 1 tal-Artikolu 2 tar-Regolament ta’ proċedura, l-Istati Membri għandhom l-obbligu li jinnotifikaw fi żmien raġonevoli “kull proġett ta’ għotja ta’ għajnuna ġdida”. Safejn il-bidla fl-istatut tal-istabbiliment pubbliku IFP ma ġietx innotifikata formalment minn Franza, imma ġiet biss indikata b'mod inċidentali fil-kuntest ta’ proċedura oħra, u li l-implimentazzjoni effettiva tal-miżura ma kinitx ippreżentata għall-approvazzjoni preċedenti tal-Kummissjoni, l-għajnuna mill-Istat in kwistjoni twettqet mill-Gvern Franċiż bi ksur tal-Artikolu 108 (3), tat-TFUE.
(259)
B'konsegwenza, il-Kummissjoni tqis li din il-miżura tikkostitwixxi għajnuna illegali fis-sens tal-punt f) tal-Artikolu 1 tar-Regolament ta’ proċedura.
7.3 IL-KOMPATIBBILTÀ TAL-MIŻURA TA’ GĦAJNUNA
7.3.1 GĦAJNUNA FIL-QASAM TAR-RIĊERKA KUNTRATTWALI U TAL-GĦOTJA TA’ SERVIZZI MWETTQA MILL-ISTABBILIMENT PUBBLIKU IFP
(260)
L-għotja ta’ servizzi tikkonsisti fil-kiri ta’ infrastrutturi ta’ riċerka, fil-provvista ta’ persunal, jew fl-għotja ta’ servizzi ġuridiċi (f'isem is-susidjarji).
(261)
Is-servizzi ta’ riċerka kuntrattwali għal IFP jikkonsistu ġeneralment fl-għotja tal-appoġġ tiegħu lil klijent (parti terza jew sussidjarja (218) li jixtieq iwettaq attivitajiet ta’ riċerka li jippermettu li wieħed jifhem jew jikkontrolla aħjar fenomenu xjentifiku jew tekniku (219). It-talba tista' tkun speċifika ħafna jew anqas speċifika, u tippermetti lill-istabbiliment pubbliku IFP marġini ta’ flessibbiltà xi ftit jew wisq wiesa', li jvarja mis-sempliċi rispett tal-ispeċifikazzjonijiet definiti strettament mill-klijent sal-provvista ta’ servizz komplut ta’ riċerka inklużi r-rakkomandazzjonijiet. […] (*) Fuq il-bażi ta’ kull talba, l-istabbiliment pubbliku IFP jipprepara proposta teknika-kummerċjali, flimkien mal-kundizzjonijiet kuntrattwali għat-twettiq, li imbagħad tkun soġġetta għal negozjati mal-kijent. L-awtoritajiet Franċiżi wrew is-servizzi tar-riċerka kuntrattwali u s-servizzi mwettqa mill-istabbiliment pubbliku IFP fit-tliet oqsma ta’ kompetenzz tiegħu (CREP, CRRP, CRME).
(262)
Fil-livell ta’ CREP, is-servizzi għandhom l-għan partikolarment li jivvalidaw u/jew itejbu l-metodoloġiji, it-teknoloġiji u s-softwer żviluppati miċ-ċerntu ta’ riċerka. Barra minn hekk, biex iwettaq uħud minn dawn is-servizzi, CREP joffri għad-dispożizzjoni tal-imsieħba industrijali tiegħu tagħmir u algoritmi tal-kalkolazzjoni li huma tal-istabbiliment pubbliku IFP jew kompetenzi rari li mhumiex disponibbli fil-qafas ta’ servizz kummerċjali pprovdut minn attur privat. Dawn is-servizzi jistgħu jiġu klassifikati skont il-kategoriji li ġejjin:
(a)
Servizzi marbuta ma’ apparat speċifiku li ma jeżisti l-ebda ieħor bħalu, jew jeżistu ftit biss madwar id-dinja (220);
(b)
Interpretazzjoni ta’ każ fejn ikun meħtieġ softwer żviluppat mill-istabbiliment pubbliku IFP li għadu mhux kummerċjalizzat jew li l-użu tiegħu f'dan il-kuntest preċiż jinħtieġ għarfien speċifika bl-użu tal-kompetenzi tal-istabbiliment pubbliku IFP (221);
(c)
Użu ta’ għarfien partikolari tal-istabbiliment pubbliku IFP (222);
(d)
Użu ta’ għarfien li qed jiġi żviluppat għall-validazzjoni tal-kompetenza, it-teknoloġiji u l-metodoloġiji żviluppati (223).
(263)
Fil-livell tas-CRRP, is-servizzi ta’ riċerka kuntrattwali pereżempju kkonsistew f'għajnuna għall-implimentazzjoni, minn università barranija (224), ta’ attivitajiet li jaqgħu taħt il-kompetenza speċifika ta’ IFP fil-qasam tal-katalizzaturi, f'servizzi li jikkonċernaw il-“[…] (*) (225)” biex jiġu nnutati l-fenomeni ta’ […] (*), jew fi studju (226) dwar […] (*).
(264)
Fil-livell tas-CRME, servizzi ta’ riċerka kuntrattwali pereżempju kkonsistew, f'isem produtturi ta’ vetturi, fi […] (*) minn […] (*), fi […] (*) u f'metodoloġija (227) tal-istabbiliment pubbliku IFP, fi studju […] (*) (228) li ġej mir-riċerki tal-istabbiliment pubbliku IFP […] (*), jew f'testijiet ta’ […] (*) fuq […] (*) li żviluppa l-istabbiliment pubbliku IFP (229).
(265)
Minn din id-deskrizzjoni jirriżulta li l-attivitajiet ta’ riċerka kuntrattwali mwettqa mill-istabbiliment pubbliku IFP f'isem parti terza għandhom l-għan, kemm li jitwettqu studji ta’ vijabbiltà tekniċi qabel attivitajiet ta’ riċerka, kemm li jinkiseb għarfien ġdid u kompetenzi fl-oqsma ta’ kompetenza tal-Istitut, kif ukoll li jintużaw l-għarfien u t-teknoloġiji żviluppati mill-istabbiliment pubbliku IFP biex jiġu ffinalizzati prodotti, proċeduri jew servizzi ġodda.
(266)
L-awtoritajiet Franċiżi pprovdew valorizzazzjoni tal-attivitajiet ta’ riċerka kuntrattwali u tas-servizzi mogħtija f'isem parti terza mill-istabbiliment pubbliku IFP għall-perjodu 2004-2009. Mill-informazzjoni mibgħuta jirriżulta li dawn is-servizzi ta’ riċerka jirrapreżentaw annwalment madwar [0-5] (**) % tal-baġit totali tal-istabbiliment pubbliku IFP (jiġifieri […] (*) euro ta’ servizzi għal baġit ta’ madwar 300 miljun euro), b'tali mod li din l-attività ekonomika tista' tkun ikklassifikata bħala reżidwa fl-attivitajiet tal-istabbiliment pubbliku.
7.3.1.1 L-ipoteżi ta’ trasferiment tal-għajnuna mill-Istat lil partijiet terzi jew lis-sussidjarji
(267)
Skont il-Punt 3.1.2 tal-Qafas R&D&I, meta organizzazzjoni ta’ riċerka mhux għall-qligħ teżerċita minn żmien għal żmien xi attivitajiet ekonomiċi, bħall-kiri ta’ apparat, l-għotja ta’ servizzi għall-benefiċċju ta’ intrapriżi jew l-eżekuzzjoni ta’ kuntratti ta’ riċerka, il-finanzjament pubbliku ta’ dawn l-attivitajiet ekonomiċi ġeneralment jinvolvi għajnuna mill-Istat. Madankollu, jekk huwa possibbli li wieħed juri li l-finanzjament pubbliku ġie trasferit kompletament lill-benefiċjarju aħħari u li l-intermedjarju ma jkun kiseb l-ebda vantaġġ minnu, jista' jitqies li dan ma jkunx ibbenefika minn għajnuna mill-Istat.
(268)
F'dan il-każ, safejn l-organizzazzjoni tar-riċerka, li huwa l-istabbiliment pubbliku IFP, jeżerċita attivitajiet ta’ riċerka kuntrattwali kuntrattwali filwaqt li huwa kopert minn garanzija pubblika bla limitu, jaqbel li wieħed iqis li dan jibbenefika minn għajnuna mill-Istat, ħlief biex jintwera li l-prezz tal-bejgħ ta’ dawn is-servizzi ppermetta li tiġi trasferita kompletament l-għajnuna mill-Istat lill-klijenti tiegħu.
(269)
Ir-rata tal-ħlas tas-servizzi ta’ riċerka kuntrattwali tal-istabbiliment pubbliku IFP hija stabbilita fuq il-bażi tal-prezz tagħhom komplut (230), li għalih tiġi applikata marġini, li r-rata tiegħu tvarja skont ir-riżultat tan-negozjar mal-klijent kif spjegat fil-Punt 261. Minkejja dan, l-uniku element ta’ nefqa li jidher li ma ġiex ikkunsidrat mill-istabbiliment pubbliku jikkorrispondi preċiżament għall-primjum ta’ kopertura tal-garanzija ta’ prestazzjoni (jew ta’ sforz aqwa) tal-istabbiliment pubbliku IFP.
