РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 29 юни 2011 година
относно държавна помощ № SA.14554 (C 7/04) предоставена от Германия на Gesellschaft für Weinabsatz (компания за търговия с вино)
(нотифицирано под номер C(2011) 4426)
(само текстът на немски език е автентичен)
(2012/268/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, алинея първа от него (1),
като покани заинтересованите страни да внесат становищата си в съответствие с посочената по-горе разпоредба (2),
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
След жалба, получена на 10 май 2001 г. Комисията изпрати писмено запитване до Федерална република Германия на 9 ноември 2001 г. Уведомлението за мярката е изпратено с писмо от 5 март 2002 г. в отговор на запитването на Комисията и получено на 8 март 2002 г. Тъй като по това време мярката вече е била осъществена, тя е включена в списъка на схеми за помощ, за които не са представени уведомления (помощ № NN 159/02).
(2)
Допълнителна информация е изпратена от Германия с писмо от 20 ноември 2002 г., получено на 25 ноември 2002 г., с писмо от 28 април 2003 г., получено на 2 май 2003 г., с писмо от 27 май 2003 г., получено на 28 май 2003 г., и с факс от 2 октомври 2003 г.
(3)
С писмо SG-Greffe (2004) D/200645 от 19 февруари 2004 г. Комисията уведоми Германия за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз, относно помощта.
(4)
Решението на Комисията да открие процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3). Комисията покани заинтересованите страни да внесат своите становища относно помощта.
(5)
Комисията не получи становища от заинтересовани страни (4).
(6)
Германия представи на Комисията становището си с писмо от 18 март 2004 г., регистрирано като получено на 23 март 2004 г. Мнения бяха представени допълнително с писмо от 10 януари 2006 г., регистрирано на 10 януари 2006 г., и с писмо от 13 юли 2007 г., регистрирано на 16 юли 2007 г.
(7)
С писмо SG-Greffe (2008) D/206430 от 21 октомври 2008 г. Комисията уведомява Германия за решението си да удължи процедурата, открита съгласно член 108, параграф 2 от ДФЕС относно помощта.
(8)
Решението на Комисията за удължаване на процедурата е публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (5). Комисията покани заинтересованите страни да внесат своите становища относно помощта.
(9)
Комисията не получи становища от заинтересовани страни.
(10)
След искане от 17 ноември 2008 г. за удължаване на срока, прието от Комисията на 21 ноември 2008 г., Германия представи на Комисията становището си с писмо от 23 декември 2008 г., регистрирано на 5 януари 2009 г.
II. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА ПОМОЩТА
II.1. Наименование на мярката
(11)
Kredit an die Gesellschaft für Weinabsatz mit nachfolgendem Forderungsverzicht [заем за Gesellschaft für Weinabsatz (компания за търговия с вино) и последващо опрощаване на задълженията]
II.2. Правно основание
(12)
Мярката е осъществена въз основа на договорно споразумение между Wiederaufbaukasse der rheinland-pfälzischen Weinbaugebiete (Фонд за възстановяване на лозарските райони в Райнланд-Пфалц, WAK) и Gesellschaft für Weinabsatz Pfalz GmbH (компания за търговия с вино от Пфалц, GfW).
II.3. Цел
(13)
Целта е да се отпусне заем на GfW за закупуване на гроздова мъст от лозарски предприятия и търговци. Като обезпечение са договорени гарантирани активи. Въпросните активи са предмет също така на клаузи с различни степени на запазване на правото на собственост (Eigentumsvorbehalt) от лозарските предприятия и търговците (Weinbaugetriebe und Kommissionäre) под формата на запазване на правото на собственост до погасяване на вземането, препродажба с прехвърляне на вземането за цената или запазване на правото на собственост до погасяване на всички вземания. Задълженията се опрощават, когато GfW изпада във финансови затруднения поради рязкото спадане на пазарните цени.
II.4. Публичен орган
(14)
WAK е публичноправно дружество от федерална провинция Райнланд-Пфалц, регистрирано в град Майнц. В рамките на лозарския сектор то функционира по начин, сходен с банка. Обичайната дейност на WAK се състои в отпускане на заеми за препарцелиране на земи. WAK се финансира от вноски, такси, заеми и безвъзмездни средства (член 8, параграф 1 от Weinbergsaufbaugesetz [Закон за развитие на лозарските предприятия]).
II.5. Бенефициери
(15)
Бенефициер на мярката е било GfW, на което е отпуснат заем от WAK при условия, които не отговарят на пазарните.
(16)
GfW е било дъщерно предприятие, изцяло притежавано от Bauern- und Winzerverband Rheinland-Pfalz Süd (Асоциация на земеделските производители и лозарските предприятия от южен Райнланд-Пфалц). Учредено е през 1984 г. за търговия с вино, като предметът му на дейност се състои в производство и търговия с пенливо вино, гроздов сок, гроздово желе, гроздов спирт и бренди. GfW предоставя така също услуги на лозарските предприятия във връзка с мерки по дестилацията. Споменатите мерки по дестилацията включват мерките, обхванати от общата организация на пазарите (6), и дестилацията, финансирана от държавата, която обикновено се извършва въз основа на решения на Съвета (7). Във връзка с това GfW консултира дребни винопроизводители и организира транспорта на виното до дестилационните предприятия.
(17)
Други възможни бенефициери са лозарските предприятия и търговците, от които GfW получи възможност да закупи мъст благодарение на заема и които не опростиха нито едно от задълженията на GfW, когато WAK реши да направи това при изпадането на GfW във финансово затруднение.
II.6. Контекст на помощта
(18)
През 1999 г. GfW закупува 44 милиона литра мъст със заема от WAK в размер на 15 302 696,25 EUR и свои собствени средства. 60 % от гроздовата мъст е с най-малко 60 градуса по Oechsle и средно 81 градуса по Oechsle. 40 % от тази мъст, която представлява мъст за обикновено трапезно вино с най-малко 44 градуса по Oechsle, е закупена с цел печалба от изгодните условия на превантивна дестилация. За цялото количество закупена мъст е платена средна цена от 0,38 EUR на литър. Готово вино не е закупувано. Закупуването е извършено на базата на клаузи за запазване на правото на собственост запазване на правото на собственост до погасяване на вземането, запазване на правото на собственост при препродажба с прехвърляне на вземането за цената, както и запазване на правото на собственост от лозарските предприятия и търговците до погасяване на всички вземания. В същото време тези гарантирани активи са договорени като обезпечение за WAK.
(19)
Според представената от Германия информация бизнес планът на GfW е предвиждал възползване от възможностите за дестилация съгласно Регламент (ЕИО) № 822/87 за 40 % от гроздовата мъст и преработване на 60 % от мъстта в базово вино за производството на пенливо вино и продажба на производители на пенливо вино. Освен това GfW е планирало да задържи 20 % от базовото вино за срок от девет месеца до една година преди да бъде продадено на пазара като базово вино за производството на пенливо вино, с цел да се възползва от субсидиите от ЕС за съхранение на вино съгласно Регламент (ЕИО) № 822/87.
(20)
На 11 ноември 1999 г. лозарските предприятия и търговци получават авансово плащане на 80 % от покупната цена. Авансово са платени средно по 0,31 EUR на литър.
(21)
През 1999 г. GfW изпраща 40 % от запасите си за превантивна дестилация. С оглед на понижението на цените на пазара на базово вино в края на 1999 г. GfW решава изобщо да не продава базово вино през тази година, а да изчака възстановяването на пазара през 2000 г.
(22)
През 2000 г., поради сравнително изобилната реколта и намаляващите продажби на пенливо вино, пазарът на бяло вино претърпява дори още по-голям срив (в някои случаи средните цени спадат с до 0,20 EUR). Много от виното в бъчви, което все още се съхранява, е трябвало да бъде изпратено отново за дестилация.
(23)
В резултат на изменение на общата организация на пазара на вино, прието през 1999 г. и влязло в сила на 1 август 2000 г. превантивната дестилация съгласно Регламент (ЕИО) № 822/87 е заменена с дестилация за снабдяване на пазара на спиртни напитки съгласно Регламент (ЕО) № 1493/1999. Условията са били значително по-лоши и е могло да се постигне само около половината от предишната цена за превантивна дестилация от 0,50 EUR - 0,55 EUR на литър.
(24)
След резкия спад в цените през 2000 г. за GfW е невъзможно да реализира очакваните печалби нито на пазара на вино, нито от дестилация за снабдяване на пазара на спиртни напитки. В резултат на това балансовата стойност на запасите на GfW е трябвало да бъде значително намалена, а оттам пасивите на GfW са превишили неговите активи.
(25)
Предвид гореописаните търговски проблеми е изготвен междинен финансов отчет за годината до 31 октомври 2000 г., който е проверен от одитор. Към 31 октомври 2000 г. пасивите на GfW (15 670 155 EUR) превишават текущите му активи (9 886 856 EUR) с 5 783 299 EUR. Пасивите на GfW към тази дата са представени в таблицата по-долу. Според доклад, изготвен от Wirtschaftsprüfungsgesellschaft Falk & Co. GmbH, GfW много скоро би било изправено пред производство по обявяване в несъстоятелност поради факта, че пасивите му превишават неговите активи, ако не се предприемат никакви мерки за предотвратяването на това.
(26)
Таблица 1
(в EUR)
Задължения към
Сума
WAK
10 150 959
Финансови институции
726 892
Доставчици
218 460
Лозарски предприятия и търговци
4 355 581
Други
218 263
Общо
15 670 155
(27)
Според §19 от Германския закон за несъстоятелността (Insolvenzordnung), ако пасивите на едно дружество превишават неговите активи, това е причина за откриване на производство по обявяване в несъстоятелност. Поради тази причина Изпълнителният съвет на GfW, в съответствие с § 64 от закона за GmbH (стара версия) във връзка с § 19 от закона за несъстоятелността, е задължен да представи заявление за откриване на производството по несъстоятелност в рамките на три седмици от изпадането в състояние, в което пасивите му превишават неговите активи.
(28)
Поради заплахата от несъстоятелност GfW иска от някои кредитори (WAK, лозарските предприятия и около 130 търговеца, обвързани с покупката, описана в съображение 18) да опростят част от неуредените му задължения, за да може дружеството да продължи да търгува. По отношение на лозарските предприятия и търговците опрощаването е трябвало да обхване 90 % от неуредените задължения, което означава, че те биха получили още само около 2 % от договорената покупна цена. Оставащият дефицит е трябвало да бъде елиминиран чрез необходимата промяна на поредността на вземанията в полза на другите кредитори и опрощаване на задължения от страна на WAK.
(29)
В качеството си на главен кредитор (вж. таблица 1) с гаранции от по-заден ред, WAK има значителен интерес да бъде избягнато предстоящото обявяване в несъстоятелност. По тази причина последното се опитва да убеди лозарските предприятия и търговци да се съгласят с опрощаването на част от задълженията към тях. WAK подписва също така писмено споразумение с GfW на 4 декември 2000, в което се съгласява да остави на по-заден ред част от неуредените си задължения, съответстващи на дефицита на GfW, в полза на останалите кредитори. Окончателният размер на вземанията с променена поредност е щял да бъде определен едва след получаване на декларациите за опрощаване на задължения от лозарските предприятия и от търговците, така че размерът на вземанията с променена поредност да се сведе до минимум. Договорено е също така, че, ако избягването на производство по несъстоятелност на по-късен етап се окаже необходимо, WAK да опрости задължения в същия размер, каквато е и сумата на задълженията, чиято поредност е променена в полза на другите кредитори.
(30)
1 700 от общо 2 700 лозарски предприятия и търговци декларират своята готовност да опростят 90 % от оставащите задължения към тях, което съответства на около 60 % от неуредените задължения на групата като цяло. Останалите лозарски предприятия и търговци обаче или изрично отхвърлят предложението, или не отговарят на искането. Ясно е, че някои от тях са решили да не опрощават задълженията към тях, поради своите гаранции от по-преден ред, а някои от тях са продължили задържането на собствеността и вече са получили авансово плащане на 80 % от договорената цена. Това означава, че в случай на производство по несъстоятелност постъпленията им биха били по-високи от предложените 2 % от договорената покупна цена.
(31)
Освен това много от лозарските предприятия и търговците подават жалби срещу GfW и тези жалби са разгледани от съда, който предлага споразумения за уреждане на задълженията. Според споразуменията GfW трябвало да плати 70 % от оставащите задължения, 30 % трябвало да бъдат опростени. Съдът решил също така, че GfW ще трябва да поеме 80 % от съдебните такси. Аналогични споразумения за уреждане на задълженията са предложени от други съдилища и, като има предвид това, GfW вече не може да очаква, че другите лозарски предприятия и търговци ще се съгласят да се откажат от 90 % от оставащите задължения към тях. Освен това няколко лозарски предприятия и търговци тогава декларират, че ще изискат 100 % изплащане на оставащите 20 %.
(32)
§ 305a от Германския закон за несъстоятелността гласи, че извънсъдебното споразумение за избягване на уреждането на дългове се счита за неуспешно, когато дори един единствен кредитор реши да пристъпи към принудително изпълнение след началото на преговорите по извънсъдебното уреждане на спора.
(33)
По тази причина, противно на първоначалното си намерение, GfW вече не може да иска от лозарските предприятия и търговците да опростят каквато и да било част от задълженията му към тях. Вместо това, GfW подписва споразумение с WAK на 21 февруари 2001 г., в което се казва, че WAK е съгласен да покрие изцяло дефицита на GfW от 2000 г., като опрости 5 005 441,60 EUR от неговите задължения. През периода 1 януари 2001 г. - 31 декември 2001 г. няма да се начислява лихва по оставащия кредит. В споразумението се предвижда също така, че оставащите задължения към лозарските предприятия и търговците ще бъдат уредени изцяло. По този начин е осигурена гаранция за задълженията към WAK, чиято поредност не е променена, положението с дефицита е поправено, за момента производството по несъстоятелност е избягнато и GfW може да продължи да осъществява своята дейност.
(34)
През периода 1 ноември 2000 г. - 31 декември 2000 г. GfW извършва погасявания на заема от WAK в размер на 1 440 446,92 EUR. През периода 2001-2005 г. GfW продължава да функционира и извършва редовни погасявания по своя заем от WAK на обща стойност 3 728 969,40 EUR. Освен това през 2001 г. GfW извършва плащания на лихва към WAK в общ размер на 149 757,16 EUR.
(35)
Поради спад в оборота в обичайните сфери на дейност на GfW, както и недостатъчната капитализация, дружеството решава да преустанови цялата си дейност и да бъде ликвидирано до 31 декември 2004 г. Всички останали запаси от другите сфери на дейност са били продадени. Всички постъпления се използват за погасяване на задълженията към WAK. С купувача (частно лице) е договорено, че стойността на всички оставащи запаси съгласно инвентарния опис към 31 декември 2004 г. ще бъде прехвърлена на WAK в края на 2005 г. Стойността би била първоначалната покупна цена от 79 579,79 EUR.
(36)
В крайна сметка GfW е прекратено, считано от 1 юни 2005 г., и заличено от търговския регистър през 2006 г. Няма нито правоприемник, нито каквото и да било юридическо лице, от което помощта би могла да се възстанови.
(37)
До 31 декември 2005 г. са погасени 9 897 154,65 EUR от заема и са извършени плащания на лихви в размер на 793 994,99 EUR. След ликвидацията оставащите активи на GfW (87 079,79 EUR), останалите неуредени задължения към WAK в размер на около 313 000 EUR са обявени за невъзстановими и са отписани. Следователно частта от заема, която не е възстановена, възлиза общо на 5 318 441,60 EUR (първоначалното опрощаване на задълженията в размер на 5 005 441,60 EUR плюс неуредените задължения от 313 000 EUR след ликвидацията).
II.7. Характер и интензитет на помощта
(38)
Заемът от WAK за GfW в размер на 15 302 696,25 EUR е отпуснат на няколко вноски през 1999 г. за срок от 12-18 месеца:
(в EUR)
11.11.1999 г.
5 936 061,62
25.11.1999 г.
6 868 777,04
1.12.1999 г.
585 429,72
13.12.1999 г.
112 110,66
17.12.1999 г.
1 800 317,21
Общо
15 302 696,25
(39)
Начисляваните лихви са следните:
4-то тримесечие 1999 г.
3,28 %
1-во тримесечие на 2000 г.
3,51 %
2-ро тримесечие 2000 г.
4,15 %
3-то тримесечие 2000 г.
4,80 %
4-то тримесечие 2000 г.
5,15 %
2001
4,55 %-5,25 %
(40)
На 11 ноември 1999 доставчиците получават авансово плащане на 80 % от договорената цена. Освен това, в резултат на продължителното задържане на собствеността, предвидено за някои доставчици, което не се преустановява при преработка или смесване, част от запасите са използвани за обезпечаване на оставащите задължения в размер на 20 % към тези доставчици. Запасите са използвани също така като обезпечение за WAK. Поради запазването на правото на собственост обаче правата на WAK върху част от запасите са с по-заден ред до момента на погасяване на всички вземания. Следователно GfW и неговите кредитори, от които WAK е основният, носят по-значителен риск от колебания на цените.
(41)
По отпуснатия от WAK заем на GfW се плаща само ограничена лихва: от 11 ноември 1999 г. до 31 декември 1999 г. (в размер на 3,28 %), от 1 януари 2000 г. до 31 декември 2000 г. (3,51 % - 5,15 %) и от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2001 г. (4,55 % - 5,25 %). След 31 декември 2001 г. не са начислявани повече лихви.
(42)
Като се има предвид рискът, поет от WAK с отпускането на парични средства на GfW, върху редовния лихвен процент е трябвало да бъде начислена значителна премия за риск. Тъй като към лихвения процент не е била добавена такава премия, следователно към момента на отпускане на заема има елемент на помощ. Този елемент на помощ може да се изчисли като разликата между начисления лихвен процент и пазарния лихвен процент плюс премията за риск, която е трябвало да бъде начислена.
(43)
Според Известието на Комисията относно метода за определяне на референтната ставка и размера на сконтовия процент (8), изменено от Известие на Комисията за техническа корекция на метода за определяне на референтния и сконтовия лихвен процент (9), приложимо през въпросния период, базисната референтна ставка за Германия е между 5,23 % и 6,33 %. По смисъла на известието определената референтна ставка е базисна ставка и може да бъде повишавана, при положение че има значителен риск (например едно предприятие е в лошо икономическо състояние или когато обикновено изискваната от банките гаранция не бъде предоставена). В тези случаи премията може да достигне до 400 базисни точки или повече, ако никоя частна банка не се съгласи да отпусне съответния заем.
(44)
Според Германия лихвените проценти, начислявани от германските банки през същия период за аналогични кредити, са между 5,25 % и 6,50 % (VR-Bank Südliche Wеinstrasse e.G.) и 5,40 % и 6 % (Die Kreissparkasse Bad Dürkheim).
II.8. Продължителност на мярката
(45)
Еднократна мярка.
II.9. Причини за откриване на официалната процедура по разследване
(46)
Комисията откри официалната процедура по разследване, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС поради подозрения, че съгласието за промяна на поредността на вземанията в полза на другите кредитори и опрощаването на задълженията би могло да представлява държавна помощ по смисъла на член 107 от ДФЕС.
(47)
Въз основа на информацията, която е на разположение към момента на откриване на официалната процедура по разследване, Комисията по-специално разгледа дали съгласието за промяна в поредността на вземанията и опрощаването на задълженията са били направени в съответствие с критерия за частния кредитор.
(48)
Чрез него се преценява дали при същите пазарни условия един частен кредитор би действал или е действал по същия начин както публичния кредитор. По отношение на разглеждания случай GfW има задължения към частни кредитори в размер на 5,5 милиона EUR към 31 октомври 2000 г., но нито един от тях не е опростил задълженията към него. Докладът на независимия одитор показва, че има икономически смисъл в това WAK да се съгласи на промяна в поредността на вземанията и да опрости част от задълженията към него, но не обяснява защо нито един от другите кредитори не е бил готов от своя страна да опрости задълженията.
(49)
При откриването на официалната процедура по разследване Комисията стигна до заключението, че към момента на откриване на процедурата не би могло да се изключи, че промяната в поредността на вземанията и опрощаването на задълженията от страна на WAK (заема, отпуснат на GfW, и бъдещите лихвени плащания по този заем), не са извършени в съответствие с критерия за частния кредитор, тъй като изглеждат по-високи от абсолютно необходимото и прекомерно много облагодетелстват не само GfW, но също така и другите кредитори (основно лозарските предприятия и търговците), към които задълженията са били изплатени изцяло.
(50)
След това откритата официална процедура по разследване е разширена с оглед включване и отпускането на заема. По-специално съмнения са изразени по отношение на това дали отпускането на заема е направено при пазарни условия (не е начислена премия за риск) и с достатъчно обезпечение.
(51)
В разширената официална процедура по разследване отново е изразено съмнение по отношение на евентуална помощ за лозарските предприятия и търговци. Според наличната към дадения момент информация изглежда, че заплатената за гроздовата мъст цена е над пазарната, че целта на сделката е не да се увеличат до максимум печалбите, а да се подпомогне пазарът на вино и мъст, както и че предоставените гаранции на лозарските предприятия и търговци според договора за продажба са по-изгодни в сравнение с такива при нормални обстоятелства.
(52)
Съмнението относно цената е засилено от документи, предоставени от Германия след първото откриване на процедурата, които показаха колебания в цената на литър трапезно вино (без ДДС) през 1999 г. в района Райнланд-Пфалц от най-малко 0,26 EUR (октомври - ноември) до 0,30 EUR (юни - септември), 0,35 EUR (април) и най-много 1,10 EUR (февруари, юни, ноември, декември). Следователно минималната пазарна цена, която би могла да бъде постигната за трапезно вино към момента на отпускане на заема, е 0,26 EUR на литър.
(53)
По тази причина средната покупна цена от 0,38 EUR на литър изглежда над най-ниската пазарна цена около 0,26 EUR на литър.
III. ЖАЛБИ И ИНФОРМАЦИЯ ОТ ТРЕТИ СТРАНИ
(54)
Комисията получи информация, че горепосоченото опрощаване на задълженията е било финансирано със средства на WAK. Твърди се, че поради понижената капиталова база на WAK в качеството си на публичен орган, който финансира WAK, федералната провинция Райнланд-Пфалц е проучила възможността за капиталова инжекция, но в крайна сметка е решила да не го прави.
(55)
Комисията получи жалба с твърдения за наличието на държавна помощ в опрощаването на задължения от страна на WAK. Жалбоподателят заявява, че GfW е участвало в конкуренцията за продажба на винени дестилати и в резултат на опрощаването в полза на това дружество, конкурентите му ще имат значителни проблеми при продажбата на собствените си продукти. Жалбоподателят представи няколко статии от вестници с информация за опрощаването на задълженията от страна на WAK в полза на GfW.
(56)
Същият жалбоподател препраща така също писмо, което е получил от прокуратурата в Kaiserslautern (централна служба за икономически престъпления) в отговор на изпратено до тях негово писмо. В писмото от прокуратурата в Kaiserslautern се обобщава получената от жалбоподателя под формата на статии от вестници и твърдения информация, като жалбоподателят се уведомява, че въз основа на получената информация няма основания за откриване на досъдебно производство.
IV. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(57)
В рамките на официалните процедури по разследване Комисията не е получила каквито и да било становища.
(58)
Повторните писма от жалбоподателя след първоначалното откриване на процедурата не съдържат никакви нови факти или аргументи.
V. МНЕНИЕ НА ГЕРМАНИЯ
V.1. Елемент на помощ към момента на отпускане на заема
(59)
Германия е представила подробна информация за условията по отпуснатия от WAK заем на GfW, която е включена в описанието на мярката в раздел II.
(60)
В представените от нея становища Германия се съгласява, че лихвата, начислена от WAK по отпуснатия на GfW заем, е била по-ниска от пазарния процент. Германия признава, че разликата между пазарния процент и начисления лихвен процент представлява помощ за GfW по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(61)
Германия също предоставя доказателства, че GfW е ликвидирано и прекратено, считано от 1 юни 2005 г. Всички останали запаси от другите сфери на дейност са били продадени. Всички постъпления се използват за погасяване на задълженията към WAK. С купувача (частно лице) е договорено, че стойността на всички оставащи запаси съгласно инвентарния опис към 31 декември 2004 г. ще бъде прехвърлена на WAK в края на 2005 г. Стойността би била първоначалната покупна цена от 79 579,79 EUR. GfW е заличено от търговския регистър през 2006 г. и няма нито правоприемник, нито каквото и да било юридическо лице, от което да може да се възстанови помощта. Следователно, съгласно установената съдебна практика (10), според Германия каквото и да било възстановяване е невъзможно.
