РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 24 май 2011 година
относно мярка за частична приватизация C 15/10 (ex NN 21/10), приведена в действие от Гърция в полза на казино Mont Parnès
(нотифицирано под номер C(2011) 3505)
(само текстът на гръцки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/647/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби и като взе предвид техните мнения (1),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
С писмо от 23 юни 2002 г. предприятието Egnatia AE, което бе придобито след сливане от предприятието Athinaiki Techniki и което е член на консорциума Casino Attikis (CA или „жалбоподателят“), подаде жалба пред Европейската комисия за предполагаемо нарушение на правилата на Европейския съюз за вътрешния пазар, относно предполагаема непрозрачна и дискриминационна тръжна процедура, към която са се придържали гръцките органи при продажбата на 49 % от капитала на Elliniko Kazino Parnithas AE (казино „Mont Parnès“) на участника, спечелил търга, консорциумът Hyatt Regency („HR“ или „предполагаемият получател“) (2).
(2)
С писмо от 3 октомври 2002 г. Генерална дирекция „Вътрешен пазар“ на Европейската комисия (ГД „Вътрешен пазар“) предаде копие от документа на Генерална дирекция „Конкуренция“ (ГД „Конкуренция“) за паралелен анализ на делото съгласно правилата на ЕС за държавна помощ.
(3)
С писмо по електронната поща от 9 декември 2002 г. законният представител на жалбоподателя предостави на съответните отдели на Комисията допълнителни разяснения относно делото.
(4)
С писмо от 24 януари 2003 г. Комисията съобщи на гръцките органи за жалбата във връзка с държавна помощ и призова Гърция да разясни въпросите, повдигнати в нея. Гръцките органи отговориха на 4 март 2003 г.
(5)
На 27 януари 2003 г. служители на Комисията се срещнаха със законния представител на жалбоподателя.
(6)
На 12 февруари 2003 г. и 22 август 2003 г. законният представител на предполагаемия получател предостави на службите на Комисията подкрепящи документи.
(7)
С писма от 31 март 2003 г. и 16 май 2003 г. жалбоподателят предостави на ГД „Конкуренция“ допълнителна информация.
(8)
На 10 април 2003 г. служители на Комисията се срещнаха с представителя на предполагаемия получател.
(9)
В периода между 15 юли 2003 г. и 16 септември 2003 г. Комисията обмени няколкократно информация с жалбоподателя относно отделно направена оценка на въпроси, свързани с държавната помощ, и напомни на жалбоподателя практиката си за вземане на решения, според която прехвърлянето на публична собственост в рамките на процедура за възлагане на обществена поръчка не представлява държавна помощ, когато тази процедура е проведена прозрачно и без дискриминация. Поради това Комисията уведоми жалбоподателя, че няма да се произнесе преди ГД „Вътрешен пазар“ да приключи прегледа на процедурата за възлагане на въпросната обществена поръчка.
(10)
С писма от 22 януари 2004 г. и 4 август 2004 г. ГД „Вътрешен пазар“ приключи разследването, като счете, че процедурата за възлагане на поръчката е редовна. С писмо от 2 юни 2004 г. ГД „Конкуренция“ информира жалбоподателя, че е прекратила разглеждането на жалбата във връзка с държавната помощ в съответствие с член 20, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (3).
(11)
На 18 февруари 2005 г. жалбоподателят подаде пред Първоинстанционния съд (сега Общия съд) жалба за отмяна на решението на Комисията за приключване на делото.
(12)
С определение от 26 септември 2006 г. Първоинстанционният съд отхвърли жалбата като недопустима, тъй като прецени, че писмото не представлява обжалваем акт съгласно член 230 от Договора за създаване на Европейската Общност (Договора за ЕО) (понастоящем член 263 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) (4).
(13)
На 18 декември 2006 г. жалбоподателят подаде жалба пред Съда на Европейския съюз срещу определението на Първоинстанционния съд.
(14)
С решение от 17 юли 2008 г. (5) Съдът на Европейския съюз отмени определението. Съдът установи, че оспореният акт представлява обжалваем акт, което не е в съответствие със задълженията на Комисията съгласно процедурния регламент, и върна делото на Първоинстанционния съд.
(15)
С писмо от 26 септември 2008 г. ГД „Конкуренция“ оттегли писмото за приключване на процедурата от 2 юни 2004 г. и поднови делото.
(16)
С определение от 29 юни 2009 г. Първоинстанционният съд установи, че след оттегляне на писмото вече няма нужда от издаване на решение (6). Това определение на Първоинстанционния съд беше обжалвано от жалбоподателя на 7 септември 2009 г. на основание, че Съдът е следвало да счете изтеглянето на писмото за незаконно и следователно е трябвало да го отмени.
(17)
С писмо по електронната поща от 11 септември 2009 г. жалбоподателят предостави допълнителна информация на Комисията.
(18)
На 14 октомври 2009 г. служители на Комисията се срещнаха с представители на жалбоподателя. След срещата жалбоподателят няколкократно предостави допълнителна информация на Комисията.
(19)
С писмо от 21 октомври 2009 г. Комисията поиска от Гърция допълнителна информация. С писмо от 13 ноември 2009 г. Гърция поиска повече време, за да отговори, което ѝ беше предоставено от Комисията с писмо по електронната поща от 18 ноември 2009 г. На 11 и 14 януари 2010 г. Гърция изпрати отговор до Комисията.
(20)
С решение от 6 май 2010 г. Съдът на Европейския съюз отговори на преюдициално запитване, отправено на основание член 234 от ДЕО (понастоящем член 267 от ДФЕС) от Συμβουλίου της Επικρατείας („Държавен съвет“), по-специално по отношение на прилагането на правилата на ЕС за обществените поръчки за въпросната тръжна процедура. Съдът достигна до заключение, inter alia, че като цяло поръчка като тази, която трябва да бъде възложена след въпросния търг, не попада в приложното поле на директивите за обществените поръчки (7). В допълнение Съдът отбеляза, че това заключение не изключва факта, че при такава поръчка трябва да се вземат под внимание основните правила и общи принципи на Договора, и по-специално тези относно свободата на установяване и свободното движение на капитал.
(21)
С писмо от 6 юли 2010 г. Комисията информира Гърция, че е взела решение за откриване на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на съответната мярка („решението за откриване на процедурата“).
(22)
Решението на Комисията да се открие процедура беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (8). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно мярката.
(23)
След откриване на процедурата Комисията получи мнения от две заинтересовани страни, а именно от представителите на предполагаемия получател (Athens Resort Casino Holdings (9), от името на HR) (10) и от представителите на жалбоподателя (Club Hotel Casino Loutraki, от името на CA) (11). С писмо от 6 август 2010 г. Гърция представи мненията си. Мненията на двете заинтересовани страни бяха изпратени на Гърция с писмо от 29 октомври 2010 г., а Гърция отговори с писмо от 25 ноември 2010 г.
(24)
На 16 декември 2010 г. (12) Съдът на Европейския съюз постанови, че Общият съд (бивш Първоинстанционен съд) неправилно е определил, че липсва основание за първоначалното обжалване на „административното приключване“ на делото от страна на Комисията.
2. ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА
(25)
През октомври 2001 г. гръцките органи откриха процедура за възлагане на обществена поръчка, за да продадат 49 % от капитала на казино Mont Parnès (13). Имало е двама кандидати, а именно Kazino Attikis (Casino Attikis или CA) и консорциумът Hyatt Regency - Elliniki Technodomiki (консорциумът Hyatt Regency или HR), които са избрани да участват във втория етап на тръжната процедура (14) съгласно условията на съответните национални разпоредби. След процедура, за която се твърди, че е недействителна, поръчката е възложена на HR. В следващите параграфи 26-29 се описват събитията, довели до това решение за възлагане на поръчката, съгласно информацията, с която разполага Комисията.
(26)
В съответствие с приложимите национални разпоредби спечелилият кандидат се обявява чрез наддаване (възходяща тръжна цена), a първоначалната цена за продажба е определена на 80 млн. EUR. Тръжната комисия разпечатва пликовете, подадени от кандидатите, в които се съдържат финансовите оферти на всеки един от тях, и ги обявява по ред. Кандидатът, предложил най-ниската оферта, има право да предложи нова оферта в следващия кръг, която ще бъде в запечатан плик. Новата оферта трябва да бъде равна поне на първоначалната по-висока оферта, увеличена с 1 % (15). Това последващо наддаване продължава неопределено време в няколко различни етапа, докато един от участниците се оттегли, като в този случай последният участник се обявява за предложил временно най-високата цена. Протокол, съдържащ наименованието на участника, предложил временно най-високата цена, се предоставя от тръжната комисия на Съвета на директорите на Hellenic Tourism Development Authority (ETA).
(27)
По време на първия етап на 31 май 2002 г. двамата кандидати представиха офертите си по едно и също време в запечатани пликове в централата на ETA. Офертата на CA беше за 91 183 652 EUR, докато офертата на HR беше 80 075 000 EUR. В писмото на последния обаче освен офертата се съдържаше и изявление, оспорващо законността на участието на консорциума CA в тръжната процедура. CA възрази срещу това изявление, като посочи, че изразяването на резерви прави финансовата оферта на HR недопустима. Възражението на CA беше отхвърлено от Комисията по възражения, която реши, че изявлението на HR не оказва влияние върху валидността на офертата на предприятието.