(270)
F'dak li jikkonċerna s-servizzi ta’ riċerka kuntrattwali mwettqa mill-istabbiliment pubbliku IFP f'isem is-sussidjarji tiegħu Axens u Prosernat, il-Kummissjoni tqis li l-vantaġġ ekonomiku li jirriżulta mill-garanzija jista' jew jibqa' fl-istabbiliment pubbliku IFP u jekk ikun meħtieġ jintuża għal skopijiet oħra, jew inkella, b'kunsiderazzjoni għall-ispeċifiċità tar-rabtiet li jgħaqqduhom mal-kumpanija possedenti, jiġi trasferit lis-sussidjarji permezz ta’ bidla fir-rata tal-ħlas:
(a)
fl-ewwel każ, il-kontabbiltà tal-għajnuna hija ppreżentata f'din il-parti.
(b)
fit-tieni każ, il-Kummissjoni tirreferi għall-analiżi tal-kontabbiltà ppreżentata fil-Parti 7.3.2, li, bi prudenza, għandha tinkludi l-ammonti involuti fl-istima tal-vantaġġ li potenzjalment jiġi trasferit lis-sussidjarji.
(271)
Bl-istess mod, f'dak li jikkonċerna lill- klijenti terzi, jekk jista' jkun stabbilit li ammont korrispondenti għal dan l-element ta’ nefqa suppelementari ġie trasferit b'mod sistematiku lill-parijiet terzi permezz ta’ bidliet fir-rata tal-ħlas, allura eżaminazzjoni dettaljata tal-għajnuniet trasferiti probabbilment turi ammonti de minimis (231). Fil-fatt jirriżulta mill-informazzjoni mibgħuta mill-awtoritajiet Franċiżi li l-parti l-kbira tas-servizzi fatturati jiġġeneraw anqas minn […] (*) euro fi dħul (jiġifieri ammont massimu ta’ kopertura tar-riskju ta’ inadempjenza ta’ […] (*) euro), meta l-aktar kuntratt kbir kien biss ta’ […] (*) euro (jiġifieri ammont massimu ta’ kopertura tar-riskju ta’ inadempjenza ta’ […] (*) euro).
(272)
Madankollu, wieħed ma jistax jeskludi li l-aġir marġinali adottat mill-istabbiliment pubbliku IFP mhux dejjem ippermetta t-trasferiment totali tal-ammont tal-għajnuna mill-Istat lill-klijent ta’ servizzi ta’ riċerka kuntrattwali. F'tali każ, in-nuqqas ta’ ħlas tal-primjum tal-garanzija mill-Istat għall-kopertura tal-kuntratti ta’ riċerka kuntrattwali mogħtija lill-partijiet terzi jikkostitwixxi finanzjament pubbliku supplementari mogħti mill-Istat lill-istabbiliment pubbliku.
(273)
Il-fondi pubbliċi korrispondenti għaldaqstant jistgħu jintużaw għal tliet tipi ta’ użu:
(a)
kemm għall-finanzjament tal-attivitajiet mhux ekonomiċi tal-istabbiliment pubbliku, li ma jinvolvix għajnuna mill-Istat.
(b)
kemm għall-finanzjament ta’ attivitajiet oħra ta’ riċerka kuntrattwali f'isem parti terza jew sussidjarji. Din l-ipoteżi hija analizzata fid-dettall fil-Parti 7.3.1.2.
(c)
kemm għall-finanzjament ta’ riċerki mwettqa mill-istabbiliment pubbliku fil-qasam esklussiv tal-attività tas-sussidjarji tiegħu, li għaldaqstant jista' jiżdied mal-ammonti tal-għajnuna mill-Istat li diġà ġew trasferiti lis-sussidjarji. Din l-ipoteżi hija analizzata fid-dettall fil-Parti 7.3.2.
7.3.1.2 Il-kompatibbiltà ta’ garanzija mill-Istat mogħtija lil entità ta’ riċerka għat-twettiq ta’ servizzi ta’ riċerka kuntrattwali u ta’ servizzi kumplementari għall-attività prinċipali ta’ riċerka pubblika indipendenti
(274)
Qabel ma teżamina l-punti speċifiċi tal-każ, il-Kummissjoni għandha l-ħsieb li terġa' ssostni l-pożizzjoni tal-prinċipju li din adottat fil-prattika tagħha ta’ teħid ta’ deċiżjoni, skont liema garanzija bla limitu mill-Istat li tkopri attivitajiet ekonomiċi tikkostitwixxi, fil-prinċipju, għajnuna mill-Istat inkompatibbli (232). Ġeneralment, il-Kummissjoni tqis li l-garanziji bla limitu f'settur ekonomiku miftuħ għall-kompetizzjoni huma inkompatibbli mat-TFUE, partikoalrment minħabba li tali garanzija timponi fuq l-Istat ir-riskji kollha marbuta ma’ attività ekonomika mingħajr ma l-intrapriża li tibbenefika minnha ma jkollha tħallas l-ispiża għal din il-kopertura, u toħloq sitwazzjoni ta’ periklu morali li jista' jħajjar lill-intrapriża li tibbenefika, protetta minn kull theddida ta’ falliment, li żżid ir-riskju li tieħu meta mqabbel mas-sitwazzjoni fejn din ikollha tbati kompletament il-konsegwenzi negattivi tal-aġir tagħha. Skont il-prinċipju ta’ proporzjonalità, dawn il-garanziji bla limitu ġeneralment ma jistgħux jiġu ġġustifikati minn missjonijiet ekonomiċi ta’ interess ġenerali, safejn jirriżulta impossibbli, fil-każ ta’ garanzija illimitata, li wieħed jivverifika li l-ammont tal-għajnuna ma jaqbiżx l-ispejjeż netti tal-provvista tas-servizz pubbliku (233).
(275)
F'dan il-każ, ta’ min jinnota li l-leġiżlazzjoni Franċiża fdat f'idejn l-istabbiliment pubbliku IFP obbligi ta’ servizz pubbliku li jikkonsistu f'missjoni trippla ta’ riċerka, ta’ taħriġ u ta’ dokumentazzjoni li, kontrarjament għas-servizzi ta’ interess ġenerali ekonomiku (234), ma jaqgħux fil-qasam tal-attivitajiet ekonomiċi fis-sens tal-liġi tal-Unjoni. Il-kopertura minn garanzija pubblika statutorja ta’ dawn l-attivitajiet mhux ekonomiċi għalhekk ma tinkludi l-ebda għotja ta’ għajnuna mill-Istat. Fil-fatt, il-parti essenzjali tal-attività tal-istabbiliment pubbliku IFP hija ta’ natura mhux ekonomika. Għaldaqstant, l-impatt tal-garanzija li jgawdi minnha b'mod statutorju jiffoka l-aktar fuq dawn l-attivitajiet mhux ekonomiċi, u jikkonċerna biss b'mod inċidentali s-servizzi kumplementari ta’ riċerka kuntrattwali u ta’ servizzi.
(276)
Għall-kuntrarju, meta din il-garanzija tkopri l-attivitajiet ekonomiċi tal-entitajiet ta’ riċerka, pereżempju ta’ riċerka kuntrattwali jew ta’ għotja ta’ servizzi, mingħajr ma dawn ikunu soġġetti għal rata tal-ħlas skont il-prezz tas-suq, din tagħti lill-entità ta’ riċerka għajnuna mill-Istat li, kif spjegat aktar 'il fuq, tista' tiġi miżjuda kemm mal-finanzjament pubbliku tal-attivitajiet mhux ekonomiċi tagħha ta’ interess ġenerali (riċerka pubblika indipendenti), kemm mal-finanzjament tal-attivitajiet l-oħra ekonomiċi tagħha ta’ riċerka kuntrattwali u ta’ għotja ta’ servizzi, kif ukoll finalment mal-finanzjament tal-attivitajiet ta’ trasferimenti ta’ teknoloġija lil Axens u Prosernat (235).
(277)
Fl-ewwel żewġ każijiet, madankollu wieħed għandu jinnota li f'dan il-każ, minkejja n-natura a priori bla limitu tal-garanzija mill-Istat, b'mod eċċezzjonali huwa possibbli li jitqies a posteriori, għas-snin 2006 sal-2009, żieda fl-ammont gross ekwivalenti tas-sussidju tal-effetti ta’ din il-garanzija (il-primjum ta’ riskju mhux imħallas lill-Istat), li kattret (għalkemm inżammet fil-kap tal-istabbiliment pubbliku IFP), il-fondi pubbliċi diġà mħallsa mill-Istat lil dan tal-aħħar biex ikopru l-ispejjeż netti tal-attività ta’ riċerka pubblika indipendenti tiegħu u ta’ riċerka kuntrattwali jew ta’ għotja ta’ servizzi.