(62)
Германия уверява, че предоставеното от GfW запазване правото на собственост до погасяване на вземането, запазване на правото на собственост при препродажба с прехвърляне на вземането за цената, както и запазването на правото на собственост до погасяване на всички вземания във връзка с продажбата на гроздова мъст е отговаряло на обичайната стопанска практика. Германия уверява също така, че приемането на гарантираните активи като обезпечение въпреки запазването на правото на собственост, какъвто е случаят с WAK при отпускането на заема на GfW, също отговаря на обичайната стопанска практика.
(63)
Освен това Германия твърди, че закупуването на гроздова мъст от GfW през есента на 1999 г. е било извършено по пазарна цена, тъй като 60 % от закупената мъст е била висококачествена мъст (с минимум 60 градуса по Oechsle), а не мъст за обикновено трапезно вино, както е допуснато при откриването на процедурата. Според Германия изискванията за качество на гроздовата мъст при производството на пенливо вино са по-високи от изискванията при трапезно вино (съответно минимум 60 и 44 градуса по Oechsle). Останалите 40 % от гроздовата мъст е била мъст за обикновено трапезно вино, закупена с цел извличане на полза от изгодните условия на превантивната дестилация.
(64)
В своето становище Германия подчертава, че пазарната концепция на GfW за 60 % от запасите включва закупуването на висококачествена мъст в големи количества и последващото ѝ преработване в еднородни партиди от базово вино за производството на пенливо вино в съответствие с изискванията на винарните за еднородност и качество. Базовото вино за производство на пенливо вино изисква ниско съдържание на SO2 и високо съдържание на плодови киселини. Това би могло да се постигне само ако гроздовата мъст се закупи през периода на есенните продажби и GfW само преработи мъстта в базово вино.
(65)
Според предоставената от Германия информация за пазара на базово вино за пенливо вино, базовата цена, плащана за един литър мъст с 60 градуса по Oechsle, е била 0,312 EUR на литър. За всеки допълнителен градус по Oechsle (до максимум 80 градуса по Oechsle) са заплащани по 0,005 EUR на литър. В съответствие с този принцип лозарските предприятия и търговците са получили заплащане за тяхната висококачествена гроздова мъст - 60 % от закупената мъст.
(66)
В този контекст Германия насочва вниманието към съответния пазар. Според нея пазарната цена за обикновено трапезно вино не може да се възприема като еталон за тези 60 % от запаса, тъй като съответният пазар за GfW не е пазарът на обикновено трапезно вино, а пазарът на по-висококачествено базово вино, което да се използва за производството на пенливо вино. Германия се позовава също така на теорията за заменяемост на търсенето, при която се изтъква, че два продукта не се търгуват на един и същ пазар, ако единият не може да бъде заместен от другия, дори цената на единия да се промени. В разглеждания случай специфичните изисквания към гроздовата мъст и базовото вино за производството на пенливо вино не позволяват заместването им с мъст за обикновено трапезно вино или трапезно вино, дори и цената на трапезното вино значително да намалее. Следователно понижението в цената на трапезното вино няма да окаже въздействие върху цената на гроздовата мъст за производството на пенливо вино, защото те не са взаимозаменяеми.
(67)
Според статистическите данни за вноса на Германската асоциация на лозарите (Deutscher Weinbauverband) за периода 1998-2001 г. внесеното бяло вино, което благодарение на високото си качество е подходящо за производството на пенливо вино, е било с пазарна цена от 0,38 EUR на литър, която е значително по-висока от цената 0,26 EUR на литър, посочвана за трапезно вино. В становището си Германия заключва, че съществуват два отделни пазара - един на обикновено трапезно вино и гроздова мъст за трапезно вино и друг пазар за висококачествено базово вино и висококачествена гроздова мъст за производството на пенливо вино.
(68)
Според Германия по тази причина следва да се заключи, че съответният пазар за виното, което не е изпратено за дестилация, е пазарът на висококачествено базово вино за производството на пенливо вино, на който достигнатите цени са много по-високи (0,38 EUR на литър), а не пазарната цена на обикновеното трапезно вино (0,26 EUR на литър). Поради това Германия твърди, че платената от GfW цена за гроздова мъст е отговаряла на пазарната цена на съответния пазар и е включвала нормален марж на печалбата.
(69)
В допълнение GfW е планирало да участва в програмите на ЕС за съхранение и дестилация (GfW преди това вече е предлагало такива услуги на лозарите). Съгласно програмата за съхранение се плащат по 0,06 EUR на литър за 20 % от запасите, които по-късно следва да бъдат продадени като базово вино за производството на пенливо вино. Съгласно програмата за дестилация са плащани 0,50 EUR - 0,55 EUR на литър за 40 % от запасите, изпратени за дестилация.
(70)
Според становището на Германия е било възможно от тези дейности да се извлече полза, когато WAK е отпуснал заема на GfW. От една страна, GfW е възнамерявало да използва 40 % от закупената мъст за превантивна дестилация през декември 1999 г. при цена на дестилацията, която значително надвишава покупната (0,50 EUR - 0,55 EUR на литър). От друга страна, според прогнозите производителите на пенливо вино биха платили относително добри цени (между 0,36 EUR и 0,41 EUR на литър) за големи партиди еднородно базово вино с гарантирано качество. Германия твърди, че GfW би могло да постигне средни приходи от продажби в размер на 0,44 EUR - 0,46 EUR на литър, което е доста над средната стойност от 0,38 EUR на литър, заплатени на лозарските предприятия и търговци.
(71)
Планирането е базирано на следните допускания за целеви цени:
Обем
Цена/литър в EUR
Дестилация 0,50-0,55
40 %
0,50-0,55
Субсидия на ЕС за съхранение на вино/мъст (1 година): 0,06 EUR/l и последваща продажба като базово вино за производството на пенливо вино
20 %
0,435
Продажба като базово вино за производството на пенливо вино
40 %
0,375
(72)
На база на тези допускания е очаквана средна продажна цена от 0,44 EUR - 0,46 EUR на литър.
(73)
Горепосочената прогноза за продажби води до следното изчисление на печалбата:
Цена/литър в EUR
Покупна цена и преработка
0,37-0,38
Приход от продажба на базово вино за производството на пенливо вино, дестилация, субсидии за съхранение
0,44-0,46
Очаквана печалба
0,06-0,09
(74)
На базата на общ обем от около 44 милиона литра е очаквана обща печалба от около 2,64 милиона EUR и 3,96 милиона EUR.
(75)
Германия заявява също така, че пазарната цена на трапезното вино, посочена от Европейската комисия в решенията за откриване на процедурата (0,26 EUR на литър), е най-ниската котировка за ноември 1999 г. за трапезно вино. Пълната котировка за ноември 1999 г. е пазарна цена между 0,26 EUR и 0,56 EUR на литър. Освен това посоченият диапазон е пълният ценови диапазон за цялата 1999 г. За 2000 г. ценовият диапазон е между 0,20 EUR и 0,41 EUR на литър. Германия подчертава също така, че 60 % от гроздовата мъст, закупена от GfW, е била средно 81 градуса по Oechsle, което е много повече от изискването за трапезно вино - 44 градуса - и това, разбира се, е било отразено в цената, заплатена от GfW за гроздовата мъст.
V.2. Елемент на помощ към момента на промяна на поредността на вземанията в полза на частните кредитори и опрощаване на задълженията
(76)
Според Германия след изготвянето на междинен финансов отчет през ноември 2000 г. е установено, че GfW е изправено пред несъстоятелност. Тогава GfW има дефицит от около 6 милиона EUR, което е било потвърдено при изготвянето на годишния финансов отчет за 2000 г. Причината за дефицита е, че стойността на запасите, които все още са притежание на GfW, е намаляла вследствие на значителния рязък спад в пазарните цени, което означава, че GfW е могло да продаде своите запаси само на по-ниска цена от първоначално предвидената.
(77)
Според представената от Германия информация към 31 октомври 2000 г. GfW все още има задължения към WAK в размер на около 10 милиона EUR. WAK е получил като обезщетение гарантирани активи на GfW, оценени на 5,7 милиона EUR към дадения момент. Те са били обект на запазване правото на собственост от лозарските предприятия и търговците до погасяване на вземането, при препродажба с прехвърляне на вземането за цената, както и запазване на правото на собственост до погасяване на всички вземания, което според Германия би им осигурило привилегированост на вземанията в случай на несъстоятелност. Затова според Германия, ако е била открита процедура по несъстоятелност, GfW би трябвало да уреди плащането към лозарските предприятия и търговци на стойност от около 3,5 милиона EUR преди да могат да бъдат извършени плащания към който и да било друг кредитор.
(78)
С цел своевременно намиране на изход от тази ситуация на дефицит и избягване на откриването на процедура по несъстоятелност в съответствие с § 64 от закона за GmbH (стара версия) във връзка с § 19 от закона за несъстоятелността, са били необходими незабавни действия.
(79)
Германия отбелязва, че, като основен кредитор с обезпечение от по-заден ред, WAK е имал голям интерес да се избегне предстоящата несъстоятелност. Следователно той се е опитал да убеди лозарските предприятия и търговците да опростят част от задълженията към тях и на 4 декември 2000 г. се е договорил с GfW за следното:
-
съгласие за промяна в поредността на вземания в полза на другите кредитори в същия размер като дефицита, след като лозарските предприятия и търговците са се съгласили да опростят 90 % от оставащите задължения към тях,
-
опрощаване на задълженията, за които е договорена промяна в поредността, но само ако е необходимо.
(80)
Въпреки успешното начало на преговорите с по-голямата част от лозарските предприятия и търговците, които се съгласяват задълженията към тях да бъдат опростени, в крайна сметка GfW претърпява неуспех поради съгласуваните действия на някои от лозарските предприятия и търговци и техните адвокати. Те не желаели да опростят задълженията към тях поради по-благоприятното си положение по отношение на гаранциите в резултат на запазеното си право на собственост до погасяване на вземането, при препродажба с прехвърляне на вземането за цената, както и запазеното си право на собственост до погасяване на всички вземания, и подали жалби. Тези жалби са разгледани от съда, откъдето са предложени споразумения за уреждане на задълженията. Според споразуменията GfW трябвало да плати 70 % от оставащите задължения, 30 % трябвало да бъдат опростени. Съдът решил също така, че GfW ще трябва да поеме 80 % от съдебните такси. Подобни споразумения за уреждане на задължения били предложени и от други съдилища. Предвид това за GfW повече не било възможно да очаква, че лозарските предприятия и търговците ще се съгласят да опростят 90 % от оставащите задължения към тях. Освен това няколко лозарски предприятия и търговци тогава декларират, че ще изискат 100 % изплащане на оставащите 20 %. Фактът, че 1 700 от 2 700 лозарски предприятия и търговци вече били заявили, че биха опростили част от задълженията към тях, вече няма значение, тъй като § 305a от германския закон за несъстоятелността гласи, че извънсъдебното споразумение за избягване на производство по несъстоятелност се счита за неуспешно, когато дори един единствен кредитор реши да пристъпи към принудително изпълнение след започването на преговори за извънсъдебно уреждане на спора.
(81)
По тази причина на 21 февруари 2001 г. WAK се съгласява с GfW да покрие дефицита от 2000 г. като опрости 5 005 441,60 EUR от задълженията към него, като не се начислява лихва върху оставащия дълг за периода 1 януари 2001-31 декември 2001 г. и като бъдат изцяло уредени задълженията към лозарските предприятия и търговците. Така е гарантирано обезпечението на задълженията, за които не е договорена промяна на поредността. Дефицитът на GfW е отстранен, производството по несъстоятелност е избягнато и GfW е можело да продължи да функционира.
(82)
Германия твърди, че и промяната на поредността на вземанията, и опрощаването на задълженията отговарят на критерия за частния кредитор. В подкрепа на това твърдение Германия се позовава на съответната съдебна практика.
(83)
Опрощаване на част от задълженията може да е необходимо, за да се увеличи действително възстановената сума (11). Един частен кредитор би действал по такъв начин, че да сведе своите загуби до минимум. Ако дадено задължение не е било гарантирано в достатъчна степен, споразумението за отлагане на погасяването би увеличило шансовете за погасяване без загуби, тъй като длъжникът ще има възможност да преодолее кризата и да подобри положението си (12). В решението си по делото HAMSA Първоинстанционният съд отхвърля дотогавашната практика на Комисията да изисква равен дял опрощаване на задълженията за частни и публични кредитори по отношение на дела им от дълга. Вместо това съдът установява, че критерият за частния кредитор може да се прилага така също, когато опрощаването е асиметрично при различните кредитори. Първоинстанционният съд подчертава, че решаващ е статутът на кредитора като притежател на обезпечено, привилегировано или обикновено вземане, т.е. редът на гаранциите на различните кредитори. Първоинстанционният съд установява, че публичен кредитор действа като частен кредитор, когато решава да опрости част от задълженията към него на база на задълбочена и мотивирана оценка на това колко би могъл да възстанови, на база на риска от ликвидация и също на шанса фирмата да възстанови своята жизнеспособност (13). Последно Германия се позовава на решението на Комисията по делото Huta Cynku, в което Комисията реши, че не съществува предимство и, следователно, държавна помощ, когато преструктурирането би довело да по-големи постъпления от ликвидацията (14).
(84)
На тази база Германия твърди, че с оглед на положението на WAK на основен кредитор и на по-задния ред на неговите гаранции в сравнение с лозарските предприятия и търговците, както съгласието за промяна на поредността на вземанията в полза на другите кредитори, така и опрощаването на задълженията е било в съответствие с критерия за частния кредитор и не представлява държавна помощ. В случай на производство по несъстоятелност WAK би изгубил най-малко същата, а най-вероятно значително по-голяма сума от оставащото към него задължение.
(85)
WAK би могъл да има пълни гарантирани права върху оставащите запаси и би могъл да обезпечи по-голямо погасяване на оставащите задължения към него от погасяването в случай на несъстоятелност само ако избегне несъстоятелността на GfW и уреди оставащите задължения към лозарските предприятия и търговци.
(86)
От гледна точка на положението преди операцията, поведението на WAK според Германия е било правилно, особено предвид факта, че е успял да си осигури по-голямо погасяване, като е преобразувал по-задния ред на своето обезпечение в гаранция от първи ред и е избегнал предстоящата несъстоятелност на GfW. Според Германия в такава ситуация всяка частна банка би действала по същия начин.
(87)
Според германските органи резултатът от предварителната оценка на финансовите отчети на GfW би бил, че чрез запазването на GfW, WAK би могъл да получи погасяване на задължения в размер на 5 112 918,81 милиона EUR. От друга страна, ако GfW е започнало процедура по несъстоятелност, WAK би могъл единствено да получи погасяване на задължения в размер най-много на 2,4 милиона EUR. Това означава разлика от най-малко 2,7 милиона EUR.
(88)
Това се потвърждава от доклад от 3 февруари 2003 г., изготвен от независим одитор (15), поръчан от WAK и представен от германските органи. В доклада се стига до заключението, че е обосновано от икономическа гледна точка WAK да се съгласи с промяна на поредността на своите вземания в полза на другите кредитори, да опрости част от тези задължения в горепосочения размер и да опрости бъдещи плащания на лихви. Представените от Германия причини за тези заключения са както следва:
-
Ако WAK не беше променил поредността в полза на другите кредитори и опростил задълженията към него и лихвените плащания, GfW е трябвало да подаде заявление за обявяване в несъстоятелност и би било ликвидирано. Задълженията към WAK би трябвало да бъдат покрити от продажбата на запасите на GfW.
-
Ако дружеството е било ликвидирано, стойността на запасите на GfW би спаднала. Действителните постъпления от продажбата на запасите би била само около 50 % - 70 % от балансовата стойност. Следователно, при отчитане на гарантираните права, постъпленията биха възлезли на сума между 1,84 милиона EUR и 2,4 милиона EUR.
-
Производството по несъстоятелност е скъпоструващо.
-
Германският закон за несъстоятелността („InsO“) предвижда право на отделяне на продукти със запазено право на собственост от масата на несъстоятелността; изборът между изпълнението на договора и отделянето на активи обаче се определя от синдика (параграф 103 от InsO). Отделянето на активи е възможно само ако синдикът откаже да изпълни договор като в този случай кредиторът може да се оттегли от договора и да поиска отделяне на активите, а има право и на обезщетение за неизпълнението на договора. Авансовите плащания могат да бъдат приспаднати. В замяна на това GfW може да поиска възстановяване на вече извършените плащания, които могат да бъдат прихванати от обезщетението за неизпълнение на договора.
-
Обратно, след като WAK се съгласи да промени поредността на част от задълженията към него, от юридическа гледна точка е възможно GfW да избегне производството по несъстоятелност и, след като опрости част от задълженията и лихвените плащания, неуредените задължения към WAK да са в размер на 5,15 милиона EUR, които може да се очаква, че ще бъдат възстановени в резултат на факта, че GfW ще продължи да функционира.
-
Отбелязва се също така, че ако е било открито производство по несъстоятелност, погасяването по заема от 1 440 476,92 EUR, направено от GfW към WAK през периода 1 ноември - 31 декември 2000 г. би било оспорено от GfW съгласно правилата за несъстоятелност. Това би довело до задължаването на WAK да погаси тези средства.
(89)
Германия подчертава, че предварителната оценка показва, че вариантът с промяна на поредността на вземанията в полза на другите кредитори и опрощаване е по-обоснован от икономическа гледна точка, тъй като получената сума чрез избягване на несъстоятелността на GfW е 4 670 517,65 EUR, т.е. по-голяма от максимума от 2,4 милиона EUR, който би могъл да бъде обезпечен при производството по несъстоятелност.
(90)
Германия стига до заключението, че тъй като промяната на поредността на вземанията и опрощаването на задълженията са били извършени в съответствие с критерия за частния кредитор, не е имало помощ за лозарските предприятия и търговците към момента на промяната на поредността и опрощаването на задълженията от страна на WAK.
VI. ОЦЕНЯВАНЕ НА ПОМОЩТА
VI.1. Обща организация на пазара
(91)
До влизането в сила на Регламент (ЕО) № 479/2008 на Съвета от 29 април 2008 г. относно общата организация на пазара на вино (16) лозарството и винарството са уреждани с Регламент (ЕО) № 1493/1999. Член 71 от Регламент (ЕО) № 1493/1999 гласи, че членове 87, 88 и 89 от Договора (сега членове 107, 108 и 109 от ДФЕС) се прилагат за производството и търговията с продуктите, обхванати от него. Преди 31 юли 2000 г. лозарството и винопреработването бяха уредени чрез Регламент (ЕИО) № 822/87. Член 76 от Регламент (ЕИО) № 822/87 гласи, че членове 92, 93 и 94 от Договора (сега членове 107, 108 и 109 от ДФЕС) се прилагат за производството и търговията с продуктите, посочени в член 1 от регламента. Следователно въпросните мерки следва да бъдат разгледани в светлината на правилата за държавни помощи.
VI.2. Наличие на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(92)
Според член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е забранена.
(93)
WAK е публичноправно дружество и се финансира отчасти със средства от федерална провинция Райнланд-Пфалц и отчасти от парафискални такси. Следователно мярката се финансира от ресурси на държава членка.
(94)
Помощта за дадено предприятие засяга търговията между държавите членки, когато въпросното предприятие функционира на пазар, отворен за търговия в рамките на Съюза (17). Търговията със земеделски продукти в рамките на Съюза е значителна. Следователно настоящата помощ може да засегне търговията между държавите членки (18).
(95)
Съдът е постановил, че за да се определи дали дадена държавна мярка представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, е необходимо също така да се установи дали предприятието получател извлича икономическо предимство, което не би получило при нормални пазарни условия (19), и/или дали мярката е дала възможност на предприятието да избегне поемането на разходи, които нормално би трябвало да заплати от своите собствени финансови ресурси (20). Това действително би било достатъчен признак за евентуално нарушение на конкуренцията (21).
VI.2.1. Наличие на помощ за Gesellschaft für Weinabsatz (GfW)
VI.2.1.а. Отпускането на заем от WAK
(96)
Заемът в размер на 15 302 696,25 EUR е отпуснат от WAK през есента на 1999 г. За срока на заема на GfW е начислена лихва в размер между 3,28 % и 5,25 %. Не е начислена премия за риск. Референтният процент за Германия през този период е между 5,23 % и 6,33 %.
(97)
Германия е съгласна със становището на Комисията, че отпускането на заема не е било по пазарни условия. Ако заемът е бил отпуснат при пазарни условия, би била начислена по-висока базова ставка и би била добавена премия за риск, като се има предвид ограничената гаранция, която обезпечението по заема предлага.
(98)
Може да се заключи, че отпуснатият заем на GfW съдържа елемент на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тъй като GfW е извлякло икономическо предимство, което не би получило при нормални пазарни условия. Елементът на помощ се изчислява като разликата между начислената лихва и референтната ставка плюс подходяща премия за риск.
(99)
Евентуално предаване на помощ на правоприемници
(100)
Според Германия GfW е ликвидирано и прекратено, считано от 1 юни 2005 г. Всички останали запаси от другите сфери на дейност са били продадени. Всички постъпления се използват за погасяване на задълженията към WAK. С купувача (частно лице) е договорено, че стойността на всички оставащи запаси съгласно инвентарния опис към 31 декември 2004 г. ще бъде прехвърлена на WAK в края на 2005 г. Стойността би била първоначалната покупна цена от 79 579,79 EUR. GfW е заличено от търговския регистър през 2006 г. и няма нито правоприемник, нито каквото и да било юридическо лице, от което да може да се възстанови помощта. Следователно, съгласно установената съдебна практика (22), според Германия каквото и да било възстановяване е невъзможно.
(101)
Тъй като останалите активи на GfW са разпродадени, лицето, което ги е закупило, не е имало възможност да се възползва от помощта, отпусната на GfW. Въпреки това, тъй като лицето е заплатило първоначалната покупна цена и пазарът е претърпял рязък спад през изминалите години, ясно е, че заплатената от купувача цена е била най-малко пазарната цена. Следователно Комисията стига до заключението, че на купувача на оставащите запаси на GfW не е прехвърлена помощ. В същото време GfW повече не съществува и следователно няма помощ за възстановяване.
VI.2.1.б. Промяната на поредността на вземанията и опрощаването на задължения от страна на WAK
(102)
Промяната на поредността на вземанията в полза на другите кредитори и опрощаването на задължения и на лихвени плащания са финансирани от собствени ресурси на WAK и съответен заем, изтеглен от WAK и следователно следва да се считат за финансирани с ресурси на държава членка.
(103)
С цел да се установи дали промяната на поредността на вземанията и опрощаването на задължения и лихвени плащания представлява държавна помощ за GfW по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, е необходимо да се установи дали GfW извлича икономическо предимство, което не би получило при нормални пазарни условия и/или дали мярката е дала възможност на GfW да избегне поемането на разходи, които нормално би трябвало да заплати от собствените си финансови ресурси. Тази преценка трябва да се направи на база на критерия за частния кредитор. Чрез него се преценява дали при същите пазарни условия един частен кредитор би действал или е действал по същия начин както публичния кредитор.
(104)
Според установената съдебна практика може да е необходимо опрощаване на част от задължението, за да може да се увеличи действително възстановената сума. Един частен кредитор би действал по такъв начин, че да сведе своите загуби до минимум (23). Ако дадено задължение не е било гарантирано в достатъчна степен, споразумението за отлагане на погасяването би увеличило шансовете за погасяване без загуби, тъй като длъжникът ще има възможност да преодолее кризата и да подобри положението си (24).