(28)
През втория етап HR подаде своята оферта от 92 105 888 EUR в запечатан плик, в който отново се съдържаше същото писмено изявление. След приключване на втория етап законният представител на CA представи плик, съдържащ финансовата оферта за третия етап, като едновременно с това подаде и отделно изявление до Съвета на директорите на ETA относно нарушаване на условията за провеждане на търга по отношение на изискванията за валидност на тръжната процедура. Тръжната комисия отхвърли тази теза въз основа на това, че е допустимо да бъде изложена само ако е подадена под формата на възражение, което е от компетентността на Комисията по възраженията. В резултат на това законният представител на CA помоли Тръжната комисия за петминутно удължаване на срока, за да обмислят по-нататъшните си действия и след предоставянето му от масата на комисията бяха взети както писменото изявление, така и плика с офертата. След завръщането им в рамките на тези пет минути, те заявиха, че не възнамеряват да внасят възражение и подадоха офертата си. Впоследствие HR подаде възражение и поиска третият етап от търга да се счита за недопустим въз основа на това, че предприятието CA е подало оферта, която е оттеглило и в последствие е подало отново. Възражението на HR беше прието от Комисията по възраженията и офертата на CA (16) беше изключена от процедурата.
(29)
След изключването на офертата на CA в третия етап Тръжната комисия изпрати (17) до Съвета на директорите на ETA копие от протокола от осмата си среща, в който HR се определя за участника в търга, предложил временно най-висока цена (с оферта от 92 105 888 EUR), а CA - за участника в търга, предложил временно втора най-висока цена. Тръжната комисия очевидно не беше отворила офертата на CA за третия етап и не върна запечатания плик на CA, а го предостави на ETA, за да бъде съхраняван в техния сейф (18). Съветът на директорите на ETA свика извънредно общо събрание, в резултат на което на 5 юни 2002 г. управителят на ETA и законният представител на Kantor Capital, икономически съветник, отговарящ за съдебните производства, бяха упълномощени да поискат от HR да подобри офертата си. Съответно HR увеличи предложената сума на 110 млн. EUR. На 12 юни 2002 г. CA предостави на Съвета на директорите на ETA писмо, съдържащо оферта от 162 млн. EUR, която в последствие беше отхвърлена, тъй като беше направена след закриване на тръжната процедура. В заключение офертата на HR беше подобрена допълнително и достигна сумата от 120 млн. EUR (19).
3. РЕШЕНИЕ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(30)
Комисията откри официалната процедура по разследване, тъй като продължаваше да се съмнява, че делът от 49 % от капитала на казино Mont Parnès е бил продаден от гръцката държава на участника с най-висока оферта при процедура за продажба, която отговаря на изискванията за откритост, прозрачност и недискриминация. По-специално, Комисията не беше сигурна дали при продажбата на купувача не е било предоставено незаконно преференциално третиране и дали впоследствие е била платена пазарната цена. Комисията счете, че изключването на CA от търга и на офертата им от 162 млн. EUR, направена след края на тръжната процедура, е възможно да е доказателство за продажба под стойността и следователно за съществуването на помощ под формата на съществуващи държавни средства.
4. МНЕНИЕ НА ГЪРЦИЯ
(31)
С писмо от 6 август 2010 г. Гърция представи становището си. Гърция оспорва съществуването на държавна помощ въз основа на това, че тръжната процедура за продажбата на нейния дял от капитала на казино Mont Parnès е проведена в съответствие с приложимото законодателство и че този дял от 49 % от казиното е продаден на пазарна цена.
(32)
На първо място гръцките органи подчертават, че изборът на участниците в търга и цялата тръжна процедура са напълно законни и проведени в съответствие с правилата относно поканите за участие в търг (20), които се уреждат от действащото законодателство, както и че поканите за участие в търга са били приети и от двамата кандидати без възражения.
(33)
Също така гръцките органи обясняват, че изявлението, направено от HR, което е поставено в плика с финансовата им оферта и на първия, и на втория етап на процедурата за подаване на оферти, не засяга валидността на финансовите оферти на HR, а се отнася само по себе си единствено до участието на CA в тръжната процедура и следователно финансовите оферти на HR съвсем правилно се счетени за законни от Комисията по възраженията.
(34)
Освен това гръцките органи по-подробно твърдят, че офертата, внесена от CA на третия етап на тръжната процедура, за която жалбоподателят твърди, че е в размер на 107 млн. EUR, е изключена, тъй като пликът е бил изнесен извън полезрението на Тръжната комисия. При тези обстоятелства Тръжната комисия не би могла да е сигурна, че офертата не е била променена. При всички случаи повторното представяне на офертата би означавало повторно подаване по време на същия етап, което противоречи на правилата.
(35)
Гръцките органи разясняват, че офертата от 92 105 888 EUR, направена от HR на втория етап, която е по-висока от първоначалната оферта от 91 183 652 EUR, направена от CA на първия етап, е в съответствие с правилата за провеждане на търга, тъй като съгласно правилата относно поканите за участие в търг всяка нова оферта трябва да бъде повишена с 1 %, а не с 10 %, както се предполага в решението на Комисията за откриване на процедурата. Следователно правилата за провеждане на търга са били спазени в това отношение.
(36)
Гръцките органи също твърдят, че последната оферта на CA за 162 млн. EUR - сума, която предприятието CA твърди, че е готово да плати, е невалидна, защото е направена след тръжната процедура и извън нея. Приемането на тази оферта би означавало нарушаване на принципа на законността, като се има предвид, че целта на публичната тръжна процедура не е само да обслужва финансовите интереси на страната, но и да служи и на широкия обществен интерес, т.е. да се осигури възможно най-високата цена при спазване на принципа на законност (т.е. законовите разпоредби, предвидени в правилата за поканите за участие в търг и в тръжните досиета, както и в други приложими законодателни актове).
(37)
Гръцките органи поясняват още, че те не просто са отменили търга и не са започнали нов, защото това би означавало да започнат отначало цялата процедура за четвърти път в рамките на осем години, което би увредило международната репутация на Гърция, без да е сигурно, че подновяването на тръжната процедура би осигурило цена от 162 млн. EUR. Във връзка с това Гърция дори поставя под въпрос надеждността на офертата от 162 млн. EUR, тъй като предприятието CA е било наясно, че приемането ѝ само би предизвикало отмяна на процедурата и започването на нова такава.
(38)
Освен това гръцките органи потвърждават (21), че окончателно платената цена (120 млн. EUR) е приемлива, тъй като е с 25,5 % по-висока от експертната оценката за 95,4 млн. EUR, направена преди тръжната процедура от независим оценител и държана запечатана до приключване на процедурата. Те твърдят, че тази оценка - която дори не е била необходима за тръжната процедура - е поискана, за да се защитят в по-голяма степен интересите на Гърция (22).
(39)
Що се отнася до твърденията на жалбоподателя, че първоначалните условия относно поканите за участие в търг са подобрени от последващия Закон № 3139/2003, с който се потвърждава приватизацията, гръцките органи разясняват, че уведомленията за поканите за участие в търг не са изменени нито от Закон 3139/2003, нито по някакъв друг начин. Според Гърция този закон просто регулира различни разрешения, които са свързани с инвестирането и управлението на казиното, и включва мерки за защита на работниците след приватизацията. Този закон не освобождава HR от задължението да инвестира 44 млн. EUR в казино Mont Parnès, а договорната клауза в договора относно връщането на HR на 70 % от цената, в случай че оперативният лиценз се предостави на друго казино преди 2012 г., вече е била изрична разпоредба в поканите за участие в търг.
(40)
Следователно гръцките органи отбелязват, че продажната цена представлява пазарната стойност на дяла от 49 % от капитала на казино Mont Parnès.
(41)
За да подсилят своето твърдение, че не се наблюдават нередности при тръжната процедура, гръцките органи посочват няколко решения на националните съдилища, в които се анализира законността на тръжната процедура съгласно националното законодателство. Към днешна дата националните съдилища не са открили нередности в търга и затова са отхвърлили различните молби, които са внесени от CA по този въпрос (23). Сред съдебните решения на националните съдилища, които потвърждават правилността на тръжната процедура, гръцките органи посочват по-специално следните:
а) Съдебно производство пред граждански съдилища:
(42)
В своето решение 8118/2002 (24) Атинският първоинстанционен съд отхвърли подадена от CA жалба и постанови, че:
-
Тръжната комисия и Комисията по възраженията считат с право, че офертите от HR на първия и втория етап са в съответствие с поканите за участие в търг. Изложението на HR, което е приложено към офертите им, не е засегнало безусловния им характер.
-
CA представя своя оферта в 15.30 ч., т.е. в началото на третия етап, както е определено от Тръжната комисия в края на втория етап. Офертата е взета обратно от представителя на CA по негово собствено желание, въпреки че председателят на Тръжната комисия се е опитал да го разубеди. Ако председателят на Тръжната комисия беше предупредил изрично представителя на CA за връщането на офертата, това би довело до дискриминационно третиране в полза на CA и срещу HR.
-
Втората оферта на CA на третия етап с право е счетена за недопустима от Комисията по възраженията. Всеки участник може да участва в търга само с една оферта на всеки етап. Освен това, ако втората оферта на CA на третия етап е била счетена за приемлива, това би довело до нарушаване на принципите на прозрачност. Представителят на CA е взел обратно първия запечатан плик, напуснал е мястото, където се е провеждал търга, и при завръщането си е представил запечатан плик, за който не може да се потвърди, че е същият като първия (25).
б) Съдебно производство пред административни съдилища
(43)
Според гръцките органи понастоящем пред Държавния съвет (Върховния административен съд) се гледа дело, отнасящо се до друга молба на CA, в която се твърди, че тръжната процедура (26) е незаконосъобразна, а окончателното решение предстои да бъде произнесено. Гръцките органи обаче отбелязват, че съдията докладчик е предложил молбата на CA да се отхвърли като недопустима въз основа на съдебната компетентност и неоснователна по същество (27).
в) Съдебно производство пред наказателни съдилища
(44)
След жалба, заведена през 2002 г. от CA срещу членове на Тръжната комисия, Комисията по възраженията, ETA, консултанта по оценяване (American Appraisal Hellas Ltd) и финансовия съветник (Kantor), относно поведението им по време на тръжната процедура, Съветът на съдиите от Апелативния съд, към който е препратено делото за отсъждане, издаде оправдателно решение (28) и по-конкретно установи, че:
-
И двете решения на Комисията по възражения са законни и няма достатъчно доказателства за неправомерно поведение от страна на членовете ѝ. Членовете на Комисията по възражения, като отхвърлят възражението на CA на първия и втория етап и приемат, от друга страна, това на HR на третия етап, не са нарушили условията на поканите за участие в търг и не са третирали по различен начин двамата участници.