(278)
Għalhekk, il-Kummissjoni trid tenfasizza li r-riċerka kuntrattwali u l-għotja ta’ servizzi koperti mill-garanzija mill-Istat jillimitaw ruħhom madankollu għal attivitajiet “kumplementari” għall-attività prinċipali ta’ riċerka pubblika indipendenti, jiġifieri attivitajiet ekonomiċi li:
(a)
ma jheddux il-funzjonament normali, l-indipendenza jew in-newtralità tal-entità tar-riċerka;
(b)
jiġi offruti, f'kundizzjonijiet normali tas-suq, u partikolarment bi prezz tas-suq, jew, fin-nuqqas ta’ prezz tas-suq, bi prezz li jirrifletti l-ispejjeż kollha tiegħu (minbarra l-impatt tal-garanzija), miżjuda b'marġini raġonevoli;
(c)
huma soġġetti għal kompatibbiltà distinta minn dik tal-attivitajiet ta’ riċerka pubblika indipendenti, partikolarment f'dak li jikkonċerna l-ispejjeż u l-finanzjament rispettivi tagħhom;
(d)
huma marbuta b'mod intrinsiku mal-attività prinċipali ta’ riċerka pubblika indipendenti b'tali mod li mhux teknikament possibbli li jiġu sseparati, partikolarment minħabba l-użu tal-istess infrasturtturi, tagħmir, materjali jew teknoloġiji, jew l-impjieg tal-istess riċerkaturi, xjenzjati, inġiniera, disinjaturi jew tekniki;
(279)
Dawn l-attivitajiet kumplementari jistgħu jikkonsistu fl-eżekuzzjoni ta’ kuntratti ta’ riċerka, għarfien jew konsulenza tekniċi jew xjentifiċi, li jekk ikun meħtieġ jinvolvu l-għotja ta’ infrastrutturi, ta’ apparat ta’ ħardwer, jew ta’ teknoloġiji li fihom ħafna kontenut innovattiv, iffinanzjati jew implimentati fil-kuntest ta', u meħtieġa għas-servizzi ta’ riċerka pubblika indipendenti, li madwar id-dinja ma jeżistux bħalhom jew jeżistu ftit (236) minbarra s-servizzi offruti minn entità waħda jew diversi entitajiet ta’ riċerka paragunabbli, li l-użu tagħhom jinħtieġ l-għarfien u l-kompetenzi ta’ riċerkaturi, xjenzjati, inġiniera, disinjaturi jew tekniki impjegati prinċiparjament mill-entità tar-riċerka pubblika indpendenti biex jikkontribwixxu għas-servizzi ta’ riċerka pubblika indipendenti tagħha.
(280)
Dawn is-servizzi jippermettu wkoll it-tixrid tal-għarfien xjentifiku bejn ir-riċerka pubblika u s-settur industrijali, billi joffru lill-intrapriżi klijenti l-possibbiltà li jkollhom aċċess għall-mezzi sperimentali, it-teknoloġiji u l-kapaċitajiet tal-persunal tal-istabbiliment pubbliku IFP, u billi jippermettu lil dan tal-aħħar li jiġbor l-informazzjoni miksuba mill-postijiet tal-bejgħ tax-xogħlijiet oriġinali tiegħu, sorsi ta’ titjib futur għall-attivitajiet tiegħu ta’ riċerka pubblika indipendenti. Dawn il-konsegwenzi nkroċjati fil-qasam tal-għarfien xjentifiku huma ta’ benefiċċju reċiproku għall-atturi differenti involuti, u għall-Unjoni Ewropea kollha.
(281)
Kif indikat fil-Punt 266, il-provvista ta’ riċerka kuntrattwali u ta’ servizzi rrapreżentaw biss [0-5] (**) % tal-baġit totali tal-istabbiliment pubbliku IFP għall-perjodu bejn l-2004 u l-2009, li jikkostitwixxi proporzjon tassew limitat.
(282)
Barra minn hekk, imqabbla ma’ kull klijent, is-servizzi fatturati huma ġeneralment ta’ ammont anqas minn […] (*) euro tad-dħul, b'tali mod li l-ammont massimu stmat tal-għajnuna jibqa' ġeneralment negliġibbli, għall-ammont ta’ […] (*) euro għal kull kuntratt. Għaldaqstant, il-Kummissjoni tqis li l-għajnuna in kwistjoni hija proporzjonali għall-għan ta’ interess ġenerali ta’ tixrid tal-għarfien xjentifiku fl-Unjoni Ewropea.
(283)
Sakemm dawn l-attivitajiet kumplementari jkomplu jirrapreżentaw frazzjoni limitata ħafna tal-baġits iddedikati mill-istabbiliment pubbliku IFP għall-missjoni prinċipali tiegħu ta’ riċerka pubblika indipendenti, u b'kunsiderazzjoni tal-impatt pożittiv ta’ dawn l-attivitajiet kumplementari f'termini ta’ għanijiet ta’ interess komuni, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-kopertura tagħhom mill-garanzija mill-Istat ma tista' bl-ebda mod tbiddel il-kundizzjoniijjet tal-iskambji b'mod kuntrarju għall-intererss tal-Unjoni, fis-sens tal-Artikolu 107 (3c), tat-TFUE.
(284)
Fil-kuntest tar-rapporti annwali relatati mal-miżura in kwistjoni, hija r-responsabbiltà tal-awtoritajiet Franċiżi li jġibu l-prova li din il-kundizzjoni ser tibqa' tkun sodisfatta fil-futur. F'każ ta’ dubju dwar in-natura kumplementari ta’ attivitajiet ta’ riċerka kuntrattwali jew ta’ għotja ta’ servizzi, naturlament jaqbel li l-Kummissjoni tkun informata mingħajr dewmien, u jekk ikun il-każ, tiġi nnotifikata l-għajnuna possibbli mill-Istat b'kunsiderazzjoni tal-impatt tal-garanzija mill-Istat.
(285)
F'dan il-kuntest, il-Kummissjoni tinnota wkoll il-proposta tal-awtoritajiet Franċiżi bil-għan li jinkludu b'mod speċifiku f'kull kuntratt rilevanti għall-attività ekonomika tal-istabbiliment pubbliku IFP, u għalhekk għall-attivitajiet ta’ riċerka kuntrattwali u għall-għotja ta’ servizzi, klawżola ta’ nuqqas ta’ responsabbiltà tal-Istat, b'tali mod li jekk ikun il-każ ikun hemm eċċezzjoni tar-riskju aċċettat, u b'mod li jiġu limitati b'mod konsiderevoli r-riperkussjonijiet negattivi possibbli tal-garanzija.
7.3.2 GĦAJNUNA LILL-GRUPP IFP FL-OQSMA TAL-ATTIVITÀ ESKLUSSIVI TA’ AXENS U TA’ PROSERNAT
7.3.2.1 Bażi għall-eżaminazzjoni tal-kompatibilità tal-għajnuna
(286)
Minħabba li din hija miżura ta’ għajnuna mill-Istat bil-għan li tappoġġja servizzi ta’ R&D imwettqa mill-istabbiliment pubbliku IFP, ir-regoli applikabbli għall-eżaminazzjoni tal-kompatibbiltà huma dawk relatati mal-għajnuna mill-Istat għar-riċerka u għall-iżvilupp.
(287)
Safejn il-bidla fl-istatut tal-istabbiliment pubbliku IFP seħħet fis-7 ta’ Lulju 2006, id-data tal-għotja mill-Istat tal-garanzija bla limitu in kwistjoni hija qabel l-1 ta’ Jannar 2007, id-data tad-dħul fis-seħħ tal-Qafas R&D&I imsemmi qabel. Barra minn dan, għal dak li jikkonċerna l-eżaminazzjoni tal-kompatibbiltà ta’ din il-miżura, skont il-komunikazzjoni dwar id-determinazzjoni tar-regoli applikabbli għall-valutazzjoni tal-għajnuna mill-Istat illegali (237), il-Kummissjoni se tapplika għal din l-għajnuna mhux notifikata l-Qafas Komunitarju dwar l-għajnuna mill-Istat għar-riċerka u l-iżvilupp tal-1996 li kien fis-seħħ meta ngħatat l-għajnuna.
(288)
Madankollu, b'kunsiderazzjoni tal-fatt li l-kopertura tal-attivitajiet ekonomiċi tal-istabbiliment pubbliku IFP mill-garanzija bla limitu mogħtija mill-istatut tiegħu ta’ IPIK hija mistennija li tiġi estiża mingħajr limitu fiż-żmien, u b'kunsiderazzjoni tal-fatt li huwa, bħalma huwa spjegat fil-Punt 277, possibbli b'mod eċċezzjonali li tkun kwantifikata stima tal-impatt massimu tal-garanzija f'dan il-każ, il-Kummissjoni ser teżamina wkoll il-kompatibbiltà mas-suq intern tal-kopertura mill-garanzija bla limitu tal-attivitajiet imwettqa mill-istabbiliment pubbliku fl-oqsma tal-attività esklussivi ta’ Axens u ta’ Prosernat fuq il-bażi tad-dispożizzjonijiet tal-Qafas R&D&I mill-1 ta’ Jannar 2007, id-data tad-dħul fis-seħħ tiegħu. Fi kwalunkwe każ, il-konklużjonijiet tal-analiżi tal-kompatibbiltà jibqgħu mhux mibdula jkun xi jkun il-qafas użat.