(105)
В решението си по делото HAMSA (25) Първоинстанционният съд отхвърля дотогавашната практика на Комисията да изисква равен дял опрощаване на задълженията за частни и публични кредитори по отношение на дела им от дълга. Вместо това съдът установява, че критерият за частния кредитор може да се прилага така също, когато опрощаването е асиметрично при различните кредитори. Параграфи 168 и 169 от решението гласят:
„(168)
Когато една фирма, изправена пред значително влошаване на нейното финансово състояние, предложи на своите кредитори споразумение или поредица от споразумения за уреждане на дълга с оглед подобряване на положението ѝ и избягване на ликвидация, всеки от кредиторите трябва да вземе решение с оглед на предложената му сума в рамките на споменатото споразумение, от една страна, и сумата, която очаква, че ще може да си възстанови след евентуалната ликвидация на фирмата, от друга страна. Върху избора му влияят множество фактори, включително дали задълженията към кредитора са обезпечени, привилегировани или обикновени, характера и степента на всяка гаранция, която може да притежава, преценката му за шансовете фирмата да възстанови своята жизнеспособност, както и сумата, която би получил в случай на ликвидация. Ако се окаже, например, че при ликвидация на фирмата стойността при реализация на активите ѝ би стигнала само за покриване на ипотеката и привилегированите задължения, обикновените задължения не биха имали стойност. В такъв случай приемането от един обикновен кредитор на анулиране на голяма част от задължението към него всъщност няма да бъде на загуба.
(169)
Следва, че ако няма информация за факторите, които определят съответните стойности на вариантите, предложени на кредиторите, фактът, че има явни разлики между дяловете, които различните кредитори са отписали, сам по себе си не обяснява причините, които са ги накарали да приемат предложеното опрощаване на дългове.“
(106)
Освен това по делото HAMSA (26) Първоинстанционният съд установи, че публичният кредитор действа като частен кредитор, когато решава да опрости част от задълженията към него на база подробна и мотивирана преценка на това колко би могъл да възстанови, какъв е рискът от ликвидация и какви са шансовете фирмата да възстанови своята жизнеспособност. Последно, в решението на Комисията по случая Huta Cynku (27) Комисията реши, че няма предимство - а оттам и държавна помощ - когато преструктурирането би осигурило по-големи постъпления, отколкото ликвидацията.
(107)
По отношение на цитираната по-горе съдебна практика, когато се преценява дали частният кредитор би действал или е действал по същия начин като WAK, е необходимо да се разгледат вариантите за WAK, когато е достигнато заключението, че GfW е изправено пред несъстоятелност, и какви биха били икономическите последици от тези варианти. Второ, необходимо е също така да се направи същата преценка за лозарските предприятия и търговците и после да се определи дали ситуацията, пред която е изправен WAK, може да бъде съпоставена и оценена на база на действията на лозарските предприятия и търговците.
(108)
След като е уведомен, че GfW е заплашено от несъстоятелност, WAK има два варианта. Той е могъл или да допусне откриването на производство по несъстоятелност, или да се опита да избегне това, като постигне споразумение с GfW, което да даде възможност на GfW да продължи да функционира. Въз основа на представената от Германия информация, подкрепена от изготвения от независим одитор доклад от 3 февруари 2003 г. (вж. съображение 88), според Германия икономическите последици от тези две решения са следните. Предварително, в случай на производство по несъстоятелност, WAK би могъл да очаква да си възстанови максимум 2,4 милиона EUR от задълженията към него. Ако WAK подпише споразумение с GfW, чрез което да опрости част от задълженията към него и по този начин да даде възможност на GfW да продължи на функционира, WAK предварително би могъл да очаква да възстанови около 5,1 милиона EUR от задълженията към него. Това означава разлика от 2,7 милиона EUR в полза на предоставянето на възможност на GfW да избегне производството по несъстоятелност. Дали лозарските предприятия и търговците са били склонни да направят същото, е имало съвсем слабо въздействие върху изчисленията на възстановяването, но не е могло да промени резултатите от съпоставянето на двата алтернативни варианта.
(109)
Прогнозата за сумата на възстановяването в случай на несъстоятелност в размер на 2,4 милиона EUR в доклада се базира на допускането на Германия, че задълженията към лозарските предприятия и търговците в размер на 4,4 милиона EUR би трябвало да бъдат уредени преди това към WAK. Въпреки това, според Европейската комисия, германският закон за несъстоятелността гласи, че само дългът към лозарските предприятия и търговците със запазване на правото на собственост до погасяване на всички вземания би трябвало да бъде уреден преди дълговете към WAK. Останалите дългове би трябвало да са от същия ред като дълга към WAK. Собствените изчисления на Европейската комисия показват обаче, че дори в случай, че дълговете към WAK и към лозарските предприятия и търговците са от един и същи ред, WAK би могъл да очаква да възстанови най-много 4,7 милиона EUR в случай на несъстоятелност (на база на максимално общо възстановяване от 6,8 милиона EUR в случай на несъстоятелност WAK и лозарските предприятия биха получили погасяване пропорционално на дълговете към тях - 10 милиона EUR и 4,4 милиона EUR съответно за WAK и за лозарските предприятия и търговците). Следователно може да се заключи, че предварително по-благоприятният вариант за WAK би бил да даде възможност на GfW да избегне несъстоятелността.
(110)
Изчислението при лозарските предприятия и търговците, от друга страна, е съвсем различно. Първо, те вече са получили 80 % от плащането за доставените от тях стоки. Второ, според предложението от GfW те биха получили само 10 % от все още дължимите им 20 %. Всъщност това означава, че те биха получили допълнително 2 % от договорената покупна цена, ако подпишат споразумението. Това, разбира се, е по-малко отколкото биха могли да очакват при производство по несъстоятелност, независимо от реда на техните гаранции (запазване на правото на собственост до погасяване на вземането, при препродажба с прехвърляне на вземането за цената, както и запазване на правото на собственост до погасяване на всички вземания). Те биха могли средно да очакват да получат 48 % от оставащите задължения към тях (2,1 милиона EUR от общо дължимите им 4,4 милиона EUR). Затова не е изненада, че някои от лозарските предприятия и търговци са отказали предложението на GfW. Трето, трябва да е било очевидно, че би било в интерес на WAK да опрости част от задълженията към него и да избегне несъстоятелността, дори лозарските предприятия и търговците да не направят това, което отново би дало възможност на лозарските предприятия и търговците да получат по-голям дял от оставащите задължения към тях от предложените 10 %. Четвърто, няколко от тях вече са били дали GfW на съд и той е отсъдил в тяхна полза, като е задължил GfW да уреди 80 % от оставащите задължения.
(111)
Може да се заключи, че въпреки факта, че лозарските предприятия, търговците и WAK всички са кредитори на GfW, вариантите и резултатите от тези варианти за WAK и за лозарските предприятия и търговците са били толкова различни, че въобще не са съпоставими. Фактът, че лозарските предприятия и търговците са избрали да не опростят задълженията към тях не трябва да се разглежда като отрицателен, когато се анализира дали WAK е действал в съответствие с критерия за частния кредитор.
(112)
Като прецени един спрямо друг различните варианти за WAK, Комисията стигна до заключението, че частичното съгласие за промяна на поредността на вземанията и за опрощаване на задълженията от 4 декември 2000 г. и 21 февруари 2001 г. в общ размер на 5 005 441,60 EUR и опрощаването на лихвени плащания, считано от 31 декември 2000 г. е било най-благоприятният вариант за WAK и, следователно, отговаря на критерия за частния кредитор. Промяната на поредността на вземанията в полза на другите кредитори и опрощаването на задълженията означават отсрочване на дълга, което е по-изгодно за кредитора в сравнение с ликвидацията. В съответствие с установената съдебна практика (28) публичният кредитор трябва да намери баланса между предимствата, свързани с получаването на предложената сума по плана за преструктуриране и сумата, която би могъл да възстанови чрез ликвидацията на фирмата. Следователно GfW не е получило никакво предимство, което не би получило при нормални пазарни условия и следователно на GfW не е отпусната държавна помощ в резултат на решението на WAK да промени поредността на вземанията си и опрости част от задълженията към него.
(113)
При откриването на процедурите са изразени съмнения дали WAK е ограничил промяната на поредността на вземанията и опрощаването на задълженията до необходимия минимум. Според становището на Германия обаче WAK е опростил необходимия дял от задълженията към него, за да се покрие дефицита на GfW за 2000 г., което е било необходимо според германския закон за несъстоятелността (вж. съображение 25), за да се избегне производство по несъстоятелност и да се даде възможност на GfW да продължи да функционира. В първия договор (подписан на 4 декември 2000 г.) между GfW и WAK, за да избегне несъстоятелността на GfW, WAK се договаря с GfW да промени поредността на вземания в същия размер, какъвто е дефицита на GfW, след като лозарските предприятия и търговците се съгласят да опростят 90 % от оставащите задължения към тях и, ако е необходимо, да опрости сумата на задълженията, чиято поредност се е съгласил да промени (вж. съображения 79 и 80). Причината опрощаването да е в по-голям размер от първоначално очакваното е, че въпреки усилията на WAK и GfW да убедят лозарските предприятия и търговците да дадат своя принос като подпомогнат GfW да избегне несъстоятелността (вж. съображение 79 и 80 от становището на Германия), решението на лозарските предприятия и на търговците е да не опростят никаква част от задълженията към тях поради причините, посочени в съображение 110 по-горе. Както е посочено в съображение 108, решението на лозарските предприятия и на търговците да не опростят никаква част от оставащите задължения към тях е оказало само ограничено въздействие върху икономическата оценка на WAK и не е променило резултата от тази оценка: че от икономическа гледна точка за WAK е било по-изгодно да даде възможност на GfW да избегне производството по несъстоятелност.
(114)
По тази причина Комисията стигна до заключението, че частичното променяне на поредността на вземанията и опрощаване на задълженията от страна на WAK е било най-благоприятният вариант за WAK и, следователно, отговаря на принципа на частния кредитор и не следва да се счита за държавна помощ за GfW по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
VI.2.2. Наличие на помощ за лозарските предприятия и търговците
(115)
При откриването и последващото разширяване на официалната процедура по разследване бяха повдигнати въпроси относно евентуална помощ за лозарските предприятия и търговците. Първо, редът на гаранциите на лозарските предприятия и търговците, предоставени от GfW към момента на закупуване, изглежда относително преден и са изразени съмнения дали предоставеният ред на гаранциите действително е в съответствие с нормалната стопанска практика. Второ, по преценки платената цена за закупената гроздова мъст е била над пазарната цена. Трето, решението на лозарските предприятия и търговците да не опростят никакви задължения към тях, когато GfW е изправено пред несъстоятелност, е поставено под съмнение заедно с решението на WAK да промени поредността на и след това да опрости част от задълженията към него, макар че лозарските предприятия и търговците са решили да не опростят 90 % от оставащите задължения към тях (20 % от стойността на запасите).
VI.2.2.а. Ред на предоставената гаранция към момента на закупуване на гроздовата мъст
(116)
В становището си Германия е предоставила уверения, че запазването на правото на собственост до погасяване на вземането, при препродажба с прехвърляне на вземането за цената, както и запазване на правото на собственост до погасяване на всички вземания, предоставено на различните лозарски предприятия и търговци във връзка със закупуването на мъст, всъщност е било в съответствие с нормалната стопанска практика. Това означава, че, макар че е предоставило на лозарските предприятия и на търговците гаранция от относително преден ред, особено на тези със запазване на правото на собственост до погасяване на всички вземания, това е било в съответствие с нормалната стопанска практика и не е било по-различно отколкото ако са сключили сделка с частен купувач.
(117)
Комисията се позовава на препоръките (29), представени от Федерацията на германските винарни и търговци на дребно на вино от Трир, Федерацията на германските търговци на вино от Майнц и Германската асоциация на лозарите от Бон (Der Bundesverband der Deutschen Weinkellereien und des Weinfachhandels e.V., Trier, der Bundesverband der Deutschen Weinkommissionäre e.V., Mainz und der Deutsche Weinbauverband e.V., Bonn) на федералната служба за защита на конкуренцията в съответствие с § 22 ал. 3 т. 2 от Закона срещу ограничаването на конкуренцията (30). Първата версия на препоръките е внесена през 1990 г., а настоящата версия - през 2005 г. Според тези препоръки е ясно, че в случаи, в които в момента на прехвърляне на стоката не е платена цялата покупна цена, продавачът следва да запази правото си на собственост до заплащането на цялата цена. Редът на гаранциите, предоставени на лозарските предприятия и търговците в разглеждания случай предоставя различни степени на сигурност. Само тези със запазено право на собственост до погасяване на всички вземания са имали пълна гаранция за плащане. Това означава, че редът на гаранцията за лозарските предприятия и търговците като цяло не е бил толкова преден, както гласят горепосочените препоръки. Следователно Комисията приема, по отношение на препоръките и действително предоставения ред на гаранциите, уверенията на Германия, че е нормална стопанска практика да се предоставя такъв ред на гаранциите, какъвто е предоставен на лозарските предприятия и на търговците в този случай, както и че предоставеният ред на гаранциите не е бил по-преден отколкото при нормален договор между двама частни контрагенти и, следователно, не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
V.I.2.2.б. Заплатената цена за закупената мъст към момента на закупуването ѝ
(118)
При откриването на процедурите е определено, че заплатената от GfW цена за закупената мъст е над пазарната цена. Използваната пазарна цена за трапезно вино е била 0,26 EUR на литър, като тази цена е посочена като референтна. В становището си Германия е предоставила подробна информация относно стопанската стратегия на GfW, която показва, че пазарът на обикновено трапезно вино не е съответният пазар и че стратегията на GfW е имала три цели. Първо, да закупи гроздова мъст за трапезно вино, с която да участва в програмата на ЕС за дестилация (40 % от запасите). Второ, да закупи висококачествена мъст с намерението да я продаде на пазара на висококачествено базово вино за производството на пенливо вино (60 % от запасите). Трето, да участва в програмата на ЕС за съхранение с 20 % от запасите преди да бъдат продадени за производството на пенливо вино. Когато прави анализ дали два продукта принадлежат към един и същ пазар, Комисията използва Известие на Комисията относно определянето на съответния пазар по смисъла на общностното право в областта на конкуренцията (31). Според точка 7 от известието „съответният продуктов пазар обхваща всички продукти и/или услуги, които се считат за взаимозаменяеми или заместващи от потребителя поради характеристиките на продуктите, техните цени и целта на тяхната определена употреба.“
(119)
Пазарът на гроздовата мъст, която е била закупена с цел възползване от програмата на ЕС за дестилация, разбира се, е пазарът на обикновено трапезно вино. Съответната цена обаче трябва да бъде цената, която е платена за виното, изпратено за дестилация.
(120)
Както всички традиционни интервенционни мерки на селскостопанските пазари, основната цел на превантивната дестилация на вино в съответствие с член 38 от Регламент (ЕИО) № 822/87 е да ликвидира прекомерното предлагане на пазара на вино и следователно цената на тази доброволна дестилация е трябвало да бъде достатъчно висока, за да стимулира производителите да изпращат вино за дестилация. Действителната годишна цена на мярката за дестилация е била определена от Съвета на 65 % от т. нар. ориентировъчна цена.
(121)
Самата ориентировъчна цена е определяна от Съвета веднъж годишно, като изрично е фиксирана в такъв размер, че да подпомага пазара. По тази причина очевидно е трябвало да бъде определена на достатъчно високо равнище. Регламент (ЕО) № 1676/1999 на Съвета от 19 юли 1999 г. за определяне на ориентировъчната цена за вино за 1999/2000 винарска година (32) определя ориентировъчните цени за различните категории вино. Цената за категория AII (бяло трапезно вино от лозови сортове от типа на Sylvaner или Müller-Thurgau) е определена на 82,81 EUR на хектолитър, а за категория AIII (бяло трапезно вино от лозови сортове от типа на Riesling) - на 94,57 EUR на хектолитър. Според приложение III към Регламент (ЕО) № 1681/1999 на Комисията от 26 юли 1999 г. за определяне на изкупните цени, помощите и някои други суми, приложими за 1999/2000 винарска година към интервенционните мерки в сектора на виното (33), точната сума, заплащана за дестилация, е зависела от алкохолния градус на предоставеното вино, защото цената за превантивна дестилация (65 % от ориентировъчната цена) през тази година е изчислявана от Комисията не на база хектолитър, а на база алкохолен градус на хектолитър.
(122)
Основната роля на Комисията по отношение на дестилацията на вино е да прецени действителната пазарна ситуация и в съответствие с това да фиксира количествата, допускани всяка година за превантивна дестилация във всяка държава членка. Регламент (ЕО) № 2367/1999 на Комисията от 5 ноември 1999 г. за въвеждане на превантивна дестилация, както е предвидено в член 38 от Регламент (ЕИО) № 822/87 на Съвета за 1999/2000 винарска година (34), определя 148 000 хектолитра за германския пазар за 1999/2000 винарска година. Регламент (ЕО) № 546/2000 на Комисията от 14 март 2000 г. (35) за изменение на Регламент (ЕО) № 2367/1999 увеличава количеството на 468 000 хектолитра. Регламент (ЕО) № 2367/1999 ограничава количеството вино, изпращано за дестилация, на 40 % от производството. Според записите на Комисията германските производители са дестилирали около 400 000 хектолитра по тази схема.
(123)
Според Германия цената, заплащана за изпращаното за дестилация вино, е била 0,50-0,55 EUR на литър. Въз основа на горепосочения метод за изчисление Комисията счита, че посочената от Германия цена е реалистична.
(124)
Комисията стига до заключението, че поради пазарната интервенция на ЕС по отношение на значителна част от виното са били създадени два отделни пазара. Първият, на който референтната цена е била цената, заплащана за изпращаното за дестилация вино - в този случай 0,50-0,55 EUR на литър - и вторият, на който референтната цена е пазарната. Следователно цената от 0,26 EUR на литър, посочена в решението за откриване на процедурата, не може да се разглежда като съответна референтна цена за гроздовата мъст, която е закупена, за да бъде изпратена за дестилация.
(125)
С цел да се определи съответният пазар за гроздовата мъст, закупена за преработване в базово вино за производството на пенливо вино, е необходимо първо да се прецени дали съществуват отделни пазари за вино и дали закупената от GfW мъст се числи към пазара на трапезно вино или не. Ще трябва също така да се определи дали виното с по-високо качество би могло да достигне по-високи цени. В своите статистически данни Комисията винаги се позовава на различни цени, в зависимост от качеството на виното. Според щатните експерти по виното на Комисията цената на виното не е една и съща за всяка партида и наличните статистически данни за виното дават само средни цени за различните качества вино. Действителната цена се влияе от няколко елемента. Основните елементи са качеството, отлежаването, репутацията, търсенето и алкохолният градус/градуси по Oechsle. Градусът по Oechsle указва зрелостта и количеството захар в гроздето. Той е важен, тъй като определя крайния естествен алкохолен градус на дадено вино. Според Deutsches Weininstitut (Германския институт по виното) производството на пенливо вино изисква висок градус на алкохолно съдържание в базовото вино (36).
(126)
Това подкрепя твърденията на Германия, че градусът по Oechsle в гроздовата мъст трябва да е по-висок, когато крайният продукт ще бъде пенливо вино, отколкото ако това ще е трапезно вино, както и че трябва да се плаща премия за мъст с по-висок градус по Oechsle. Следователно Комисията приема аргументите на Германия, че съществуват отделни пазари и че цената действително е трябвало да бъде по-висока за гроздовата мъст, която ще се използва за производството на пенливо вино, отколкото за мъст, използвана за производството на трапезно вино. В резултат на това Комисията приема също така, че заплатената от GfW цена към момента на покупката не може да се съпоставя с цената за трапезно вино - 0,26 EUR на литър - което е направено в решението за откриване на процедурата.
(127)
Освен това Германия предоставя информация по отношение на цената, която може да бъде достигната на съответния пазар - пазара на висококачествена мъст, която се използва за производството на пенливо вино. Според тази информация на пазара на базово вино за производство на пенливо вино основната цена, заплащана за един литър мъст с 60 градуса по Oechsle, е била 0,312 EUR на литър. За всеки допълнителен градус по Oechsle (до максимум 80 градуса по Oechsle) са заплащани по 0,005 EUR на литър. В съответствие с този принцип лозарските предприятия и търговците са получили заплащане за тяхната висококачествена гроздова мъст - 60 % от закупената мъст. Също така, според предоставените от Германия статистически данни на Германската асоциация на лозарите (Deutscher Weinbauverband) за вноса през периода 1998-2001 г., пазарната цена на внесеното наливно бяло вино, което поради високото си качество е подходящо за производството на пенливо вино, е била 0,38 EUR на литър.
(128)
Комисията е склонна да приеме аргументите на Германия за съответна пазарна цена от около 0,38 EUR на литър, като се базира на информацията, предоставена от щатните ѝ експерти по виното във връзка с методиката за определяне на цената на виното, горепосочената информация от Deutsches Weininstitut и изчислението на печалбата в бизнес плана на GfW.
(129)
Бизнес планът на GfW, представен от Германия, показва, че към момента на закупуване на гроздовата мъст GfW е очаквало, че ще може да изпрати 40 % от запасите за превантивна дестилация при цена от 0,50 EUR - 0,55 EUR на литър, да продаде 60 % от запасите на цена от 0,375 EUR на литър, по отношение на 20 % от запаса те са очаквали да получат допълнителна субсидия от ЕС за съхранение на вино по 0,06 EUR на литър преди да ги продадат след година на цена 0,375 EUR на литър. Като цяло те са очаквали да продадат запаса на средна цена от 0,44 EUR до 0,46 EUR и да реализират печалба между 0,06 EUR и 0,09 EUR на литър. Това би означавало обща печалба между 2,64 милиона EUR и 3,96 милиона EUR.
(130)
През 1999 г. GfW изпраща 40 % от запасите си за превантивна дестилация, за което получава цена от 0,50 EUR - 0,55 EUR на литър. Поради спада в цените на пазара на виното в края 1999 г., който не е очакван от GfW, предвид по-високите цени преди една година, GfW решава да не продава останалите си запаси през тази година, а да ги съхрани и да ги продаде през 2000 г. или, ако цените на пазара останат ниски, да се възползва за втори път от превантивната дестилация. Това решение е базирано на допускането, че превантивната дестилация ще бъде продължена. Новият Регламент (ЕО) № 1493/1999 относно общата организация на пазара на вино обаче отменя превантивната дестилация. Вместо нея той въвежда вариант за доброволна дестилация за снабдяване на пазара на алкохолни напитки. Нововъведената кризисна мярка за дестилация може да се използва само в изключителни случаи на смущения на пазара. Съображение 35 от Регламент (ЕО) № 1493/1999 изрично се позовава на премахването на системата на дестилация като изкуствен начин за реализация на свръхпродукцията. Новият регламент влиза в сила на 31 юли 2000 г.
(131)
За GfW това означава, че мерките за дестилация през 2000/2001 винарска година ще са значително по-неблагоприятни от тези през предходните години. В случай на дестилация за снабдяване на пазара на алкохолни напитки би могло да се достигне само около половината от предишната средна цена от 0,50 EUR - 0,55 EUR на литър.
(132)
Според Германия GfW не е можело да предвиди тази промяна, когато е решило да задържи виното на съхранение. От друга страна Комисията счита, че тази промяна всъщност е била предвидима. Новата обща организация на пазара на вино е създадена изрично с цел да се премахне системата на дестилация. Затова за GfW трябва да е било ясно към момента, в който то решава за втори път да пристъпи към дестилация, че мерките за дестилация през втората половина на 2000 г. и след това няма да осигурят каквото и да било облекчение по отношение на падащите цени на пазара на вино.
(133)
Въпреки това аргументите за това дали GfW е трябвало да знае за промяната в регламента не са от значение. Бизнес планът в момента на закупуването, на база на който трябва да се преценява поведението на GfW като частен инвеститор, включва само първата превантивна дестилация, която е осъществена и за която GfW получава 0,50 EUR - 0,55 EUR на литър. Той не включва втора превантивна дестилация и следователно очакваната печалба от такава дестилация не е част от общото изчисление на печалбата към момента на закупуването. Тя не е част от бизнес плана, и макар че няма съмнение, че решението на GfW за втора дестилация след спада на пазарната цена е лошо, то не може да се счита за държавна помощ за лозарските предприятия и търговците към момента на закупуването.
(134)
На база на горното Комисията стига до заключението, че GfW заплаща пазарната цена за гроздовата мъст, закупена през есента на 1999 г., и, че следователно на лозарските предприятия и търговците не е предоставена държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
VI.2.2.в. Към момента на промяна на поредността на вземанията и на опрощаване на задълженията от страна на WAK
(135)
В съображение 114 се стига до заключението, че промяната на поредността на вземанията в полза на другите кредитори и опрощаването на задълженията от страна на WAK са направени изцяло с оглед на неговия интерес и в съответствие с критерия за частния кредитор, както и че на GfW не е отпусната държавна помощ. Фактът, че решението на WAK облагодетелства лозарските предприятия и търговците не е от значение, тъй като това не е било намерението, а по-скоро е последица от опита на WAK да увеличи до максимум възстановяването на собствените си средства.
