РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 260/2012 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 14 март 2012 година
за определяне на технически и бизнес изисквания за кредитни преводи и директни дебити в евро и за изменение на Регламент (ЕО) № 924/2009
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаването на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейската централна банка (1),
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
За правилното функциониране на вътрешния пазар е необходимо създаването на интегриран пазар за електронни плащания в евро без разлики между националните и презграничните плащания. В тази връзка проектът за единна зона за плащания в евро (SEPA) е насочен към разработването на общи за Съюза платежни услуги, които да заменят настоящите национални услуги. В резултат на въвеждането на открити, общи платежни стандарти, правила и практики, както и чрез интегрираното обработване на плащанията SEPA следва да осигури на европейските граждани и предприятия сигурни и удобни за ползване платежни услуги в евро на конкурентни цени. Това следва да се прилага за плащания в SEPA, извършвани във или извън рамките на националните граници, при едни и същи основни условия и в съответствие с еднакви права и задължения, независимо от местоположението в Съюза. SEPA следва да бъде завършена по начин, който да улеснява достъпа на нови участници на пазара и разработването на нови продукти, както и да създава благоприятни условия за засилена конкуренция в областта на платежните услуги и безпрепятствено развитие и бързо внедряване в рамките на Съюза на нововъведенията, свързани с плащанията. По този начин подобрените икономии от мащаба, увеличената оперативна ефикасност и засилената конкуренция следва да доведат до оптимално въздействие в посока намаляване на цените на електронните платежни услуги в евро. Последиците от това следва да са значителни, особено в държавите-членки, в които плащанията са относително скъпи в сравнение с други държави-членки. Следователно преходът към SEPA не следва да води до общо повишаване на цените за ползвателите на платежни услуги (ППУ), и в частност за потребителите. Вместо това, в случаите когато ППУ е потребител, следва да се насърчава прилагането на принципа да не се налагат по-високи такси. Комисията ще продължи да наблюдава развитието на цените в сектора на платежните услуги и се приканва да представя ежегоден анализ по този въпрос.
(2)
Успехът на SEPA е много важен както от икономическа, така и от политическа гледна точка. SEPA е в пълно съответствие със стратегията „Европа 2020“ за по-интелигентна икономика, в която благоденствието се дължи на иновациите и на по-ефикасното използване на наличните ресурси. Както Европейският парламент в резолюциите си от 12 март 2009 г. (4) и 10 март 2010 г. (5) относно въвеждането на SEPA, така и Съветът в заключенията си от 2 декември 2009 г. подчертаха значението на бързото преминаване към SEPA.
(3)
С Директива 2007/64/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 ноември 2007 г. относно платежните услуги във вътрешния пазар (6) се осигурява модерна правна основа за създаването на вътрешен пазар на плащанията, в който SEPA е основен елемент.
(4)
С Регламент (ЕО) № 924/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 16 септември 2009 г. относно презграничните плащания в рамките на Общността (7) също се предвиждат редица улесняващи успеха на SEPA мерки, като включването на презграничните директни дебити в обхвата на принципа на равни такси и достъпността за директните дебити.
(5)
Усилията на банковия сектор за саморегулиране чрез инициативата SEPA се оказаха недостатъчни, за да подтикнат както доставчиците, така и ползвателите към съгласувано преминаване към общи за Съюза схеми за кредитен превод и директен дебит. По-специално не бяха отчетени по задоволителен и прозрачен начин интересите на потребителите и другите ползватели. Следва да бъде взета предвид позицията на всички заинтересовани страни. Освен това този процес на саморегулиране не беше подчинен на подходящи управленски механизми, което донякъде би могло да обясни бавното приемане на SEPA от ползвателите. Въпреки че създаденият неотдавна Съвет на SEPA представлява значително подобрение в областта на управлението на проекта SEPA, принципно и формално управлението до голяма степен остава в Европейския платежен съвет (ЕПС). Следователно Комисията следва да направи преглед на правилата за управление на целия проект за SEPA преди края на 2012 г. и, когато е необходимо, да направи предложение. При този преглед следва да бъдат проучени внимателно, inter alia, съставът на ЕПС, взаимодействието между ЕПС и общата управленска структура, като например Съвета на SEPA, както и ролята на тази обща структура.
(6)
Единствено с бързо и мащабно преминаване към общи за Съюза механизми за кредитни преводи и директни дебити ще се реализират изцяло ползите от интегрирания пазар на платежни услуги, така че да се премахнат високите разходи за едновременното поддържане на SEPA и на вече установените продукти. Следователно е необходимо да се установят правила, уреждащи изпълнението на всички операции по кредитен превод и директен дебит в евро в рамките на Съюза. На този етап обаче не следва да се включват картовите операции, тъй като общите стандарти за картови плащания в Съюза все още са в процес на разработване. Тези правила не следва да се прилагат и за наличните парични преводи, вътрешно обработените плащания, платежните операции с голям размер, плащанията между доставчици на платежни услуги (ДПУ) за тяхна собствена сметка и плащанията по мобилен телефон или чрез други телекомуникационни средства, или цифрово или информационно-технологично устройство, тъй като тези платежни услуги все още не са съпоставими нито с кредитните преводи, нито с директните дебити. Независимо от това, когато на мястото на извършване на продажбата се използва платежна карта или друго устройство, като например мобилен телефон, за нареждане на платежна операция на мястото на продажбата или от разстояние, което пряко води до кредитен превод или директен дебит до или от платежна сметка, идентифицирана посредством съществуващия национален основен номер на банкова сметка (BBAN) или международния номер на банкова сметка (IBAN), тази платежна операция следва да бъде включена. В допълнение не е целесъобразно настоящият регламент да се прилага за плащания, извършвани посредством платежни системи за големи плащания, предвид техните особени характеристики, а именно висока степен на приоритет, неотложност и предимно голям размер. Това изключение не следва да се прилага за плащанията по директни дебити, освен ако платецът изрично не поиска плащането да се извърши посредством платежна система за големи плащания.
(7)
Понастоящем съществуват няколко платежни услуги, главно за плащания по Интернет, които също използват IBAN и бизнес идентификационния код (BIC) и са основани на кредитни преводи или директни дебити, като имат обаче и допълнителни характеристики. Очаква се тези услуги да надхвърлят настоящите национални граници и да удовлетворят потребителското търсене на иновативни, сигурни и евтини платежни услуги. За да се избегне изключването на такива услуги от пазара, уредбата на крайните срокове за кредитни преводи и директни дебити, предвидени в настоящия регламент, следва да се прилага само за кредитните преводи и директните дебити, които стоят в основата на тези операции.
(8)
При по-голямата част от платежните операции в Съюза е възможно да се идентифицира конкретна платежна сметка, като се използва единствено IBAN, без допълнително да се посочва BIC. В съответствие с това обстоятелство банките в редица държави-членки вече са създали указател, база данни или друг технически способ за идентифициране на BIC, съответстващ на конкретен IBAN. BIC се изисква само при много малък, остатъчен брой случаи. Изглежда неоправдано и прекалено обременяващо всички платци и получатели в рамките на Съюза да бъдат задължавани в допълнение към IBAN винаги да посочват и BIC предвид малкия брой случаи, в които това е необходимо понастоящем. Много по-лесно би било ДПУ и други лица да намерят решение и премахнат случаите, при които платежната сметка не може да бъде идентифицирана недвусмислено посредством даден IBAN. Следователно необходимите технически средства следва да бъдат разработени така, че всички ползватели да могат да идентифицират недвусмислено определена платежна сметка единствено посредством IBAN.