7.3.2.2 Stadji ta’ riċerka
(289)
Fil-kuntest tad-Deċiżjoni C 51/2005 (238) imsemmija qabel, il-Kummissjoni qieset li l-attivitajiet imwettqa mill-istabbiliment pubbliku IFP fl-oqsma tal-attivitajiet esklussivi u f'kollaborazzjoni mas-sussidjarji tiegħu Axens u Prosernat kienu effettivament jaqgħu fil-qasam tal-R&D, safejn il-punti tal-waqfien kienu identifikati għal kull proġett fil-livell tal-komponenti, tar-relazzjonijiet tagħhom jew tal-karatteristiċi tal-proċessi jew tal-prodotti mmirati, billi x-xogħol kien imwettaq qabel l-istadju tal-approvazzjoni, minn persunal prinċiparjament magħmul minn riċerkaturi u minn tekniki, abbażi ta’ metodi bbażati fuq l-esperimentazzjoni, l-interpretazzjoni u l-immudellar, u li r-riżultati tagħhom kienu fuq firxa wiesgħa u liċenzjati. Il-Kummissjoni nnutat ukoll li l-attivitajiet tal-istess tip imwettqa minn operaturi oħra fis-settur kienu normalment klassifikati bħala attivitajiet ta’ riċerka (239). L-analiżi tal-aspetti innovattivi tal-attivitajiet ta’ riċerka mwettqa ssir fuq il-bażi tal-istandards rikonoxxuti internazzjonalment tal-Manwal ta’ Frascati (240).
(290)
F'dak li jikkonċerna s-sena 2006, il-Kummissjoni eżaminat, fid-Deċiżjoni C 51/2005 (241) imsemmija qabel, is-servizzi mwettqa fil-kuntest tal-ftehimiet ta’ riċerka konklużi bejn l-istabbiliment pubbliku IFP u Axens minn naħa, u l-istabbiliment pubbliku IFP u Prosernat, min-naħa l-oħra. Minn dan, il-Kummissjoni kkonkludiet li dawn is-servizzi jikkonsistu minn naħa f'attivitajiet ta’ riċerka industrijali, u min-naħa l-oħra, fi studji ta’ vijabbiltà teknika li jsiru qabel proġetti ta’ riċerka industrijali, fis-sens tal-Qafas R&D tal-1996. Din il-klassifikazzjoni tal-attivitajiet ta’ riċerka saret fuq il-bażi tal-eżempji u l-ispjegazzjonijiet speċifiċi pprovduti mill-Manwal ta’ Frascati, għal kull attività ta’ riċerka mwettqa mill-istabbiliment pubbliku IFP u Axens minn naħa, u mill-istabbiliment pubbliku IFP u Prosernat, min-naħa l-oħra.
(291)
Barra minn hekk, fil-kuntest tar-rapporti mibgħuta skont id-Deċiżjoni C 51/2005 imsemmija qabel, l-awtoritajiet Franċiżi klassifikaw il-proġetti mwettqa fl-oqsma tal-attivitajiet esklussivi ta’ Axens u ta’ Prosernat għas-snin 2007, 2008 u 2009 bl-użu taż-żewġ kategoriji msemmija aktar 'il fuq fis-sens tal-Qafas R&D tal-1996, jew b'mod alternattiv attivitajiet ta’ riċerka industrijali, fis-sens tal-Punt 2.2.f) u studji tal-vijabbiltà teknika li saru qabel l-attivitajiet ta’ riċerka industrijali, fis-sens tal-punt 5.2 tal-Qafas R&D&I tal-2006. Dawn is-servizzi bbażaw fuq l-istudju tal-mezzi ġodda ta’ sinteżi jew fuq il-perfezzjonament tagħhom, skont skala li m'għandhiex x'taqsam mal-iskala industrijali. Il-mira tagħhom kienet il-validazzjoni ta’ kunċetti u kienu jirriżultaw mir-riċerka industrijali fis-sens tal-Qafas R&D tal-1996 u tal-Qafas R&D&I. Dokumenti ta’ sinteżi annwali, għal kull proġett, ġew mibgħuta lill-Kummissjoni mar-rapporti annwali kkomunikati fil-kuntest tal-għajnuna C 51/2005 imsemmija qabel.
(292)
Għas-snin sussegwenti, il-Kummissjoni tfakkar li, skont id-Deċiżjoni C 51/2005 imsemmija qabel, Franza għandha l-obbligu li tissottometti rapport annwali lill-Kummissjoni li jinkludi l-elenku tal-proġetti mwettqa mill-istabbiliment pubbliku IFP klassifikati għal kull kategoria ta’ riċerka.
7.3.2.3 Spejjeż eliġibbli
(293)
Fil-kuntest tad-Deċiżjoni C 51/2005 (242) imsemmija qabel (għas-sena 2006), u fir-rapporti annwali (għas-snin 2007, 2008 u 2009), l-ispejjeż tal-proġetti fl-oqsma esklussivi ta’ Axens u ta’ Prosernat huma konformi mal-infiq eliġibbli speċifikat fl-Anness II tal-Qafas R&D tal-1996, kif ukoll għall-ispejjeż eliġibbli fis-sens tal-Punt 5.1.4 tal-Qafas R&D&I.
(294)
Bħala nota ta’ tfakkir, l-ispejjeż tal-fatturazzjoni tal-attivitajiet ta’ riċerka tal-istabbiliment pubbliku IFP lil Axens u Prosernat jinkludu l-infiq li jista' jiġi attribwit direttament għall-proġetti, u li jikkonċerna s-sottokuntrattar, l-ivvjaġġar, l-assigurazzjoni u d-dokumentazzjoni kif ukoll il-provvisti u apparat żgħir. Dawn jinkludu wkoll l-infiq ieħor li jista' jiġi attribwit għall-proġġeti bħall-ispejjeż għal persunal ta’ riċerka, id-deprezzament tal-assi fissi u dawk mhux tanġibbli kif ukoll spejjeż ġenerali oħra. Dawn l-ispejjeż huma direttament sostnuti mill-attivitajiet ta’ riċerka u huma maqsuma bejn il-proġetti differenti ta’ riċerka prorata skont il-ħin li l-persunal tar-riċerka jqatta' fuq kull proġett. Barra minn hekk, l-ispejjeż tal-proġetti tal-R&D orizzontali li jikkonċernaw il-metodi u t-tagħmir użat fil-proġetti l-oħra ta’ R&D huma attribwiti prorata skont l-ispejjeż ta’ kull proġett R&D.
(295)
Dawn l-ispejjeż jikkorrispondu rispettivament għall-kategoriji li ġejjin: spejjeż ta’ servizzi ta’ konsulenti u servizzi simili, spejjeż tal-persunal, spejjeż tal-istrumenti, tal-materjal u tal-artijiet u l-bini kif ukoll spejjeż ġenerali addizzjonali u spejjeż oħra tal-isfruttament, skont il-kategoriji tal-ispejjeż eliġibbli tal-Qafas tal-1996 u tal-Qafas R&D&I.
(296)
Għas-snin sussegwenti, din l-informazzjoni trid tidher ukoll fir-rapporti annwali mibgħuta mill-awtoritajiet Franċiżi.
7.3.2.4 L-intensità tal-għajnuna
(297)
Mill-Qafas R&D tal-1996 jirriżulta li l-intensitajiet massimi awtorizzati huma ta’ 75 % għall-istudji ta’ vijabbiltà teknika li jsiru qabel proġetti ta’ riċerka industrijali (il-Punt 5.4) u ta’ 50 % għall-proġetti ta’ riċerka industrijali (il-Punt 5.3).
(298)
Mill-Qafas R&D&I jirriżulta li l-intensità tal-għajnuna, ikkalkulata fuq il-bażi tal-ispejjeż li jistgħu jiġu permessi għall-proġett, ma tistax taqbeż 50 % għar-riċerka industrijali (il-Punt 5.1.2 b) u 65 % għall-istudji li jsiru qabel l-attivitajiet ta’ riċerka industrijali mwettqa f'intrapriżi kbar (il-Punt 5.2. b). Bħala nota ta’ tfakkir, l-attivitajiet koperti mill-garanzija mill-Istat li jikkonċernaw biss ir-riċerka industrijali u l-istudji tekniċi ta’ vijabbiltà mwettqa mill-istabbiliment pubbliku IFP, billi s-servizzi ta’ żvilupp qabel il-kompetizzjoni fis-sens tal-Qafas R&D tal-1996 (jew tal-iżvilupp sperimentali fis-sens tal-Qafas R&D&I) huma finanzjati kompletament minn Axens u Prosernat minn riżorsi proprji li ġejjin minn dħul miksub fis-suq.
(299)
Il-Kummissjoni waqqfet it-Tabella 6 li tidher fil-Punt 300 mil-listi ta’ proġetti li jelenkaw l-ispejjeż annwali għal kull proġett u għal kull stadju ta’ riċerka, kif ukoll mir-rendikont tar-riżorsi proprji tal-istabbiliment pubbliku IFP.