(136)
Комисията заключва, че, като променя поредността на вземанията и опрощава задълженията към него, WAK не отпуска каквато и да било държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС на лозарските предприятия и на търговците.
VI.3. Класифициране на помощта като неправомерна помощ
(137)
Тъй като елементът на помощ, който се съдържа в заема, отпуснат от WAK на GfW, е предоставен и платен без предварително уведомяване на Комисията, той е неправомерен по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (37).
VI.4. Изключения, предвидени в член 107 от Договора по отношение на заема за GfW
(138)
Следователно трябва да се разгледа дали се прилага някое от изключенията на забраната за държавна помощ по член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(139)
От настояща гледна точка изключенията, предвидени в член 107, параграф 2 и параграф 3, букви а), б) и г), не са приложими, тъй като въпросната помощ не е нито:
-
помощ за насърчаване на икономическото развитие на региони, където жизненото равнище е необичайно ниско или където има високо равнище на безработица, нито
-
помощ за насърчаване изпълнението на важен проект от общоевропейски интерес или за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка, нито
-
помощите за насърчаване на културата и опазване на наследството, доколкото тези помощи не засягат условията на търговия и конкуренция в рамките на Съюза в степен, противоречаща на общия интерес.
(140)
Следователно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС е единственото изключение, което може евентуално да се прилага.
(141)
Към момента на отпускане на помощта, помощите за първичните производители се оценяват директно според член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС. Според тогавашната практика помощта за инвестиции, кредити, животновъдство, организации на производители, реклама и насърчаване, обезщетения за щети вследствие на заболявания, застрахователни премии и техническа помощ би могла да се счита за съвместима с вътрешния пазар, ако са изпълнени определени условия. Нито една от споменатите форми на съвместима помощ обаче не може да се използва за определяне на въпросната помощ като изключение.
(142)
Освен това, от загриженост да не пропусне нито един аспект, Комисията разгледа дали във въпросния случай биха могли да се приложат насоките за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение. Първото условие, което следва да бъде изпълнено от предприятието, за да може да се възползва от помощта за оздравяване и преструктуриране, е да се счита за предприятие в затруднение по смисъла на насоките за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (38). От информацията, с която разполага Комисията, не е видно, че предприятието е било в затруднение по смисъла на горепосочените насоки при отпускането на помощта. Едва година по-късно, поради рязък спад на пазара GfW се оказва в затруднение.
(143)
Във всеки случай Комисията би искала да отбележи, че от съответната държава членка зависи да изпълни задължението си за сътрудничество с Комисията, като предостави всички изисквани елементи, за да може Комисията да провери дали са изпълнени всички условия за дерогацията, от която желае да се възползва (39). Във въпросния случай Германия не е предоставила достатъчно информация, за да даде на Комисията възможност да оцени данните предвид тези насоки, нито германските органи са представили достатъчна документация, за да дадат на Комисията възможност да оцени помощта с оглед на другите форми на съвместима помощ, посочени в параграф 126, въпреки предоставената от Комисията информация в параграф 44 от решението за откриване на процедура по разследване.
(144)
Когато съвместимостта на мерките за помощ се преценява директно съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, това трябва да се прави рестриктивно. Трябва ясно да се покаже, че положителните въздействия от мярката за помощ са повече от вредите, които мярката може да има върху конкуренцията и правилното функциониране на вътрешния пазар. Счита се, че едностранните мерки за държавна помощ, които са предназначени единствено за подобряване на финансовото положение на производителите, но по никакъв начин не допринасят за развитието на сектора, не отговарят на тези критерии и, следователно, представляват оперативна помощ, която не е съвместима с вътрешния пазар.
(145)
Поради горепосочените причини отпуснатата на GfW помощ като елемент от заема не отговаря на нито едно от възможните изключения съгласно член 107, параграф 3. Следователно тя представлява помощ, която не е съвместима с вътрешния пазар.
(146)
Не са приложими никакви други изключения съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС.
VII. ЗАКЛЮЧЕНИЯ
(147)
Поради горепосочените причини Комисията счита, че отпуснатият на GfW заем не може да се счита за съвместим с вътрешния пазар. Комисията счита също така, че Германия е приложила мярката неправомерно.
(148)
Поради горепосочените причини Комисията счита, че последващата промяна на поредността на вземанията и опрощаването на задълженията и на бъдещите лихвени плащания не представляват държавна помощ нито в полза на GfW, нито в полза на лозарските предприятия и на търговците.
(149)
Поради горепосочените причини Комисията счита, че покупката на гроздова мъст е извършена по пазарни цени и в съответствие с обичайната стопанска практика и следователно не представлява държавна помощ за лозарските предприятия и за търговците.
(150)
Естествена последица от констатирането на неправомерно отпусната държавна помощ, определена за несъвместима с вътрешния пазар, е тя да бъде възстановена, за да може, доколкото е възможно, да се възстанови конкурентното положение, съществувало преди отпускането на помощта.
(151)
Тъй като не съществува правоприемник на GfW, в съответствие с установената съдебна практика (40) възстановяване не е възможно,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ в размер на разликата между начисления лихвен процент върху заема за GfW и пазарния лихвен процент плюс премията за риск, която е следвало да бъде начислена по заема, неправомерно предоставен от Германия, в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз, в полза на Gesellschaft für Weinabsatz Pfalz GmbH, е несъвместима с вътрешния пазар.
Член 2
Промяната на поредността на вземания и опрощаването на задължения от страна на WAK не представляват помощ за GfW или за лозарските предприятия и търговците по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 3
Закупуването на гроздова мъст през 1999 г. от GfW не представлява помощ за лозарските предприятия и за търговците по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 4
Не е необходимо Германия да възстановява помощта, посочена в член 1, от получателя, тъй като получателят е несъстоятелен и е прекратен и заличен от търговския регистър и няма правоприемник.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Федерална република Германия.
Съставено в Брюксел на 29 юни 2011 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tad-29 ta’ Ġunju 2011
dwar l-Għajnuna mill-istat Nru SA.14554 (C 7/04) Implimentata mill-Ġermanja għall-Gesellschaft für Weinabsatz (Kumpanija Kummerċjali tal-Inbid)
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 4426)
(il-verżjoni Ġermaniża biss hija awtentika)
(2012/268/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) (1) tiegħu,
Wara li sejħet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjoni msemmija hawn fuq (2),
Billi:
I. PROĊEDURA
(1)
Wara ilment riċevut fl-10 ta’ Mejju 2001, il-Kummissjoni bagħtet talba bil-miktub lir-Repubblika Federali tal-Ġermanja fid-9 ta’ Novembru 2001. Il-miżura ġiet notifikata permezz ta’ ittra tal-5 ta’ Marzu 2002, li waslet fit-8 ta’ Marzu 2002, bi tweġiba għal din il-mistoqsija tal-Kummissjoni. Peress li dak iż-żmien il-miżura kienet diġà ġiet implimentata, ġiet elenkata fost l-iskemi ta’ għajnuna mhux notifikati (Għajnuna Nru NN 159/02).
(2)
Il-Ġermanja bagħtet informazzjoni addizzjonali permezz ta’ ittra datata l-20 ta’ Novembru 2002, li waslet fil-25 ta’ Novembru 2002, permezz ta’ ittra datata t-28 ta’ April 2003, li waslet fit-2 ta’ Mejju 2003, permezz ta’ ittra datata s-27 ta’ Mejju 2003, li waslet fit-28 ta’ Mejju 2003, u permezz ta’ fax datata t-2 ta’ Ottubru 2003.
(3)
Permezz ta’ ittra datata d-19 ta’ Frar 2004, SG-Greffe (2004) D/200645, il-Kummissjoni infurmat lill-Ġermanja li kienet iddeċidiet li tibda l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea fir-rigward tal-għajnuna.
(4)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tibda l-proċedura ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati sabiex jissottomettu l-kummenti tagħhom dwar l-għajnuna.
(5)
Il-Kummissjoni ma rċeviet l-ebda kummenti mill-partijiet interessati (4).
(6)
Il-Ġermanja ssottomettiet kummenti lill-Kummissjoni permezz ta’ ittra tat-18 ta’ Marzu 2004, irreġistrata bħala li waslet fit-23 ta’ Marzu 2004. Kummenti oħra ġew sottomessi permezz ta’ ittra tal-10 ta’ Jannar 2006, irreġistrata fl-10 ta’ Jannar 2006, u permezz ta’ ittra tat-13 ta’ Lulju 2007, irreġistrata fis-16 ta’ Lulju 2007.
(7)
Permezz ta’ ittra datata l-21 ta’ Ottubru 2008, SG-Greffe (2008) D/206430, il-Kummissjoni infurmat lill-Ġermanja li kienet iddeċidiet li testendi l-proċedura li kienet inbdiet taħt l-Artikolu 108(2) tat-TFUE fir-rigward tal-għajnuna.
(8)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li testendi l-proċedura ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (5). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom dwar l-għajnuna.
(9)
Il-Kummissjoni ma rċeviet l-ebda kummenti minn partijiet interessati.
(10)
Il-Ġermanja ssottomettiet (wara talba għal estensjoni għal dewmien tas-17 ta’ Novembru 2008, aċċettata mill-Kummissjoni fil-21 ta’ Novembru 2008) kummenti lill-Kummissjoni permezz ta’ ittra tat-23 ta’ Diċembru 2008, irreġistrata fil-5 ta’ Jannar 2009.
II. DESKRIZZJONI DETTALJATA TAL-GĦAJNUNA
II.1. Titolu tal-miżura
(11)
Kredit an die Gesellschaft für Weinabsatz mit nachfolgendem Forderungsverzicht [self lill-Gesellschaft für Weinabsatz (kumpanija kummerċjali tal-inbid) u r-rinunzja sussegwenti ta’ pretensjonijiet]
II.2. Bażi legali
(12)
Il-miżura ġiet implimentata abbażi ta’ ftehim kuntrattwali bejn il-Wiederaufbaukasse der rheinland-pfälzischen Weinbaugebiete (fond ta’ rikostruzzjoni għaż-żoni ta’ vitikultura ta’ Rhineland-Palatinate, il-WAK) u l-Gesellschaft für Weinabsatz Pfalz GmbH (kumpanija kummerċjali tal-inbid tal-Palatinate, il-GfW).
II.3. Objettiv
(13)
L-objettiv kien li l-GfW tingħata self biex tixtri l-most minn impriżi u minn negozjanti tal-vitikultura. L-assi assigurati ġew miftiehma bħala kollateral. Dawn l-assi kienu suġġetti wkoll għal gradi differenti ta’ ritenzjoni ta’ titolu (Eigentumsvorbehalt) mill-impriżi u min-negozjanti tal-vitikultura (Weinbaugetriebe und Kommissionäre) fil-forma ta’ retenzjoni ta’ titlu sempliċi, estiż jew prolungat. Ir-rinunzja ta’ pretensjonijiet seħħet meta l-GfW ġiet f’diffikultà finanzjarja minħabba tnaqqis qawwi fil-prezzijiet tas-suq.
II.4. Korp pubbliku
(14)
Il-WAK huwa korporazzjoni tal-liġi pubblika tal-istat federali ta’ Rhineland-Palatinate rreġistrata f’Mainz. Topera fis-settur tal-vitikultura b’mod simili bħal bank. Il-kummerċ abitwali tal-WAK huwa l-għoti ta’ self għal tqassim mill-ġdid tal-art. (Flurbereinigung). Il-WAK huwa ffinanzjat minn kontribuzzjonijiet, tariffi, self u għotjiet (l-Artikolu 8(1) tal-Weinbergsaufbaugesetz [l-att dwar l-iżvilupp tal-impriżi tal-vitikultura]).
II.5. Benefiċjarji
(15)
Il-benefiċjarja tal-miżura kienet il-GfW, li ngħatat self mill-WAK b’termini li ma kinux konformi mal-kundizzjonijiet tas-suq.
(16)
Il-GfW kienet kumpanija sussidjarja posseduta totalment mill-Bauern- und Winzerverband Rheinland-Pfalz Süd (assoċjazzjoni tal-impriżi tal-vitikultura u tal-bdiewa tan-Nofsinhar ta’ Rhineland-Palatinate). Twaqqfet fl-1984 bl-iskop li tikkumerċjalizza l-inbid u l-kummerċ tagħha kien il-produzzjoni u l-kummerċjalizzazzjoni tal-inbid spumanti, tal-meraq tal-għeneb, tal-jelly tal-għeneb, tal-ispirtu tal-għeneb u tal-brandi. Il-GfW ipprovdiet ukoll servizzi lill-impriżi tal-vitikultura b’rabta ma’ miżuri ta’ distillazzjoni (Destillationsmaßnahmen). Dawn il-miżuri ta’ distillazzjoni kienu jinvolvu l-miżuri koperti mill-organizzazzjoni tas-suq komuni (6) u distillazzjoni ffinanzjata mill-istat normalment imwettqa abbażi ta’ deċiżjonijiet tal-Kunsill (7). B’rabta ma’ dan il-GfW avżat lill-produtturi żgħar tal-inbid u organizzat it-trasport tal-inbid lejn id-distilleriji.
(17)
Benefiċjarji possibbli oħra huma l-impriżi u n-negozjanti tal-vitikultura li minnhom, b’riżultat tas-self, il-GfW tpoġġiet f’pożizzjoni li tixtri l-most u li ma rrinunzjaw għall-ebda pretensjoni tagħhom fuq il-GfW meta l-WAK iddeċieda li jagħmel dan fiż-żmien li l-GfW sabet ruħha f’diffikultà finanzjarja.
II.6. Sfond tal-għajnuna
(18)
Fl-1999, permezz ta’ self ta’ EUR 15 302 696,25 mill-WAK u r-riżorsi proprji, il-GfW xtrat 44 miljun litru ta’ most. 60 % ta’ dan il-most kellu minimu ta’ 60 grad ta’ Oechsle u medja ta’ 81 grad ta’ Oechsle. 40 % tal-most kien most ordinarju tal-inbid tal-mejda b’minimu ta’ 44 grad ta’ Oechsle li kien inxtara biex jittieħed vantaġġ mill-kundizzjonijiet benefiċċjali ta’ distillazzjoni preventiva. Il-most kollu li nxtara kien bi prezz medju ta’ EUR 0,38 għal kull litru. Ma nxtara l-ebda inbid lest. Ix-xiri sar abbażi ta’ ritenzjoni sempliċi, estiża jew fit-tul ta’ titolu (einfache, erweiterte, verlängerte Eigentumsvorbehalte) mill-impriżi u min-negozjanti tal-vitikultura. Fl-istess waqt dawn l-assi assigurati ġew miftiehma bħala kollateral għall-WAK.
(19)
Skont l-informazzjoni sottomessa mill-Ġermanja, il-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju tal-GfW kien li tieħu vantaġġ mill-opportunitajiet ta’ distillazzjoni skont ir-Regolament (EEC) No 822/87 għal 40 % tal-most u tipproċessa 60 % tal-most f’inbid mhux ipproċessat għall-produzzjoni ta’ inbid spumanti u tbiegħu lill-produtturi tal-inbid spumanti. Barra minn hekk, il-GfW kienet qiegħda tippjana li taħżen 20 % tal-inbid mhux ipproċessat għal minn disa’ xhur sa sena sabiex tieħu vantaġġ mis-sussidji tal-UE għall-ħażna tal-inbid skont ir-regolament (KEE) Nru 822/87, qabel ma jinbiegħ fis-suq għal inbid mhux ipproċessat għall-produzzjoni tal-inbid spumanti.
(20)
Fil-11 ta’ Novembru 1999 l-impriżi u n-negozjanti tal-vitikultura rċevew depożitu ta’ 80 % tal-prezz tax-xiri. Bħala medja tħallas depożitu ta’ EUR 0,31 għal kull litru.
(21)
Fl-1999, il-GfW bagħtet 40 % tal-ħażniet tagħha għad-distillazzjoni preventiva. Fid-dawl tal-waqgħa fil-prezzijiet tas-suq għall-inbid mhux ipproċessat, fl-aħħar tal-1999, il-GfW iddeċidiet li dik is-sena ma tbiegħ l-ebda inbid mhux ipproċessat iżda tistenna li s-suq jirkupra fis-sena 2000.
(22)
Fis-sena 2000, minħabba l-ħsad relattivament kbir u t-tnaqqis fil-bejgħ tal-inbid spumanti s-suq tal-inbid abjad saħansitra kompla jaqa’ aktar (f’xi każijiet il-prezzijiet medji waqgħu b’sa EUR 0,20). Ħafna mill-inbid fil-krietel li kien għadu maħżun kellu jintbagħat għal ċiklu ieħor ta’ distillazzjoni.
(23)
B’riżultat ta’ emenda fl-organizzazzjoni komuni tas-suq tal-inbid adottata fl-1999 u li daħlet fis-seħħ fl-1.8.2000, id-distillazzjoni preventiva skont ir-Regolament (KEE) Nru 822/87 ġiet sostitwita mid-distillazzjoni għall-provvista tas-suq tal-alkoħol għax-xorb skont ir-Regolament (KE) Nru 1493/1999. It-termini kienu konsiderevolment aktar sfavorevoli, u seta’ jinkiseb biss madwar nofs il-prezz preċedenti ta’ EUR 0,50-0,55 għal kull litru għad-distillazzjoni preventiva.
(24)
Wara t-tnaqqis qawwi fil-prezzijiet fis-sena 2000 kien impossibbli għall-GfW li tikseb il-profitti mistennija kemm fis-suq tal-inbid u kif ukoll fid-distillazzjoni biex tissupplixxi s-suq tal-alkoħol għax-xorb. B’riżultat ta’ dan, il-valur tal-istokks skont il-kotba tal-GfW kellu jitnaqqas b’mod sinifikanti u b’riżultat ta’ dan, l-obbligazzjonijiet tal-GfW qabżu l-assi tagħha.
(25)
Fid-dawl tal-problemi kummerċjali deskritti hawn fuq, tfasslet dikjarazzjoni temporanja tal-kontijiet għas-sena sal-31 ta’ Ottubru 2000 u ġiet eżaminata minn awditur. Fil-31 ta’ Ottubru 2000 l-obbligazzjonijiet tal-GfW (EUR 15 670 155) qabżu l-assi kurrenti tagħha (EUR 9 886 856) b’EUR 5 783 299 u l-GfW kellha l-obbligazzjonijiet kif espressi fit-tabella hawn taħt. Skont rapport imħejji minn Wirtschaftsprüfungsgesellschaft Falk & Co GmbH, il-GfW dalwaqt kienet ser tiffaċċja proċeduri ta’ insolvenza minħabba li l-obbligazzjonijiet tagħha kienu jeċċedu l-assi tagħha (Überschuldung) jekk ma kien sejjer isir xejn biex dan jiġi evitat.
(26)
Tabella 1
(EUR)
Obbligazzjonijiet lil
Ammont
WAK
10 150 959
Istituzzjonijiet finanzjarji
726 892
Fornituri
218 460
Impriżi u negozjanti tal-vitikultura
4 355 581
Oħrajn
218 263
Total
15 670 155
(27)
Skont § 19 tal-liġi Ġermaniża dwar l-insolvenza (Insolvenzordnung) meta l-obbligazzjonijiet jaqbżu l-assi ta’ kumpanija dan ikun raġuni biex jinfetħu proċeduri ta’ insolvenza. Minħabba dan, skont § 64 GmbHG a.F. i. V. m. § 19 InsO l-Bord eżekuttiv tal-GfW kien taħt l-obbligu, sabiex fi żmien tliet ġimgħat mid-dħul fl-istat li l-obbligazzjonijiet tagħha kienu qegħdin jaqbżu l-assi tagħha (Überschuldung) japplika għall-ftuħ tal-proċeduri ta’ insolvenza.
(28)
Bħala riżultat tal-insolvenza imminenti, il-GfW talbet lil uħud mill-kredituri (il-WAK, l-impriżi tal-vitikultura u madwar 130 negozjant involuti fix-xiri deskritt fil-premessa 18) biex jirrinunzjaw parti mill-pretensjonijiet pendenti tagħhom biex jippermettu lill-kumpanija li tkompli tinnegozja. Fil-każ tal-impriżi u tan-negozjanti tal-vitikultura, ir-rinunzja kellha tkopri 90 % tal-pretensjonijiet pendenti tagħhom, li jfisser li kienu sejrin jirċievu biss 2 % addizzjonali tal-prezz tax-xiri miftiehem. Id-defiċit pendenti kellu jiġi eliminat permezz tas-subordinazzjoni ta’ pretensjonijiet u r-rinunzja ta’ pretensjonijiet neċessarji mill-WAK.
(29)
Bħala l-kreditur prinċipali (ara t-tabella 1) b’pożizzjoni aktar dgħajfa ta’ sigurtà, il-WAK kellu interess konsiderevoli li jevita l-insolvenza imminenti. Għalhekk ipprova jikkonvinċi lill-impriżi u lin-negozjanti tal-vitikultura, sabiex jaqblu li jirrinunzjaw għal parti mill-pretensjonijiet tagħhom. Il-WAK iffirma wkoll ftehim bil-miktub mal-GfW, datat l-4 ta’ Diċembru 2000, fejn qabel li jissubordina parti mill-pretensjonijiet pendenti tiegħu - li tikkorrispondi għad-defiċit tal-GfW - favur il-kredituri l-oħra. L-ammont finali tas-subordinazzjoni tal-pretensjonijiet kellu jiġi speċifikat biss ladarba kienu ġew riċevuti d-dikjarazzjonijiet tar-rinunzja tal-pretensjonijiet tal-impriżi u tan-negozjanti tal-vitikultura, sabiex jiġi minimizzat l-ammont subordinat. Ġie miftiehem ukoll li l-WAK ikun jista’, jekk jiġi ppruvat meħtieġ fi stadju aktar tard biex jiġu evitati l-proċeduri ta’ insolvenza, jirrinunzja għall-istess ammont ta’ pretensjonijiet li kien issubordina.
(30)
1 700 mill-2 700 impriża u negozjanti tal-vitikultura ddikjaraw ir-rieda tagħhom li jirrinunzjaw għal 90 % tal-pretensjonijiet pendenti tagħhom, li jikkorrispondu għal madwar 60 % tal-pretensjonijiet pendenti tal-grupp kollu. Madankollu, l-impriżi u negozjanti tal-vitikultura li kien għad fadal jew speċifikament irrifjutaw l-offerta jew ma taw l-ebda tweġiba għat-talba. Kien ċar li xi wħud minnhom iddeċidew li ma jirrinunzjawx għall-pretensjonijiet tagħhom minħabba l-pożizzjoni ta’ sigurtà aktar b’saħħitha tagħhom - xi wħud kellhom ritenzjoni fit-tul ta’ titolu u kienu diġà rċevew depożitu ta’ 80 % tal-prezz miftiehem. Dan fisser li f’każ ta’ proċeduri ta’ insolvenza l-qligħ tagħhom kien sejjer ikun ogħla minn 2 % tal-prezz tax-xiri miftiehem li kien qiegħed jiġi offrut.
(31)
Barra minn hekk, għadd ta’ impriżi u negozjanti tal-vitikultura kienu ressqu ilmenti kontra l-GfW u dawn l-ilmenti kienu ġew ittrattati mill-qorti li pproponiet ftehim bonarju. Skont il-ftehim bonarju l-GfW kellha tħallas 70 % tal-pretensjonijiet pendenti u 30 % kellhom jiġu rrinunzjati. Il-qorti ddeċidiet ukoll li l-GfW kellha tħallas 80 % tal-ispejjeż tal-qorti. Qrati oħra kienu pproponew ftehim bonarju simili u b’kunsiderazzjoni ta’ dan, ma kienx għadu possibbli li l-GfW tistenna li l-impriżi u n-negozjanti tal-vitikultura l-oħra jaqblu mar-rinunzja ta’ 90 % tal-pretensjonijiet pendenti. Barra minn hekk, bosta impriżi u negozjanti tal-vitikultura issa ddikjaraw li kienu sejrin jitolbu 100 % tal-ħlas lura tal-20 %li kien għad fadal.