-
Решенията на Тръжната комисия са законни и членовете ѝ не са третирали по различен начин двамата участници. Освен това Тръжната комисия е била длъжна съгласно условията на поканите за участие в търг да се придържа към констатациите на Комисията по възражения.
-
Представителят на ETA не е нарушил съответните национални разпоредби, като е помолилил участника, предложил временно най-висока оферта (HR), да я повиши. Представителят на ETA не е бил упълномощен да преговаря и не е имал правомощия да анулира или да прекрати тръжната процедура.
(45)
Горепосоченото оправдателно решение впоследствие е оспорено пред националните съдилища (29), а съвсем скоро Атинският апелативен съд издаде решение, с което оправдава всички обвинени лица (решение 466/2011). Пълният текст на решението все още не е достъпен.
(46)
В заключение, като се имат предвид всички горепосочени коментари, гръцките органи продължават да твърдят, че мярката, която се оценява, не включва държавна помощ по смисъла на член 107 от ДФЕС.
5. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(47)
С писмо от 4 август 2010 г. представителите на предполагаемия получател (т.е. Athens Resort Casino Holdings от името на HR) се включиха в откритото от Комисията производство като заинтересована страна. Предполагаемият получател представи същите мнения като Гърция, които са обобщени в раздел 4.
(48)
В допълнение предполагаемият получател твърди, че реално платената цена за дела в казиното е 120 млн. EUR, което е с 10 млн. EUR повече от първоначално договорената (30). Следователно тази сума е по-висока дори от професионалната оценка от 95,4 млн. EUR, направена преди започването на тръжната процедура (но която не е оповестена).
(49)
Предполагаемият получател също така твърди, че предприятието ETA не само не е било задължено, но дори е нямало право да покани участника в търга, предложил временно втора най-висока цена, защото това би означавало начало на нови етапи на наддаване, което е в нарушение на условията на поканите за участие в търг. Също така той твърди, че офертата от 162 млн. EUR, представена от CA извън тръжната процедура, не е можело да бъде приета сериозно и е била представена единствено, за да се стигне до отмяна на цялата процедура. Това потвърждава, че той със сигурност би оспорил всяко решение за приемане на тази оферта, като рискува отмяната на цялата процедура. Във връзка с това той посочва мнението на Правния държавен съвет, който потвърждава, че офертата на CA не би могла да бъде взета под внимание или да бъде приета (31).
(50)
Предполагаемият получател също така поставя под въпрос предположението на Комисията, изложено в решението за откриване на процедурата, относно нарушаване на конкуренцията и ефекта върху търговията, че хазартът е световна търговска дейност и дружествата в тази област упражняват икономическа дейност на международен пазар. Предполагаемият получател твърди, че Mont Parnès не развива международна дейност, а действа само на местно ниво и следователно не се конкурира с казината извън граница.
(51)
С писмо от 29 септември 2010 г. Club Hotel Casino Loutraki AE (от името на CA) (32) се включи в откритото от Комисията производство като заинтересована страна. В това писмо предприятието твърди, че по отношение на количественото определяне на предполагаемата помощ трябва също да се вземе под внимание разликата между офертите и въздействието на ратифицирания закон върху задълженията на купувача съгласно условията на публичната тръжна процедура.
6. ОЦЕНКА НА МЯРКАТА
6.1. Наличие на държавна помощ при прехвърляне на дялове чрез търговска продажба
(52)
В член 107, параграф 1 от ДФЕС се посочва, че освен когато е предвидено друго в Договора, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(53)
В съответствие с установената съдебна практика на Съда на Европейския съюз (33) и правилата и практиката на Комисията относно държавната помощ в контекста на приватизационни сделки (34), когато държава-членка придобива или продава дялове от предприятия, предимство не е налице, ако държавата-членка действа като частен инвеститор в условията на пазарна икономика.
(54)
По-специално, когато продажбата на дялове се реализира на фондовата борса, по правило се приема, че тя е осъществена при пазарни условия и не включва каквото и да е предимство. Когато обаче прехвърлянето е осъществено посредством търговска продажба, може да се приеме, че не е налице предимство, ако са изпълнени следните условия: първо, дяловото участие е продадено чрез прозрачен и недискриминационен търг, който е открит за участие на всички кандидати; второ, към продажбата не са наложени условия, които са необичайни при подобни сделки между частноправни субекти и които биха могли да понижат продажната цена; трето, дяловото участие е продадено на кандидата, предложил най-висока цена, и четвърто, на кандидатите в търга трябва да се предостави достатъчно време и информация, за да направят съответна оценка на активите, въз основа на която те изготвят своите оферти.
(55)
С други думи, когато приватизацията е реализирана посредством търговска продажба, показателят, с който се прави оценка дали една сделка с държавни активи включва предимство, е дали икономически оператор в условията на пазарна икономика, действащ при сходни обстоятелства, би постъпил по същия начин, т.е. дали би продал дружеството на същата цена. Неикономически съображения, като например причини, свързани с индустриалната политика, съображения, свързани със заетостта, или цели на регионалното развитие, които не биха били приемливи за оператор в условията на пазарна икономика, не могат да се приемат като основания за приемане на по-ниска цена, а напротив, свидетелстват за наличието на предимство. Този принцип многократно е излаган от Комисията и последователно потвърждаван от Съда (35).
(56)
Поради това, ако някое от горепосочените изисквания не е изпълнено, Комисията счита, че публичната продажба трябва да бъде разгледана за възможно наличие на елементи на помощ, поради което за нея трябва да бъде отправено уведомление. Като се изпълняват тези изисквания, е възможно да се гарантира, че държавата получава възможно най-високата цена, т.е. пазарната цена за своите активи, и следователно, че няма наличие на държавна помощ.
6.2. Продажбата на дял от 49 % от капитала на казино Mont Parnès
(57)
При откриване на производството съгласно член 108, параграф 2 от ДФЕС Комисията имаше съмнения дали продажбата на Mont Parnès е извършена чрез открита, прозрачна и недискриминационна тръжна процедура. Съгласно наличната информация на този етап Комисията счете, че са били налице значителни трудности да се определи дали е било незаконно предоставено някакво преференциално третиране и дали е била платена пазарната цена. Комисията беше загрижена, че нередностите в тръжната процедура може да са причина за наличие на държавна помощ.
(58)
След това Комисията извърши оценка на съответните факти в рамките на официално разследване. Тази оценка се основава на съвкупността от наличните доказателства по отношение на тази мярка.
(59)
През различните етапи на процедурата Комисията получи информация за редицата правни действия на национално ниво, които оправдават първоначалната тръжна процедура. Комисията отбелязва, че към днешна дата различните решения на национално ниво не подкрепят наблюденията на жалбоподателя относно нередности и неравно третиране при тръжната процедура (вж. също параграфи 41-46 по-горе). Досега националните съдилища по-скоро потвърждават законността и липсата на дискриминация в тръжната процедура, която се основава на национални правила.
(60)
Въпреки че оценката на Комисията не зависи от констатациите на националните съдилища, тя ги взима под внимание като един от факторите в своя анализ. Комисията обаче отбелязва, че с настоящата оценка по никакъв начин не се цели тълкуване на националното право, което е единствено от компетентността на държавата-членка.
(61)
В този контекст Комисията счита, че законността на тръжната процедура съгласно националното право, както е описано и обосновано чрез обстойно и задълбочено проучване, извършено дотук от различни национални съдилища, представлява важен признак за редовността и недискриминационното естество на тръжната процедура. Това явно потвърждаване на тръжната процедура съгласно националните правила може да бъде взето под внимание от Комисията наред с други фактори при нейната оценка съгласно правилата на ЕС за държавна помощ, че тръжната процедура е открита, безусловна и недискриминационна.
(62)
По отношение на повдигнатия в решението за откриване на процедурата въпрос, че една от офертите изглежда нарушава правилото в поканата за провеждане на търг относно минималното увеличаване в сравнение с предишната оферта, Комисията отбелязва, че този въпрос е решен, тъй като изискваното увеличение е било 1 %, а не 10 %, както е било обяснено на Комисията. Следователно Комисията счита, че правилата на тръжната процедура са били спазени в това отношение.
(63)
По отношение на предполагаемото различно третиране на различните възражения, повдигнати по време на тръжната процедура, Комисията отбелязва, че гръцките органи са предоставили приемливо обяснение за изключването на офертата на CA от тръжната процедура с оглед на приложимите правила, които забраняват второ представяне на оферта в един и същи етап на наддаване.
(64)
По отношение на предполагаемото неравностойно третиране на различните оферти, направени след приключване на тръжната процедура, Комисията счита, че различието в третирането при договаряне на по-висока цена с участника, спечелил търга, докато същевременно не се взема под внимание офертата на жалбоподателя от 162 млн. EUR, може, предвид съществуващите съмнения на законосъобразността на тази оферта, да бъде приета като допустима практика при тръжната процедура. Освен това Комисията не може да определи като надеждна недопустимата оферта от 162 млн. EUR на жалбоподателя, защото е направена едва след приключване на тръжната процедура, което е в нарушение на процедурните правила.
(65)
По отношение на предложението цялата процедура да бъде отменена гръцките органи заявиха, че това би означавало повторно започване на процедурата, като така потенциално се рискува допълнително намаляване на цената, която ще бъде получена.
(66)
Гръцките органи също така твърдят, че спецификациите на договора за обществена поръчка не са изменени със Закон 3139/2003 или по друг начин.
(67)
По отношение на получената цена Комисията отбелязва, че окончателно платената цена за казиното, която е 120 млн. EUR (36), е по-ниска от недопустимата оферта от 162 млн. EUR, която жалбоподателят твърди, че е бил готов да предложи след изключването си от процедурата, но все пак по-висока както от най-високата оферта от 107 млн. EUR, с която жалбоподателят изглежда е участвал в търга, така и дори с по-голяма разлика (25,5 %), от експертната оценка на дела за 95,4 млн. EUR, извършена преди процедурата.