(9)
За да се изпълни даден кредитен превод, платежната сметка на получателя трябва да бъде достъпна. Следователно, за да бъде насърчено въвеждането на общи за Съюза услуги по кредитен превод и директен дебит, е необходимо да бъде установено задължение за достъпност в рамките на Съюза. Освен това за подобряването на прозрачността е необходимо това задължение, както и задължението за достъпност за директни дебити, установено в Регламент (ЕО) № 924/2009, да бъдат включени в един акт. Всички платежни сметки на получатели, достъпни за национални кредитни преводи, следва също така да бъдат достъпни посредством обща за Съюза схема за кредитен превод. Всички платежни сметки на платци, достъпни за национални директни дебити, следва също така да бъдат достъпни посредством обща за Съюза схема за директен дебит. Това следва да се прилага независимо от това, дали ДПУ е взел решение да участва в конкретна схема за кредитен превод или директен дебит.
(10)
Техническата оперативна съвместимост е предпоставка за конкуренцията. За създаването на интегриран пазар на системите за електронни плащания в евро е необходимо пред обработването на кредитните преводи и директните дебити да няма технически пречки или пречки, свързани с бизнес правила, като например задължително присъединяване към повече от една система за сетълмент при презгранични плащания. Кредитните преводи и директните дебити следва да се извършват в рамките на схема, чиито основни правила - възприети от представляващите мнозинство от ДПУ в по-голямата част от държавите-членки и съставляващи мнозинство от ДПУ в Съюза - са еднакви по отношение на презграничните и националните операции по кредитен превод и директен дебит. Когато съществува повече от една платежна система за обработване на такива плащания, тези платежни системи следва да са оперативно съвместими помежду си, като се използват общи за Съюза и международни стандарти, така че всички ППУ и всички ДПУ да могат да се ползват от предимствата на безпрепятственото извършване на малки плащания в евро в рамките на Съюза.
(11)
Предвид особените характеристики на бизнес пазара, въпреки че всички схеми за кредитен превод или директен дебит между предприятия следва да бъдат съобразени с всички останали разпоредби на настоящия регламент, включително да имат едни и същи правила за презгранични и национални операции, изискването участниците да представляват мнозинството от ДПУ в по-голямата част от държавите-членки следва да се прилага само доколкото ДПУ, предоставящи услуги по кредитен превод или по директен дебит между предприятия, представляват мнозинството от ДПУ в по-голямата част от държавите-членки, в които се предлагат подобни услуги, и съставляват мнозинство от ДПУ, предоставящи подобни услуги в рамките на Съюза.
(12)
Ключов фактор за осигуряването на оперативна съвместимост между платежните системи е набелязването на технически изисквания, които недвусмислено да определят параметрите, на които трябва да отговарят общите за Съюза платежни схеми, които ще бъдат разработени съгласно подходящи правила за управление. Тези технически изисквания не следва да ограничават гъвкавостта и иновациите, а да бъдат открити и неутрални по отношение на възможните промени и подобрения на пазара на плащания. Техническите изисквания следва да бъдат разработени, като се отчитат особените характеристики на кредитните преводи и директните дебити, по-специално по отношение на съдържащите се в платежното съобщение данни.
(13)
Важно значение има предприемането на мерки за укрепване на доверието на ППУ в използването на подобни услуги, особено за директни дебити. Тези мерки следва да позволят на платците да разпоредят на своя ДПУ да ограничи събирането по директен дебит до определен размер или определена периодичност и да изготви специални списъци с допустими или забранени получатели. В рамките на създаването на общи за Съюза схеми за директен дебит е целесъобразно потребителите да могат да се ползват от такива проверки. Независимо от това за практическото приложение на подобни проверки за получателите е от значение ДПУ да могат да правят такива проверки въз основа на IBAN и - през преходен период и само когато е необходимо - въз основа на BIC или на друг уникален идентификатор на определени получатели. Други приложими права на ползвателите вече са установени в Директива 2007/64/ЕО и следва да бъдат изцяло гарантирани.
(14)
Техническото стандартизиране е крайъгълният камък на интегрирането на мрежи като тези на пазара на плащания в Съюза. От определена дата нататък стандартите, разработени от международни или европейски органи по стандартизация, следва да са задължителни при всички съответни операции. В контекста на плащанията такива задължителни стандарти са IBAN, BIC, както и универсалният стандарт за съобщения във финансовия сектор „ISO 20022 XML“. Следователно използването им от всички ДПУ представлява необходима предпоставка за пълната оперативна съвместимост в рамките на Съюза. По-специално задължителното използване на IBAN, а при необходимост - и на BIC, следва да се насърчава посредством всестранни мерки за осведомяване и улеснение в държавите-членки, така че да се постигне гладък и безпроблемен преход към общи за Съюза кредитни преводи и директни дебити, в частност за потребителите. ДПУ следва да могат да се споразумеят, на двустранна или многостранна основа, за разширяване на основния набор от обозначения на латиница, установен за целите на регионалните разновидности на стандартизираните SEPA съобщения.
(15)
От изключително важно значение е всички участници, и особено гражданите на Съюза да бъдат достатъчно и своевременно информирани, така че да са напълно подготвени за промените, произтичащи от SEPA. Следователно ключови заинтересовани страни, като например ДПУ, публичните администрации и националните централни банки, както и други основни ползватели на редовни плащания следва да провеждат конкретни и мащабни информационни кампании, съответстващи на нуждите на тяхната публика и съобразени с нея, с цел по-високо ниво на осведоменост и подготовка на гражданите за преминаването към SEPA. Необходимо е по-специално гражданите да бъдат запознати с преминаването от BBAN към IBAN. Най-подходящи за координирането на подобни кампании са националните координационни комитети за SEPA.
(16)
За да се даде възможност за протичането на съгласуван процес на преход в интерес на осигуряването на яснота и опростеност за потребителите, е уместно да бъде определен един краен срок за преминаването, към изтичането на който операциите по кредитен превод и директен дебит следва да бъдат съобразени с тези технически изисквания, като същевременно пазарът остане открит за допълнителни промени и нововъведения.
(17)
Държавите-членки следва да могат да разрешат на ДПУ в рамките на преходен период да допускат потребителите да продължат да използват BBAN за национални платежни операции, при условие че е осигурена оперативна съвместимост чрез техническо и сигурно преобразуване на BBAN в съответния идентификатор на платежна сметка от съответния ДПУ. ДПУ не следва да налага преки или косвени такси или да изисква други възнаграждения във връзка с тази услуга.
(18)
Въпреки че равнището на развитие на услугите по кредитен превод и директен дебит в отделните държави-членки е различно, един общ краен срок след изтичането на подходящ период за въвеждане, който да позволява протичането на всички необходими процеси, би допринесъл за координирано, съгласувано и интегрирано преминаване към SEPA и би спомогнал за предотвратяване на SEPA на две скорости, което би предизвикало по-голямо объркване сред потребителите.
(19)
На ДПУ и ППУ следва да се даде достатъчно време за приспособяване към тези технически изисквания, но този срок за приспособяване не следва да води до ненужно забавяне на осигуряването на предимства за потребителите или до санкциониране на усилията на предприемчивите оператори, които вече са преминали към SEPA. За националните и презграничните платежни операции ДПУ следва да предоставят на своите клиенти на дребно необходимите технически услуги с цел да се гарантира гладко и сигурно преминаване към техническите изисквания, установени в настоящия регламент.