(32)
§ 305a tal-liġi Ġermaniża tal-insolvenza tiddikjara li rimedju barra mill-qorti (außergerichtliche Einigung) sabiex jiġi evitat il-ħlas ta’ djun ikun falla meta kreditur wieħed jiddeċiedi li jipproċedi bl-infurzar wara li jkunu bdew in-negozjati għal rimedju barra mill-qorti.
(33)
Għalhekk, kuntrarjament għall-intenzjoni oriġinali tagħha, il-GfW ma setgħetx tibqa’ titlob lill-impriżi u lin-negozjanti tal-vitikultura, sabiex jirrinunzjaw għal xi pretensjonijiet tagħhom. Minflok, il-GfW iffirmat ftehim mal-WAK datat il-21 ta’ Frar 2001 li jiddikjara li l-WAK qabel li jkopri kompletament l-iżbilanċ tal-GfW tas-sena 2000 billi jirrinunzja għal EUR 5 005 441,60 tal-pretensjonijiet tiegħu. Fuq id-dejn pendenti għall-perjodu ta’ żmien bejn l-1 ta’ Jannar 2001 u l-31 ta’ Diċembru 2001, ma kienu sejrin jiġu imposti l-ebda interessi. Il-ftehim iddikjara wkoll li l-pretensjonijiet pendenti tal-impriżi u tan-negozjanti tal-vitikultura kellhom jitħallsu kollha. B’dan il-mod, is-sigurtà tal-pretensjonijiet mhux subordinati tal-WAK kienet garantita, is-sitwazzjoni ta’ defiċit ġiet rimedjata, il-proċeduri ta’ insolvenza kienu temporanjament evitati u l-GfW setgħet tkompli tinnegozja.
(34)
Matul il-perjodu mill-1 ta’ Novembru 2000 sal-31 ta’ Diċembru 2000 il-GfW għamlet ħlasijiet lura fuq is-self lill-WAK f’valur ta’ EUR 1 440 446,92. Matul il-perjodu ta’ bejn l-2001 u l-2005 il-GfW kompliet tinnegozja u għamlet ħlasijiet lura regolari fuq is-self tagħha lill-WAK, li jammontaw għal EUR 3 728 969,40. Barra minn hekk, matul l-2001, il-GfW għamlet ħlasijiet ta’ imgħax li jammontaw għal EUR 149 757,16 lill-WAK.
(35)
Minħabba tnaqqis fid-dħul fl-oqsma regolari ta’ negozju tal-GfW kif ukoll kapitalizzazzjoni insuffiċjenti, sal-31 ta’ Diċembru 2004 il-GfW kienet iddeċidiet li twaqqaf l-attività kollha u tillikwida lill-GfW. L-istokk kollu pendenti tal-oqsma tan-negozju li kien għad fadal ġie mibjugħ. Id-dħul kollu ntuża biex il-WAK jitħallas lura. Intlaħaq ftehim max-xerrej (persuna privata) biex il-valur tal-istokk kollu pendenti li kien għad baqa’ skont l-inventarju fl-31 ta’ Diċembru 2004 jiġi ttrasferit lill-WAK fi tmiem tal-2005. Il-valur kien sejjer ikun il-valur oriġinali tax-xiri ta’ EUR 79 579,79.
(36)
Eventwalment il-GfW ġiet xolta mill-1 ta’ Ġunju 2005 u tħassret mir-reġistru tal-kummerċ matul l-2006. La hemm suċċessur legali u lanqas xi entità ġuridika li minnha l-għajnuna setgħet tiġi rkuprata.
(37)
Sal-31 ta’ Diċembru 2005 EUR 9 897 154,65 tas-self kien tħallas lura u kienu saru EUR 793 994,99 ħlasijiet ta’ imgħax. Wara l-likwidazzjoni tal-assi pendenti tal-GfW (EUR 87 079,79), il-pretensjonijiet pendenti li kien għad baqa’ tal-WAK ta’ madwar EUR 313 000 ġew iddikjarati irrekuperabbli u ġew imħassra. Il-parti tas-self li qatt ma kienet tħallset lura għalhekk kienet tammonta għal EUR 5 318 441,60 (ir-rinunzja oriġinali ta’ pretensjonijiet ta’ EUR 5 005 441,60 flimkien mal-pretensjonijiet pendenti wara l-likwidazzjoni ta’ EUR 313 000).
II.7. In-natura u l-intensità tal-għajnuna
(38)
Is-self ta’ EUR 15 302 696,25 tal-WAK lil-GfW ingħata f’diversi ħlasijiet fl-1999 għal terminu ta’ minn 12 sa 18-il xahar:
(EUR)
11.11.1999
5 936 061,62
25.11.1999
6 868 777,04
1.12.1999
585 429,72
13.12.1999
112 110,66
17.12.1999
1 800 317,21
Total
15 302 696,25
(39)
Ir-rati ta’ imgħax imposti kienu dawn li ġejjin:
ir-raba’ kwart tal-1999
3,28 %
l-ewwel kwart tal-2000
3,51 %
it-tieni kwart tal-2000
4,15 %
it-tielet kwart tal-2000
4,80 %
ir-raba’ kwart tal-2000
5,15 %
2001
4,55 %-5,25 %
(40)
Fil-11 ta’ Novembru 1999 il-fornituri rċevew depożitu ta’ 80 % tal-prezz miftiehem. Barra minn hekk, bħala riżultat tar-ritenzjoni fit-tul ta’ titolu mogħti lil xi wħud mill-fornituri, li ma kinitx sejra tintemm mal-ipproċessar, mal-kombinazzjoni jew mat-taħlit, parti mill-istokk intuża biex tiġi żgurata l-pretensjoni pendenti ta’ 20 % ta’ dawn il-fornituri. Ġie miftiehem ukoll li l-istokks jintużaw bħala kollateral għall-WAK. Madankollu, minħabba r-ritenzjoni tat-titolu l-WAK kellu biss pretensjoni sekondarja fuq parti mill-istokk sakemm ma kinux ġew solvuti l-pretensjonijiet b’ritenzjoni fit-tul ta’ titolu. Għalhekk l-akbar sehem fir-riskju ta’ ċaqliq fil-prezzijiet kien f’idejn il-GfW u l-kredituri tagħha li minnhom il-WAK kien dak prinċipali.
(41)
Fuq is-self mogħti mill-WAK lill-GfW tħallas biss imgħax limitat: mill-11 ta’ Novembru 1999 sal-31 ta’ Diċembru 1999 (b’rata ta’ 3,28 %), mill-1 ta’ Jannar 2000 sal-31 ta’ Diċembru 2000 (3,51-5,15 %) u mill-1 ta’ Jannar 2001 sal-31 ta’ Diċembru 2001 (4,55-5,25 %). Ma ntalab l-ebda imgħax ulterjuri wara l-31 ta’ Diċembru 2001.
(42)
Meta wieħed iqis ir-riskju li WAK ħa meta sellef il-flus lil-GfW, kellu jiġi impost primjum sostanzjali tar-riskju minbarra r-rata regolari ta’ imgħax. Peress li ma kien hemm l-ebda primjum tar-riskju miżjud mar-rata ta’ imgħax kien hemm preżenti element ta’ għajnuna fil-mument tal-għoti tas-self. Dan l-element ta’ għajnuna jista’ jiġi kkalkulat bħala d-differenza bejn ir-rata ta’ imgħax imposta u r-rata ta’ imgħax tas-suq flimkien mal-primjum tar-riskju li kellu jiġi impost.
(43)
Skont l-avviż tal-Kummissjoni fuq il-metodu tat-twaqqif tar-referenza u rati ta’ skont (8) kif emendat bl-avviż tal-Kummissjoni dwar l-adattamenti tekniċi għall-metodu biex ikunu stabbiliti r-referenza u r-rati tal-iskont (9), applikabbli għall-perjodu in kwistjoni, ir-rata bażi ta’ referenza għall-Ġermanja kienet ta’ bejn il-5,23 % u s-6,33 %. Skont l-avviż, ir-rata ta’ referenza ddeterminata hija r-rata minima li tista’ tiżdied f’sitwazzjonijiet li jinvolvu riskju partikolari (pereżempju, impriża f’diffikultà, jew fejn is-sigurtà normalment meħtieġa mill-banek ma tkunx ġiet ipprovduta). F’dawn il-każijiet, il-primjum jista’ jammonta għal 400 punt bażi jew aktar jekk l-ebda bank privat ma jkun qabel li jagħti s-self rilevanti.
(44)
Skont il-Ġermanja, ir-rati ta’ imgħax mitluba mill-banek Ġermaniżi matul l-istess perjodu għal krediti simili kienu bejn il-5,25 % u s-6,50 % (VR-Bank Südliche Winstrasse eG) u bejn il-5,40 % u s-6 % (Die Kreissparkasse Dürkheim Bad).
II.8. Tul tal-miżura
(45)
Miżura ta’ darba
II.9. Raġunijiet biex tinbeda proċedura ta’ investigazzjoni formali
(46)
Il-Kummissjoni tat bidu għall-proċedura ta’ investigazzjoni formali prevista skont l-Artikolu 108(2) tat-TFUE għaliex kien hemm suspett li s-subordinazzjoni u r-rinunzja tal-pretensjonijiet setgħu jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107 tat-TFUE.
(47)
B’mod partikolari, il-Kummissjoni kienet, abbażi tal-informazzjoni disponibbli waqt il-ftuħ inizjali tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali, eżaminat jekk is-subordinazzjoni u r-rinunzja ta’ pretensjonijiet kienux saru skont it-test tal-kreditur privat.
(48)
It-test tal-kreditur privat jivvaluta jekk, taħt l-istess kundizzjonijiet tas-suq, kreditur privat kien jaġixxi jew aġixxiex bl-istess mod bħall-kreditur pubbliku. Fir-rigward tal-każ preżenti, il-kredituri privati kellhom pretensjonijiet fuq il-GfW li jammontaw għal EUR 5,5 miljun fil-31 ta’ Ottubru 2000, iżda ħadd minnhom ma kien irrinunzja l-pretensjonijiet tagħhom. Ir-rapport minn awditur indipendenti deher juri li kien jagħmel sens ekonomiku għall-WAK biex jissubordina u jirrinunzja parti mill-pretensjonijiet tagħhom, imma ma spjegax għaliex l-ebda wieħed mill-kredituri l-oħra ma kienux lesti li jirrinunzjaw għall-pretensjonijiet tagħhom stess.
(49)
Fil-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali l-Kummissjoni kkonkludiet li waqt il-ftuħ tal-proċedura, ma setax jiġi eskluż li s-subordinazzjoni u r-rinunzja ta’ pretensjonijiet tal-WAK (is-self lill-GfW u ħlasijiet futuri ta’ imgħax fuq dan is-self) ma kienux skont it-test tal-kreditur privat peress li dehru li kienu ogħla milli kien assolutament meħtieġ u kienu jiffavorixxu b’mod eċċessiv mhux biss lill-GfW iżda wkoll lill-kredituri l-oħra (primarjament l-impriżi u n-negozjanti tal-vitikultura) li rċevew rifużjoni sħiħa tal-pretensjonijiet tagħhom.
(50)
Il-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali mbagħad ġiet estiża biex tinkludi l-għoti tas-self. Speċifikament, ġie espress dubju dwar jekk l-għoti tas-self kienx sar skont it-termini tas-suq (ma ġie impost l-ebda primjum tar-riskju) u b’garanziji suffiċjenti.
(51)
Fl-estensjoni tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali, reġa’ tqajjem dubju dwar l-għajnuna possibbli lill-impriżi u lin-negozjanti tal-vitikultura. L-informazzjoni disponibbli f’dak iż-żmien dehret tindika li l-prezz imħallas għall-most kien ogħla mill-prezz rilevanti tas-suq, li l-għan tat-transazzjoni ma kienx li timmassimizza l-profitti iżda biex tappoġġja s-suq tal-inbid u tal-most, u li l-pożizzjoni ta’ sigurtà mogħtija lill-impriżi u lin-negozjanti tal-vitikultura skont il-kuntratt tal-bejgħ kienet aktar vantaġġuża milli taħt ċirkostanzi normali.
(52)
Id-dubju rigward il-prezz ġie enfasizzat minn dokumenti pprovduti mill-Ġermanja wara l-ewwel ftuħ tal-proċedura, li wrew ċaqliq fil-prezz għal kull litru tal-inbid tal-mejda (mhux inkluża l-VAT) fl-1999 fir-reġjun ta’ Pfalz-Rheinhessen minn minimu ta’ EUR 0,26 (Ottubru/Novembru) għal EUR 0,30 (Ġunju sa Settembru), EUR 0,35 (April), u massimu ta’ EUR 1,10 (Frar, Ġunju, Novembru/Diċembru). Il-prezz minimu tas-suq li seta’ jinkiseb għall-inbid tal-mejda fil-ħin tal-għoti tas-self kien għalhekk ta’ EUR 0,26 għal kull litru.
(53)
Għalhekk deher li l-prezz medju tax-xiri ta’ EUR 0,38 għal kull litru kien ogħla mill-aktar prezz baxx tas-suq ta’ madwar EUR 0,26 għal kull litru.
III. ILMENTI U INFORMAZZJONI MINN PARTIJIET TERZI
(54)
Il-Kummissjoni rċeviet informazzjoni li tindika li r-rinunzja ta’ pretensjonijiet ta’ hawn fuq kienet iffinanzjata mill-fondi tal-WAK. Bħala l-awtorità pubblika li tiffinanzja l-WAK, intqal li l-istat federali ta’ Rhineland-Palatinate kien eżamina l-possibbiltà ta’ injezzjoni ta’ kapital minħabba t-tnaqqis fil-bażi kapitali tal-WAK, iżda fl-aħħar iddeċieda kontra dan.
(55)
Il-Kummissjoni rċeviet ilment dwar l-allegata għajnuna mill-Istat involut fir-rinunzja ta’ pretensjonijiet mill-WAK. Il-kwerelant iddikjara li l-GfW kienet qiegħda tikkompeti fil-bejgħ ta’ distillati tal-inbid u, bħala riżultat tar-rinunzja favur din il-kumpanija, il-kompetituri kien ser ikollhom problemi konsiderevoli biex ibiegħu l-prodotti tagħhom stess. Il-kwerelant issottometta diversi artikli mill-ġurnali b’informazzjoni dwar ir-rinunzja ta’ pretensjoni mill-WAK għall-benefiċċju tal-GfW.
(56)
L-istess kwerelant bagħat ukoll ittra li kien irċieva mill-uffiċċju tal-prosekutur pubbliku f’Kaiserslautern (l-uffiċċju ċentrali kontra l-kriminalità ekonomika) bħala tweġiba għal ittra li kien bagħat hemm. L-ittra mill-uffiċċju tal-prosekutur pubbliku f’Kaiserslautern tiġbor fil-qosor l-informazzjoni riċevuta mill-kwerelant fil-forma ta’ artikoli mill-ġurnali u dikjarazzjonijiet u fl-ittra jinforma lill-kwerelant li, abbażi ta’ din l-informazzjoni li kienu rċevew, m’hemmx raġunijiet għall-ftuħ ta’ proċeduri ta’ investigazzjoni kriminali (strafrechtliches Ermittlungsverfahren einzuleiten).
IV. KUMMENTI MILL-PARTIJIET INTERESSATI
(57)
Il-Kummissjoni ma rċeviet l-ebda kummenti bħala parti mill-proċeduri ta’ investigazzjoni formali.
(58)
L-ittri ripetuti mill-kwerelant wara l-ftuħ inizjali tal-proċedura ma żiedu l-ebda fatti jew argumenti ġodda.
V. KUMMENTI MILL-ĠERMANJA
V.1. Element ta’ għajnuna fil-mument tal-għoti tas-self
(59)
Il-Ġermanja pprovdiet informazzjoni komprensiva dwar il-kundizzjonijiet tas-self mogħti mill-WAK lill-GfW li ġiet inkluża fid-deskrizzjoni tal-miżura fit-taqsima II.
(60)
Fil-kummenti tagħha, il-Ġermanja taqbel li l-imgħax impost mill-WAK għas-self lill-GfW kien aktar baxx mir-rata tas-suq. Il-Ġermanja tirrikonoxxi li d-differenza bejn ir-rata tas-suq u r-rata tal-imgħax imposta tikkostitwixxi għajnuna lill-GfW skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(61)
Il-Ġermanja tipprovdi wkoll evidenza li l-GfW ġiet likwidata u xolta mill-1 ta’ Ġunju 2005. L-istokk pendenti kollu tal-oqsma tan-negozju li kien għad fadal ġie mibjugħ. Il-qligħ kollu ntuża biex il-WAK jitħallas lura. Intlaħaq ftehim max-xerrej (persuna privata) biex il-valur tal-istokk pendenti kollu skont l-inventarju fil-31 ta’ Diċembru 2004 jiġi trasferit lill-WAK fi tmiem l-2005. Il-valur kellu jkun il-valur oriġinali tax-xiri ta’ EUR 79 579,79. Il-GfW tħassret mir-reġistru tal-kummerċ matul l-2006 u la hemm suċċessur legali u lanqas xi entità ġuridika li minnha l-għajnuna setgħet tiġi rkuprata. Skont il-ġurisprudenza stabbilita (10) l-irkupru huwa għalhekk, skont il-Ġermanja, mhux possibbli.
(62)
Il-Ġermanja tagħti l-assigurazzjonijiet tagħhom li l-għoti ta’ ritenzjoni sempliċi, estiża jew fit-tul ta’ titolu mill-GfW lill-impriżi u lin-negozjanti tal-vitikultura b’rabta mal-bejgħ tal-most, kien skont il-prattika kummerċjali komuni. Il-Ġermanja tassigura wkoll li l-aċċettazzjoni tal-assi garantiti bħala kollaterali minkejja r-ritenzjoni ta’ titolu bħal ma għamel il-WAK fil-każ tas-self lill-GfW huwa wkoll skont il-prattika kummerċjali komuni.
(63)
Barra minn hekk, il-Ġermanja tiddikjara li x-xiri tal-most fil-ħarifa tal-1999 mill-GfW kien sar skont il-prezz tas-suq minħabba li 60 % tal-most li nxtara kien most ta’ kwalità (minimu ta’ 60 grad ta’ Oechsle) u mhux most ordinarju għall-inbid tal-mejda kif wieħed kien jassumi fil-ftuħ tal-proċedura. Skont il-Ġermanja r-rekwiżiti ta’ kwalità għall-produzzjoni ta’ inbid spumanti huma ogħla mir-rekwiżiti għall-inbid tal-mejda (minimu ta’ 60 u ta’ 44 grad ta’ Oechsle rispettivament). L-40 % tal-most li kien baqa’ kien most ordinarju għall-inbid tal-mejda u kien inxtara biex jittieħed vantaġġ mill-kundizzjonijiet benefiċċjali ta’ distillazzjoni preventiva.
(64)
Fil-kummenti tagħha, il-Ġermanja tenfasizza li l-kunċett kummerċjali tal-GfW għal 60 % tal-istokk involut fix-xiri ta’ most ta’ kwalità għolja fi kwantitajiet kbar u l-ipproċessar sussegwenti f’lottijiet omoġenji ta’ inbid mhux ipproċessat għall-inbid spumanti (Sektgrundwein), f’konformità mar-rekwiżiti ta’ omoġeneità u ta’ kwalità tal-fabbriki tal-inbid. L-inbid mhux ipproċessat għall-produzzjoni ta’ inbid spumanti jeħtieġ livell baxx ta’ SO2 u livelli għolja ta’ aċidi tal-frott. Dan seta’ jinkiseb biss kieku l-most inxtara matul il-perjodu ta’ bejgħ tal-ħarifa u permezz tal-preparazzjoni tal-most f’inbid mhux ipproċessat mill-GfW.
(65)
Skont l-informazzjoni pprovduta mill-Ġermanja, fir-rigward tas-suq għall-inbid mhux ipproċessat għal inbid spumanti, il-prezz bażiku mħallas għal litru ta’ most b’60 grad ta’ Oechsle kien ta’ EUR 0,312 għal kull litru. Għal kull grad addizzjonali ta’ Oechsle (sa massimu ta’ 80 grad ta’ Oechsle) tħallsu EUR 0,005 għal kull litru. Skont dan il-prinċipju, l-impriżi u n-negozjanti tal-vitikultura ġew imħallsa għall-most ta’ kwalità għolja tagħhom, 60 % tal-most mixtri.
(66)
F’dan il-kuntest il-Ġermanja tagħmel referenza għas-suq rilevanti. Fl-opinjoni tagħha, il-prezz tas-suq għall-inbid ordinarju tal-mejda ma jistax jittieħed bħala parametru ta’ referenza għal dan is-60 % tal-istokk peress li s-suq rilevanti għall-GfW mhuwiex is-suq tal-inbid ordinarju tal-mejda iżda s-suq għall-inbid mhux ipproċessat ta’ kwalità ogħla biex jintuża fil-produzzjoni ta’ inbid spumanti. Il-Ġermanja tagħmel referenza wkoll għat-teorija ta’ sostituzzjoni tad-domanda li tindika li żewġ prodotti ma jiġux innegozjati fl-istess suq jekk wieħed ma jistax jiġi sostitwit mill-ieħor anki jekk il-prezz ta’ wieħed jinbidel. Fil-każ preżenti, ir-rekwiżiti speċifiċi għall-most u għall-inbid mhux ipproċessat għall-produzzjoni ta’ inbid spumanti jagħmilha impossibbli li jiġi sostitut b’most għall-inbid ordinarju tal-mejda jew b’inbid tal-mejda anki jekk il-prezz għall-inbid tal-mejda kellu jonqos b’mod sinifikanti. Għalhekk, tnaqqis fil-prezz tal-inbid tal-mejda mhuwiex sejjer jinfluwenza l-prezz tal-most għall-produzzjoni tal-inbid spumanti minħabba li ma jistgħux ikunu sostitwiti ta’ xulxin.
(67)
Skont l-istatistika dwar l-importazzjoni tal-assoċjazzjoni tal-vitikulturisti Ġermaniżi (Deutsche Weinbauverband) għas-snin 1998-2001, l-inbid abjad importat, li minħabba l-kwalità għolja tiegħu huwa adattat għall-produzzjoni tal-inbid spumanti, kellu prezz tas-suq ta’ EUR 0,38 għal kull litru, sinifikattivament ogħla mill-EUR 0,26 għal kull litru kkwotat għall-inbid tal-mejda. Fil-kummenti tagħha, il-Ġermanja tikkonkludi li jeżistu żewġ swieq distinti, wieħed għall-inbid ordinarju tal-mejda u għall-most ordinarju għall-inbid tal-mejda, u ieħor għall-inbid mhux ipproċessat ta’ kwalità għolja u għall-most ta’ kwalità għolja biex jintuża għall-produzzjoni tal-inbid spumanti.
(68)
Skont il-Ġermanja għandu għalhekk jiġi konkluż li s-suq rilevanti għall-inbid li ma jintbagħatx għad-distillazzjoni huwa s-suq għall-inbid mhux ipproċessat ta’ kwalità għolja għall-produzzjoni tal-inbid spumanti, li jista’ jġib prezzijiet aktar għolja (EUR 0,38 għal kull litru) u mhux il-prezz tas-suq għall-inbid ordinarju tal-mejda (EUR 0,26 għal kull litru). Għaldaqstant il-Ġermanja tirraġuna li l-prezz li l-GfW ħallset għall-most kien konformi mal-prezz tas-suq rilevanti u kien jinkludi marġni normali ta’ profitt.
(69)
Barra minn hekk, il-GfW ippjanat li tipparteċipa fil-programmi tal-UE tal-istokkjar u tad-distillazzjoni (fil-passat il-GfW kienet diġà offriet servizzi bħal dawn lill-kultivaturi tal-inbid). Taħt il-programm ta’ stokkjar tħallsu EUR 0,06 għal kull litru għal 20 % tal-istokks li aktar tard kellhom jinbiegħu bħala inbid mhux ipproċessat għall-produzzjoni tal-inbid spumanti. Taħt il-programm ta’ distillazzjoni tħallsu EUR 0,50-0,55 għal kull litru għal 40 % tal-istokk li ntbagħat għad-distillazzjoni.