(300)
F'dan l-eżerċizzju, il-Kummissjoni segwiet strateġija ta’ konservazzjoni, fejn inkludiet l-isepejjeż kollha li rriżultaw, direttament jew indirettament, mill-oqsma tal-attivitajiet esklussivi ta’ Axens u ta’ Prosernat u fejn eskludiet il-prodotti l-oħra kollha ħlief dawk imħallsa minn Axens u Prosernat (243). Bi prudenza, il-Kummissjoni inkludiet ukoll f'din it-tabella l-effetti kollha potenzjali tal-garanzija bla limitu fl-ipoteżi - għalkemm ma tantx hija probabbli - li dawn ikunu ntużaw kollha mill-istabbiliment pubbliku IFP għall-finanzjament tal-attivitajiet ta’ riċerka fl-oqsma esklussivi ta’ Axens u ta’ Prosernat (effetti tal-garanzija fir-relazzjonijiet mal-fornituri u mal-klijenti, mhux biss għas-sussidjarji, imma wkoll għall-partijiet terzi).
Tabella 6
Stima massima tal-ammont totali ta’ finanzjament pubbliku totali mogħti mill-istabbiliment pubbliku lFP għall-attivitajiet imwettqa fl-oqsma esklussivi ta’ Axens u ta’ Prosernat bejn l-2006 u l-2009
(f'miljuni ta’ euro)
2006
2007
2008
2009
Nefqa annwali għall-istudji ta’ vijabbiltà teknika (f'miljuni ta’ euro)
Qasam tal-attivitajiet IFP/Axens
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
Qasam tal-attivitajiet IFP/Prosernat
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
Total
7,4
3,5
0,9
0,9
Nefqa annwali tas-servizzi ta’ riċerka industrijali (f'miljuni ta’ euro)
Qasam tal-attivitajiet IFP/Axens
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
Qasam tal-attivitajiet IFP/Prosernat
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
Total
49,0
45,5
52,8
55,2
Riżorsi proprji (f'miljuni ta’ euro)
Ammont
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
Għajnuna annwali mill-Istat (f'miljuni ta’ euro)
Ammont ta’ finanzjament pubbliku (244)
11,3
6,4
7,7
11,1
Żieda mill-effett tal-garanzija fir-relazzjonijiet tal-istabbiliment pubbliku mal-fornituri tiegħu
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
Żieda mill-effett tal-garanzija fir-relazzjonijiet tal-istabbiliment pubbliku mal-klijenti tiegħu (245)
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
-
fil-qasam esklussiv tas-sussidjarji
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
-
'il barra mill-qasam esklussiv tas-sussidjarji
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
Ammont massimu tal-finanzjament pubbliku
(inkluż żieda mill-effett tal-garanzija)
13,1
9,8
11,3
14,7
Intensità tal-għajnuna
(minbarra żieda mill-effett tal-garanzija)
20,0 %
13,0 %
14,3 %
19,8 %
Żieda fl-intensità tal-għajnuna
(inkluż żieda mill-effett tal-garanzija)
23,2 %
20,0 %
21,0 %
26,2 %
Intensità massima awtorizzata (246)
-
dispożizzjonijiet tal-Qafas R&D tal-1996
53 %
51,8 %
50,4 %
50,4 %
-
dispożizzjonijiet tal-Qafas R&D&I
-
51,1 %
50,3 %
50,2 %
(301)
Il-Kummissjoni vverifikat ir-rispett tal-intensitajiet aċċettabbli għal kull stadju ta’ riċerka abbażi tal-listi annwali tal-proġetti mwettqa bejn l-2006 u l-2009, b'kunsiderazzjoni tal-effett massimu possibbli tal-garanzija bla limitu marbuta mal-istatut ta’ stabbiliment pubbliku tal-istabbiliment pubbliku IFP, bl-inklużjoni taż-żieda meqjusa tal-primjums tal-kopertura tar-riskji differenti bħala element kumplementari ta’ għajnuna. Fil-każijiet kollha, anke bl-integrazzjoni tal-impatti possibbli eventwali tal-garanzija fir-relazzjonijiet mal-klijenti u mal-fornituri, iż-żieda fl-intensità tal-għajnuna tibqa' ħafna aktar baxxa mill-intensità massima awtorizzata. Biex tikkonkludi, il-Kummissjoni tqis li l-intensitajiet tal-għajnuna awtorizzati mill-Qafas R&D tal-1996 u l-Qafas R&D&I huma rispettati.
(302)
Għas-snin sussegwenti, il-Kummissjoni tfakkar li, skont id-Deċiżjoni C 51/2005 imsemmija qabel, Franza għandha l-obbligu li tippreżenta rapport annwali lill-Kummissjoni sabiex din tkun tista' tiżgura li l-intensitajiet tal-għajnuna għal kull stadju ta’ riċerka u għal kull proġett huma rispettati bl-istess mod. Mis-sena 2010, dan ir-rapport għandu jippreżenta l-proġetti kollha mwettqa fl-oqsma tal-attivitajiet ta’ Axens u ta’ Prosernat, iklassifikati għal kull kategorija ta’ riċerka, billi jiġi ppreċiżat, minbarra l-ispejjeż tagħhom għal kull stadju ta’ riċerka, u l-ammonti tal-finanzjament pubbliku u tar-riżorsi proprji użati mill-istabbiliment pubbliku IFP u s-sussidjarji tiegħu, iż-żieda tal-ammont tal-primjum ta’ garanzija, meqjus permezz tal-metodu deskritt f'din id-deċiżjoni, inklużi l-effetti possibbli fuq il-kundizzjonijiet tad-dejn tal-istabbiliment pubbliku IFP skont ir-raġunament ippreżentat fil-Punt 200.
7.3.2.5 Kumulazzjoni
(303)
Id-dispożizzjonijiet fil-kuntest ta’ kumulazzjoni, kemm jekk jitqiesu dawk speċifikati fil-Punt 5.12 tal-Qafas R&D tal-1996 kif ukoll fil-Punt 8 tal-Qafas R&D&I, huma rispettati. Fil-fatt, il-Kummssjoni kkalkulat l-ammont tal-finanzjament pubbliku totali, indipendentement mill-oriġini tiegħu, inkluż l-impatt massimu tal-garanzija bla limitu għas-snin 2006 sal-2009.
(304)
Mis-sena 2010, l-awtoritajiet Franċiżi għandhom japplikaw l-istess metodu fir-rapporti annwali mibgħuta lill-Kummissjoni.
7.3.2.6 Effet ta’ inċentiv
(305)
Fiq il-bażi tal-Qafas R&D tal-1996 u tal-Qafas R&D&I, l-għajnuna mill-Istat għandha jkollha effett ta’ inċentiva, jiġifieri li jinċitaw fil-benefiċjarju tagħhom bidla fl-aġir li jwassluh biex jintensifika l-attivitajiet ta’ R&D (u ta’ innovazzjoni) tiegħu. Il-kriterji li ġejjn huma ġeneralemtn biżżejjed biex juru l-eżistenza ta’ effett ta’ inċentiva għall-proġetti li jibbenefikaw minn għajnuna taħt il-limiti tal-eżaminazzjoni fil-fond: żieda fid-daqs tal-proġett, żieda fil-firxa, żieda fir-ritmu tal-proġett u żieda tal-ammont totali assenjat għall-R&D&I. Jekk jista' jintwera effett sinifikanti fuq tal-anqas wieħed minn dawn l-elementi, il-Kummissjoni ġeneralemnt tqis li l-proġett tal-għajnuna għandu effett ta’ inċentiv, b'kunsiderazzjoni tal-aġir normali ta’ intrapriża fis-settur in kwistjoni (247).
(306)
Il-Kummissjoni tirreferi għall-analiżi deskritta fil-Punti 196 sa 198 tad-Deċiżjoni C 51/2005 imsemmija qabel rigward l-interess strateġiku, ikkontrollat u validat minn kumitati tekniċi, għar-riċerki mwettqa mill-istabbiliment pubbliku IFP u s-sussidjarji tiegħu fil-qasam tal-assigurazzjoni fit-tul tal-provvisti ta’ enerġija, partikolarment f'dak li jikkonċerna t-tiġdid u ż-żieda fil-produzzjoni taż-żejt u tal-gass (żieda fir-rata tas-suċċess tal-esplorazzjoni, fir-rata tal-irkupru tad-depożiti, sfruttament ta’ riżorsi mhux konvenzjonali, eċċ.), it-tfassil ta’ proċessi ta’ raffinar, it-teknoloġiji tal-konverżjoni, l-iżvilupp tal-karburanti innovattivi u tat-teknoloġiji tal-magni effiċjenti, id-diversifikazzjoni tas-sorsi tal-enerġija għall-produzzjoni tal-karburant, li numru kbir minnhom jgħoddu fost il-prijoritajiet tal-Unjoni Ewropea fil-qasam tar-riċerka, tal-politika tal-enerġija u tal-politika ambjentali.
(307)
F'dak li jikkonċerna s-sena 2006, il-Kummissjoni ssostni l-analiżi tagħha, ippreżentata fil-Punt 199 tad-Deċiżjoni C 51/2005 imsemmija qabel, skont liema, bis-saħħa tal-appoġġ publiku, li l-garanzija bla limitu hija parti integrali minnu, l-istabbiliment pubbliku IFP u s-sussidjarji tiegħu setgħu jwasslu għal ħafna aktar attivitajiet ta’ riċerka suppelementari li ma kienux jistgħu jsir minħabba riskji teknoloġiċi jew ta’ natura wisq inċerta fir-rigward tal-qligħ fuq l-investiment.