(20)
Важно е на платежния отрасъл да се осигури правна яснота относно бизнес моделите за директни дебити. Регулирането на многостранните обменни такси за директен дебит е ключов фактор за установяването на неутрални условия на конкуренция за всички ДПУ и за създаването на единен пазар за директни дебити. Таксите върху операциите, които не могат да бъдат правилно изпълнени поради отхвърляне, отказ, връщане или отменяне или водят до обработка на изключения (т.нар. „R-операции“, при които буквата „R“ може да обозначава „rejection“ - „отхвърляне“, „refusal“ - „отказ“, „return“ - „връщане“, „reversal“ - „отменяне“, „revocation“ - „оттегляне“, и „requests for cancellation“ - „искане за анулиране“), биха могли да спомогнат за ефикасното разпределяне на разходите в рамките на вътрешния пазар. Следователно изглежда, че забраната на многостранните обменни такси ще спомогне за създаването на ефективен европейски пазар на директни дебити. Въпреки това при определени условия следва да бъдат допускани таксите върху „R-операциите“. В интерес на прозрачността и защитата на потребителите ДПУ трябва да предоставят на потребителите ясна и разбираема информация относно таксите върху „R-операциите“. При всички случаи регулирането на „R-операциите“ не засяга прилагането на членове 101 и 102 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС). Освен това следва да се отбележи, че по принцип директните дебити и картовите плащания имат различни характеристики, по-специално по отношение на по-голямата възможност за получателите да предложат стимули за използване на директни дебити от страна на платците чрез вече съществуващ договор между получателя и платеца, докато при картовите плащания подобен договор не съществува и платежната операция често е единично и нередовно събитие. Следователно разпоредбите относно многостранните обменни такси при директни дебити не засягат основания на правилата за конкуренция на Съюза анализ на многостранните обменни такси при операциите с платежни карти. Забраната съгласно настоящия регламент не се прилага за допълнителни опционални услуги, когато те ясно и недвусмислено се различават от основните услуги по директен дебит и когато ДПУ и ППУ имат пълната свобода да предлагат или използват такива услуги. Въпреки това по отношение на тях следва да се прилагат правилата за конкуренция на Съюза и националните правила за конкуренция.
(21)
Следователно възможността за налагане на многостранни обменни такси върху националните и презграничните директни дебити следва да бъде ограничена във времето и следва да бъдат определени общи условия за прилагането на обменни такси върху „R-операциите“.
(22)
Комисията следва да наблюдава равнището на таксите върху „R-операциите“ в рамките на Съюза. С течение на времето равнището на таксите върху „R-операциите“ в рамките на вътрешния пазар следва да се сближи, така че между държавите-членки да няма разлики, застрашаващи равните условия на конкуренция.
(23)
В някои държави-членки съществуват установени платежни услуги, които са свързани с кредитни преводи или директни дебити, но се характеризират и с много специфични функции, често поради правни или исторически причини. Обемът на операциите при тези услуги обикновено е незначителен. Поради това тези услуги биха могли да бъдат отнесени към нишовите продукти. Пазарните участници и от двете страни биха имали полза от въвеждането на преходен период за тези нишови продукти, който да е достатъчно дълъг, за да ограничи въздействието от преминаването за ППУ, тъй като по такъв начин тези пазарни участници биха могли да съсредоточат усилията си върху преминаването на основната част от кредитните преводи и директните дебити, което от своя страна би позволило по-ранното реализиране на по-голямата част от възможни ползи от интегрирания пазар на плащанията в Съюза. В някои държави-членки съществуват специфични инструменти за директен дебит, които много приличат на операциите с платежна карта, доколкото платецът използва карта на мястото на продажбата, за да нареди платежната операция, но основната платежна операция е схема за директен дебит. При такива платежни операции картата се използва единствено за четене на данните с цел да се улесни електронното издаване на съгласието, което платецът трябва да подпише в момента на продажбата. Въпреки че подобни платежни услуги не могат да бъдат класифицирани като нишов продукт, съществува необходимост от преходен период по отношение на такива плащания предвид съществения обем на операциите. Този преходен период следва да бъде с достатъчна продължителност, за да се даде възможност на заинтересованите страни да въведат подходящ заместител в рамките на SEPA.
(24)
За правилното функциониране на вътрешния пазар на плащания е изключително важно платци като потребителите, предприятията или публичните органи да могат да изпращат кредитни преводи към платежни сметки на получатели, чиито ДПУ са разположени в друга държава-членка и са достъпни в съответствие с настоящия регламент.
(25)
За да се гарантира плавен преход към SEPA, всяко валидно разрешение на получателя за събиране на периодично повтарящи се директни дебити в установена схема следва да остане валидно след крайния срок за преминаване, определен в настоящия регламент. Подобно разрешение следва да се счита за съгласие, дадено на ДПУ на платеца да изпълнява периодично повтарящите се директни дебити, събирани от получателя при спазване на настоящия регламент, при липса на национално право, свързано с продължаването на валидността на съгласията, или на клиентски споразумения за изменение на съгласията за директен дебит, което да позволява тяхното продължаване. Правата на потребителите обаче трябва да бъдат защитени и когато по съществуващи съгласия за директен дебит съществуват безусловни права на възстановяване на средства, тези права следва да бъдат запазени.
(26)
На компетентните органи следва да бъдат предоставени правомощия да изпълняват ефикасно задълженията си по наблюдение и да предприемат всички необходими мерки, включително разглеждане на възражения, за да се гарантира спазването на настоящия регламент от страна на ДПУ. Държавите-членки също така следва да осигурят възможност за подаване на възражения срещу ДПУ, които не спазват настоящия регламент, както и за ефективното и ефикасно гарантиране на спазването на настоящия регламент по административен или съдебен ред. С цел насърчаване на спазването на настоящия регламент компетентните органи в различните държави-членки следва да сътрудничат помежду си и, когато е целесъобразно, с Европейската централна банка (ЕЦБ) и националните централни банки на държавите-членки, както и с други съответни компетентни органи, като Европейския надзорен орган (Европейския банков орган), създаден с Регламент (ЕС) № 1093/2010 на Европейския парламент и на Съвета (8) (ЕБО), определени съгласно приложимото спрямо ДПУ законодателство на Съюза или национално законодателство.
(27)
Държавите-членки следва да установят система от санкции, приложими за нарушения на настоящия регламент, и да гарантират, че тези санкции са ефективни, пропорционални и възпиращи, както и че се прилагат. Тези санкции не следва да се прилагат за потребителите.
(28)
За осигуряването на възможност за разрешаване на споровете при неправилно прилагане на настоящия регламент или при възникване на спорове между ППУ и ДПУ, свързани с права и задължения, възникнали съгласно настоящия регламент, държавите-членки следва да създадат подходящи и ефективни извънсъдебни процедури за разглеждане на възражения и за разрешаване на спорове. Държавите-членки следва да могат да решат тези процедури да се прилагат само за потребителите или само за потребителите и микропредприятията.
(29)
Комисията следва да представи пред Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет, ЕБО и ЕЦБ доклад относно прилагането на настоящия регламент. При необходимост докладът следва да се придружава от предложение за изменение на настоящия регламент.
(30)
С цел да се гарантира актуалността на техническите изисквания за кредитните преводи и директните дебити в евро на Комисията следва да бъде предоставено правомощието в съответствие с член 290 ДФЕС да приема делегирани актове във връзка с тези технически изисквания. В Декларацията (№ 39) относно член 290 ДФЕС, приложена към заключителния акт на Междуправителствената конференция, която прие Договора от Лисабон, Конференцията отбеляза намерението на Комисията при изработването на проектите си на делегирани актове в областта на финансовите услуги да продължи да се консултира с определените от държавите-членки експерти в съответствие с нейната установена практика. От съществено значение е по време на подготвителната работа Комисията да провежда подходящи и прозрачни консултации, включително с ЕЦБ и всички заинтересовани страни. При подготовката и изготвянето на делегирани актове Комисията следва да гарантира едновременното и своевременно изпращане по подходящ начин на съответните документи на Европейския парламент и на Съвета.