(70)
Fl-opinjoni tal-Ġermanja meta l-WAK ta s-self lill-GfW kien possibbli li jsir profitt minn dawn l-attivitajiet. Min-naħa waħda, il-GfW kellha l-ħsieb li tuża 40 % tal-most mixtri għad-distillazzjoni preventiva f’Diċembru 1999 bi prezz tad-distillazzjoni konsiderevolment ogħla mill-prezz tax-xiri (EUR 0,50-0,55 għal kull litru). Min-naħa l-oħra, kien previst li l-produtturi tal-inbid spumanti kienu sejrin iħallsu prezzijiet relattivament tajbin (bejn EUR 0,36 u EUR 0,41 għal kull litru) għal-lottijiet kbar u uniformi ta’ inbid mhux ipproċessat bi kwalità garantita. Il-Ġermanja tirraġuna li l-GfW setgħet tikseb qligħ medju mill-bejgħ ta’ EUR 0,44 sa EUR 0,46 għal kull litru, ħafna ogħla mill-medja ta’ EUR 0,38 għal kull litru li tħallset lill-impriżi u lin-negozjanti tal-vitikultura.
(71)
L-ippjanar kien ibbażat fuq is-suppożizzjonijiet li ġejjin tal-prezzijiet fil-mira:
Volum
Prezz/litru (EUR)
Distillazzjoni
40 %
0,50-0,55
Sussidju tal-UE għall-ħażna tal-inbid/most (sena 1): EUR 0,06/l u l-bejgħ sussegwenti bħala inbid mhux ipproċessat għall-inbid spumanti
20 %
0,435
Bejgħ bħala inbid mhux ipproċessat għall-inbid spumanti
40 %
0,375
(72)
Abbażi ta’ dawn is-suppożizzjonijiet kien mistenni prezz medju tal-bejgħ ta’ EUR 0,44 sa 0,46/l.
(73)
Il-previżjoni tal-bejgħ ta’ hawn fuq jirriżulta fil-kalkolu tal-profitt li ġej:
Prezz/litru (EUR)
Prezz tax-xiri u l-ipproċessar
0,37-0,38
Dħul minn bejgħ bħala inbid mhux ipproċessat għall-inbid spumanti, distillazzjoni, sussidji fuq l-istokkjar
0,44-0,46
Profitt mistenni
0,06-0,09
(74)
Abbażi ta’ volum totali ta’ madwar 44 miljun litru, kien mistenni profitt totali ta’ madwar EUR 2,64 miljun u madwar EUR 3,96 miljun.
(75)
Il-Ġermanja tagħmel referenza wkoll għall-fatt li l-prezz tas-suq għall-inbid tal-mejda kkwotat mill-Kummissjoni Ewropea fid-deċiżjonijiet ta’ ftuħ (EUR 0,26 għal kull litru) huwa l-aktar kwotazzjoni baxxa għal Novembru 1999 għall-inbid tal-mejda. Il-kwotazzjoni sħiħa għal Novembru 1999 hija l-prezz tas-suq għall-inbid tal-mejda ta’ bejn EUR 0,26 u EUR 0,56 għal kull litru. Barra minn hekk, din kienet il-firxa sħiħa għas-sena 1999 kollha. Għall-2000 il-firxa kienet ta’ bejn EUR 0,20 u EUR 0,41 għal kull litru. Il-Ġermanja tenfasizza wkoll li 60 % tal-most mixtri mill-GfW kellu grad medju ta’ Oechsle ta’ 81, ħafna ogħla mir-rekwiżit għall-inbid tal-mejda ta’ 44 u dan ovvjament kien rifless fil-prezz imħallas mill-GfW għall-most.
V.2. Element ta’ għajnuna fiż-żmien tas-subordinazzjoni ta’ pretensjonijiet u tar-rinunzja ta’ pretensjonijiet
(76)
Skont il-Ġermanja, wara li f’Novembru 2000 tfasslet dikjarazzjoni interim tal-kontijiet, ġie stabbilit li l-GfW kienet qiegħda tiffaċċja insolvenza. Dak iż-żmien il-GfW kellha defiċit tal-kontijiet ta’ madwar EUR 6 miljun li kien ikkonfermat meta tfasslu l-kontijiet annwali għall-2000. Ir-raġunijiet għad-defiċit kienu li wara tnaqqis sinifikanti fil-prezzijiet tas-suq il-valur tal-istokk li kien għadu fil-pussess tal-GfW kien waqa’ li fisser li l-GfW setgħet biss tbiegħ l-istokk tagħhom bi prezz aktar baxx milli kien ġie l-ewwel previst.
(77)
Skont l-informazzjoni sottomessa mill-Ġermanja, fil-31 ta’ Ottubru 2000, il-WAK kien għad kellu pretensjonijiet ta’ madwar EUR 10 miljun lejn il-GfW. Bħala kollateral il-WAK kellu l-assi assigurati tal-GfW, b’valur ta’ EUR 5,7 miljun fl-istess żmien. Dawn kienu suġġetti għal ritenzjoni ta’ titolu (sempliċi, estiża jew fit-tul) mill-impriżi u min-negozjanti tal-vitikultura li skont il-Ġermanja kienet tagħtihom prijorità fil-każ ta’ insolvenza. Għalhekk skont il-Ġermanja, fil-każ ta’ proċedura ta’ insolvenza, il-GfW kien ikollha tħallas il-pagamenti lill-impriżi u lin-negozjanti tal-vitikultura, f’valur ta’ madwar EUR 3,5 miljun, qabel ma setgħu jsiru pagamenti li xi kredituri oħra.
(78)
Sabiex tirrimedja s-sitwazzjoni ta’ defiċit fil-ħin u jiġi evitat il-ftuħ tal-proċeduri ta’ insolvenza skont § 64 GmbHG AFI V. m. § 19 InsO, kien hemm il-ħtieġa ta’ azzjoni immedjata.
(79)
Il-Ġermanja tfakkar li, bħala l-kreditur prinċipali b’pożizzjoni ta’sigurtà aktar dgħajfa, il-WAK kellu interess kbir li jevita l-insolvenza imminenti. Għalhekk ipprova jikkonvinċi lill-impriżi u lin-negozjanti tal-vitikultura biex jirrinunzjaw għal parti mill-pretensjonijiet tagħhom u qabel ukoll dwar dan li ġej mal-GfW fl-4 ta’ Diċembru 2000:
-
is-subordinazzjoni ta’ pretensjonijiet tal-istess ammont bħala d-defiċit wara li l-impriżi u n-negozjanti tal-vitikultura kienu qablu li jirrinunzjaw għal 90 % tal-pretensjonijiet pendenti tagħhom.
-
sabiex, iżda jekk ikun neċessarju biss, jirrinunzja għall-ammont tal-pretensjoni li kienu qablu li jissubordinaw.
(80)
Minkejja bidu b’suċċess għan-negozjati b’maġġoranza tal-impriżi u n-negozjanti tal-vitikultura jaqblu li jirrinunzjaw għall-pretensjonijiet tagħhom, il-GfW eventwalment falliet minħabba l-azzjonijiet miftiehma minn xi wħud mill-impriżi u n-negozjanti tal-vitikultura u l-avukati tagħhom. Ma kinux lesti li jirrinunzjaw għall-pretensjonijiet tagħhom minħabba l-pożizzjoni ta’ sigurtà preferenzjali tagħhom bħala riżultat ta’ ritenzjoni estiża jew fit-tul ta’ titolu tagħhom u ta’ lmenti sottomessi. Dawn l-ilmenti ġew ittrattati mill-qorti li pproponiet ftehim bonarju. Skont il-ftehim bonarju l-GfW kellha tħallas 70 % tal-pretensjonijiet pendenti u 30 % kellhom jiġu rrinunzjati. Il-qorti ddeċidiet ukoll li l-GfW kienet sejra jkollha tħallas 80 % tal-ispejjeż tal-qorti. Ftehim bonarju simili kien propost minn qrati oħra. B’kunsiderazzjoni ta’ dan, ma kienx għadu possibbli għall-GfW li tistenna li l-impriżi u n-negozjanti tal-vitikultura jaqblu li jirrinunzjaw għal 90 % tal-pretensjonijiet pendenti tagħhom. Barra minn hekk, diversi impriżi u negozjanti tal-vitikultura issa ddikjaraw li kienu sejrin jitolbu 100 % tal-ħlas lura mill-20 % li kien għad fadal. Il-fatt li 1 700 minn 2 700 impriża u negozjanti tal-vitikultura kienu diġà indikaw li kienu lesti li jirrinunzjaw għal parti mill-pretensjonijiet tagħhom ma kinitx għada rilevanti peress li § 305a tal-liġi Ġermaniża tal-insolvenza tiddikjara li ftehim barra mill-qorti (außergerichtliche Einigung) biex jiġu evitati proċeduri ta’ insolvenza jfalli meta kreditur wieħed jiddeċiedi li jipproċedi bl-infurzar wara li jkunu bdew in-negozjati għal ftehim barra mill-qorti.
(81)
Fil-21 ta’ Frar 2001 il-WAK għalhekk qabel mal-GfW li jkopri l-iżbilanċ tas-sena 2000 billi jirrinunzja għal EUR 5 005 441,60 mill-pretensjonijiet tiegħu, li l-ebda imgħax mhu ser jiġi impost fuq id-dejn pendenti għall-perjodu ta’ bejn 1 ta’ Jannar 2001 - 31 ta’ Diċembru 2001 u li l-pretensjonijiet tal-impriżi u tan-negozjanti tal-vitikultura kienu sejrin jitħallsu kollha. Is-sigurtà tal-pretensjonijiet mhux subordinati kienet garantita. Is-sitwazzjoni ta’ defiċit tal-GfW ġiet rimedjata, il-proċeduri ta’ insolvenza ġew evitati u l-GfW setgħet tkompli tinnegozja.
(82)
Il-Ġermanja ssostni li l-subordinazzjoni u r-rinunzja ta’ pretensjonijiet huma t-tnejn skont it-test tal-kreditur privat. Biex tappoġġja din il-pretensjoni, il-Ġermanja tirreferi għall-ġurisprudenza rilevanti.
(83)
Ir-rinunzja ta’ parti mill-pretensjoni tista’ tkun meħtieġa sabiex jiżdied l-ammont li effettivament jiġi rkuprat (11). Kreditur privat jaġixxi hekk sabiex jimminimizza t-telf tiegħu. Fil-każ li pretensjoni ma tkun suffiċjentement assigurata, ftehim li jipposponi l-ħlas lura jżid il-possibbiltajiet ta’ ħlas lura mingħajr telf peress li d-debitur jkollu l-opportunità li jegħleb il-kriżi u jtejjeb is-sitwazzjoni tiegħu (12). Fis-sentenza HAMSA tas-CFI, il-qorti tirrifjuta l-prattika preċedenti tal-Kummissjoni li teħtieġ sehem indaqs ta’ rinunzji ta’ pretensjonijiet għall-kredituri privati u pubbliċi fir-rigward tas-sehem tagħhom tad-dejn. Minflok il-qorti stabbiliet li t-test tal-kreditur privat jista’ jiġi applikat ukoll meta r-relazzjoni tar-rinunzji bejn il-kredituri differenti tkun assimetrika. Is-CFI tenfasizza li l-istatus tal-kreditur bħala d-detentur ta’ pretensjoni garantita, preferenzjali jew ordinarja, jiġifieri l-grad tat-titoli tal-kredituri differenti, huwa deċiżiv. Is-CFI stabbiliet li kreditur pubbliku jaġixxi bħal kreditur privat meta jiddeċiedi li jirrinunzja għal parti mill-pretensjonijiet tiegħu, wara evalwazzjoni estensiva u raġonevoli ta’ kemm ikun kapaċi jirkupra, tar-riskju ta’ likwidazzjoni u tal-opportunità li d-ditta terġa tirritorna għall-vijabilità. (13) Fl-aħħar nett, Il-Ġermanja tirreferi għad-deċiżjoni tal-Kummissjoni fil-każ Huta Cynku, fejn il-Kummissjoni ddeċidiet li fejn ir-ristrutturar ikun iwassal għal dħul aħjar milli minn likwidazzjoni ma jeżisti l-ebda vantaġġ u għalhekk ma teżisti l-ebda għajnuna mill-Istat (14).
(84)
Għal dawn ir-raġunijiet il-Ġermanja targumenta li meta tittieħed kunsiderazzjoni tal-pożizzjoni tal-WAK bħala l-kreditur prinċipali u l-pożizzjoni ta’ sigurtà aktar dgħajfa tiegħu meta mqabbel mal-impriżi u man-negozjanti tal-vitikultura, kemm is-subordinazzjoni kif ukoll ir-rinunzja tal-pretensjoni kienet skont it-test tal-kreditur privat u ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat. Waqt proċedura ta’ insolvenza l-WAK kien ikun tilef mill-anqas l-istess ammont u probabbilment ammont ferm akbar tal-pretensjoni pendenti tagħhom.
(85)
Huwa biss permezz tal-evitar tal-insolvenza tal-GfW u l-issettiljar tal-pretensjonijiet pendenti tal-impriżi u tan-negozjanti tal-vitikultura li l-WAK kellu d-drittijiet kollha ta’ assigurazzjoni fuq l-istokk li kien għad fadal u seta’ jiżgura l-ħlas lura ogħla fuq il-pretensjonijiet pendenti tiegħu milli kien ikun realizzat fil-każ ta’ insolvenza.
(86)
Minn perspettiva ex ante, l-imġiba tal-WAK kienet, skont il-Ġermanja, korretta, speċjalment minħabba li dawn irnexxielhom jiżguraw ħlas lura ogħla billi bidlu l-pożizzjoni ta’ sigurtà dgħajfa tagħhom fi dritt primarju ta’ assigurazzjoni u evitaw l-insolvenza imminenti tal-GfW. Skont il-Ġermanja, kwalunkwe bank privat kien jaġixxi bl-istess mod fl-istess sitwazzjoni.
(87)
Skont l-awtoritajiet Ġermaniżi, evalwazzjoni ex-ante tal-kontijiet tal-GfW kienet tkun stmat li permezz tal-kontinwazzjoni tal-GfW, il-WAK kien ikun kapaċi jirrealizza ħlasijiet lura ta’ EUR 5 112 918,81 miljun. Min-naħa l-oħra, kieku l-GfW kienet daħlet fi proċeduri ta’ insolvenza, il-WAK kien ikun kapaċi jirrealizza biss ħlas lura ta’ massimu ta’ EUR 2,4 miljun. Dan iħalli differenza ta’ minimu ta’ EUR 2,7 miljun.
(88)
Dan ġie kkonfermat minn rapport mit-3 ta’ Frar 2003, imħejji minn awditur indipendenti (15), ikkummissjonat mill-WAK u ppreżentat mill-awtoritajiet Ġermaniżi. Ir-rapport jasal għall-konklużjoni li kien jagħmel sens ekonomiku għall-WAK li jissubordina l-pretensjonijiet tagħhom, jirrinunzja għal parti mill-ammont imsemmi hawn fuq u jirrinunzja għall-ħlasijiet futuri ta’ imgħax. Ir-raġunijiet għal din il-konklużjoni ġew sottomessi mill-Ġermanja u huma kif ġej:
-
Kieku l-WAK ma ssubordinax u ma rrinunzjax għall-pretensjonijiet u l-ħlasijiet ta’ imgħax tiegħu l-GfW kien ikollha tapplika għall-insolvenza u l-GfW kienet tkun stralċjata. Il-pretensjonijiet tal-WAK kien ikollhom jiġu sodisfatti mill-bejgħ tal-istokks tal-GfW.
-
Kieku l-kumpanija kellha tkun stralċjata l-valur tal-istokks tal-GfW kienu jaqgħu. Il-qligħ attwali mill-bejgħ tal-istokks kien ikun biss ta’ madwar 50 % sa 70 % tal-valur skont il-kotba. Għalhekk, permess tad-drittijiet ta’ assigurazzjoni, il-qligħ kien ikun jammonta għal bejn EUR 1,84 miljun u EUR 2,4 miljun.
-
Il-proċeduri ta’ insolvenza huma għaljin.
-
Il-Liġi Ġermaniża tal-Insolvenza (“InsO”) jipprovdi għal dritt ta’ separazzjoni għal prodotti b’ritenzjoni ta’ titolu, madankollu, dan jiġi ddeterminat abbażi tal-għażla tal-amministratur tal-insolvenza li jagħżel bejn it-twettiq tal-kuntratt u s-separazzjoni tal-assi (il-Paragrafu 103 tal-InsO). Is-separazzjoni tal-assi hija possibbli biss jekk l-amministratur tal-insolvenza jirrifjuta li jwettaq il-kuntratt, f’liema każ il-kreditur jista’ jirtira mill-kuntratt u jitlob is-separazzjoni tal-assi, u huwa intitolat għal kumpens għal nuqqas ta’ twettiq tal-kuntratt. Ħlasijiet parzjali jistgħu jiġu paċuti. Bi tpattija, il-GfW tista’ titlob l-irkupru tal-ħlasijiet li diġà saru, li jistgħu jiġu paċuti kontra l-kumpens għal nuqqas ta’ twettiq tal-kuntratt.
-
Min-naħa l-oħra, wara li l-WAK issubordina parti mill-pretensjonijiet tiegħu, kien legalment possibbli għall-GfW li tevita proċeduri ta’ insolvenza u wara li rrinunzja għal parti mill-pretensjonijiet u l-ħlasijiet tal-imgħax tiegħu, il-WAK kellu pretensjonijiet pendenti ta’ EUR 5,15 miljun li seta’ jistenna li jirkupra bħala riżultat tal-fatt li l-GfW setgħet tkompli tinnegozja.
-
Osserva wkoll li kieku kienu nfetħu l-proċeduri ta’ insolvenza l-ħlasijiet lura ta’ EUR 1 440 476,92 fuq is-self li saru mill GfW lill-WAK fil-perjodu ta’ bejn l-1 ta’ Novembru sal-31 ta’ Diċembru 2000 setgħu jiġu kkontestati mill-GfW skont ir-regoli tal-insolvenza. Dan kien iwassal biex il-WAK ikun obbligat li jħallas lura dawn il-fondi.
(89)
Il-Ġermanja tenfasizza li evalwazzjoni ex-post turi li l-alternattiva ta’ subordinazzjoni u ta’ rinunzja ta’ pretensjonijiet tagħmel aktar sens ekonomiku peress li l-ħlasijiet lura riċevuti bl-evitar tal-insolvenza tal-GfW kienu ta’ EUR 4 670 517,65, li jagħmilhom superjuri għall-massimu ta’ EUR 2,4 miljun li setgħu ġew assigurati taħt il-proċeduri ta’ insolvenza.
(90)
Il-Ġermanja tikkonkludi li peress li s-subordinazzjoni u rinunzja ta’ pretensjonijiet kienu skont it-test tal-kreditur privat, ma kien hemm l-ebda għajnuna lill-impriżi u lin-negozjanti tal-vitikultura fil-ħin tas-subordinazzjoni u tar-rinunzja ta’ pretensjonijiet mill-WAK.
VI. VALUTAZZJONI TAL-GĦAJNUNA
VI.1. Organizzazzjoni tas-suq komuni
(91)
Sad-dħul fis-seħħ tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 479/2008 tad-29 ta’ April 2008 dwar l-organizzazzjoni komuni tas-suq tal-inbid (16), il-vitikultura u l-ipproċessar tal-inbid kienu koperti mir-Regolament (KE) Nru 1493/1999. L-Artikolu 71 tar-Regolament (KE) Nru 1493/1999 jiddikjara li l-Artikoli 87, 88 u 89 tat-Trattat (issa l-Artikoli 107, 108 u 109 tat-TFUE) għandhom japplikaw għall-produzzjoni ta’ u l-kummerċ fil-prodotti koperti minnu. Qabel il-31 ta’ Lulju 2000, il-vitikultura u l-ipproċessar tal-inbid kienu koperti mir-Regolament (KEE) Nru 822/87. L-Artikolu 76 tar-Regolament (KEE) Nru 822/87 jiddikjara li l-Artikoli 92, 93 u 94 tat-Trattat (issa l-Artikoli 107, 108 u 109 tat-TFUE) għandhom japplikaw għall-produzzjoni ta’ u l-kummerċ fil-prodotti elenkati fl-Artikolu 1 tar-Regolament. Għalhekk, il-miżuri in kwistjoni għandhom jiġu eżaminati fid-dawl tar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat.
VI.2. L-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE
(92)
Skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, kull għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi mill-Istat fi kwalunkwe forma li tfixkel jew thedded li tfixkel il-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti prodotti hija pprojbita, jekk taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(93)
Il-WAK huwa korporazzjoni tal-liġi pubblika u parzjalment iffinanzjat minn fondi tal-istat federali ta’ Rhineland-Palatinate u parzjalment minn kontribuzzjonijiet parafiskali. Il-miżura hija għalhekk iffinanzjata minn riżorsi statali.
(94)
Għajnuna lil xi impriża tidher li taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri meta dik l-impriża topera f’suq miftuħ għall-kummerċ fl-Unjoni. (17) Hemm ammont sostanzjali ta’ kummerċ fl-Unjoni fi prodotti agrikoli. Għalhekk, l-għajnuna preżenti tista’ taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri (18).
(95)
Il-Qorti ddeċidiet li sabiex jiġi ddeterminat jekk miżura statali tikkostitwixxix għajnuna skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, huwa wkoll meħtieġ li jiġi stabbilit jekk l-impriża benefiċjarja tirċevix vantaġġ ekonomiku li kieku ma kinitx tikseb taħt kundizzjonijiet normali tas-suq (19) u/jew jekk il-miżura tkunx ippermettiet lill-impriża li tevita li ġġorr spejjeż li normalment kien ikollhom jitħallsu mir-riżorsi finanzjarji tagħha stess (20). Dan ikun tabilħaqq biżżejjed biex jindika distorsjonijiet potenzjali tal-kompetizzjoni. (21)
VI.2.1. L-eżistenza ta’ għajnuna lill-Gesellschaft für Weinabsatz (GfW)
VI.2.1.a. L-għoti ta’ self mill-WAK
(96)
Is-self ta’ EUR 15 302 696,25 mill-WAK kien ingħata fil-ħarifa tal-1999. Il-GfW ġiet imposta rata ta’ imgħax ta’ bejn it-3,28 % u l-5,25 % matul il-perjodu tas-self. Ma ġiet imposta l-ebda primjum tar-riskju. Ir-rata ta’ referenza għall-Ġermanja għal dan il-perjodu kienet ta’ bejn il-5,23 % u s-6,33 %.
(97)
Il-Ġermanja taqbel mal-fehma tal-Kummissjoni li l-għoti tas-self ma kienx sar skont il-kundizzjonijiet tas-suq. Kieku s-self kien ingħata skont il-kundizzjonijiet tas-suq, kien ikollha tiġi imposta rata bażi ogħla u kien jiżdied primjum tar-riskju meta wieħed iqis il-garanzija limitata offruta mill-kollateral għas-self.
(98)
Wieħed jista' jikkonkludi li s-self mogħti lill-GfW kien fih element ta’ għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE peress li l-GfW irċeviet vantaġġ ekonomiku li kieku ma kinitx tikseb taħt kundizzjonijiet normali tas-suq. L-element ta’ għajnuna jiġi kkalkulat bħala d-differenza bejn l-imgħax impost u r-rata ta’ referenza flimkien ma’ primjum xieraq tar-riskju.
(99)
Il-possibbiltà li l-għajnuna tgħaddi lis-suċċessuri legali
(100)
Skont il-Ġermanja, il-GfW ġiet likwidata u xolta mill-1 ta’ Ġunju 2005. L-istokk kollu pendenti fl-oqsma tan-negozju li kien għad fadal ġie mibjugħ. Il-qligħ kollu ntuża biex il-WAK jitħallas lura. Ġie miftiehem max-xerrej (persuna privata) li l-valur tal-istokk pendenti kollu skont l-inventarju fl-31 ta’ Diċembru 2004 jiġi trasferit lill-WAK fi tmiem l-2005. Il-valur kellu jkun il-valur oriġinali tax-xiri ta’ EUR 79 579,79. Il-GfW tħassret mir-reġistru tal-kummerċ matul l-2006 u la hemm suċċessur legali u lanqas xi entità ġuridika li minnha l-għajnuna setgħet tiġi rkuprata. Skont il-ġurisprudenza stabbilita (22) għalhekk, skont il-Ġermanja, l-irkupru mhuwiex possibbli.