(308)
Il-Kummissjoni tinnota, fuq il-bażi tar-rapporti annwali mibgħuta mill-awtoritajiet Franċiżi, li din il-loġika ġiet segwita fl-2007, l-2008 u l-2009. F'dawn ir-rapporti, l-awtoritajiet Franċiżi indikaw, għal kull proġett, l-effett ta’ inċentiv miksub bis-saħħa tal-għajnuna, partikolarment f'termini tal-firxa tal-proġett, tar-ritmu tiegħu u taż-żieda fl-ammont totali assenjat għall-R&D.
(309)
Bħala eżempju, fl-2007, fil-qasam esklussiv ta’ Axens, il-grupp IFP partikolarment wettaq proġetti “flagship”, […] (*) (248). […] (*). Mingħajr l-għajnuna pubblika, kienu jgħaddu diversi snin sabiex dawn il-prodotti jitpoġġew fis-suq: il-proġetti ta’ R&D kienu jinbdew aktar tard, l-iżvilupp tagħhom kien ikun aktar bil-mod, u […] (*).
(310)
Min-naħa l-oħra, fil-qasam esklussiv ta’ Prosernat, l-għajnuna mill-Istat ippermettiet il-bidu tal-proġett […] (*) relatat ma’ […] (*), il-finalizzazzjoni u l-liċenzjar ta’ proċeduri oriġinali ta’ […] (*) (249) […] (*). [Proġett bħal dan] (**) li jinvolvi operazzjonijiet delikati u diffiċli li jinħtieġu investimenti umani, tekniċi u finanzjarji konsiderevoli li kumpanija bħal Prosernat ma tistax twettaq waħedha. Għaldaqstant, l-appoġġ pubbliku mogħti mill-istabbiliment pubbliku IFP irriżulta li kien indispensabbli. Partikolarment, kien biss l-istabbiliment pubbliku IFP li kellu timijiet speċjalizzati bil-kapaċità li jipperfezzjonaw il-mudelli meħtieġa għall-iżvilupp tal-proċess u tagħmir tal-laboratorju adattat għall-ipproċessar ta’ komponenti perikolużi għas-saħħa.
(311)
Fl-2008, fil-qasam esklussiv ta’ Axens, l-għajnuna mill-Istat ippermettiet li jitneħħew limitazzjonijiet xjentifiċi u tekniċi fi […] (*). Barra minn hekk, il-proġett […] (*) (250) għadda wkoll minn bidliet maġġuri. L-għajnuna mill-Istat ippermettiet lill-istabbiliment pubbliku IFP li jiżviluppa, flimkien ma’ msieħba industrijali, proċess […] (*), li ser ikun aċċessibbli għas-suq permezz ta’ liċenzja. Ix-xogħlijiet tal-iżvilupp ta’ proċess ta’ dan it-tip jinvolvu kemm […] (*), kif ukoll […] (*).
(312)
Barra minn hekk, fil-qasam esklussiv ta’ Prosernat, proġett […] (*) relatat mal-qbid tas-CO2 mid-dħaħen ġie implimentat. Il-qbid/ħażna tas-CO2 (251) (CSC) huwa wieħed mill-metodi identifikati biex jitnaqqas it-tisħin globali. B'kunsiderazzjoni tal-għamla tad-dħaħen u tal-pressjoni dgħajfa tagħhom, l-istabbiliment pubbliku IFP sab sfidi teknoloġiċi ġodda. Prosernat ma kinitx tkun f'pożizzjoni li tiżviluppa dan il-proċess bil-fondi tagħha meta wieħed iqis l-inċertezza tal-istruttura, il-kobor, l-użu u l-qafas regolamentari tas-suq futur tal-qbid tas-CO2.
(313)
Fl-2009, fil-qasam esklussiv ta’ Axens, il-proġett […] (*) dwar il-proċessi […] (*) jista' jissemma bħala eżempju. Huwa kellu l-għan li jiżviluppa […] (*) kif ukoll itejjeb ċerti proċessi […] (*). Bis-saħħa tal-fondi pubbliċi, […] (*) seta' jkun studjat, u dan ippermetta sew it-titjib tal-[…] (*). Il-proġett […] (*) seta', bis-saħħa tal-finanzjament pubbliku, jesplora soluzzjonijiet li jmorru lil hinn mit-teknoloġiji eżistenti, […] (*). Bl-istess mod, il-proġett […] (*) tkompla fuq katalizzaturi li, wara l-estrapolazzjoni, ippermettew id-diversifikazzjoni tal-offerta fis-suq għall-espansjoni sħiħa ta’ […] (*). Mingħajr l-għajnuna pubblika, il-katalizzaturi kienu jiġu żviluppati ħafna aktar f'sekwenza, u t-titjib tal-prestazzjoni kien ikun ħafna aktar bil-mod. Fil-qasam tal- […] (*), il-proġett […] (*), li jikkonċerna katalizzaturi innovattivi […] (*) seta' jesplora rotot ġodda bis-saħħa tal-għajnuna pubblika, filwaqt li l-proġett […] (*), li kellu l-għan li jesplora l-limiti tat-teknoloġija (partikolarment il-varjazzjoni tat-tagħbijiet) biex ikun jista' […] (*), seta' jwessa' l-firxa tiegħu lil hinn mill-prestazzjonijiet eżistenti.
(314)
Barra minn dan, fil-qasam esklussiv ta’ Prosernat, l-għajnuna pubblika pereżempju ppermettiet li jerġgħu jinbdew u jitkomplew is-servizzi ta’ R&D mibdija fl-qasam ta’ […] (*) imma progressivament imwarrba fil-ġenb. L-appoġġ pubbliku għalhekk ippermetta li jkun evitat it-telf tal-akkwisti teknoloġiċi preċedenti u ż-żamma ta’ varjetà ta’ proċessi ta’ […] (*) fis-suq. Bl-istess mod, il-proġett […] (*) marbut mal-qbid tas-CO2 […] (*) tkompla bis-saħħa tal-għajnuna pubblika.
(315)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-evoluzzjoni pożittiva tal-indikaturi li jkejlu l-isforz tal-R&D imwettaq mill-istabbiliment pubbliku IFP u s-sussidjarji tiegħu Axens u Prosernat li hi kienet stabbiliet fil-Punt 200 tad-Deċiżjoni C 51/2005 imsemmija qabel, kompliet bejn l-2007 u l-2009.
Tabella 7
Il-progressjoni tal-indikaturi li jkejlu l-isforz tal-istabbiliment pubbliku IFP u tas-sussidjarji tiegħu Axens u Prosernat fl-2007, l-2008 u l-2009
Progressjoni tal-indikaturi
IFP/Axens
IFP/Prosernat
2007/2003
2008/2003
2009/2003
2007/2003
2008/2003
2009/2003
Spejjeż imwettqa fl- R&D fil-qasam esklussiv
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
Persunal iddedikat għall-R&D fil-qasam esklussiv
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
[…] (*)
(316)
Barra minn dan, il-Kummissjoni ġġedded id-dikjarazzjonijiet li hija ġabret fil-Punti 201 sa 203 tad-Deċiżjoni C 51/2005 tagħha msemmija qabel: il-parti tal-ispejjeż tal-R&D fid-dħul tal-grupp IFP hija partikolarment għolja, filwaqt li dan tal-aħħar jevolvi f'ambjent soġġett għal diversi regolamenti nazzjonali f'evoluzzjoni kontinwa, partikolarment f'dak li jikkonċerna l-istandards ambjentali jew l-iskemi ta’ protezzjoni tal-proprjetà intelletwali.
(317)
Kif diġà għamlet fil-Punt 204 tad-Deċiżjoni C 51/2005 imsemmija qabel, il-Kummissjoni tqis id-diversità u l-istruttura tal-offerta, kif ukoll il-funzjonament tal-kompetizzjoni (252) fis-suq tal-proċessi tar-raffinar jew tal-petrokimika. Għalhekk, hi tinnota li ċerti kompetituri għandhom pożizzjoni kompetittiva ħafna aktar komda minn dik tal-grupp IFP, pereżempju l-kumpanija UOP Limited għandha parti mis-suq globali għall-valur ta’ 57 %, kontra biss 7 % għall-grupp IFP. Il-Kummissjoni tqis ukoll li l-appoġġ pubbliku mogħti lill-proġetti tal-R&D imwettqa mill-grupp IFP mhux, fin-natura tiegħu jew id-daqs tiegħu, suxxettibbli li jfixkel l-inċentivi dinamiċi tas-suq tat-teknoloġii tar-raffinar. Barra minn hekk, ta’ min jinnota li msieħba kummerċjali tal-Unjoni Ewropea, partikolarment l-Istati Uniti, jiddedikaw baġits għoljin għall-finanzjament tar-riċerka fil-qasam tal-enerġija, li ppermettew l-appoġġ tal-proġetti ta’ R&D imwettqa mill-kompetituri tal-grupp IFP. B'hekk, ċerti kompetituri tal-grupp IFP, partikolarment il-kumpanija UOP Limited, irċevew appoġġ pubbliku għoli (253) jew ibbenefikaw minn appoġġ pubbliku indirett bis-saħħa ta’ sħubija ma’ istituti ta’ riċerka u ma’ universitajiet.