(31)
Тъй като ДПУ, разположени в държавите-членки, чиято парична единица е различна от еврото, най-вероятно ще се нуждаят от специална допълнителна подготовка наред с тази, свързана с пазара на платежни услуги за техните национални валути, на тези ДПУ следва да бъде позволено да отложат прилагането на техническите изисквания за определено време. Държавите-членки, чиято парична единица е различна от еврото, обаче следва да спазват техническите изисквания с цел да се създаде същинска европейска зона за плащания, която ще укрепи вътрешния пазар.
(32)
От съществено значение за осигуряването на широка обществена подкрепа за SEPA е високото равнище на защита на платците, особено при операциите по директен дебит. Действащата понастоящем само в общоевропейски план схема за директен дебит за потребители, разработена от ЕПС, предвижда безусловно право на възстановяване във връзка с разрешени плащания, при което не се изисква обосноваване, през период от осем седмици от датата, на която са задължени средствата, докато съгласно членове 62 и 63 от Директива 2007/64/ЕО това право на възстановяване зависи от няколко условия. С оглед на преобладаващата на пазара ситуация и поради необходимостта от осигуряване на по-висока степен на защита на потребителите, въздействието на тези разпоредби следва да бъде оценено в доклада, който Комисията представя най-късно до 1 ноември 2012 г. в съответствие с член 87 от Директива 2007/64/ЕО пред Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и ЕЦБ и който при необходимост се придружава от предложение за преразглеждане на посочената директива.
(33)
При обработката на лични данни съгласно настоящия регламент се прилага Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. за защита на физическите лица при обработването на лични данни и за свободното движение на тези данни (9). Преминаването към SEPA и въвеждането на общи стандарти и правила за плащанията следва да се основават на спазване на националното право относно защитата на чувствителни лични данни в държавите-членки и следва да гарантират интересите на гражданите на Съюза.
(34)
Финансовите съобщения във връзка с плащанията и преводите в SEPA не попадат в приложното поле на Споразумението между Европейския съюз и Съединените американски щати от 28 юни 2010 г. относно обработката и изпращането на данни за финансови съобщения от Европейския съюз до Съединените щати за целите на Програмата за проследяване на финансирането на тероризма (10).
(35)
Тъй като целта на настоящия регламент, а именно установяването на технически и бизнес изисквания за кредитни преводи и директни дебити в евро, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки и следователно, поради неговите мащаб и последици, може да бъде постигната по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тази цел.
(36)
Съгласно член 5, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 924/2009 държавите-членки премахват националните задължения за отчитане въз основа на сетълмент, наложени на ДПУ за целите на статистическото отчитане на платежния баланс, които са свързани с платежни операции на техни клиенти на стойност до 50 000 EUR. Събирането на статистически данни за платежния баланс въз основа на операции по сетълмент започна след премахването на валутния контрол и досега представляваше важен източник на данни, наред с други източници, като например преките изследвания, като допринасяше за доброто качество на статистическите данни. От началото на 1990 г. някои държави-членки решиха да разчитат повече на информация, отчетена пряко от предприятията и домакинствата, отколкото на данните, отчетени посредством банките от името на техните клиенти. Въпреки че отчитането въз основа на сетълмент представлява решение, което от гледна точка на обществото като цяло намалява разходите за съставяне на платежния баланс, като същевременно гарантира добро качество на статистическите данни, конкретно по отношение на презграничните плащания поддържането на такова отчитане в някои държави-членки може да е по-малко ефикасно и да увеличи разходите. Тъй като една от целите на SEPA е да се намалят разходите за презграничните плащания, отчитането на платежния баланс въз основа на сетълмент следва да се премахне изцяло.
(37)
За повишаването на правната сигурност е целесъобразно определените в член 7 от Регламент (ЕО) № 924/2009 крайни срокове за многостранните обменни такси да бъдат приведени в съответствие с разпоредбите в настоящия регламент.
(38)
Следователно Регламент (ЕО) № 924/2009 следва да бъде съответно изменен,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и приложно поле
1. С настоящия регламент се определят правилата за кредитни преводи и директни дебити в евро в рамките на Съюза, когато доставчикът на платежни услуги на платеца и доставчикът на платежни услуги на получателя са разположени в Съюза или когато единственият доставчик на платежни услуги (ДПУ) по платежната операция е разположен в Съюза.
2. Настоящият регламент не се прилага по отношение на:
а)
платежни операции, извършвани между или в рамките на ДПУ, включително техни представители или клонове, за тяхна собствена сметка;
б)
платежните операции, чиито обработка и сетълмент се осигуряват от платежни системи за големи плащания, с изключение на платежни операции по директен дебит, за които платецът не е поискал изрично да бъдат извършени посредством платежни системи за големи плащания;
в)
платежните операции, извършвани чрез платежна карта или сходно устройство, включително тегления на пари в брой, освен ако платежната карта или сходното устройство се използва единствено за генериране на необходимата информация за директно извършване на кредитен превод или директен дебит към и от платежна сметка, идентифицирана посредством BBAN или IBAN;
г)
платежните операции, извършвани посредством телекомуникационно, цифрово или информационно-технологично устройство, ако такива платежни операции не водят до кредитен превод или директен дебит към и от платежна сметка, идентифицирана посредством BBAN или IBAN;
д)
операции по налични парични преводи по смисъла на член 4, точка 13 от Директива 2007/64/ЕО;
е)
платежни операции, при които се прехвърлят електронни пари по смисъла на член 2, точка 2 от Директива 2009/110/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 септември 2009 г. относно предприемането, упражняването и пруденциалния надзор над дейността на институциите за електронни пари (11), освен ако такива операции не водят до кредитен превод или директен дебит до и от платежна сметка, идентифицирана посредством BBAN или IBAN.