(101)
Peress li l-assi pendenti tal-GfW kienu nbiegħu, il-persuna li xtrathom setgħet possibbilment ibbenefikat mill-għajnuna mogħtija lill-GfW. Madankollu, peress li l-persuna kienet ħallset il-prezz oriġinali tax-xiri u s-suq kien naqas matul is-snin li għaddew, huwa ċar li l-prezz imħallas mix-xerrej kien mill-inqas il-prezz tas-suq. Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li ma ġiet mgħoddija l-ebda għajnuna lix-xerrej tal-istokk pendenti tal-GfW. Fl-istess ħin, il-GfW ma baqatx teżisti u għalhekk ma hemm l-ebda għajnuna li trid tiġi rkuprata.
VI.2.1.b. Is-subordinazzjoni u r-rinunzja ta’ pretensjonijiet mill-WAK
(102)
Is-subordinazzjoni ta’ pretensjonijiet u r-rinunzja ta’ pretensjonijiet u l-ħlasijiet ta’ imgħax kienu ffinanzjati mir-riżorsi proprji tal-WAK u minn self korrispondenti meħud mill-WAK u għalhekk għandhom jitqiesu bħala ffinanzjati permezz ta’ riżorsi mill-Istat.
(103)
Biex jiġi stabbilit jekk is-subordinazzjoni ta’ pretensjonijiet u r-rinunzja ta’ pretensjonijiet u l-ħlasijiet ta’ imgħax jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE lill-GfW huwa meħtieġ li jiġi stabbilit jekk il-GfW tirċevix vantaġġ ekonomiku li kieku ma kinitx tikseb taħt kundizzjonijiet normali tas-suq u/jew jekk il-miżura ppermettietx lill-GfW li tevita li tħallas spejjeż li normalment kien ikollha tħallas mir-riżorsi finanzjarji proprji tagħha. Din l-evalwazzjoni għandha ssir permezz ta’ test tal-kreditur privat. It-test tal-kreditur privat jivvaluta jekk, taħt l- istess kundizzjonijiet tas-suq, kreditur privat ikunx aġixxa jew aġixxiex bl-istess mod bħall-kreditur pubbliku.
(104)
Skont il-ġurisprudenza stabbilita, ir-rinunzja ta’ parti mill-pretensjoni tista’ tkun meħtieġa sabiex jiżdied l-ammont li effettivament jiġi rkuprat. Kreditur privat jaġixxi b’tali mod sabiex jimminimizza t-telf tiegħu. (23) Fil-każ li pretensjoni ma tkunx ġiet suffiċjentement assigurata, ftehim biex il-ħlas lura jiġi pospost iżid il-possibbiltajiet ta’ ħlas lura mingħajr telf peress li d-debitur ikollu l-opportunità li jegħleb il-kriżi u jtejjeb is-sitwazzjoni tiegħu. (24)
(105)
Fis-sentenza HAMSA (25) tas-CFI, il-qorti tirrifjuta l-prattika preċedenti tal-Kummissjoni li teħtieġ sehem indaqs ta’ rinunzji ta’ pretensjonijiet għal kredituri privati u pubbliċi fir-rigward tas-sehem tad-dejn tagħhom. Minflok il-qorti stabbiliet li t-test tal-kreditur privat jista’ jiġi applikat ukoll meta r-relazzjoni tar-rinunzji bejn il-kredituri differenti tkun assimetrika. Il-paragrafu 168 u 169 tas-sentenza jaqra:
“(168)
Meta ditta affaċċjata b’deterjorazzjoni sostanzjali fis-sitwazzjoni finanzjarja tagħha tipproponi ftehim jew sensiela ta’ ftehimiet għall-arranġament tad-dejn lill-kredituri tagħha bil-għan li s-sitwazzjoni tiġi rimedjata u tiġi evitata l-likwidazzjoni, kull kreditur għandu jieħu deċiżjoni wara li jikkunsidra l-ammont offrut lilu skont il-ftehim propost, fuq naħa waħda, u l-ammont li jistenna li jkun kapaċi jirkupra wara l-likwidazzjoni possibbli tad-ditta, min-naħa l-oħra. L-għażla tiegħu hija influwenzata minn għadd ta’ fatturi, inkluż l-istatus tal-kreditur bħala d-detentur ta’ pretensjoni assigurata, preferenzjali jew ordinarja, in-natura u l-firxa ta’ xi titoli li jista’ jkollu, l-evalwazzjoni tiegħu tal-possibbiltajiet li d-ditta tiġi restawrata għall-vijabilità, kif ukoll l-ammont li jirċievi fil-każ ta’ likwidazzjoni. Jekk jirriżulta, pereżempju, li fil-każ li d-ditta tiġi likwidata, il-valur tar-realizzazzjoni tal-assi tagħha kien ikun biżżejjed biss biex ikopri ipoteki u pretensjonijiet preferenzjali, il-pretensjonijiet ordinarji ma kien ikollhom l-ebda valur. Fit-tali xenarju, li kreditur ordinarju jaċċetta l-kanċellazzjoni tal-parti kbira tal-pretensjoni tiegħu ma jkunx verament sagrifiċċju.
(169)
Jirriżulta li, fin-nuqqas ta’ għarfien dwar il-fatturi li jiddeterminaw il-valuri rispettivi tal-għażliet offruti lill-kredituri, is-sempliċi fatt li hemm nuqqas apparenti ta’ proporzjon bejn l-ammonti li d-diversi kredituri jkunu ħassru, fih innifsu mhuwiex konklużiv għar-raġunijiet li wassluhom biex jaċċettaw ir-remissjonijiet tad-dejn proposti.”
(106)
Barra minn hekk, fil-każ HAMSA (26) Is-CFI li, kreditur pubbliku jaġixxi bħala kreditur privat meta jiddeċiedi li jirrinunzja għal parti mill-pretensjonijiet tiegħu, wara evalwazzjoni estensiva u raġonevoli ta’ kemm jista’ jkun kapaċi jirkupra, tar-riskju ta’ likwidazzjoni u tal-possibbiltà li d-ditta terġa’ tiġi restawrata għall-vijabilità. Fl-aħħar nett, fid-deċiżjoni tal-Kummissjoni fil-każ Huta Cynku (27), il-Kummissjoni ddeċidiet li fejn ir-ristrutturar ikun iwassal għal dħul aħjar milli minn likwidazzjoni, ma jeżisti l-ebda vantaġġ u għalhekk l-ebda għajnuna mill-Istat.
(107)
B’referenza għall-ġurisprudenza kkwotata hawn fuq, waqt l-evalwazzjoni ta’ jekk kreditur privat ikunx aġixxa jew aġixxiex bl-istess mod bħall-WAK, huwa meħtieġ li jiġu eżaminati l-għażliet li l-WAK kellu meta kkonkluda li l-GfW kienet qiegħda tiffaċċja l-insolvenza u x’kienu jkunu l-implikazzjonijiet ekonomiċi marbuta ma’ dawn l-għażliet. Bħala tieni pass, huwa meħtieġ wkoll li jsir l-istess eżami għall-impriżi u n-negozjanti tal-vitikultura u mbagħad jiġi evalwat jekk is-sitwazzjoni affaċċjata mill-WAK tistax tiġi mqabbla ma’ u evalwata abbażi tal-azzjonijiet tal-impriżi u tan-negozjanti tal-vitikultura.
(108)
Meta ġie infurmat li l-GfW kienet qiegħda tiffaċċja insolvenza, il-WAK kellu żewġ għażliet. Seta’ jew iħalli l-proċeduri ta’ insolvenza jinfetħu, jew seta’ jipprova jevita dan billi jilħaq ftehim mal-GfW li kien jippermetti lill-GfW li tkompli tinnegozja. Abbażi tal-informazzjoni sottomessa mill-Ġermanja u appoġġjata minn rapport mit-3 ta’ Frar 2003 imħejji minn awditur indipendenti (ara l-premessa 88), l-implikazzjonijiet ekonomiċi marbuta ma’ dawn iż-żewġ deċiżjonijiet huma, skont il-Ġermanja, kif ġej. Ex-ante, fil-każ ta’ proċeduri ta’ insolvenza, il-WAK seta’ jistenna li jirkupra massimu ta’ madwar EUR 2,4 miljun tal-pretensjonijiet tiegħu. Fil-każ li l-WAK kien iffirma ftehim mal-GfW, li jirrinunzja għal parti mill-pretensjonijiet tiegħu u b’hekk jippermetti lill-GfW li tkompli tinnegozja, il-WAK seta’ jistenna ex ante’ li jirkupra madwar EUR 5,1 miljun mill-pretensjonijiet tiegħu. Dan iħalli differenza ta’ EUR 2,7 miljun favur li l-GfW tiġi permessa li tevita proċedurii ta’ insolvenza. Jekk l-impriżi u n-negozjanti tal-vitikultura kienux lesti li jagħmlu l-istess, kellu biss impatt żgħir fuq il-kalkoli ta’ rkupru, iżda ma biddilx ir-riżultat dwar il-paragun bejn iż-żewġ alternattivi.
(109)
L-istima ta’ rata ta’ rkupru fil-każ ta’ insolvenza ta’ EUR 2,4 miljun fir-rapport hija bbażata fuq is-suppożizzjoni Ġermaniża li l-pretensjonijiet ta’ EUR 4,4 miljun tal-impriżi u tan-negozjanti tal-vitikultura għandhom ikunu ġew riżolti qabel dawk tal-WAK. Madankollu, skont il-Kummissjoni Ewropea, il-liġi Ġermaniża tal-insolvenza tgħid li d-dejn biss lill-dawk l-impriżi u n-negozjanti tal-vitikultura b’ritenzjoni fit-tul ta’ titolu kien ikollu jiġi riżolt qabel id-djun tal-WAK. Id-djun l-oħra kienu jkunu fl-istess pożizzjoni bħad-dejn tal-WAK. Madankollu, il-kalkoli proprji tal-Kummissjoni Ewropea juru li anki fil-każ fejn il-pretensjonijiet tal-WAK u tal-impriżi u tan-negozjanti tal-vitikultura kienu jkunu kollha fl-istess pożizzjoni, il-WAK seta’ jistenna li jirkupra l-massimu ta’ EUR 4,7 miljun fil-każ ta’ insolvenza (abbażi ta’ total massimu ta’ ħlas lura ta’ EUR 6,8 miljun fil-każ ta’ insolvenza u li l-WAK u l-impriżi tal-vitikultura jirċievu ħlas lura fi proporzjon ma’ dak li kienu dovuti - EUR 10 miljun u EUR 4,4 miljun rispettivament għall-WAK u għall-impriżi u n-negozjanti tal-vitikultura). Għalhekk jista’ jiġi konkluż li ex-ante l-għażla l-aktar favorevoli għall-WAK kienet tkun li jippermetti lill-GfW li tevita l-insolvenza.
(110)
Min-naħa l-oħra l-impriżi u n-negozjanti tal-vitikultura ffaċċjaw kalkolu differenti ħafna. L-ewwel nett, kienu diġà rċevew 80 % tal-ħlas għall-oġġetti konsenjati tagħhom. It-tieni nett, skont l-offerta mill-GfW kienu sejrin jirċievu biss 10 % tal-20 % li kienu għadhom dovuti lilhom. Fil-fatt dan kien ifisser li huma kienu sejrin jirċievu 2 % addizzjonali tal-prezz tax-xiri miftiehem kieku ffirmaw il-ftehim. Ċertament dan huwa anqas minn dak li setgħu jistennew fi proċeduri ta’ insolvenza, irrispettivament mill-pożizzjoni ta’ sigurtà tagħhom (ritenzjoni sempliċi, estiża jew fit-tul ta’ titolu). Bħala medja setgħu jistennew li jirċievu 48 % tat-pretensjonijiet pendenti tagħhom (EUR 2,1 miljun mit-total ta’ EUR 4,4 miljun dovuti lilhom). Għalhekk ma hija l-ebda sorpriża li xi wħud mill-impriżi u n-negozjanti tal-vitikultura rrifjutaw l-offerta mill-GfW. It-tielet nett, kellu jkun evidenti li kien ikun fl-interess tal-WAK li jirrinunzja għal parti mill-pretensjonijiet tiegħu u jevita l-insolvenza anki jekk l-impriżi u n-negozjanti tal-vitikultura ma jagħmlux l-istess, li għal darb’oħra kien jippermetti lill-impriżi u lin-negozjanti tal-vitikultura li jiksbu sehem akbar tal-pretensjonijiet pendenti tagħhom mill-10 % offruti. Ir-raba’ nett, ħafna minnhom kienu diġà tellgħu lill-GfW il-qorti u l-qorti kienet iddeċidiet favur tagħhom, u obbligat lill-GfW sabiex tħallas 80 % tal-pretensjonijiet pendenti.
(111)
Jista’ jiġi konkluż li minkejja l-fatt li l-impriżi u n-negozjanti tal-vitikultura u l-WAK kienu kollha kredituri tal-GfW, l-għażliet u r-riżultat ta’ dawk l-għażliet għall-WAK u għall-impriżi u għan-negozjanti tal-vitikultura kienu tant differenti li ma kienux komparabbli. Il-fatt li l-impriżi u n-negozjanti tal-vitikultura għażlu li ma jirrinunzjawx għall-pretensjonijiet tagħhom ma għandux ikollu effett negattiv waqt l-analiżi ta’ jekk il-WAK kienx aġixxa skont it-test tal-kreditur privat.
(112)
Meta qieset l-għażliet differenti għall-WAK kontra xulxin, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-subordinazzjoni u r-rinunzja parzjali ta’ pretensjonijiet tal-4 ta’ Diċembru 2000 u tal-21 ta’ Frar 2001 b’total ta’ EUR 5 005 441,60 u r-rinunzja ta’ ħlasijiet ta’ imgħax mill-31 ta’ Diċembru 2000 kienet l-aktar għażla favorevoli għall-WAK u hija għalhekk konformi mat-test tal-kreditur privat. Is-subordinazzjoni u r-rinunzja ta’ pretensjonijiet jagħmlu differiment tad-dejn, li huwa aktar favorevoli għall-kreditur meta mqabbel ma’ likwidazzjoni. Skont il-ġurisprudenza stabbilita (28), kreditur pubbliku għandu jibbilanċja l-vantaġġ inerenti fil-kisba tas-somma offruta skont il-pjan ta’ ristrutturar u s-somma li jkun jista’ jirkupra permezz tal-likwidazzjoni tad-ditta. Għaldaqstant, il-GfW ma rċeviet l-ebda vantaġġ li ma kinitx tirċievi f’kundizzjonijiet normali tas-suq u għalhekk ma ġiet mogħtija l-ebda għajnuna mill-Istat lill-GfW bħala riżultat tad-deċiżjoni tal-WAK li jissubordina u jirrinunzja għal parti mill-pretensjonijiet tiegħu.
(113)
Fil-ftuħ tal-proċeduri kien espress dubju dwar jekk il-WAK kienx żamm is-subordinazzjoni u r-rinunzja ta’ pretensjonijiet għal minimu strett. Madankollu, skont il-kummenti tal-Ġermanja, il-WAK irrinunzja għas-sehem tal-pretensjonijiet meħtieġa tiegħu biex ikopri d-defiċit tal-GfW għall-2000, li skont il-liġi Ġermaniża tal-insolvenza (ara l-premess 25) kien meħtieġ sabiex jiġu evitati proċeduri ta’ insolvenza u biex il-GfW tkun tista’ tkompli tinnegozja. Fl-ewwel kuntratt (iffirmat fl-4 ta’ Diċembru 2000) bejn il-GfW u l-WAK, sabiex tiġi evitata l-insolvenza tal-GfW, il-WAK jaqbel mal-GfW dwar subordinazzjoni ta’ pretensjonijiet tal-istess ammont bħala d-defiċit tal-GfW wara li l-impriżi u n-negozjanti tal-vitikultura kienu qablu li jirrinunzjaw għal 90 % tal-pretensjonijiet pendenti tagħhom u biex, jekk ikun neċessarju, jirrinunzjaw għall-ammont tal-pretensjoni li kienu qablu li jissubordinaw (ara l-premessa 79 u 80). Ir-raġuni għaliex ir-rinunzja kienet akbar minn kemm wieħed l-ewwel stenna kien li minkejja l-isforzi tal-WAK u tal-GfW biex jikkonvinċu lill-impriżi u lin-negozjanti tal-vitikultura biex jikkontribwixxu sabiex jgħinu lill-GfW tevita l-insolvenza (ara l- premessa 79 u 80), id-deċiżjoni tal-impriżi u tan-negozjanti tal-vitikultura li ma jirrinunzjaw għall-ebda waħda mill-pretensjonijiet tagħhom għar-raġunijiet imsemmija fil-premessa 108 hawn fuq. Kif imsemmi fil-premess 110, id-deċiżjoni tal-impriżi u tan-negozjanti tal-vitikultura li ma jirrinunzjawx għal sehem mill-pretensjonijiet pendenti tagħhom kellha biss impatt limitat fuq l-evalwazzjoni ekonomika tal-WAK u ma biddlitx l-eżitu ta’ din l-evalwazzjoni: li kien ekonomikament preferenzjali għall-WAK li jippermetti lill-GfW tevita proċeduri ta’ insolvenza.
(114)
Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li s-subordinazzjoni parzjali u r-rinunzja ta’ pretensjonijiet mill-WAK kienet l-aktar għażla favorevoli għall-WAK u għalhekk huma skont il-prinċipju tal-kreditur privat u għalhekk ma għandhomx jitqiesu bħala għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE lill-GfW.
VI.2.2. L-eżistenza ta’ għajnuna għall-impriżi u għan-negozjanti tal-vitikultura
(115)
Fil-ftuħ u fl-estensjoni sussegwenti tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali tqajmu mistoqsijiet dwar l-għajnuna possibbli lill-impriżi u lin-negozjanti tal-vitikultura. L-ewwel nett, il-pożizzjoni ta’ sigurtà mogħtija lill-impriżi u lin-negozjanti tal-vitikultura mill-GfW fil-mument tax-xiri dehret relattivament b’saħħitha u tqajmu dubji dwar jekk il-pożizzjoni ta’ sigurtà mogħtija kinitx verament skont il-prattika normali tan-negozju. It-tieni nett, il-prezz imħallas għall-most mixtri kien stmat li kien ogħla mill-prezz tas-suq. It-tielet nett, tqajmu dubji dwar id-deċiżjoni tal-impriżi u tan-negozjanti tal-vitikultura li ma jirrinunzjaw għall-ebda waħda mill-pretensjonijiet tagħhom meta l-GfW ġiet affaċċjata bl-insolvenza flimkien mad-deċiżjoni tal-WAK li jissubordina u mbagħad jirrinunzja għal parti mill-pretensjonijiet tiegħu, minkejja li l-impriżi u n-negozjanti tal-vitikultura ddeċidew li ma jirrinunzjawx għad-90 % tal-pretensjonijiet pendenti tagħhom (20 % tal-valur tal-istokk).
VI.2.2.a. Fil-ħin tax-xiri tal-most - il-pożizzjoni ta’ sigurtà mogħtija
(116)
Fil-kummenti tagħhom, il-Ġermanja tat l-assigurazzjonijiet tagħha li r-ritenzjonijiet sempliċi, estiżi jew fit-tul ta’ titolu mogħtija lill-impriżi u lin-negozjanti tal-vitikultura differenti b’rabta max-xiri tal-most, kien tabilħaqq skont il-prattika normali tan-negozju. Dan ifisser li għalkemm din tat lill-impriżi u lin-negozjanti tal-vitikultura pożizzjoni relattivament qawwija ta’ sigurtà, speċjalment dawk mogħtija ritenzjoni fit-tul ta’ titolu, dan kien skont il-prattika normali tan-negozju u ma kinitx aktar b’saħħitha milli kieku għamlu arranġamenti ma’ xerrej privat.
(117)
Il-Kummissjoni tagħmel referenza għar-rakkomandazzjonijiet (29) irreġistrati mill-Federazzjoni tal-fabbriki tal-inbid u tal-bejjiegħa tal-inbid Ġermaniżi, Trier, il-Federazzjoni ta’ negozjanti tal-inbid Ġermaniżi, Mainz u l-Assoċjazzjoni ta’ Vitikulturisti Ġermaniżi, Bonn (Der Bundesverband der Deutschen Weinkellereien und des Weinfachhandels e.V., Trier, der Bundesverband der Deutschen Weinkommissionäre e.V., Mainz und der Deutsche Weinbauverband e.V., Bonn) mal-awtoritajiet Ġermaniżi dwar il-kompetizzjoni (Bundeskartellamt) f’konformità ma’ § 22 Abs. 3 Nr. 2 tal-Att kontra r-Restrizzjonijiet tal-Kompetizzjoni (des Gesetzes gegen Wettbewerbsbeschränkungen) (30). L-ewwel verżjoni tar-rakkomandazzjonijiet kienet irreġistrata fl-1990 u l-verżjoni attwali fl-2005. Dawn ir-rakkomandazzjonijiet jagħmluha ċara li f’każijiet fejn il-prezz sħiħ tax-xiri ma jkunx tħallas fil-ħin tat-trasferiment tal-merkanzija, il-bejjiegħ għandu jżomm it-titolu ta’ sjieda sakemm ikun tħallas il-prezz sħiħ. Il-pożizzjonijiet ta’ sigurtà mogħtija lill-impriżi u n-negozjanti tal-vitikultura fil-każ in kwistjoni taw gradi differenti ta’ sigurtà. Dawk biss li kellhom ritenzjoni fit-tul ta’ titolu kellhom garanzija sħiħa għall-ħlas. Dan ifisser li bħala medja l-pożizzjoni ta’ sigurtà għall-impriżi u għan-negozjanti tal-vitikultura ma kinitx b’saħħitha kif ġie rrakkomandat fil-rakkomandazzjonijiet imsemmija hawn fuq. Il-Kummissjoni għalhekk taċċetta, b’referenza għar-rakkomandazzjonijiet u l-pożizzjoni ta’ sigurtà attwali mogħtija, l-assigurazzjonijiet tal-Ġermanja li hija prattika normali tan-negozju li jingħataw pożizzjonijiet ta’ sigurtà kif kien sar lill-impriżi u lin-negozjanti tal-vitikultura f’dan il-każ u li l-pożizzjoni ta’ sigurtà mogħtija ma kienetx aktar b’saħħitha milli kieku taħt kuntratt normali bejn żewġ atturi privati u għalhekk ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
VI.2.2.b. Fil-ħin tax-xiri tal-most - il-prezz imħallas għall-most mixtri
(118)
Fil-ftuħ tal-proċeduri, intqal li l-prezz imħallas mill-GfW għall-most mixtri kien ogħla mill-prezz tas-suq. Bħala prezz tas-suq ġie użat il-prezz għall-inbid tal-mejda u l-prezz ikkwotat bħala prezz ta’ referenza kien ta’ EUR 0,26 għal kull litru. Fil-kummenti tagħha, il-Ġermanja tat informazzjoni sostanzjali dwar l-istrateġija tan-negozju tal-GfW, li turi li s-suq tal-inbid ordinarju tal-mejda mhuwiex is-suq rilevanti u li l-istrateġija ta’ GfW kellha tlett aspetti. L-ewwel, li tixtri most għall-inbid tal-mejda li bih tista’ tipparteċipa fil-programm ta’ distillazzjoni tal-UE (40 % tal-istokk). It-tieni, biex tixtri most ta’ kwalità għolja bl-intenzjoni li tbiegħu fis-suq tal-inbid mhux ipproċessat ta’ kwalità għolja biex jintuża għall-produzzjoni tal-inbid spumanti (60 % tal-istokk). It-tielet, biex tipparteċipa fil-programm ta’ stokkjar tal-UE b’20 % tal-istokk qabel ma jinbiegħ għall-produzzjoni tal-inbid spumanti. Waqt l-analiżi ta’ jekk żewġ prodotti jagħmlux parti mill-istess suq, il-Kummissjoni tagħmel użu mill-Avviż tal-Kummissjoni dwar id-definizzjoni ta’ suq rilevanti għall-iskop tad-dritt Komunitarju tal-kompetizzjoni (31). Skont il-punt 7 tan-nota, ‘suq rilevanti tal-prodotti jinkludi dawk il-prodotti u/jew servizzi kollha li huma meqjusa bħala interkambjabbli jew sostitwibbli mill-konsumatur, minħabba l-karatteristiċi tal-prodotti, il-prezzijiet tagħhom u l-użu maħsub tagħhom’.