(318)
Bħala konklużjoni, il-Kummssjoni tikkonkludi li l-għajnuna mill-Istat favur il-grupp IFP fil-qasam eskluzziv tas-sussdijarji tiegħu Axens u Prosernat kellha effett ta’ inċentiv għas-snin 2006, 2007, 2008 u 2009.
(319)
Mis-sena 2010, ir-rapporti annwali mibgħuta minn Franza lill-Kummissjoni sal-iskadenza tal-ftehimiet esklussivi bejn l-istabbiliment pubbliku IFP u s-sussidjarji tiegħu Axens u Prosernat, iridu juru li l-effett ta’ inċentiv mill-għajnuna għadu ppruvat.
(320)
B'kunsiderazzjoni tal-elementi kollha li ssemmew, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-għajnuna mill-Istat mogħtija lill-grupp IFP għall-attivitajiet fil-qasam esklussiv tas-sussidjarji tiegħu Axens u Prosernat, f'dan il-każ l-element ta’ għajnuna marbut mal-effetti tal-garanzija bla limitu li jibbenefika minnha l-istabbiliment pubbliku IFP, hija konformi mad-dispożizzjonijiet tal-Qafas R&D tal-1996, kif ukoll ma’ dawk tal-Qafas R&D&I, sakemm jiġu rispettati l-kundizzjonijiet imsemmija fihom.
7.3.3 KONKLUŻJONI DWAR IL-KOMPATIBBILTÀ TAL-MIŻURA IN KWISTJONI
(321)
Biex tkkonkludi, il-Kummissjoni tqis li l-miżura in kwistjoni hija kompatibbli mas-suq intern, sakemm jiġu rispettati l-kundizzjonijiet imsemmija fil-Partijiet 7.3.1 u 7.3.2.
8 NEWTRALITÀ F'DAK LI JIKKONĊERNA L-ISKEMA TAL-PROPRJETÀ
(322)
Il-Kummissjoni tenfasizza li din bl-ebda mod ma tiddubita li l-istabbiliment pubbliku IFP jappartjeni lill-Istat, u l-anqas ma tikkuntesta l-istatut ta’ persuna ġuridika rregolata bil-liġi pubblika b'riżultat ta’ dan.
(323)
Fit-termini tal-Artikolu 345 tat-TFUE, il-Komunità hija newtrali f'dak li jikkonċerna l-iskema tal-proprjetà fl-Istati Membri u l-ebda dispożizzjoni tat-Trattat ma tostakola li l-Istat jippossjedi intrapriżi (kompletament jew parzjalment). Għalhekk, ir-regoli tal-kompetizzjoni għandhom japplikaw bl-istess mod għall-intrapriżi privati u għall-intrapriżi pubbliċi. L-ebda waħda minn dawn iż-żewġ tipi ta’ intrapriża m'għandha tkun vantaġġjata jew żvantaġġjata mill-applikazzjoni tar-regoli tagħha.
(324)
F'dan il-każ, il-garanzija li jibbenefika minnha l-istabbiliment pubbliku IFP ma tirriżultax mill-proprjetà imma mill-istatut ġuridiku tal-intrapriża. L-Istati Membri huma liberi li jagħżlu l-forma ġuridika tal-intrapriżi imma għandhom, fl-għażla tagħhom, jirrispettaw ir-regoli tal-kompetizzjoni tat-Trattat. Partikolarment, is-sempliċi fatt li l-garanzija mill-Istat hija awtomatikament marbuta ma’ statut ġuridiku partikolari ma jimpedix li l-garanzija msemmija tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107 (1) tat-TFUE jekk il-kundizzjonijiet imsemmija fih jintlaħqu (254),
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. L-għotja minn Franza tal-istatut ta’ stabbiliment pubbliku ta’ natura industrijali u kummerċjali lil IFP ta lil dan tal-aħħar, mis-7 ta’ Lulju 2006, garanzija pubblika bla limitu (minn hawn 'il quddiem “garanzija mill-Istat”) għall-attivitajiet kollha tiegħu.
2. Il-kopertura mill-garanzija mill-Istat tal-attivitajiet mhux ekonomiċi tal-istabbiliment pubbliku IFP, partikolarment tal-attivitajiet tiegħu ta’ taħriġ bil-ħsieb li jkollu riżorsi umani akbar u aktar ikkwalifikati, l-attivitajiet tiegħu ta’ R&D indipendenti għal għarfien aktar estensiv u għal fehim aħjar, u l-attivitajiet tiegħu ta’ tixrid tar-riżultati ta’ riċerka, ma tikkostitwix għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107 (1) tat-TFUE.
3. Il-kopertura mill-garanzija mill-Istat tal-attivitajiet ta’ trasferimenti teknoloġiċi mwettqa mill-istabbiliment pubbliku IFP fl-oqmsa stipulati mill-ftehim esklussiv ta’ żvilupp, ta’ kummerċjalizzazzjoni u ta’ użu ffirmat mas-sussidjarja tiegħu Beicip-Franlab ma tikkostitwix għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107 (1) tat-TFUE.
4. Il-kopertura mill-garanzija mill-Istat tal-attivitajiet ta’ trasferimenti teknoloġiċi mwettqa mill-istabbiliment pubbliku IFP fl-oqsma stabbiliti mill-ftehimiet esklussivi ffirmati mas-sussidjarji tiegħu Axens u Prosernat imsemmija fl-Artikolu 3 (1) tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tas-16 ta’ Lulju 2008 dwar miżura ta’ għajnuna mogħtija minn Franza lill-grupp IFP (minn hawn 'il quddiem “id-Deċiżjoni C 51/2005”) tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107 (1) tat- TFUE.
5. Il-kopertura mill-garanzija mill-Istat tas-servizzi ta’ riċerka kuntrattwali u tas-servizzi mwettqa minn IFP, kemm għal parti terza kif ukoll għas-sussidjarji tiegħu, jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107 (1) tat-TFUE.
Artikolu 2
F'każ ta’ emenda fil-ftehim bejn l-istabbiliment pubbliku IFP u s-sussidjarja tiegħu Beicip-Franlab imsemmija fl-Artikolu 1 (3) ta’ din id-Deċiżjoni, Franza għandha tinnotifika dan il-ftehim lill-Kummissjoni, b'kunsiderazzjoni tal-impatt possibbli tal-garanzija mill-Istat biex ikun ivvalutat l-ammont totali possibbli tal-finanzjament pubbliku, ħlief jekk il-kundizzjonijiet kuntrattwali l-ġodda jippermettu li tkun eskluża l-preżenza ta’ għajnuna mill-Istat.
Artikolu 3
Għall-perjodu bejn is-7 ta’ Lulju 2006 u l-31 ta’ Diċembru 2009, il-kopertura mill-garanzija mill-Istat tal-attivitajiet ekonomiċi msemmija fl-Artikolu 1 (4 u 5) ta’ din id-Deċiżjoni, kienet tikkostitwixxi għajnuna kompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 4
Mill-1 ta’ Jannar 2010, u sat-tmiem tal-ftehimiet esklussivi bejn l-istabbiliment pubbliku IFP s-sussidjarji tiegħu Axens u Prosernat imsemmija fl-Artikolu 3 (1) tad-Deċiżjoni C 51/2005, il-kopertura mill-garanzija mill-Istat tal-attivitajiet ekonomiċi msemmija fl-Artikolu 1 (4) ta’ din id-Deċiżjoni, tikkostitwixxi għajnuna kompatibbli mas-suq intern, sakemm ikunu rispettati l-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikoli 5 u 6 ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 5
1. Ir-rapport finanzjarju annwali msemmi fl-Artikolu 4 (2) tad-Deċiżjoni C 51/2005 għandu jinkludi, minbarra l-elementi diġà msemmija fl-Artikolu 5 (1) ta’ din id-Deċiżjoni, l-elementi elenkati fil-paragrafi 2, 3 u 4 ta’ dan l-Artikolu.
2. Ir-rapport finanzjarju annwali għandu jinkludi l-ammont, ir-rata tal-interess u l-kundizzjonijiet kuntrattwali tas-self irreġistrat mill-istabbiliment pubbliku IFP matul il-perjodu annwali kkunsidrat, kif ukoll stima tal-ammont gross ekwivalenti għal sussidju taż-żieda possibbli fl-interessi marbuta mal-garanzija mill-Istat, ħlief biex tingħata l-prova li dawn il-kuntratti ta’ self huma konformi mal-kundizzjonjiet normali tas-suq, kemm billi jitqabblu l-kundizzjonijiet tagħhom ma’ dawk miksuba mill-istabbiliment pubbliku IFP qabel ma bidel l-istatut tiegħu, kemm abbażi ta’ metodoloġija aktar preċiża approvata minn qabel mill-Kummissjoni.