3. Когато платежните схеми са основани на платежни операции по кредитни преводи или директни дебити, но се характеризират и с допълнителни незадължителни функции или услуги, настоящият регламент се прилага само за кредитните преводи и директните дебити, които стоят в основата на операцията.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„кредитен превод“ е национална или презгранична платежна услуга за заверяване на платежната сметка на получателя, при която се извършват една или няколко платежни операции от платежната сметка на платеца посредством ДПУ, който поддържа платежната сметка на платеца, въз основа на разпореждане, дадено от платеца;
2)
„директен дебит“ е национална или презгранична платежна услуга за задължаване на платежната сметка на платеца, при която платежната операция се извършва по инициатива на получателя въз основа на съгласие на платеца;
3)
„платец“ е физическо или юридическо лице, титуляр на платежна сметка, което разрешава изпълнението на платежно нареждане от тази сметка или, когато платецът няма платежна сметка, физическо или юридическо лице, което дава платежно нареждане към сметката на получателя;
4)
„получател“ означава физическо или юридическо лице, титуляр на платежна сметка, което е определено като краен получател на средствата, предмет на платежна операция;
5)
„платежна сметка“ означава сметка, водена на името на един или повече ползватели на платежна услуга, използвана за изпълнението на платежни операции;
6)
„платежна система“ означава системата за прехвърляне на средства, основана на формални и стандартизирани процедури и общи правила за обработка, клиринг или сетълмент на платежни операции;
7)
„платежна схема “ означава единен набор от договорени между ДПУ правила, практики, стандарти и/или насоки за прилагане относно изпълнението на платежни операции на територията на Съюза и в рамките на държавите-членки, който е отделен от всяка инфраструктура или платежна система, поддържаща функционирането му;
8)
„доставчик на платежни услуги (ДПУ)“ означава доставчик на платежни услуги, попадащ в някоя от категориите по член 1, параграф 1 от Директива 2007/64/ЕО, както и физическите и юридическите лица по член 26 от Директива 2007/64/ЕО, но без органите, изброени в член 2 от Директива 2006/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 14 юни 2006 г. относно предприемането и осъществяването на дейност от кредитните институции (12), които се ползват от дерогация, предоставена съгласно член 2, параграф 3 от Директива 2007/64/ЕО;
9)
„ползвател на платежни услуги (ППУ)“ означава физическо или юридическо лице, което ползва платежна услуга в качеството си на платец или получател;
10)
„платежна операция“ означава действие на платеца или получателя по прехвърляне на средства между платежни сметки в Съюза, независимо от съответните задължения по основното правоотношение между платеца и получателя;
11)
„платежно нареждане“ означава разпореждане от платеца или получателя към доставчика на платежни услуги, с което се иска изпълнението на платежна операция;
12)
„обменна такса“ означава такса, платена между ДПУ на платеца и ДПУ на получателя за операции по директен дебит;
13)
„многостранна обменна такса“ означава многостранна обменна такса, за която се прилага договореност между повече от двама ДПУ;
14)
„BBAN“ означава идентификатор на номер на платежна сметка, който недвусмислено идентифицира отделна платежна сметка, открита при даден ДПУ в държава-членка, който може да бъде използван само за национални платежни операции, като същевременно същата платежна сметка се идентифицира от IBAN за презгранични платежни операции;
15)
„IBAN“ означава международен идентификатор на номер на платежна сметка, който недвусмислено идентифицира отделна платежна сметка в държава-членка и чиито елементи са определени от Международната организация по стандартизация;
16)
„BIC“ означава бизнес идентификационен код, който недвусмислено идентифицира ДПУ и чиито елементи са определени от Международната организация по стандартизация;
17)
„стандарт ISO 20022 XML“ означава стандарт за изготвяне на електронни финансови съобщения, установен от Международната организация по стандартизация, с който се обхваща физическото представяне на дадена платежна операция в XML синтаксис в съответствие с бизнес правилата и насоките за прилагане на общи за Съюза схеми за платежни операции, попадащи в приложното поле на настоящия регламент;
18)
„платежна система за големи плащания“ означава платежна система, чиято основна цел е обработване, клиринг или сетълмент на отделни платежни операции с висока степен на приоритет и неотложност и предимно в голям размер;
19)
„дата на сетълмент“ означава датата на изпълнение на задълженията за прехвърляне на средствата между ДПУ на платеца и ДПУ на получателя;
20)
„събиране“ означава част от операция по директен дебит, започваща с нареждането ѝ на получателя до нейното приключване чрез нормално задължаване на платежната сметка на платеца;
21)
„съгласие“ означава изразяването на съгласие и разрешение, дадено от платеца на получателя и (пряко или непряко чрез получателя) на ДПУ на платеца, за да се позволи на получателя да предприеме събиране чрез задължаване на посочената платежна сметка на платеца и да се позволи на ДПУ на платеца да изпълни тези разпореждания;
22)
„платежна система за малки плащания“ означава платежна система с основна цел обработка, клиринг или сетълмент на кредитни преводи или директни дебити, които обикновено са групирани за целите на прехвърлянето и са предимно с малък размер и с ниска степен на приоритет, и която не е платежна система за големи плащания;
23)
„микропредприятие“ означава предприятие, което към момента на сключване на договора за платежни услуги е предприятие по смисъла на член 1 и член 2, параграфи 1 и 3 от приложението към Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията (13);
24)
„потребител“ означава физическо лице, извършващо дейност, различна от търговска, стопанска или професионална дейност по договори за платежни услуги;
25)
„R-операция“ означава платежна операция, която не може да бъде правилно извършена от ДПУ или която води до обработка на изключения, inter alia, поради липса на средства, оттегляне, грешна сума или грешна дата, липса на съгласие или грешна или закрита сметка;
26)
„презгранична платежна операция“ означава платежна операция по инициатива на платец или получател в случаите, когато ДПУ на платеца и ДПУ на получателя се намират в различни държави-членки;
27)
„национална платежна операция“ означава платежна операция по инициатива на платец или получател в случаите, когато ДПУ на платеца и ДПУ на получателя се намират в една и съща държава-членка;
28)
„референтна страна“ означава физическо или юридическо лице, от чието име платец извършва плащане или получател получава плащане.
Член 3
Достъпност
1. ДПУ на получател, който е достъпен за национален кредитен превод по дадена платежна схема, трябва да е достъпен в съответствие с правилата на обща за Съюза платежна схема за кредитни преводи по инициатива на платец чрез ДПУ, разположен в която и да е държава-членка.
2. ДПУ на платец, който е достъпен за национален директен дебит по дадена платежна схема, трябва да е достъпен в съответствие с правилата на обща за Съюза платежна схема за директни дебити по инициатива на получател чрез ДПУ, разположен в която и да е държава-членка.
3. Параграф 2 се прилага само за директни дебити, които са достъпни за потребителите като платци по платежната схема.
Член 4
Оперативна съвместимост
1. Платежните схеми, които се използват от ДПУ за целите на извършването на кредитни преводи и директни дебити, отговорят на следните условия:
а)
имат еднакви правила за националните и презграничните операции по кредитен превод в рамките на Съюза и също така за националните и презграничните операции по директен дебит в рамките на Съюза; както и
б)
участниците в платежната схема представляват мнозинството ДПУ в по-голямата част от държавите-членки и съставляват мнозинството от ДПУ в рамките на Съюза, като се вземат предвид само ДПУ, които предлагат съответно кредитни преводи или директни дебити.
За целите на първа алинея, буква б), когато нито платецът, нито получателят са потребители, се вземат предвид само държавите-членки, в които такива услуги се предлагат от ДПУ, и само ДПУ, които предоставят такива услуги.
2. Операторът или, ако няма официален оператор, участниците в платежна система за малки плащания в рамките на Съюза гарантират, че тяхната платежна система е оперативно съвместима с други платежни системи за малки плащания в рамките на Съюза чрез използването на стандарти, разработени от международни или европейски органи по стандартизация. Освен това те не приемат бизнес правила, които ограничават оперативната съвместимост с други платежни системи за малки плащания в рамките на Съюза. За платежните системи, определени съгласно Директива 98/26/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 19 май 1998 г. относно окончателността на сетълмента в платежните системи и в системите за сетълмент на ценни книжа (14), съществува задължение да осигуряват оперативна съвместимост единствено с други платежни системи, определени съгласно същата директива.
3. Обработването на кредитните преводи и директните дебити не трябва да се възпрепятства от пречки от технически характер.
4. Собственикът на платежната схема или, ако няма официален собственик на платежната схема, водещият участник в нова платежна схема за малки плащания с участници в най-малко осем държави-членки може да подаде заявление за временно освобождаване от условията по параграф 1, първа алинея, буква б) пред компетентните органи в държавата-членка, в която е разположен собственикът на платежната схема или водещият участник. Тези компетентни органи може да предоставят такова освобождаване за не повече от три години, след като се консултират с компетентните органи в другите държави-членки, в които новата платежна схема има участник, с Комисията и с ЕЦБ. Компетентните органи основават своето решение на потенциала на новата платежна схема да се превърне в напълно развита общоевропейска платежна схема и нейния принос за подобряване на конкуренцията или насърчаване на иновациите.