(119)
Is-suq għall-most mixtri biex jittieħed vantaġġ mill-programm ta’ distillazzjoni tal-UE huwa ċertament dak għall-inbid ordinarju tal-mejda. Madankollu, il-prezz rilevanti għandu jkun il-prezz imħallas għall-inbid mibgħut għad-distillazzjoni.
(120)
Bħall-miżuri tradizzjonali kollha ta’ intervent fis-swieq agrikoli, id-distillazzjoni preventiva tal-inbid skont l-Artikolu 38 tar-Regolament (KEE) Nru 822/87 għandha bħala l-għan prinċipali tagħha t-tneħħija ta’ provvista eċċessiva mis-suq tal-inbid u għalhekk il-prezz ta’ din id-distillazzjoni volontarja kellu jkun għoli biżżejjed biex jagħti lill-produtturi l-inċentiv li jibgħatu l-inbid għad-distillazzjoni. Il-prezz annwali attwali tal-miżura ta’ distillazzjoni ġie definit mill-Kunsill bħala 65 % tal-hekk imsejjaħ prezz gwida.
(121)
Il-prezz gwida nnifsu kien jiġi deċiż mill-Kunsill darba fis-sena u l-prezz kien espressament stabbilit biex jappoġġja s-suq. Biex dan iseħħ, kellu ovvjament jiġi stabbilit f’livell għoli biżżejjed. Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1676/1999 tad-19 ta’ Lulju 1999 li jistabbilixxi l-prezz gwida għall-inbid għas-sena tal-inbid 1999/2000 (32) iffissa l-prezzijiet gwida għall-kategoriji differenti ta’ inbid. Il-prezz għall-kategorija AII (inbid abjad tal-mejda mill-varjetajiet ta’ dwieli tat-tip Sylvaner, Müller-Thurgau) kien iffissat f’EUR 82,81 għal kull ettolitru u dak għall-AIII (inbid abjad tal-mejda mill-varjetajiet ta’ dwieli tat-tip Riesling) f’EUR 94,57 għal kull ettolitru. Skont l-Anness III tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1681/1999 tas-26 ta’ Lulju 1999 li jistabbilixxi l-prezzijiet tax-xiri, l-għajnuna u ċerti ammonti oħra applikabbli għas-sena tal-inbid 1999/2000 għal miżuri ta’ intervent fis-settur tal-inbid (33), l-ammont eżatt imħallas għad-distillazzjoni kien jiddependi fuq il-grad ta’ alkoħol tal-inbid ikkonsenjat minħabba li l-prezz għad-distillazzjoni preventiva (65 % tal-prezz gwida) kien ġie kkalkulat mill-Kummissjoni mhux għal kull ettolitru iżda skont il-grad ta’ alkoħol għal kull ettolitru ta’ dik is-sena.
(122)
Ir-rwol ewlieni tal-Kummissjoni fir-rigward tad-distillazzjoni tal-inbid kien li tevalwa s-sitwazzjoni attwali tas-suq u tiffissa b’mod xieraq il-kwantitajiet aċċettati kull sena għad-distillazzjoni preventiva f’kull Stat Membru. Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 2367/1999 tal-5 ta’ Novembru 1999 introducing preventive distillation as provided for in Article 38 of Council Regulation (EEC) No 822/87 for the 1999/2000 wine year (34) alloka 148 000 ettolitru lis-suq Ġermaniż għas-sena tal-inbid 1999/2000. Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 546/2000 tal-14 ta’ Marzu 2000 (35) li jemenda r-Regolament (KE) Nru 2367/1999 żied dan għal 468 000 ettolitru. Ir-Regolament (KE) Nru 2367/1999 illimita l-kwantità tal-inbid li jintbagħat għad-distillazzjoni għal 40 % tal-produzzjoni. Skont ir-reġistri tal-Kummissjoni l-produtturi Ġermaniżi ddistillaw madwar 400 000 ettolitru taħt din l-iskema.
(123)
Skont il-Ġermanja, il-prezz imħallas għall-inbid mibgħut għad-distillazzjoni kien ta’ EUR 0,50-0,55 għal kull litru. B’kunsiderazzjoni tal-metodu ta’ kalkolazzjoni ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni ssib li l-prezz ikkwotat mill-Ġermanaj huwa realistiku.
(124)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li minħabba l-intervent fis-suq tal-UE għal sehem sostanzjali tal-inbid inħolqu żewġ swieq separati. Wieħed fejn il-prezz ta’ referenza kien dak imħallas għall-inbid mibgħut għad-distillazzjoni, f’dan il-każ ta’ EUR 0,50-0,55 għal kull litru, u ieħor fejn il-prezz ta’ referenza kien dak tas-suq. Il-valur ta’ EUR 0,26 għal kull litru kkwotat fil-ftuħ tad-deċiżjoni tal-proċedura għalhekk ma jistax jiġi meqjus bħala l-prezz ta’ referenza rilevanti għall-most mixtri li għandu jintbagħat għad-distillazzjoni.
(125)
Sabiex jiġi stabbilit liema kien is-suq rilevanti għall-most mixtri biex jinbidel f’inbid mhux ipproċessat għall-produzzjoni tal-inbid spumanti, l-ewwel huwa meħtieġ li jiġi evalwat jekk jeżistux swieq separati għall-inbid u jekk il-most mixtri mill-GfW jagħmilx parti mill-istess suq bħall-inbid tal-mejda jew le. Sejjer ikun meħtieġ ukoll li jiġi deċiż jekk inbid ta’ kwalità ogħla jistax jikseb prezzijiet ogħla. Fl-istatistika tagħha l-Kummissjoni dejjem tirreferi għal prezzijiet differenti skont il-kwalità tal-inbid. Skont l-esperti interni tal-inbid tal-Kummissjoni l-prezz tal-inbid mhuwiex l-istess għal kull lott u l-istatistika disponibbli tal-inbid tagħti biss prezzijiet medji għall-kwalità differenti ta’ inbid. Il-prezz attwali jiġi influwenzat minn bosta elementi. L-elementi ewlenin huma l-kwalità, il-maturazzjoni, ir-reputazzjoni, id-domanda u l-grad/gradi alkoħoliċi ta’ Oechsle. Il-grad ta’ Oechsle jindika l-maturità u l-livell ta’ zokkor preżenti fl-għeneb. Huwa importanti għaliex jiddetermina l-grad alkoħoliku naturali finali tal-inbid. Skont id-Deutsches Weininstitute (istitut Ġermaniż tal-inbid) il-produzzjoni ta’ sect/inbid spumanti teħtieġ grad għoli ta’ kontenut alkoħoliku fl-inbid mhux ipproċessat (36).
(126)
Dan jappoġġja d-dikjarazzjonijiet tal-Ġermanja li l-grad ta’ Oechsle fil-most jeħtieġ li jkun ogħla jekk il-prodott finali sejjer ikun inbid spumanti milli kieku kien sejjer ikun inbid tal-mejda u li għandu jitħallas primjum għall-most bi grad ogħla ta’ Oechsle. Il-Kummissjoni għalhekk taċċetta l-argumenti tal-Ġermanja li jeżistu swieq separati u li l-prezz għandu fil-fatt ikun ogħla għall-most li sejjer jintuża għall-produzzjoni tal-inbid spumanti aktar milli għall-most użat għall-produzzjoni tal-inbid tal-mejda. Bħala riżultat, il-Kummissjoni taċċetta wkoll li l-prezz imħallas mill-GfW fil-ħin tax-xiri ma jistax jiġi mqabbel mal-prezz għall-inbid tal-mejda, ta’ EUR 0,26 għal kull litru, kif kien sar fil-ftuħ tal-proċedura.
(127)
Il-Ġermanja tgħaddi biex tipprovdi informazzjoni dwar il-prezz li jista’ jinkiseb fis-suq rilevanti, is-suq għall-most ta’ kwalità għolja biex jintuża għall-produzzjoni tal-inbid spumanti. Skont din l-informazzjoni, dwar is-suq tal-inbid mhux ipproċessat għall-inbid spumanti, il-prezz bażiku mħallas għal litru wieħed ta’ most b’60 grad ta’ Oechsle kien ta’ EUR 0,312 għal kull litru. Għal kull grad addizzjonali ta’ Oechsle (sa massimu ta’ 80 grad ta’ Oechsle) tħallas EUR 0,005 għal kull litru. Skont dan il-prinċipju l-impriżi u n-negozjanti tal-vitikultura ġew imħallsa għall-most ta’ kwalità għolja tagħhom, 60 % tal-most mixtri. Barra minn hekk, skont l-istatistika tal- importazzjoni tal-assoċjazzjoni tal-vitikulturisti Ġermaniżi (Deutsche Weinbauverband) għas-snin 1998-2001, li ġiet sottomessa mill-Ġermanja, l-inbid abjad importat bil-ingrossa, li minħabba l-kwalità għolja tiegħu huwa adattat għall-produzzjoni tal-inbid spumanti, kellu prezz tas-suq ta’ EUR 0,38 għal kull litru.
(128)
Il-Kummissjoni hija lesta taċċetta l-argumenti tal-Ġermanja għal prezz rilevanti tas-suq ta’ madwar EUR 0,38 għal kull litru, abbażi tal-informazzjoni mill-esperti interni tagħha tal-inbid dwar kif jiġi stabbilit il-prezz tal-inbid, l-informazzjoni mill-Weininstitute Deutsches kif iddikjarat hawn fuq u mill-kalkolu tal-profitt fil-pjan tan-negozju tal-GfW.
(129)
Il-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju tal-GfW, ippreżentat mill-Ġermanja, juri li waqt ix-xiri tal-most, il-GfW kienet qiegħda tistenna li tkun tista’ tibgħat 40 % tal-istokk għad-distillazzjoni preventiva bi prezz ta’ EUR 0,50-0,55 għal kull litru, li tbiegħ 60 % tal-istokk bil-prezz ta’ EUR 0,375 għal kull litru u għal 20 % tal-istokk, stennew li jiksbu sussidju addizzjonali mill-UE għall-istokkjar tal-inbid ta’ EUR 0,06 għal kull litru qabel ma jbigħuh għal EUR 0,375 għal kull litru sena wara. B’kollox, stennew li jbiegħu l-istokk bi prezz medju ta’ EUR 0,44 sa EUR 0,46 u li jagħmlu profitt ta’ bejn EUR 0,06 u EUR 0,09 għal kull litru. Dan kien sejjer iħalli profitt totali ta’ bejn madwar EUR 2,64 miljun u EUR 3,96 miljun.
(130)
Fl-1999, il-GfW bagħtet 40 % tal-istokks tagħha għad-distillazzjoni preventiva li għalihom irċeviet prezz ta’ EUR 0,50-0,55 għal kull litru. Fid-dawl ta’ tnaqqis fil-prezzijiet fis-suq tal-inbid fl-aħħar tal-1999 - li ma kienx mistenni mill-GfW meta wieħed jikkunsidra l-prezzijiet ogħla s-sena ta’ qabel - il-GfW iddeċidiet li ma tbiegħx l-istokk pendenti dik is-sena iżda li taħżnu u tbiegħu fl-2000, jew jekk il-prezzijiet fis-suq kienu sejrin jibqgħu baxxi, tieħu vantaġġ minn ċiklu ieħor ta’ distillazzjoni preventiva. Din id-deċiżjoni kienet ibbażata fuq is-suppożizzjoni li d-distillazzjoni preventiva kienet sejra titkompla. Madankollu, ir-Regolament il-ġdid (KE) Nru 1493/1999 dwar l-organizzazzjoni komuni tas-suq tal-inbid neħħa d-distillazzjoni preventiva. Minflok introduċa l-għażla ta’ distillazzjoni volontarja għall-provvista tas-suq tal-alkoħol tajjeb għax-xorb. Il-miżura ta’ distillazzjoni ta’ kriżi li kienet għadha kif ġiet introdotta tista’ tintuża biss f’każijiet eċċezzjonali ta’ tfixkil fis-suq. Il-premessa 35 tar-Regolament (KE) Nru 1493/1999 tirreferi espliċitament għall-eliminazzjoni tas-sistema ta’ distillazzjoni bħala żbokk artifiċjali għal produzzjoni żejda. Ir-Regolament il-ġdid daħal fis-seħħ fil-31 ta’ Lulju 2000.
(131)
Għall-GfW dan kien ifisser li l-miżuri ta’ distillazzjoni fis-sena tal-inbid 2000/01 kienu konsiderevolment anqas favorevoli minn dawk tas-snin preċedenti. Fid-distillazzjoni għall-forniment tas-suq tal-alkoħol tajjeb għax-xorb seta’ jintlaħaq biss madwar nofs il-prezz medju li kien inkiseb qabel ta’ EUR 0,50-0,55 għal kull litru.
(132)
Fil-fehma tal-Ġermanja dan l-iżvilupp ma setax jiġi mbassar meta l-GfW kienet iddeċidiet li żżomm l-inbid fil-ħażna. Il-Kummissjoni, min-naħa l-oħra, temmen li dan l-iżvilupp kien fil-fatt prevedibbli. L-organizzazzjoni komuni l-ġdida tas-suq tal-inbid kellha l-għan espliċitu li telimina s-sistema ta’ distillazzjoni. Għalhekk kellu jkun ċar għall-GfW, fiż-żmien li ġie deċiż li tmur għal ċiklu ieħor ta’ distillazzjoni, li l-miżuri ta’ distillazzjoni fit-tieni parti tal-2000 u ’l quddiem ma kienux sejrin jipprovdu l-ebda rimedju kontra t-tnaqqis fil-prezzijiet fis-suq tal-inbid.
(133)
Madankollu, l-argumenti dwar jekk il-GfW kellhiex tkun taf dwar il-bidla fir-Regolament huma irrilevanti. Il-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju fil-ħin tax-xiri, li abbażi tiegħu għandha tiġi ġġudikata l-imġiba tal-GfW bħala investitur privat, kien jinkludi biss l-ewwel ċiklu ta’ distillazzjoni preventiva, li ma kinitx seħħet u li għaliha l-GfW rċeviet EUR 0,50 - EUR 0,55 għal kull litru. Ma kienx jinkludi ċiklu ieħor ta’ distillazzjoni preventiva u għalhekk il-profitt mistenni minn din id-distillazzjoni ma kienx parti mill-kalkolu tal-profitt totali fil-ħin tax-xiri. Ma kienx parti mill-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju u għalkemm ma hemm l-ebda dubju li d-deċiżjoni tal-GfW li tmur għal ċiklu ieħor ta’ distillazzjoni meta l-prezz tas-suq waqa’ kienet waħda ħażina, ma tistax titqies bħala għajnuna mill-Istat lill-impriżi u lin-negozjanti tal-vitikultura fil-ħin tax-xiri.
(134)
Fuq bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li GfW ħallset il-prezz tas-suq għall-most li nxtara fil-ħarifa tal-1999 u li għalhekk, skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE ma kienet ingħatat l-ebda għajnuna mill-Istat lill-impriżi u lin-negozjanti tal-vitikultura.
VI.2.2.c. Fil-ħin tas-subordinazzjoni u tar-rinunzja ta’ pretensjonijiet mill-WAK
(135)
Fil-premessa 114 ġie konkluż li s-subordinazzjoni u r-rinunzja ta’ pretensjonijiet mill-WAK saru biss fl-interess propju u skont it-test tal-kreditur privat u li għalhekk ma kien hemm l-ebda għajnuna mill-Istat lill-GfW. Il-fatt li d-deċiżjoni tal-WAK iffavorixxiet l-impriżi u n-negozjanti tal-vitikultura ma għandha l-ebda rilevanza peress li din ma kinitx l-intenzjoni, iżda biss konsegwenza tal-WAK li kien qiegħed jipprova jimmassimizza l-irkupru tal-fondi proprji.
(136)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li waqt is-subordinazzjoni u r-rinunzja tat-talbiet tiegħu, skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE l-WAK ma ta l-ebda għajnuna mill-Istat lill-impriżi u n-negozjanti tal-vitikultura.
VI.3. Klassifikazzjoni tal-għajnuna bħala għajnuna illegali
(137)
Peress li l-element ta’ għajnuna fis-self mill-WAK favur il-GfW kien ingħata u tħallas mingħajr notifika minn qabel lill-Kummissjoni, dan huwa illegali skont l-Artikolu 1(f) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (37).
VI.4. Eżenzjonijiet previsti fl-Artikolu 107 tat-Trattat dwar is-self lill-GfW
(138)
Għalhekk għandu jiġi eżaminat jekk tapplikax waħda mill-eżenzjonijiet għall-projbizzjoni ta’ għajnuna mill-Istat taħt l-Artikolu 107(1) tat-TFUE tapplikax.
(139)
Mill-perspettiva attwali, l-eżenzjonijiet previsti fl-Artikolu 107(2) u (3)(a), (b) u (d) mhumiex applikabbli, peress li l-għajnuna in kwistjoni la hija:
-
għajnuna biex tippromwovi l-iżvilupp ekonomiku ta’ żoni fejn il-livell ta’ għajxien hu abnormalment baxx jew fejn hemm qgħad serju, u lanqas
-
għajnuna biex tippromwovi l-eżekuzzjoni ta’ proġett importanti ta’ interess komuni Ewropew jew biex tirrimedja għal taqlib serju fl-ekonomija ta’ Stat Membru, u lanqas
-
għajnuna biex tippromwovi l-konservazzjoni tal-kultura u tal-patrimonju meta din l-għajnuna ma taffettwax il-kundizzjonijiet tal-kummerċ u tal-kompetizzjoni fl-Unjoni sal-punt li tkun kontra l-interess komuni.
(140)
L-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE huwa għalhekk l-uniku eżenzjoni li possibbilment tista’ tapplika.
(141)
Fil-ħin tal-għoti tal-għajnuna, l-għajnuna lill-produtturi primarji ġiet direttament evalwata skont l-Artikolu107((3)(c) tat-TFUE. Skont il-prassi ta’ dak iż-żmien, l-għajnuna għall-investimenti, il-kreditu, is-settur tal-bhejjem, l-organizzazzjonijiet tal-produtturi, il-pubbliċità u promozzjoni, il-kumpens għal danni kkawżati mill-mard, il-primjums ta’ assigurazzjoni u l-assistenza teknika setgħu meta jissodisfaw ċerti kriterji jitqiesu kompatibbli mas-suq intern. Madankollu ma tista’ tintuża l-ebda waħda mill-forom ta’ għajnuna kompatibbli msemmija sabiex teżenta l-għajnuna in kwistjoni.
(142)
Barra minn hekk, konxja sabiex ma tħalli l-ebda triq mhux eżaminata, il-Kummissjoni eżaminat jekk il-linji gwida għas-salvataġġ u għar-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà jistgħu ma jkunx applikabbli għall-każ in kwistjoni. L-ewwel kundizzjoni li għandha tiġi sodisfatta minn impriża jekk trid tibbenefika minn għajnuna ta’ salvataġġ jew ta’ ristrutturar hija li għandha tiġi kkunsidrata bħala f’diffikultà skont il-linji gwida dwar għajnuna tal-Istat biex jiġu salvati u ristrutturati ditti li jinsabu f’diffikultà (38). Mill-informazzjoni miżmuma mill-Kummissjoni ma hemm l-ebda indikazzjoni li l-impriża kienet f’diffikultà skont il-linji gwida msemmija hawn fuq meta ngħatat l-għajnuna. Kien biss sena aktar tard minħabba tnaqqis qawwi fis-suq li l-GfW sabet ruħha f’diffikultà.
(143)
Fi kwalunkwe każ, il-Kummissjoni tixtieq tosserva li huwa f’idejn l-Istat Membru kkonċernat li jissodisfa l-obbligu ta’ kooperazzjoni li għandu lejn il-Kummissjoni billi jipprovdi l-elementi kollha meħtieġa biex il-Kummissjoni tkun tista’ tivverifika li l-kundizzjonijiet kollha tad-deroga li minnha qiegħed jitlob li jibbenefika jkunu ġew sodisfatti (39). Fil-każ in kwistjoni, il-Ġermanja ma tat l-ebda informazzjoni suffiċjenti li kienet tippermetti lill-Kummissjoni li tevalwa l-informazzjoni fid-dawl ta’ dawn il-linji gwida, u lanqas l-awtoritajiet Ġermaniżi ma taw l-ebda dokumentazzjoni suffiċjenti li kienet tippermetti lill-Kummissjoni li tevalwa l-għajnuna fid-dawl tal-forom l-oħra ta’ għajnuna kompatibbli msemmija fil-paragrafu 126, u dan minkejja l-informazzjoni pprovduta mill-Kummissjoni fil-punt 44 tad-deċiżjoni biex tinbeda l-proċedura investigattiva.
(144)
Il-miżuri ta’ għajnuna li l-kompatibbiltà tagħhom għandha tiġi evalwata direttament skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE, dan għandu jsir b’mod restrittiv. Għandu jintwera b’mod ċar li l-effetti pożittivi tal-miżura ta’ għajnuna jegħlbu l-effetti dannużi li l-għajnuna jista’ jkollha fuq il-kompetizzjoni u fuq il-funzjonament xieraq tas-suq intern. Miżuri unilaterali ta’ għajnuna mill-istat li huma sempliċiment maħsuba biex itejbu s-sitwazzjoni finanzjarja tal-produtturi iżda li bl-ebda mod ma jikkontribwixxu għall-iżvilupp tas-settur mhumiex ikkunsidrati li jissodisfaw dawn il-kriterji u għalhekk jikkostitwixxu għajnuna operattiva li mhijiex kompatibbli mas-suq intern.
(145)
Għar-raġunijiet ta’ hawn fuq, l-għajnuna mogħtija lill-GfW bħala element tas-self mhijiex konformi mal-ebda waħda mill-eżenzjonijiet possibbli għall-Artikolu 107(3). Għalhekk tikkostitwixxi għajnuna inkompatibbli mas-suq intern.
(146)
L-ebda eċċezzjonijiet oħra skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE ma huma applikabbli.
VII. KONKLUŻJONIJIET
(147)
Għar-raġunijiet ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni ssib li s-self mogħti lill-GfW ma jistax jiġi kkunsidrat bħala kompatibbli mas-suq intern. Il-Kummissjoni ssib ukoll li l-Ġermanja implimentat il-miżura illegalment.
(148)
Għar-raġunijiet ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni ssib li l-subordinazzjoni sussegwenti ta’ pretensjonijiet u r-rinunzja ta’ pretensjonijiet u l-ħlasijiet ta’ imgħax fil-futur ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat favur il-GfW u lanqas favur l-impriżi u n-negozjanti tal-vitikultura.
(149)
Għar-raġunijiet ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni ssib li x-xiri tal-most sar skont il-prezzijiet tas-suq u skont il-prattika kummerċjali komuni u għalhekk ma jikkostitwixxix għajnuna mill-Istat lill-impriżi u lin-negozjanti tal-vitikultura.
(150)
Fejn jinstab li għajnuna mogħtija illegalment mill-Istat hija inkompatibbli mas-suq intern, il-konsegwenza naturali hija li l-għajnuna għandha tiġi rkuprata sabiex - sa fejn ikun possibbli - tiġi restawrata l-pożizzjoni kompetittiva li kienet teżisti qabel ma ngħatat l-għajnuna.
(151)
Peress li ma jeżisti l-ebda suċċessur legali tal-GfW, l-irkupru mhuwiex possibbli skont il-ġurisprudenza stabbilita (40).
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna mill-Istat, li tammonta għad-differenza bejn ir-rata ta’ imgħax fuq is-self lill-GfW u r-rata ta’ imgħax tas-suq flimkien mal-primjum tar-riskju li kellu jiġi applikat fuq is-self, mogħtija illegalment mill-Ġermanja, bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, favur GmbH Gesellschaft für Pfalz Weinabsatz hija inkompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 2
Is-subordinazzjoni u r-rinunzja ta’ pretensjonijiet mill-WAK ma jikkostitwixxux għajnuna lill-GfW jew lill-impriżi u lin-negozjanti tal-vitikultura skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 3
Ix-xiri tal-most fl-1999 mill-GfW ma jikkostitwixxix għajnuna lill-impriżi u lin-negozjanti tal-vitikultura skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 4
Il-Ġermanja ma għandhiex bżonn tirkupra l-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1 mingħand il-benefiċjarju peress li l-benefiċjarju huwa fallut u tħassar mir-reġistru tal-kummerċ u ma hemm l-ebda suċċessur legali tiegħu.
Artikolu 5
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Federali tal-Ġermanja.
Magħmul fi Brussell, id-29 ta’ Ġunju 2011.