3. Ir-rapport finanzjarju annwali għandu jinkludi t-total tal-assi u s-servizzi miksuba mill-istabbiliment pubbliku IFP mingħand fornituri biex iwettaq is-servizzi ekonomiċi msemmija fl-Artikolu 1 (4 u 5) ta’ din id-Deċiżjoni, matul il-perjodu annwali meqjus, kif ukoll stima massima tal-ammont gross ekwivalenti għal sussidju tal-għajnuna li jirriżulta minn apprezzament aktar favorevoli mill-fornituri tar-riskju ta’ falliment tal-intrapriża. Din l-istima għandha titwettaq kemm bl-applikazzjoni ta’ rata fissa ta’ 2.5 % fuq it-total tal-akkwisti mwettqa, kif ukoll fuq il-bażi ta’ metodoloġija aktar preċiża approvata minn qabel mill-Kummissjoni.
4. Ir-rapport finanzjarju annwali għandu jinkludi t-total tal-attivitajiet ekonomiċi, imsemmija fl-Artikolu 1 (4 u 5) ta’ din id-Deċiżjoni, imwettqa mill-istabbiliment pubbliku IFP matul il-perjodu annwali meqjus, kif ukoll stima massima tal-ammont gross ekwivalenti għal sussidju tal-għajnuna li tirriżulta min-nuqqas ta’ ħlas ta’ primjum korrispondenti għal garanzija ta’ prestazzjoni, jew tal-anqas ta’ sforz aqwa, offruta lill-benefiċjarji tas-servizzi ekonomiċi msemmija. Din l-istima għandha titwettaq kemm bl-applikazzjoni ta’ rata fissa ta’ 5 % fuq it-total tas-servizzi mwettqa, kif ukoll fuq il-bażi ta’ metodoloġija aktar preċiża approvata minn qabel mill-Kummissjoni.
Artikolu 6
1. L-ammont totali tal-fondi pubbliċi allokati għall-attivitajiet tal-istabbiliment pubbliku IFP fl-oqsma tal-attività esklussivi ta’ Axens u ta’ Prosernat, inkluż l-impatt massimu tal-garanzija mill-Istat hekk kif stmata fl-Artikolu 5 (2, 3 u 4) ta’ din id-Deċiżjoni, għandu jkun inqas mill-intensità massima awtorizzata mill-Qafas Komunitarju dwar l-għajnuna mill-Istat għar-riċerka, l-iżvilupp u l-innovazzjoni.
2. F'każ li jinqabeż il-limitu msemmi fil-Paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, jekk ikun meħtieġ l-għajnuna żejda għandha titħallas lura mis-sussidjarja kkonċernata Axens jew Prosernat lill-istabbiliemnt pubbliku IFP.
Artikolu 7
Mill-1 ta’ Jannar 2010, il-kopertura mill-garanzija mill-Istat tal-attivitajiet ekonomiċi msemmija fl-Artikolu 1 (5) tikkostitwixi għajnuna mill-Istat kompatibbli mas-suq intern sakemm jiġu rispettati l-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 8 ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 8
1. L-attivitajiet ta’ riċerka kuntrattwali u tal-għotja ta’ servizzi mwettqa mill-istabbiliment pubbliku IFP, imsemmija fl-Artikolu 1 (5) ta’ din id-Deċiżjoni għandhom jibqgħu kumplementari għall-attività prinċipali tiegħu ta’ riċerka pubblika indipendenti.
2. Biex jitqiesu kumplementari, l-attivitajiet ta’ riċerka kuntrattwali u tal-għotja ta’ servizzi mill-istabbiliment pubbliku IFP għandhom:
-
ma jheddux il-funzjonament normali, l-indipendenza u n-newtralità tal-istabbiliment pubbliku IFP imsemmi;
-
jingħataw rata skont il-prezz tas-suq, jew fin-nuqqas ta’ prezz tas-suq, prezz li jirrifletti, bl-eċċezzjoni tal-impatt potenzjali tal-garanzija mill-Istat, l-ispejjeż kollha, miżjuda b'marġini raġonevoli;
-
ikunu soġġetti għal kompatibbiltà differenti minn dik tal-attivitajiet ta’ riċerka pubblika indipendenti (separazzjojni kontabbli tal-ispejjeż u l-finanzjamenti rispettivi tagħhom), u l-profitti li dawn jiġġeneraw għandhom jerġgħu jiġu investiti kompletament fl-attività prinċipali ta’ riċerka pubblika indipendenti;
-
ikunu marbuta intrinsikament mal-attività prinċipali ta’ riċerka pubblika indipendenti tal-istabbiliment pubbliku msemmi IFP, partikolarment minħabba l-użu tal-istess infrastrutturi, tagħmir, materjali jew teknoloġiji, jew l-impjieg tal-istess riċerkaturi, xjenzjati, inġiniera, disinjaturi jew tekniki;
-
jinstabu 'l barra mill-ambitu tal-ftehimiet esklussivi konklużi bejn l-istabbiliment pubbliku IFP u s-sussidjarji tiegħu Axens u Prosernat imsemmija fl-Artikolu 3 (1) tad-Deċiżjoni C 51/2005 imsemmija qabel, jekk ikun meħtieġ imtawla jew emendati skont l-Artikolu 3 (2) tad-Deċiżjoni C 51/2005 u tal-Artikolu 12 (2) ta’ din id-Deċiżjoni;
-
jirrapreżentaw parti reżidwa mill-baġit iddedikat mill-istabbiliment pubbliku IFP lill-attivitajiet tiegħu ta’ riċerka pubblika indipendenti.
3. Kull sena, Franza għandha tibgħat lill-Kummissjoni rapport dwar l-attivitajiet ta’ riċerka kuntrattwali u ta’ għotja ta’ servizzi mwettqa mill-istabbiliment pubbliku IFP, li jispeċifika l-proporzjon tat-total tagħhom fil-baġit iddedikat mill-istabbiliment pubbliku IFP għall-attivitajiet ta’ riċerka pubblika indipendenti tiegħu.
Artikolu 9
1. L-awtoritajiet Franċiżi u l-istabbiliment pubbiku IFP għandhom jinkludu n-nota li ġejja, għal kull operazzjoni, fil-kuntratt ta’ finanzjament (għal kull strument kopert minn kuntratt):
“Il-ħruġ / il-programm / is-self ma jibbenefika mill-ebda garanzija tal-ebda tip, diretta jew indiretta, min-naħa tal-Istat. F'każ ta’ insolvenza, l-Istat ma jkunx obbligat li jassisti finanzjarjament lill-istabbiliment pubbliku IFP għall-ħlas tad-dejn.”
2. L-awtoritajiet Franċiżi għandhom idaħħlu klawżola simili, li tneħħi r-responsabbiltà tal-Istat, f'kull kuntratt relatat mas-servizzi ta’ riċerka kuntrattwali jew tas-servizzi msemmija fl-Artikolu 1 (5) ta’ din id-Deċiżjoni.
3. L-awtoritajiet Franċiżi għandhom idaħħlu klawżola simili, li tneħħi r-responsabbiltà tal-istabbiliment pubbliku IFP u tal-Istat, f'kull kuntratt li jinvolvi dejn iffirmat mill-kumpaniji b'responsabbiltà limitata Axens, Beicip-Franlab, u Prosernat.
4. L-istabbiliment pubbliku IFP għandu jastjeni milli jagħti xi forma ta’ garanzija, ittra ta’ intenzjoni jew ta’ konfort għall-benefiċċju tal-kumpaniji b'responsabbiltà limitata Axens, Beicip-Franlab, u Prosernat li ma tkunx konformi mal-kundizzjonijiet normali tas-suq.
Artikolu 10
Franza għandha tinnotifika individwalment lill-Kummissjoni dwar l-għajnuna li taqbeż il-limiti stabbiliti mill-Qafas Komunitarju dwar l-għajnuna mill-Istat għar-riċerka, l-iżvilupp u l-innovazzjoni, b'kunsiderazzjoni tal-impatt possibbli tal-garanzija mill-Istat.
Artikolu 11
Franza għandha tavża lill-Kummissjoni, fi żmien xahrejn mid-data tan-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, dwar il-miżuri li ħadet biex tikkonforma.
Artikolu 12
1. L-Artikoli 4, 5 u 6 ta’ din id-Deċiżjoni japplikaw sat-tmiem tal-ftehimiet esklussivi bejn l-istabbiliment pubbliku IFP u s-sussidjarji tiegħu Axens u Prosernat, imsemmija fl-Artikolu 3 (1) tad-Deċiżjoni C 51/2005.
2. Meta jinfurmaw lill-Kummissjoni dwar titwil jew emenda tal-ftehimiet esklussivi msemmija, skont l-Artikolu 3 (2) tad-Deċiżjoni C 51/2005, l-awtoritajiet Franċiżi għandhom iqisu l-impatt tal-garanzija mill-Istat sabiex jiġi valutat l-ammont totali tal-finanzjament pubbliku.
Artikolu 13
Ir-Repubblika Franċiża hija d-destinatarja ta’ din id-Deċiżjoni.
Magħmul fi Brussell, id-29 ta’ Ġunju 2011.