6.3. Заключение
(68)
След откриването на официалната процедура за разследване гръцките органи опровергаха по задоволителен начин предварителните съмнения, изразени от Комисията в решението за откриване на процедурата. По-специално, Комисията не откри доказателство, което да води до заключението, че предполагаемият получател е получил преференциално третиране, което да доведе до предоставяне на някакво предимство. Чрез продажбата на дяловете си в казиното на участника, предложил най-висока цена в рамките на открита, безусловна и недискриминационна тръжна процедура, се предполага, че Гърция е получила възможно най-високата пазарна цена и не се е лишила от държавни ресурси. Следователно Комисията може да приеме, че при подобни обстоятелства оператор в условията на пазарна икономика би продал съответния дял от казиното на подобна цена. В резултат на това Комисията счита, че продажбата от страна на Гърция на притежаваните от нея 49 % от капитала на казино Mont Parnès не включва предимство и следователно не представлява държавна помощ.
7. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(69)
Комисията счита, че продажбата от страна на Гърция на дяла от 49 %, който Гърция притежава в капитала на казино Mont Parnès, не представлява помощ,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Продажбата от страна на Гърция на дяла от 49 %, който Гърция притежава в капитала на казино Mont Parnès, не представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 24 май 2011 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-24 ta’ Mejju 2011
dwar il-miżura tal-privatizzazzjoni parzjali C 15/10 (ex NN 21/10) implimentata mill-Greċja għall-każinò Mont Parnès
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 3505)
(It-test bil-Grieg biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/647/UE)
Il-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikulari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li talbet lill-partijiet interessati sabiex iressqu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet iċċitati hawn fuq u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom (1),
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
B’ittra tat-23 ta’ Ġunju 2002, Egnatia AE, li wara fużjoni kienet inxtrat minn Athinaiki Techniki u li hija membru tal-konsorzju Casino Attikis (“CA” jew “il-kwerelant”), ressqet ilment lill-Kummissjoni Ewropea dwar l-allegat ksur tar-regoli tas-suq intern tal-UE, rigward proċedura ta’ sejħa għall-offerti allegatament mhux trasparenti u diskriminatorja li segwew l-awtoritajiet Griegi fil-bejgħ tad-49 % tal-kapital ta’ Elliniko Kazino Parnithas AE (“il-każinò Mont Parnès”) lill-offerent ammess, il-konsorzju Hyatt Regency (“HR” jew “l-allegat benefiċjarju”) (2).
(2)
B’ittra tat-3 ta’ Ottubru 2002 id-Direttorat Ġenerali għas-Suq Intern tal-Kummissjoni Ewropea (“DĠ Suq Intern”) ittrasferixxa kopja tal-fajl lid-Direttorat Ġenerali għall-Kompetizzjoni (“DĠ Kompetizzjoni”) għall-analiżi parallela tal-każ skont ir-regoli tal-UE dwar l-għajnuna mill-Istat.
(3)
Bil-posta elettronika tad-9 ta’ Diċembru 2002 ir-rappreżentant legali tal-kwerelant ipprovda spjegazzjonijiet addizzjonali dwar il-każ lid-dipartimenti rilevanti tal-Kummissjoni.
(4)
B’ittra tal-24 ta’ Jannar 2003 l-Kummissjoni kkomunikat l-ilment dwar l-għajnuna mill-Istat lill-awtoritajiet Griegi u stiedent lill-Greċja biex tiċċara l-kwistjonijiet li hija ressqet. L-awtoritajiet Griegi wieġbu fl-4 ta’ Marzu 2003.
(5)
Fis-27 ta’ Jannar 2003 l-persunal tal-Kummissjoni ltaqa’ mar-rappreżentant legali tal-kwerelant.
(6)
Fit-12 ta’ Frar 2003 u fit-22 ta’ Awwissu 2003 r-rappreżentant legali tal-allegat benefiċjarju ssottometta d-dokumenti ta’ prova lis-servizzi tal-Kummissjoni.
(7)
B’ittri tal-31 ta’ Marzu 2003 u tas-16 ta’ Mejju 2003 l-kwerelant issottometta l-informazzjoni supplimentari lid-DĠ Kompetizzjoni.
(8)
Fl-10 ta’ April 2003 l-persunal tal-Kummissjoni ltaqa’ mar-rappreżentant tal-allegat benefiċjarju.
(9)
Matul il-perjodu bejn il-15 ta’ Lulju 2003 u s-16 ta’ Settembru 2003 l-Kummissjoni kellha diversi skambji mal-kwerelant rigward il-valutazzjoni separata tal-kwistjonijiet dwar l-għajnuna mill-Istat, u ġibdet l-attenzjoni tal-kwerelant dwar il-prattika tagħha dwar it-teħid tad-deċiżjonijiet li biha, il-bejgħ ta’ ass pubbliku fil-kuntest tal-proċedura tal-offerti ma jikkostitwixxix għajnuna mill-Istat jekk il-proċedura twettqet b’mod trasparenti u mingħajr diskriminazzjoni. Konsegwentement, il-Kummissjoni infurmat lill-kwerelant li mhux se tieħu pożizzjoni sakemm id-DĠ Suq Intern ma jkunx temm l-eżaminazzjoni tiegħu tal-proċedura għall-għoti tal-kuntratt pubbliku.
(10)
B’ittri tat-22 ta’ Jannar 2004 u l-4 ta’ Awwissu 2004 d-DĠ Suq Intern għalaq l-investigazzjoni, bil-konklużjoni li l-proċedura għall-għoti tal-kuntratt ma kinitx difettuża. B’ittra tat-2 ta’ Ġunju 2004 d-DĠ Kompetizzjoni informa lill-kwerelant li huwa għalaq l-ilment dwar l-għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 20(2) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (3).
(11)
Fit-18 ta’ Frar 2005 l-kwerelant ressaq azzjoni għall-annullament tad-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tagħlaq il-każ quddiem il-Qorti tal-Prim Istanza (issal-Qorti Ġenerali).
(12)
Bl-ordni tas-26 ta’ Settembru 2006, il-Qorti tal-Prim Istanza ċaħdet l-azzjoni bħala inammissibbli għaliex qieset li l-ittra ma kinitx tikkostitwixxi att miftuħ għal rikors skont l-Artikolu 230 tat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea (Trattat tal-KE) (issa l-Artikolu 263 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE)) (4).
(13)
Fit-18 ta’ Diċembru 2006 l-kwerelant ressaq appell kontra l-ordni tal-Qorti tal-Prim Istanza quddiem il-Qorti tal-Ġustizzja.
(14)
Bis-sentenza tas-17 ta’ Lulju 2008 (5), il-Qorti tal-Ġustizzja warrbet l-ordni; hija sabet li l-att ikkontestat kien jikkostitwixxi att miftuħ għal rikors li ma kienx konformi mal-obbligi tal-Kummissjoni skont ir-Regolament Proċedurali, u rreferiet il-każ lura lill-Qorti tal-Prim Istanza.
(15)
B’ittra tas-26 ta’ Settembru 2008 d-DĠ Kompetizzjoni rtira l-ittra tal-għeluq tat-2 ta’ Ġunju 2004 u reġa’ fetaħ il-każ.
(16)
Bl-ordni tad-29 ta’ Ġunju 2009, il-Qorti tal-Prim Istanza sabet li billi l-ittra kienet ġiet irtirata ma kienx għad hemm bżonn li tinħareġ deċiżjoni (6). Din l-ordni tal-Qorti tal-Prim Istanza ġiet appellata mill-kwerelant fis-7 ta’ Settembru 2009, għal raġunijiet li l-Qorti kellha tqis li l-irtirar tal-ittra ma kienx skont il-liġi u kellha tannullah.
(17)
Bil-posta elettronika tal-11 ta’ Settembru 2009 l-kwerelant forna iktar informazzjoni lill-Kummissjoni.
(18)
Fl-14 ta’ Ottubru 2009 l-persunal tal-Kummissjoni ltaqa’ mar-rappreżentanti tal-kwerelant. Wara din il-laqgħa, il-kwerelant forna iktar informazzjoni lill-Kummissjoni f’diversi skambji.
(19)
B’ittra ddatata tal-21 ta’ Ottubru 2009 l-Kummissjoni talbet lill-Greċja informazzjoni addizzjonali. B’ittra tat-13 ta’ Novembru 2009 l-Greċja talbet għal iktar żmien biex twieġeb, li ngħata mill-Kummissjoni permezz tal-posta elettronika tat-18 ta’ Novembru 2009. Fil-11 u fl-14 ta’ Jannar 2010 l-Greċja wieġbet lill-Kummissjoni.
(20)
Bis-sentenza tas-6 ta’ Mejju 2010, il-Qorti tal-Ġustizzja wieġbet għat-talba għal deċiżjoni preliminari skont l-Artikolu 234 tal-KE (issal-Artikolu 267 tat-TFUE) mingħand Simvoulio tis Epikreatias (“Il-Kunsill tal-Istat”), b’mod partikolari rigward l-applikazzjoni tar-regoli tal-UE dwar l-akkwist pubbliku fil-proċedura tal-offerti inkwistjoni. Il-Qorti tal-Ġustizzja kkonkludiet, inter alia, li, meħud bħala kuntratt sħiħ, kuntratt bħal dak mogħti wara l-offerta inkwistjoni ma jaqax fl-ambitu tad-Direttivi dwar il-kuntratti pubbliċi (7). Barra minn hekk, il-Qorti nnutat li din il-konklużjoni ma kinitx tipprekludi l-fatt li dan il-kuntratt għandu josserva r-regoli bażiċi u l-prinċipji ġenerali tat-Trattat, b’mod partikolari dawk dwar il-libertà tal-istabbiliment u l-moviment liberu tal-kapital.