5. Настоящия член поражда действие най-късно до 1 февруари 2014 г., освен по отношение на платежните услуги, за които се прилага дерогация съгласно член 16, параграф 4.
Член 5
Изисквания за операциите по кредитен превод и директен дебит
1. ДПУ извършват операции по кредитен превод и директен дебит в съответствие със следните изисквания:
а)
те трябва да използват за идентифицирането на платежните сметки идентификатора на платежни сметки, посочен в точка 1, буква а) от приложението, независимо от местоположението на съответните ДПУ;
б)
те трябва да използват форматите за съобщения, посочени в точка 1, буква б) от приложението, при предаването на платежни операции към друг ДПУ или чрез платежна система за малки плащания;
в)
те трябва да гарантират, че за идентификацията на платежни сметки ППУ използва идентификатора на платежни сметки, посочен в точка 1, буква а) от приложението, независимо от това дали ДПУ на платеца и ДПУ на получателя или единственият ДПУ в платежната операция са разположени в една и съща или в различни държава-членка;
г)
те трябва да гарантират, че когато ППУ, който не е потребител или микропредприятие, нарежда или получава индивидуални кредитни преводи или индивидуални директни дебити, които не се предават отделно, а са групирани за целите на предаването, се използват форматите за съобщения, посочени в точка 1, буква б) от приложението.
Без да се засягат разпоредбите на първа алинея, буква б), по конкретно искане на ППУ ДПУ използват по отношение на този ППУ форматите за съобщения, посочени в точка 1, буква б) от приложението.
2. ДПУ извършват кредитни преводи в съответствие със следните изисквания, при спазване на всички задължения по националното право, прието в изпълнение на Директива 95/46/ЕО:
а)
ДПУ на платеца трябва да гарантира, че платецът предоставя данните, посочени в точка 2, буква а) от приложението;
б)
ДПУ на платеца трябва да предостави на ДПУ на получателя данните, посочени в точка 2, буква б) от приложението;
в)
ДПУ на получателя трябва да предостави или да осигури на разположение на получателя данните, посочени в точка 2, буква г) от приложението.
3. ДПУ извършват директни дебити в съответствие със следните изисквания, при спазване на всички задължения по националното право, прието в изпълнение на Директива 95/46/ЕО:
а)
ДПУ на получателя трябва да гарантира, че:
i)
получателят предоставя данните, посочени в точка 3, буква а) от приложението, при първия директен дебит, при еднократен директен дебит, както и при всяка последваща платежна операция;
ii)
платецът дава съгласието си както на получателя, така и на ДПУ на платеца (пряко или непряко чрез получателя); съгласията, заедно с последващите им изменения или оттеглянето им, се съхраняват от получателя или от трето лице от името на получателя, като ДПУ на получателя го информира за това задължение в съответствие с членове 41 и 42 от Директива 2007/64/ЕО;
б)
ДПУ на получателя трябва да предостави на ДПУ на платеца данните, посочени в точка 3, буква б) от приложението;
в)
ДПУ на платеца трябва да му предостави или да му осигури на разположение данните, посочени в точка 3, буква в) от приложението;
г)
платецът трябва да има право да даде на своя ДПУ разпореждания:
i)
да ограничи събирането по директен дебит до известен размер или периодичност, или по отношение и на двете;
ii)
когато съгласието по платежна схема не предвижда право на възстановяване на средства - преди да задължи платежната сметка на платеца - да проверява всяка операция по директен дебит въз основа на информацията във връзка със съгласието и да се увери, че размерът и периодичността на представената операция по директен дебит съответстват на предвидените в съгласието;
iii)
да блокира всякакви директни дебити към платежната сметка на платеца или всякакви директни дебити по инициатива на един или повече определени получатели, или да разрешава извършването само на операции по директен дебит по инициатива на един или повече определени получатели.
Когато нито платецът, нито получателят са потребители, ДПУ не са задължени да спазват буква г), подточка i), ii) или iii).
ДПУ на платеца го информира за правата по буква г) в съответствие с членове 41 и 42 от Директива 2007/64/ЕО.
При първата операция по директен дебит или при еднократна операция по директен дебит, както и при всяка последваща операция по директен дебит получателят изпраща на своя ДПУ информацията във връзка със съгласието, а ДПУ на получателя предава на ДПУ на платеца тази информация във връзка със съгласието при всяка операция по директен дебит.
4. В допълнение към изискванията по параграф 1 при всяко поискване на кредитен превод получателят, приемащ кредитни преводи, съобщава на своите платци своя идентификатор на платежна сметка съгласно точка 1, буква а) от приложението, както и - съответно до 1 февруари 2014 г. за национални платежни операции и до 1 февруари 2016 г. за презгранични платежни операции, BIC на своя ДПУ, но само при необходимост.
5. Преди първата операция по директен дебит платецът съобщава своя идентификатор на платежна сметка съгласно точка 1, буква а) от приложението. BIC на ДПУ на платеца се съобщава от платеца съответно до 1 февруари 2014 г. - за национални платежни операции, и до 1 февруари 2016 г. - за презгранични платежни операции, но само при необходимост.
6. Когато в рамковия договор между платеца и ДПУ на платеца не е предвидено право на възстановяване на средства, преди да задължи платежната сметка на платеца, без да се засяга параграф 3, буква а), подточка ii), ДПУ на платеца проверява въз основа на информацията във връзка със съгласието всяка операция по директен дебит, за да се увери, че размерът на представената операция по директен дебит съответства на предвидените в съгласието размер и периодичност.
7. ДПУ не могат да изискват от ППУ да посочват BIC на ДПУ на платец или на ДПУ на получател съответно след 1 февруари 2014 г. - за национални платежни операции, и след 1 февруари 2016 г. - за презгранични платежни операции.
8. ДПУ на платеца и ДПУ на получателя не могат да налагат допълнителни такси или да изискват други възнаграждения във връзка с процеса на четене на данни за автоматично издаване на съгласие за платежните операции, наредени чрез платежна карта на мястото на продажба, които водят до директен дебит.
Член 6
Крайни срокове
1. Най-късно от 1 февруари 2014 г. кредитните преводи се извършват в съответствие с техническите изисквания, установени в член 5, параграфи 1, 2 и 4 и точки 1 и 2 от приложението.
2. Най-късно от 1 февруари 2014 г. директните дебити се извършват в съответствие с член 8, параграфи 2 и 3 и с изискванията, установени в член 5, параграфи 1, 3, 5, 6 и 8 и точки 1 и 3 от приложението.
3. Без да се засяга член 3, директните дебити се извършват в съответствие с установените в член 8, параграф 1 изисквания съответно най-късно от 1 февруари 2017 г. - при национални плащания, и от 1 ноември 2012 г. - при презгранични плащания.
4. За националните платежни операции дадена държава-членка или, със съгласието на съответната държава-членка, ДПУ на държавата-членка могат да определят по-ранни дати от посочените в параграфи 1 и 2, след като вземат предвид и оценят степента на подготвеност и готовност на техните граждани.
Член 7
Валидност на съгласия и право на възстановяване на средствата
1. При липса на национално право или на клиентски споразумения, с които се продължава валидността на съгласията за директен дебит, всяко валидно разрешение на получателя за събиране на периодично повтарящи се директни дебити в рамките на установена схема отпреди 1 февруари 2014 г. остава валидно и след тази дата и се счита за представляващо съгласие за това ДПУ на платеца да изпълнява периодично повтарящи се директни дебити, събирани от получателя при спазване на настоящия регламент.
2. Съгласията, посочени в параграф 1, допускат безусловното възстановяване на средства, както и възстановяването на средства със задна дата към датата на възстановеното плащане, когато такова възстановяване вече е било предвидено в рамките на съществуващото съгласие.