(21)
B’ittra tas-6 ta’ Lulju 2010 l-Kummissjoni infurmat lill-Greċja li hija kienet iddeċidiet li tiftaħ il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE rigward il-miżura (id-“deċiżjoni tal-ftuħ”).
(22)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tiftaħ il-proċedura ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (8). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati sabiex jissottomettu l-kummenti tagħhom dwar il-miżura.
(23)
Wara l-ftuħ tal-proċedura, il-Kummissjoni rċeviet kummenti mingħand żewġ partijiet interessati, jiġifieri mingħand ir-rappreżentanti tal-allegat benefiċjarju (Athens Resort Casino Holdings (9), f’isem HR) (10) u mingħand ir-rappreżentanti tal-kwerelant (Club Hotel Casino Loutraki, f’isem CA) (11). B’ittra tas-6 ta’ Awwissu 2010, il-Greċja ssottomettiet il-kummenti tagħha. Il-kummenti taż-żewġ partijiet interessati ntbagħtu b’ittra tad-29 ta’ Ottubru 2010 lill-Greċja, li wieġbet b’ittra tal-25 ta’ Novembru 2010.
(24)
Fis-16 ta’ Diċembru 2010 (12), il-Qorti tal-Ġustizzja ddeċidiet li l-Qorti Ġenerali (li qabel kienet tissejjaħ il-Qorti tal-Prim Istanza) kienet żbaljata meta ddeterminat li ma kienx hemm każ ta’ tweġiba fl-isfida oriġinali għall-“għeluq amministrattiv” tal-każ min-naħa tal-Kummissjoni.
2. DESKRIZZJONI TAL-MIŻURA
(25)
F’Ottubru 2001 l-awtoritajiet Griegi bdew il-proċedura għall-għoti ta’ kuntratt pubbliku bil-ħsieb li jbiegħu 49 % tal-kapital tal-każinò Mont Parnès (13). Kien hemm żewġ applikanti jikkompetu għal dan il-kuntratt, jiġifieri “Kazino Attikis” (Casino Attikis jew CA) u l-konsorzju bl-isem Hyatt Regency - Elliniki Technodomiki (il-konsorzju Hyatt Regency jew HR), li t-tnejn intgħażlu biex jieħdu sehem fit-tieni stadju tal-proċedura tal-offerti (14), skont it-termini tad-dispożizzjonijiet nazzjonali rilevanti. Wara l-proċedimenti li allegatament kienu invalidi, il-kuntratt ingħata lil HR. Il-paragrafi 26 sa 29 li ġejjin jiddeskrivu l-avvenimenti li wasslu għal din l-għotja, skont l-informazzjoni disponibbli għall-Kummissjoni.
(26)
Skont id-dispożizzjonijiet nazzjonali applikabbli, il-kandidat rebbieħ kellu jiġi ddikjarat permezz tal-offerti (irkant bil-prezzijiet f’ordni axxendenti), bil-prezz inizjali tal-bejgħ stabbilit fil-livell ta’ EUR 80 miljun. Il-Kumitat għall-Offerti kellu jiftaħ l-envelops sottomessi mill-kandidati, li fihom kien hemm l-offerta finanzjarja ta’ kull kandidat, u kellu jħabbar kull offerta waħda wara l-oħra. Il-kandidat li jkun tefa’ l-offerta l-iktar baxxa jkun intitolat jissottometti l-offerta l-ġdida tiegħu, magħluqa f’envelop issiġillat, fir-rawnd li jmiss. Din l-offerta l-ġdida għandha tkun mill-inqas daqs l-offerta li inizjalment kienet iktar għolja, miżjuda b’1 % (15). Dawn l-offerti sussegwenti jkomplu għaddejjin b’mod indefinit f’rawnds separati, sakemm wieħed mill-offerenti jirtira, f’liema każ l-aħħar offerent jiġi ddikjarat b’mod provviżorju bħala l-offerent bl-ogħla offerta. Il-minuti li jsemmu l-offerent bl-ogħla offerta b’mod provviżorju, jiġu sottomessi mill-Kumitat għall-Offerti lill-Bord tad-Diretturi tal-Awtorità Ellenika għall-Iżvilupp tat-Turiżmu (ETA).
(27)
Matul l-ewwel rawnd, iż-żewġ kandidati ssottomettew l-offerti tagħhom fl-istess ħin, f’envelops issiġillati, fil-31 ta’ Mejju 2002, fil-kwartieri ġenerali tal-ETA. L-offerta ta’ CA kienet ta’ EUR 91 183 652, filwaqt li l-offerta ta’ HR kienet ta’ EUR 80 075 000. Madankollu, l-envelop ta’ dan tal-aħħar kien fih, minbarra l-offerta tiegħu, dikjarazzjoni li tiddisputi l-legalità tal-parteċipazzjoni tal-konsorzju CA fil-proċedura tal-offerti. CA oġġezzjona għal din id-dikjarazzjoni, billi sostna li l-formulazzjoni tar-riżervi kienet twassal biex l-offerta finanzjarja ta’ HR ma tkunx ammissibbli. L-oġġezzjoni ta’ CA ġiet irrifjutata mill-Kumitat għall-Oġġezzjonijiet, billi qies li d-dikjarazzjoni ta’ HR ma kinitx taffettwa l-validità tal-offerta tiegħu.
(28)
Fit-tieni rawnd, HR issottometta f’envelop issiġillat l-offerta tiegħu ta’ EUR 92 105 888, għal darba oħra flimkien mal-istess dikjarazzjoni bil-miktub. Wara li ntemm it-tieni rawnd, ir-rappreżentant legali ta’ CA ssottometta l-envelop bl-offerta finanzjarja għat-tielet rawnd, u sottometta wkoll dikjarazzjoni separata lill-Bord tad-Diretturi tal-ETA dwar il-ksur tat-termini tal-offerta fir-rigward tar-rekwiżiti għall-validità tal-offerta. Il-Kumitat għall-Offerti rrifjuta din is-sottomissjoni għar-raġunijiet li din tkun ammissibbli biss jekk tiġi sottomessa fil-forma ta’ oġġezzjoni, li taqa’ taħt il-kompetenza tal-Kumitat għall-Oġġezzjonijiet. Ir-rappreżentant legali ta’ CA mbagħad staqsa lill-Kumitat għal estensjoni ta’ ħames minuti sabiex jiddeċiedi dwar l-azzjonijiet tagħhom li jmiss. L-estensjoni ngħatat u neħħew minn fuq il-mejda tal-Kumitat kemm id-dikjarazzjoni bil-miktub kif ukoll l-envelop bl-offerta. Meta reġgħu lura wara ħames minuti, huma stqarrew li ma kellhomx l-intenzjoni li jissottomettu oġġezzjoni u ssottomettew l-offerta tagħhom. Sussegwentement, HR issottometta oġġezzjoni u talab li t-tielet rawnd tal-offerti jitqies li mhux ammissibbli għar-raġunijiet li CA kien issottometta offerta li ġiet irtirata mbagħad sottomessa mill-ġdid. L-oġġezzjoni ta’ HR ġiet milqugħa mill-Kumitat għall-Oġġezzjonijiet u l-offerta ta’ CA (16) ġiet eskluża mill-proċedura.
(29)
Wara l-esklużjoni tal-offerta ta’ CA fit-tielet rawnd, il-Kumitat għall-Offerti għadda (17) lill-Bord tad-Diretturi tal-ETA kopja tal-minuti tat-tmien laqgħa tiegħu, li fiha HR ġie nnominat bħala l-ewwel l-ogħla offerent provviżorju (b’offerta ta’ EUR 92 105 888) u CA bħala t-tieni l-ogħla offerent provviżorju. Il-Kumitat għall-Offerti jidher li ma fetahx l-offerta ta’ CA fit-tielet rawnd u ma tax lura l-envelop issiġillat lil CA, imma wasslu lill-ETA biex jinżamm fil-kustodja tagħha (18). Il-Bord tad-Diretturi tal-ETA sejjaħ laqgħa ġenerali straordinarja. Wara din, fil-5 ta’ Ġunju 2002, id-Direttur Maniġerjali tal-ETA u r-rappreżentant legali ta’ Kantor Capital, il-konsulent ekonomiku inkarigat mill-proċedimenti, ġew awtorizzati jitolbu lil HR biex itejjeb l-offerta tiegħu. Sussegwentement, HR għolla l-ammont propost għal EUR 110 miljun. Fit-12 ta’ Ġunju 2002, CA ssottometta lill-Bord tad-Diretturi tal-ETA l-ittra li kien fiha offerta ta’ EUR 162 miljun, imma din ġiet sussegwentement irrifjutata għaliex saret wara li kienet għalqet il-proċedura ta’ sejħa għall-offerti. Finalment, l-offerta ta’ HR ġiet imtejba iktar, biċ-ċifra titla’ għal EUR 120 miljun (19).
3. DEĊIŻJONI LI TINFETAĦ L-INVESTIGAZZJONI FORMALI
(30)
Il-Kummissjoni fetħet l-investigazzjoni formali għaliex ma setgħetx tneħħi d-dubji tagħha dwar jekk is-sehem ta’ 49 % tal-kapital tal-każinò Mont Parnès inbiegħx mill-Istat Grieg lill-ogħla offerent fi proċedura ta’ bejgħ li kienet tissodisfa r-rekwiżiti tal-ftuħ, it-trasparenza u n-non-diskriminazzjoni. B’mod partikolari, il-Kummissjoni ma kinitx ċerta jekk matul il-proċedura tal-bejgħ kienx hemm xi trattament preferenzjali mogħti b’mod illegali lix-xerrej u konsegwentement jekk ġiex imħallas il-prezz tas-suq jew le. Il-Kummissjoni qieset li l-esklużjoni ta’ CA mill-offerta, u tal-offerta ta’ CA ta’ EUR 162 miljun li saret wara l-proċedura ta’ sejħa għall-offerti, tista’ tkun evidenza ta’ bejgħ taħt il-valur u għalhekk tal-eżistenza ta’ għajnuna fil-forma ta’ riżorsi tal-Istat mitlufin.