Член 8
Обменни такси върху операциите по директен дебит
1. Без да се засяга параграф 2, върху операциите по директен дебит не се налагат многостранни обменни такси или друго договорено възнаграждение с равностоен предмет или резултат.
2. Многостранна обменна такса може да бъде наложена върху „R-операция“, ако бъдат изпълнени следните условия:
а)
договореността цели ефикасното разпределяне на разходите на причинилия „R-операцията“ ДПУ или негов ППУ, в зависимост от случая, като се отчита наличието на разходи по операцията, както и гарантира, че таксата не се начислява автоматично на платеца и че за определен вид „R-операции“ ДПУ не може да начислява на ППУ такси, които превишават направените от ДПУ разходи по такива операции;
б)
таксата зависи изцяло от разходите;
в)
размерът на таксата не надхвърля действително направените разходи за обработка на „R-операция“ от най-изгодния сравним ДПУ, който е представителна страна по договореността, по отношение на обема на операциите и характера на услугите;
г)
прилагането на таксата в съответствие с букви а), б) и в) не позволява на ДПУ да налагат на своите съответни ППУ допълнителни такси за разходите, покривани от тези обменни такси;
д)
договореността не може да бъде заменена с друг икономически жизнеспособен вариант, който би довел до също толкова ефикасна или до по-ефикасна обработка на „R-операциите“ при същата или по-ниска цена за потребителите.
За целите на първа алинея при изчисляването на таксите върху „R-операциите“ се вземат предвид единствено категориите преки разходи, които са недвусмислено свързани с обработването на операцията. Тези разходи се определят точно. За осигуряване на лесна проверка и наблюдение в договореността се включва изискването на разбивка на размера на разходите с посочване на всеки отделен техен компонент.
3. Параграфи 1 и 2 се прилагат mutatis mutandis към едностранни установени от ДПУ правила и към двустранни договорености между ДПУ, които имат същите предмет или резултат като многостранна договореност.
Член 9
Достъп до плащания
1. Платец, който прави кредитен превод към получател, притежаващ платежна сметка в Съюза, не посочва държавата-членка, в която е платежната сметка, при условие че платежната сметка е достъпна в съответствие с член 3.
2. Получател, който приема кредитен превод или използва директен дебит за събиране на средства от платец, притежаващ платежна сметка в Съюза, не посочва държавата-членка, в която е платежната сметка, при условие че платежната сметка е достъпна в съответствие с член 3.
Член 10
Компетентни органи
1. Държавите-членки определят за компетентни органи, които отговарят за гарантиране на спазването на настоящия регламент, публични органи, организации, признати от националното право, или публични органи, специално оправомощени за тази цел съгласно националното право, включително националните централни банки. Държавите-членки могат да определят съществуващи органи, които да действат като компетентни органи.
2. Държавите-членки уведомяват Комисията за определените съгласно параграф 1 компетентни органи в срок до 1 февруари 2013 г. Държавите-членки незабавно уведомяват Комисията и Европейския надзорен орган (Европейския банков орган) (ЕБО) за всякакви последващи промени във връзка с тези органи.
3. Държавите-членки осигуряват на посочените в параграф 1 компетентни органи всички необходими правомощия за изпълнението на техните задължения. В случай че на територията на дадена държава-членка има няколко органа, компетентни по уредените от настоящия регламент въпроси, тази държава-членка осигурява тясното сътрудничество между тях с цел ефективното изпълнение на техните съответни задължения.
4. Компетентните органи осигуряват ефективно наблюдение за спазването на настоящия регламент от страна на ДПУ и вземат всички необходими мерки за гарантиране на спазването му. Те си сътрудничат в съответствие с член 24 от Директива 2007/64/ЕО и член 31 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 11
Санкции
1. До 1 февруари 2013 г. държавите-членки установяват система от санкции, приложими при нарушения на настоящия регламент, и взимат всички необходими мерки за гарантиране на тяхното прилагане. Тези санкции са ефективни, пропорционални и възпиращи. Държавите-членки съобщават на Комисията тези правила и мерки до 1 август 2013 г. и незабавно я уведомяват за всяко последващо изменение, което ги засяга.
2. Санкциите, посочени в параграф 1, не се прилагат за потребителите.
Член 12
Извънсъдебни процедури за разглеждане на възражения и разрешаване на спорове
1. Държавите-членки установяват подходящи и ефективни извънсъдебни процедури за разглеждане на възражения и разрешаване на спорове във връзка с уреждането на спорове между ППУ и техните ДПУ относно права и задължения, възникнали във връзка с прилагането на настоящия регламент. За тази цел държавите-членки определят съществуващи органи или, когато е целесъобразно, създават нови такива.
2. Държавите-членки съобщават на Комисията посочените в параграф 1 компетентни органи до 1 февруари 2013 г. Те незабавно уведомяват Комисията за всякакви последващи промени във връзка с тези органи.
3. Държавите-членки могат да предвидят, че настоящият член се прилага само по отношение на ППУ, които са потребители, или само по отношение на потребители и микропредприятия. Държавите-членки уведомяват Комисията за всяка такава разпоредба до 1 август 2013 г.
Член 13
Делегиране на правомощия
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 14, за да изменя приложението с цел отчитане на техническия напредък и пазарните тенденции.
Член 14
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 13, се предоставя на Комисията за срок от пет години, считано от 31 март 2012 г. Комисията изготвя доклад относно делегирането на правомощия не по-късно от девет месеца преди изтичането на петгодишния срок. Делегирането на правомощия се продължава мълчаливо за срокове с еднаква продължителност, освен ако Европейският парламент или Съветът не възразят срещу подобно продължаване не по-късно от три месеца преди изтичането на всеки срок.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 13, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага следа като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и на Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 13, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът са представили възражения в срок от три месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и на Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с три месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 15
Преглед
До 1 февруари 2017 г. Комисията представя на Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет, ЕЦБ и ЕБО доклад за прилагането на настоящия регламент, придружен, когато е целесъобразно, от предложение.
Член 16
Преходни разпоредби
1. Чрез дерогация от член 6, параграфи 1 и 2 държавите-членки могат да разрешат на ДПУ до 1 февруари 2016 г. да предоставят услуги по преобразуване за националните платежни операции на ППУ, които са потребители, за да им дадат възможност да продължат да използват BBAN вместо идентификатора на платежни сметки, посочен в точка 1, буква а) от приложението, при условие че е осигурена оперативна съвместимост чрез техническо и сигурно преобразуване на BBAN на платеца и получателя в съответния идентификатор на платежни сметки, посочен в точка 1, буква а) от приложението. Когато е целесъобразно, преди извършване на плащането този идентификатор на платежна сметка се предоставя на ППУ, по чиято инициатива се извършва операцията. В такъв случай ДПУ не налагат никакви такси и не изискват от ППУ никакви други възнаграждения, свързани пряко или косвено с тези услуги по преобразуване.
2. ДПУ, предлагащи платежни услуги в евро и разположени в държава-членка, която не е приела еврото като своя парична единица, при предлагането на платежни услуги в евро започват да спазват член 3 най-късно от 31 октомври 2016 г. Ако обаче някоя от тези държави-членки въведе еврото като своя парична единица преди 31 октомври 2015 г., разположените в нея ДПУ започват да спазват член 3 в срок до една година, считано от датата, на която съответната държава-членка се е присъединила към еврозоната.