4. KUMMENTI MILL-GREĊJA
(31)
B’ittra tas-6 ta’ Awwissu 2010, il-Greċja ssottomettiet l-osservazzjonijiet tagħha. Il-Greċja tikkontesta l-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat għar-raġunijiet li l-proċedura ta’ sejħa għall-offerti għall-bejgħ tas-sehem tagħha fil-kapital tal-każinò Mont Parnès twettqet skont il-leġiżlazzjoni applikabbli, u li s-sehem ta’ 49 % fil-każinò nbiegħ bil-prezz tas-suq.
(32)
L-awtoritajiet Griegi l-ewwelnett jenfasizzaw li l-għażla tal-parteċipanti fl-offerta u l-proċedura kollha tal-offerti kienu totalment legali u twettqu skont ir-regoli dwar l-istediniet għall-offerti (20), li huma rregolati mil-leġiżlazzjoni fis-seħħ, u li dawk l-istediniet għall-offerti kienu ġew aċċettati miż-żewġ kandidati fl-offerta mingħajr riżerva.
(33)
L-awtoritajiet Griegi jispjegaw ukoll li d-dikjarazzjoni ta’ HR, li kienet fl-envelop mal-offerta finanzjarja ta’ HR kemm fl-ewwel kif ukoll fit-tieni rawnd tal-proċedura ta’ sejħa għall-offerti, ma effettwatx il-validità tal-offerti finanzjarji tiegħu, imma kienet tikkonċerna biss il-parteċipazzjoni fiha nnifisha ta’ CA fil-proċedura tal-offerti, u għalhekk l-offerti finanzjarji ta’ HR kienu kif xieraq meqjusa legali mill-Kumitat għall-Oġġezzjonijiet.
(34)
L-awtoritajiet Griegi jargumentaw ukoll f’iktar dettall li l-offerta sottomessa minn CA fit-tielet rawnd tal-proċedura tal-offerti, li l-kwerelant qed isostni li kienet ta’ EUR 107 miljun, ġiet eskluża għaliex l-envelop kien tneħħa minn fejn seta’ jarah il-Kumitat għall-Offerti. F’dawn iċ-ċirkostanzi, il-Kumitat ma setax ikun ċert li l-offerta ma nbidlitx. Fi kwalunkwe każ, is-sottomissjoni mill-ġdid tal-offerta kienet tfisser it-tieni sottomissjoni fl-istess rawnd, li kienet tmur kontra r-regoli.
(35)
L-awtoritajiet Griegi jispjegaw li l-offerta fit-tieni rawnd li saret minn HR ta’ EUR 92 105 888, ‘il fuq mill-offerta inizjali ta’ EUR 91 183 652 li saret minn CA fl-ewwel rawnd, kienet konformi mar-regoli tal-offerta, għaliex skont it-termini tal-istediniet għall-offerta, kull offerta ġdida kellha tiżdied b’1 %, mhux b’10 % kif ġie preżunt fid-deċiżjoni tal-ftuħ tal-Kummissjoni. Għalhekk, ir-regoli tal-offerta ġew irrispettati f’dan ir-rigward.
(36)
L-awtoritajiet Griegi jargumentaw ukoll li l-aħħar offerta ta’ CA ta’ EUR 162 miljun - l-ammont li CA stqarr li kien lest li jħallas - hija invalida, għaliex saret wara u ‘l barra mill-proċedura ta’ sejħa għall-offerti. L-aċċettazzjoni ta’ din l-offerta kien ikun ifisser ksur tal-prinċipju tal-legalità, għaliex l-għan tal-proċedura tal-offerti pubbliċi mhuwiex biss li sservi l-interess finanzjarju tal-Istat, imma wkoll li sservi l-interess pubbliku usa’, jiġifieri li tassigura l-ogħla prezz possibbli filwaqt li jiġi osservat il-prinċipju tal-legalità (jiġifieri r-regoli tal-liġi stipulati fir-regoli dwar l-istediniet għall-offerti u d-dossiers tal-offerti u l-leġiżlazzjoni l-oħra applikabbli).
(37)
L-awtoritajiet Griegi jispjegaw ukoll li huma mhux sempliċiment ikkanċellaw is-sejħa għall-offerti u bdew oħra ġdida għaliex sabiex isir hekk kien ikun ifisser li kellha titwettaq il-proċedura kollha mill-ġdid għar-raba’ darba fi tmien snin, li kienet tagħmel ħsara lir-reputazzjoni internazzjonali tal-Greċja, mingħajr l-ebda ċertezza li t-twettiq mill-ġdid tal-proċedura ta’ sejħa għall-offerti kien se jassigura l-prezz ta’ EUR 162 miljun. F’dan ir-rigward, il-Greċja tikkontesta wkoll il-kredibbiltà tal-offerta ta’ EUR 162 miljun, għaliex CA kien konxju li l-aċċettazzjoni tagħha kienet se twassal għall-kanċellament tal-proċedura u t-tnedija ta’ waħda ġdida.
(38)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet Griegi jikkonfermaw (21) li l-prezz imħallas finalment (EUR 120 miljun) kien raġonevoli għaliex kien 25,5 % ogħla mill-valutazzjoni esperta ta’ EUR 95,4 miljun li kienet saret qabel bdiet il-proċedura ta’ sejħa għall-offerti mill-istimatur indipendenti u nżammet issiġillata sal-aħħar tal-proċedura. Huma jistqarru li din il-valutazzjoni - anke jekk mhux meħtieġa għall-finijiet tal-proċedura ta’ sejħa għall-offerti - intalbet sabiex jiġu ssalvagwardjati anke iżjed l-interessi tal-Greċja (22).
(39)
Fir-rigward tad-dikjarazzjonijiet li għamel il-kwerelant li t-termini oriġinali tal-istediniet għall-offerti tjiebu bil-Liġi sussegwenti Nru 3139/2003 li kkonfermat il-privatizzazzjoni, l-awtoritajiet Griegi jispjegaw li l-avviżi tal-istedina għall-offerti ma ġewx emendati lanqas bil-Liġi 3139/2003 jew bi kwalunkwe mod ieħor. Skont il-Greċja, il-Liġi sempliċiment tirregola diversi awtorizzazzjonijiet marbuta mal-investiment u t-tħaddim tal-każinò, u tinkludi miżuri għall-ħarsien tal-ħaddiema wara l-privatizzazzjoni. HR ma kienx meħlus b’dik il-Liġi mill-obbligu li jinvesti EUR 44 miljun fil-każinò Mont Parnès, u l-klawżola kuntrattwali fil-kuntratt dwar ir-ritorn lura lil HR ta’ 70 % tal-prezz fil-każ li l-liċenzja tal-operat tingħata lil każinò ieħor qabel l-2012 kienet diġà dispożizzjoni espliċita fl-istediniet għall-offerti.
(40)
L-awtoritajiet Griegi għalhekk josservaw li l-prezz tal-bejgħ jirrappreżenta l-valur tas-suq tas-sehem ta’ 49 % fil-kapital tal-każinò Mont Parnès.
(41)
Sabiex jirrinfurzaw it-talba tagħhom li ma twettqu l-ebda irregolaritajiet fil-proċedura ta’ sejħa għall-offerti, l-awtoritajiet Griegi jiġbdu l-attenzjoni għal diversi deċiżjonijiet tal-qrati nazzjonali li janalizzaw il-legalità tal-proċedura ta’ sejħa għall-offerti skont il-liġi nazzjonali. Sa llum, il-qrati nazzjonali ma sabu l-ebda irregolaritajiet fl-offerta u għalhekk irrifjutaw id-diversi applikazzjonijiet li saru minn CA dwar is-suġġett (23). Fost is-sejbiet tal-qrati nazzjonali, li jikkonfermaw il-korrettezza tal-offerta, l-awtoritajiet Griegi jirreferu b’mod partikolari għal dan li ġej:
(a) Litigazzjoni quddiem il-qrati ċivili:
(42)
Fis-sentenza tagħha 8118/2002 (24), il-Qorti tal-Prim Istanza ta’ Ateni rrifjutat l-applikazzjoni li saret minn CA u ddeċidiet li:
-
Il-Kumitat għall-Offerti u l-Kumitat għall-Oġġezzjonijiet iddeċidew kif xieraq li l-offerti tal-ewwel u tat-tieni rawnd ta’ HR kienu f’konformità mal-istediniet għall-offerti. Id-dikjarazzjoni ta’ HR mehmuża mal-offerti tiegħu ma kinitx effettwat in-natura mhux kondizzjonata tal-offerti tiegħu.
-
CA ssottometta l-offerta fit-15.30, jiġifieri fil-bidu tat-tielet rawnd, kif stipulat mill-Kumitat għall-Offerti fi tmiem it-tieni rawnd. L-offerta ttieħdet lura mir-rappreżentant ta’ CA, bir-rieda u l-azzjoni tiegħu stess, anke jekk il-president tal-Kumitat għall-Offerti pprova ma jħallihx jagħmel dan. Li kieku l-president tal-Kumitat għall-Offerti kien wissa b’mod espliċitu lir-rappreżentant ta’ CA dwar it-teħid lura tal-offerta, dan kien jirriżulta fi trattament diskriminatorju favur CA u kontra HR.
-
It-tieni offerta ta’ CA fit-tielet rawnd kienet kif xieraq meqjusa inammissibbli mill-Kumitat għall-Oġġezzjonijiet. Kull offerent seta’ jagħmel offerta waħda f’kull rawnd. Barra minn hekk, li kieku t-tieni offerta ta’ CA fit-tielet rawnd tqieset bħala ammissibbli, dan kien jirriżulta fi ksur tal-prinċipju tat-trasparenza. Ir-rappreżentat ta’ CA ħa lura l-ewwel envelop issiġillat ta’ CA, telaq mill-post fejn kienu qed jitwettqu l-offerti u meta ġie lura ppreżenta envelop issiġillat, li ma setax jiġi vverifikat li kien l-istess bħall-ewwel envelop (25).
(b) Litigazzjoni quddiem il-qrati amministrattivi
(43)
Skont l-awtoritajiet Griegi, bħalissa hemm każ quddiem il-Kunsill tal-Istat (il-Qorti Amministrattiva Suprema) li jikkonċerna applikazzjoni oħra li saret minn CA li qed jallega l-illegalità tal-proċedura ta’ sejħa għall-offerti (26). Is-sentenza finali hija attwalment pendenti; madankollu l-awtoritajiet Griegi josservaw li l-Imħallef Relatur ippropona li l-applikazzjoni ta’ CA għandha tiġi miċħuda bħala inammissibbli għar-raġunijiet ta’ Ġurisdizzjoni u infondata għar-raġunijiet ta’ sustanza (27).
(c) Litigazzjoni kriminali
(44)
Wara l-azzjoni li nbdiet fl-2002 minn CA kontra l-membri tal-Kumitat għall-Offerti, tal-Kumitat għall-Oġġezzjonijiet, l-ETA, il-konsulent tal-evalwazzjoni (American Appraisal Hellas Ltd) u l-konsulent finanzjarju (Kantor), rigward l-imġiba tagħhom matul il-proċedura tas-sejħa għall-offerti, il-Kunsill tal-Qorti tal-Imħallfin tal-Appell, li lilu ġie mgħoddi l-każ għall-aġġudikazzjoni, ħareġ ordni ta’ kwittanza (28) u sab, b’mod iktar partikolari, li:
-
La l-ewwel u lanqas it-tieni deċiżjoni tal-Kumitat għall-Oġġezzjonijiet ma kienu illegali u ma nstabet l-ebda evidenza adegwata ta’ kwalunkwe mġiba ħażina min-naħa tal-membri tiegħu. Meta l-membri tal-Kumitat għall-Oġġezzjonijiet ma tawx kas l-oġġezzjoni ta’ CA fl-ewwel u fit-tieni rawnd u aċċettaw minn naħa l-oħra l-oġġezzjoni ta’ HR fit-tielet rawnd, ma kisrux it-termini tal-istediniet għall-offerti u ma ttrattawx liż-żewġ offerenti b’mod differenti.
-
Id-deċiżjonijiet tal-Kumitat għall-Offerti ma kinux illegali u l-membri tal-Kumitat għall-Offerti ma ttrattawx liż-żewġ offerenti b’mod differenti; barra minn hekk il-Kumitat għall-Offerti kien obbligat, skont it-termini tal-istediniet għall-offerti, li jaderixxi mas-sejbiet tal-Kumitat għall-Oġġezzjonijiet.
-
Ir-rappreżentant tal-ETA ma kisirx id-dispożizzjonijiet nazzjonali rilevanti meta talab lill-ogħla offerent provviżorju (HR) biex iżid l-offerta finanzjarja tiegħu; ir-rappreżentant tal-ETA ma kienx awtorizzat jidħol f’negozjati u ma kellux is-setgħa li jikkanċella jew iwaqqaf il-proċedura tal-offerti.
(45)
Din l-ordni ta’ kwittanza t’hawn fuq ġiet sfidata wkoll quddiem il-qrati nazzjonali (29) u riċentement ħafna l-Qorti tal-Appell ta’ Ateni tat sentenza u lliberat il-persuni kollha mressqa (is-sentenza 466/2011). It-test sħiħ ta’ din is-sentenza għadu mhux disponibbli.
(46)
Bħala konklużjoni, meta jitqiesu dawn l-osservazzjonijiet kollha t’hawn fuq, l-awtoritajiet Griegi jsostnu li l-miżura li qed tiġi vvalutata ma tinvolvix l-għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107 tat-TFUE.
5. KUMMENTI MINN PARTIJIET INTERESSATI
(47)
B’ittra tal-4 ta’ Awwissu 2010, ir-rappreżentanti tal-allegat benefiċjarju (jiġifieri Athens Resort Casino Holdings f’isem HR) intervjenew fil-proċedimenti tal-Kummissjoni bħala parti interessata. L-allegat benefiċjarju ssottometta l-istess kummenti bħall-Greċja, b’sommarju tagħhom fit-Taqsima 4.
(48)
Barra minn hekk, l-allegat benefiċjarju jistqarr li l-prezz attwalment imħallas għas-sehem fil-każinò kien ta’ EUR 120 miljun, EUR 10 miljun iżjed minn kemm kien miftiehem qabel (30). Għalhekk kien ukoll anke iżjed ogħla mill-valutazzjoni professjonali ta’ EUR 95,4 miljun li kienet saret (imma mhux mgħarrfa) qabel ma ġiet imnedija l-proċedura ta’ sejħa għall-offerti.
(49)
L-allegat benefiċjarju jkompli jargumenta li l-ETA mhux biss ma kinitx obbligata, imma wkoll ma kellha l-ebda dritt li ssejjaħ lit-tieni l-ogħla offerent provviżorju, għaliex dan kien ikun ifisser il-bidu ta’ rawnds ġodda ta’ offerti, bi ksur tat-termini tal-istediniet għall-offerti. Huwa jsostni wkoll li l-offerta ta’ EUR 162 miljun minn CA barra mill-proċedura ta’ sejħa għall-offerti ma kienet fl-ebda riskju li tittieħed bis-serjetà, u ġiet sottomessa biss biex tagħti bidu għall-kanċellament tal-proċedura ta’ sejħa għall-offerti. Huwa jikkonferma li kien ċertament jikkontesta kwalunkwe deċiżjoni biex tiġi aċċettata din l-offerta, bir-riskju tal-kanċellament tal-proċedura kollha. F’dan ir-rigward, huwa jiġbed l-attenzjoni wkoll għall-opinjoni tal-Kunsill Legali tal-Istat, li kkonfermat li l-offerta ta’ CA ma setgħetx titqies jew tiġi aċċettata (31).
(50)
L-allegat benefiċjarju jagħmel referenza wkoll għas-suppożizzjoni li saret mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni tal-ftuħ, rigward it-tgħawwiġ tal-kompetizzjoni u l-effett fuq il-kummerċ, li l-logħob tal-ażżard huwa negozju madwar id-dinja u li l-kumpaniji f’dan il-qasam jeżerċitaw l-attività ekonomika f’suq internazzjonali. L-allegat benefiċjarju jsostni li Mont Parnès mhuwiex attiv b’mod internazzjonali imma jopera biss lokalment u għalhekk mhuwiex f’kompetizzjoni mal-każinojiet barranin.
(51)
B’ittra tad-29 ta’ Settembru 2010, Club Hotel Casino Loutraki AE (f’isem CA) (32) intervjena fil-proċedimenti tal-Kummissjoni bħala parti interessata. Fl-ittra huwa jargumenta li, fir-rigward tal-kwantifikazzjoni tal-allegata għajnuna, kellha titqies ukoll id-differenza bejn l-offerti u l-impatt tal-liġi li tirratifika fuq l-obbligi tax-xerrej skont it-termini tal-proċedura pubblika ta’ sejħa għall-offerti.
6. VALUTAZZJONI TAL-MIŻURA
6.1. L-eżistenza tal-għajnuna mill-Istat fil-bejgħ tal-ishma permezz tal-bejgħ kummerċjali
(52)
L-Artikolu 107(1) tat-TFUE jiddikjara li, minbarra kif ipprovdut mod ieħor fit-Trattat, kwalunkwe għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat li tfixkel jew thedded li tfixkel il-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċertu impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċertu oġġetti mhijiex, safejn taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri, konformi mas-suq intern.
(53)
Skont il-każistika tal-liġi stabbilita tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-UE (33) u r-regoli u l-prattika tal-Kummissjoni dwar l-għajnuna mill-Istat fil-kuntest tal-privatizzazzjonijiet (34), meta Stat Membru jixtri jew ibiegħ l-ishma ta’ impriżi, l-ebda vantaġġ ma jeżisti jekk l-imġiba tal-Istat Membru tkun konsistenti ma’ dik ta’ investitur privat fl-ekonomija tas-suq.
(54)
B’mod partikolari, meta l-bejgħ tal-ishma jsir fuq il-borża, ġeneralment wieħed jassumi li dan isir bil-kundizzjonijiet tas-suq u ma jinvolvi l-ebda vantaġġ. Madankollu, meta l-bejgħ jitwettaq permezz ta’ bejgħ kummerċjali, wieħed jista’ jassumi li m’hemm l-ebda vantaġġ involut jekk dawn il-kundizzjonijiet li ġejjin jiġu ssodisfatti: l-ewwel, is-sehem jinbiegħ permezz ta’ sejħa għall-offerti kompetittiva li tkun miftuħa għal kulħadd, trasparenti u non-diskriminatorja; it-tieni, l-ebda kundizzjonijiet ma jkunu marbuta magħha li mhumiex abitwali fi tranżazzjonijiet komparabbli bejn partijiet privati u li huma kapaċi li potenzjalment inaqqsu l-prezz tal-bejgħ; it-tielet, is-sehem jinbiegħ lill-ogħla offerent; u r-raba’, l-offerenti għandhom jingħataw biżżejjed żmien u informazzjoni biex iwettqu valutazzjoni kif suppost tal-assi li tkun il-bażi tal-offerta tagħhom.
(55)
Fi kliem ieħor, meta l-privatizzazzjoni titwettaq permezz ta’ bejgħ kummerċjali, il-parametru referenzjarju għall-valutazzjoni ta’ jekk tranżazzjoni li tikkonċerna l-assi tal-Istat tinvolvix vantaġġ huwa jekk operatur fl-ekonomija tas-suq li jkun jinsab f’sitwazzjoni simili jġibx ruħu bl-istess mod, jiġifieri jbiegħx il-kumpanija bl-istess prezz. Il-kunsiderazzjonijiet mhux ekonomiċi, bħal pereżempju r-raġunijiet tal-politika industrijali, il-kunsiderazzjonijiet tal-impjiegi jew l-għanijiet tal-iżvilupp reġjonali, li ma jistgħux jitgawdew mill-operatur fl-ekonomija tas-suq, ma jistgħux jitqiesu bħala raġunijiet għall-aċċettazzjoni ta’ prezz iktar baxx u, għall-kuntrarju, jindikaw l-eżistenza ta’ vantaġġ. Dan il-prinċipju ġie spjegat ripetutament mill-Kummissjoni u kkonfermat b’mod konsistenti mill-Qorti (35).
(56)
Għalhekk, jekk kwalunkwe minn dawn ir-rekwiżiti t’hawn fuq ma jiġix issodisfat, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-bejgħ pubbliku għandu jiġi eżaminat għal implikazzjonijiet possibbli ta’ għajnuna u, għalhekk, għandhom jiġu nnotifikati. Jekk dawn ir-rekwiżiti jiġu rrispettati, huwa possibbli li jiġi żgurat li l-Istat jikseb l-ogħla prezz, jiġifieri l-prezz tas-suq għall-assi tiegħu u għalhekk li ma jkun involut l-ebda vantaġġ.
6.2. Il-bejgħ tas-sehem ta’ 49 % fil-kapital tal-każinò Mont Parnès
(57)
Meta fetħet il-proċedimenti skont l-Artikolu 108(2) tat-TFUE, il-Kummissjoni kellha d-dubji dwar jekk il-bejgħ tal-każinò Mont Parnès twettaqx bi proċedura ta’ sejħa għall-offerti miftuħa, trasparenti u non-diskriminatorja. Skont l-informazzjoni disponibbli f’dak l-istadju, il-Kummissjoni kkunsidrat li kien hemm diffikultajiet sinifikanti biex jiġi ddeterminat jekk ingħatax trattament preferenzjali b’mod illegali u wkoll jekk tħallasx il-prezz tas-suq jew le. Il-Kummissjoni kienet imħassba li l-irregolaritajiet fil-proċedura ta’ sejħa għall-offerti setgħu rriżultaw f’għajnuna mill-Istat.
(58)
Il-Kummissjoni mbagħad wettqet valutazzjoni tal-fatti rilevanti fil-qafas tal-investigazzjoni formali. Din il-valutazzjoni hija bbażata fuq il-provi tal-fatti disponibbli fir-rigward tal-miżura.
(59)
Matul id-diversi stadji tal-proċedura, il-Kummissjoni rċeviet informazzjoni dwar il-ħafna azzjonijiet legali fil-livell nazzjonali li jiġġustifikaw il-proċedura oriġinali ta’ sejħa għall-offerti. Il-Kummissjoni tinnota li, sa llum, id-diversi deċiżjonijiet tal-qorti fil-livell nazzjonali ma jidhrux li qed jappoġġjaw l-osservazzjonijiet li saru mill-kwerelant dwar l-irregolaritajiet u t-trattament mhux ugwali fil-proċedura ta’ sejħa għall-offerti (ara wkoll il-paragrafi 41 sa 46 hawn fuq). Il-qrati nazzjonali iktar jidhru li sa issa kkonfermaw il-legalità u n-natura non-diskriminatorja tal-proċedura ta’ sejħa għall-offerti, abbażi tar-regoli nazzjonali.
(60)
Għalkemm il-valutazzjoni tal-Kummissjoni mhijiex dipendenti fuq is-sejbiet tal-qrati nazzjonali, tista’ tqis dawn is-sejbiet bħala fattur wieħed fl-analiżi tagħha. Il-Kummissjoni madankollu tinnota li l-valutazzjoni attwali ma hija bl-ebda mod intenzjonata li tinterpreta l-liġi nazzjonali, li hija biss il-kompetenza tal-Istat Membru.
(61)
F’dan il-kuntest, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-legalità tal-proċedura ta’ sejħa għall-offerti skont il-liġi nazzjonali, kif deskritt u ġġustifikat permezz tal-eżaminazzjoni profonda u estensiva mwettqa mid-diversi qrati nazzjonali sa issa, tikkonstitwixxi indikazzjoni sinifikanti tal-korrettezza u n-natura non-diskriminatorja tal-proċedura ta’ sejħa għall-offerti. Din li tidher bħala validazzjoni tal-offerta skont ir-regoli nazzjonali tista’ titqies mill-Kummissjoni, fost fatturi oħra, fil-valutazzjoni tagħha skont ir-regoli tal-UE dwar l-għajnuna mill-Istat li l-proċedura ta’ sejħa għall-offerti kienet miftuħa, mhux ikkundizzjonata u non-diskriminatorja.
(62)
Fir-rigward tal-mistoqsija li saret fid-deċiżjoni tal-ftuħ li waħda mill-offerti dehret li qed tikser ir-regola fl-istedina għall-offerti rigward iż-żieda minima fuq l-offerta ta’ qabel, il-Kummissjoni tinnota li din il-kwistjoni ġiet solvuta, għaliex iż-żieda meħtieġa kienet ta’ 1 % u mhux ta’ 10 % kif kienet ingħatat x’tifhem il-Kummissjoni. Għalhekk il-Kummissjoni tikkunsidra li r-regoli tal-proċedura ta’ sejħa għall-offerti kienu ġew issodisfati f’dan ir-rigward.
(63)
Fir-rigward tal-allegat trattament differenti tad-diversi oġġezzjonijiet li saru matul il-proċedura ta’ sejħa għall-offerti, il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-awtoritajiet Griegi taw spjegazzjoni aċċettabbli għall-esklużjoni tal-offerta ta’ CA mill-proċedura ta’ sejħa għall-offerti fid-dawl tar-regoli applikabbli li ma jippermettux it-tieni sottomissjoni fl-istess rawnd tal-offerti.
(64)
Fir-rigward tal-allegat trattament mhux ugwali tad-diversi offerti li saru wara l-proċedura ta’ sejħa għall-offerti, il-Kummissjoni tikkunsidra li d-differenza fit-trattament bejn in-negozjar tal-prezz ‘il fuq mal-offerent rebbieħ u r-rifjut li tiġi kkunsidrata l-offerta tal-kwerelant ta’ EUR 162 miljun tista’, meta jitqiesu d-dubji dwar il-legalità ta’ din tal-aħħar, tiġi aċċettata bħala prattika permissibbli fi proċedura ta’ sejħa għall-offerti. Barra minn hekk, il-Kummissjoni ma tistax tagħti kredibbiltà lill-offerta inammissibbli tal-kwerelant ta’ EUR 162 miljun għaliex saret biss wara l-proċedura ta’ sejħa għall-offerti u bi ksur tar-regoli proċedurali tagħha.
(65)
Fir-rigward tas-suġġeriment li l-proċedura kollha setgħet tiġi kkanċellata, ġie ddikjarat mill-awtoritajiet Griegi li dan kien ikun ifisser il-bidu mill-ġdid tal-proċedura, bir-riskju potenzjali ta’ iktar tnaqqis fil-prezz li jinkiseb.
(66)
L-awtoritajiet Griegi ddikjaraw ukoll li t-termini ta’ referenza tal-kuntratt tal-akkwist pubbliku ma ġewx emendati bil-Liġi 3139/2003 jew b’kwalunkwe mod ieħor.
(67)
Fir-rigward tal-prezz miksub, il-Kummissjoni tinnota li l-prezz finalment imħallas għall-każinò ta’ EUR 120 miljun (36), filwaqt li xorta inqas mill-offerta inammissibbli ta’ EUR 162 miljun li l-kwerelant isostni li kien lest li jagħmel wara l-esklużjoni tiegħu mill-proċedura, huwa madankollu ogħla kemm mill-ogħla offerta ta’ EUR 107 miljun li l-kwerelant jidher li offra kif ukoll, b’marġni ferm ikbar (25,5 %), mill-valutazzjoni esperta tas-sehem ta’ EUR 95,4 miljun li saret qabel il-proċedura.
6.3. Konklużjoni
(68)
Wara l-ftuħ tal-investigazzjoni formali, l-awtoritajiet Griegi indirizzaw id-dubji preliminari espressi mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni tal-ftuħ b’mod sodisfaċenti. B’mod partikolari, il-Kummissjoni ma sabitx evidenza li tippermetti l-konklużjoni li ngħata trattament preferenzjali lill-allegat benefiċjarju u li dan wassal għall-għoti ta’ kwalunkwe vantaġġ. Bil-bejgħ tas-sehem tagħha fil-każinò lill-ogħla offerent fi proċedura ta’ sejħa għall-offerti miftuħa, mhux ikkundizzjonata u non-diskriminatorja, qed jiġi preżunt li l-Greċja kisbet l-ogħla prezz fuq is-suq u ma tilfitx ir-riżorsi tal-Istat. Għalhekk, il-Kummissjoni tista’ taċċetta li, taħt ċirkostanzi simili, l-operatur fl-ekonomija tas-suq kien ibiegħ is-sehem rilevanti fil-Każinò bi prezz simili. Konsegwentement, il-Kummissjoni tqis li l-bejgħ mill-Istat Grieg tas-sehem tiegħu ta’ 49 % fil-kapital tal-każinò Mont Parnès ma jikkostitwixxi l-ebda vantaġġ u għalhekk ma jikkostitwixxix għajnuna mill-Istat.
7. KONKLUŻJONI
(69)
Il-Kummissjoni sabet li l-bejgħ mill-Istat Grieg tas-sehem tiegħu ta’ 49 % fil-kapital tal-każinò Mont Parnès ma jikkostitwixxix għajnuna,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-bejgħ mill-Istat Grieg tas-sehem tiegħu ta’ 49 % fil-kapital tal-każinò Mont Parnès ma jikkostitwixxix għajnuna fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Ellenika.
Magħmul fi Brussell, l-24 ta’ Mejju 2011.