3. Държавите-членки могат да разрешат на компетентните си органи да освободят до 1 февруари 2016 г. кредитните преводи и директните дебити с общ пазарен дял в тази държава-членка, изчислен въз основа на официалните статистически данни за плащанията, публикувани ежегодно от ЕЦБ, в размер под 10 % от общия брой съответно кредитни преводи или директни дебити, от прилагането на всички или на някои от посочените в член 6, параграфи 1 и 2 изисквания.
4. Държавите-членки могат да разрешат на компетентните си органи да освободят до 1 февруари 2016 г. платежните операции, извършвани чрез платежна карта на мястото на продажба, които водят до директен дебит от и към платежна сметка, идентифицирана с BBAN или IBAN, от прилагането на всички или на някои от посочените в член 6, параграфи 1 и 2 изисквания.
5. Чрез дерогация от член 6, параграфи 1 и 2 държавите-членки могат да разрешат на своите компетентни органи до 1 февруари 2016 г. да не прилагат специалното изискване по член 5, параграф 1, буква г) за използване на форматите за съобщения, посочени в точка 1, буква б) от приложението, по отношение на ППУ, които нареждат или получават индивидуални кредитни преводи или директни дебити, групирани за целите на предаването. Независимо от възможното освобождаване от прилагането на изискването ДПУ трябва да изпълнят изискванията по член 5, параграф 1, буква г), ако някой ППУ поиска такава услуга.
6. Чрез дерогация от член 6, параграфи 1 и 2 държавите-членки могат да отложат до 1 февруари 2016 г. прилагането на изискванията по член 5, параграфи 4, 5 и 7, свързани с предоставянето на BIC за национални платежни операции.
7. Когато дадена държава-членка възнамерява да използва дерогация, предвидена в параграф 1, 3, 4, 5 или 6, тя уведомява Комисията за това до 1 февруари 2013 г. и след това разрешава на компетентния си орган да приложи дерогацията за някои или за всички изисквания по член 5, член 6, параграф 1 или 2 и приложението, за съответните платежни операции, посочени в съответните параграфи или алинеи, и за срок, който не надхвърля този на дерогацията. Държавите-членки уведомяват Комисията за платежните операции, за които се прилага дерогацията, както и за всяка последваща промяна в тази връзка.
8. ДПУ, разположени в държава-членка, която не е приела еврото за своя парична единица, и ППУ, използващи платежна услуга в такава държава-членка, започват да спазват изискванията на членове 4 и 5 най-късно от 31 октомври 2016 г. Операторите на платежни системи за малки плащания за държава-членка, която не е приела еврото за своя парична единица, започват да спазват изискванията на член 4, параграф 2 най-късно от 31 октомври 2016 г.
Въпреки това, ако еврото бъде въведено като парична единица на такава държава-членка преди 31 октомври 2015 г., ДПУ или, когато е приложимо, операторите на платежни системи за малки плащания, разположени в тази държава-членка, както и ППУ, използващи в нея платежна услуга, започват да спазват съответните разпоредби в срок до една година от датата на присъединяване на съответната държава-членка към еврозоната, но не по-рано от съответните дати, определени за държавите-членки, които са приели еврото за своя парична единица към 31 март 2012 г.
Член 17
Изменения на Регламент (ЕО) № 924/2009
Регламент (ЕО) № 924/2009 се изменя, както следва:
1)
В член 2 точка 10 се заменя със следното:
„10.
„средства“ означава банкноти и монети, пари по сметки и електронни пари по смисъла на член 2, параграф 2 от Директива 2009/110/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 септември 2009 г. относно предприемането, упражняването и пруденциалния надзор на дейността на институциите за електронни пари (15).
2)
Член 3, параграф 1 се заменя със следното:
„1. Таксите, наложени от доставчика на платежни услуги на ползвател на платежни услуги за презгранични плащания, са равни на таксите, наложени от този доставчик на платежни услуги на ползвателите на платежни услуги за съответните национални плащания на същата стойност и в същата валута.“
3)
Член 4 се изменя, както следва:
а)
параграф 2 се заличава;
б)
параграф 3 се заменя със следното:
„3. Доставчикът на платежни услуги може да наложи на ползвателя на платежни услуги такси в допълнение към налаганите в съответствие с член 3, параграф 1, когато съответният ползвател разпореди на доставчика на платежни услуги да изпълни презгранично плащане, без да съобщи номера IBAN и, когато е приложимо и в съответствие с Регламент (ЕО) № 260/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 14 март 2012 за установяване на технически и бизнес изисквания за кредитните преводи и директните дебити в евро и за изменение на Регламент (ЕО) № 924/2009 (16), съответния код BIC за платежната сметка в другата държава-членка. Тези такси трябва да са подходящи и да съответстват на разходите. Те се договарят между доставчика на платежни услуги и ползвателя на платежни услуги. Доставчикът на платежни услуги уведомява ползвателя на платежни услуги за размера на допълнителните такси своевременно, преди ползвателят на платежни услуги да бъде обвързан от такова споразумение.
4)
Член 5, параграф 1 се заменя със следното:
„1. Считано от 1 февруари 2016 г. държавите-членки премахват националните задължения за отчитане въз основа на сетълмент, наложени на доставчиците на платежни услуги за целите на статистическото отчитане на платежния баланс, които са свързани с платежни операции на техни клиенти.“
5)
Член 7 се изменя, както следва:
а)
в параграф 1 датата „1 ноември 2012 г.“ се заменя с „1 февруари 2017 г.“;
б)
в параграф 2 датата „1 ноември 2012 г.“ се заменя с „1 февруари 2017 г.“;
в)
в параграф 3 датата „1 ноември 2012 г.“ се заменя с „1 февруари 2017 г.“
6)
Член 8 се заличава.
Член 18
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 14 март 2012 година.
REGOLAMENT (UE) Nru 260/2012 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-14 ta’ Marzu 2012
li jistabbilixxi rekwiżiti tekniċi u tan-negozju għat-trasferimenti ta’ kreditu u debiti diretti bl-euro u li jemenda r-Regolament (KE) Nru 924/2009
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 114 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz ta’ att leġislattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-Opinjoni tal-Bank Ċentrali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-Opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (2),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (3),
Billi:
(1)
Il-ħolqien ta’ suq integrat għall-pagamenti elettroniċi bl-euro, mingħajr l-ebda distinzjoni bejn pagamenti nazzjonali u transkonfinali hu meħtieġ għall-funzjonament xieraq tas-Suq Intern. Għal dak il-għan, il-proġett taż-Żona Unika ta’ Pagamenti bl-Euro (“is-SEPA”) għandu l-għan li jiżviluppa servizzi ta’ pagamenti komuni għall-Unjoni kollha biex jieħdu post is-servizzi attwali ta’ pagament nazzjonali. B’konsegwenza tal-introduzzjoni ta’ standards, regoli u prassi komuni u miftuħa tal-pagamenti, u permezz tal-ipproċessar integrat tal-pagamenti, is-SEPA għandha tipprovdi liċ-ċittadini tal-Unjoni u lin-negozji b’servizzi ta’ pagament bl-euro sikuri, bi prezzijiet kompetittivi, faċli jintużaw u affidabbli. Dan għandu japplika għall-pagamenti SEPA fi ħdan u bejn il-fruntieri nazzjonali taħt l-istess kundizzjonijiet bażiċi u skont l-istess drittijiet u obbligi, jkunu fejn ikunu fl-Unjoni. Is-SEPA għandha titlesta b’tali mod li tiffaċilita l-aċċess għal dawk il-persuni ġodda li jidħlu fis-suq u l-iżvilupp ta’ prodotti ġodda, u għandha toħloq kundizzjonijiet favorevoli għal aktar kompetizzjoni fis-servizzi ta’ pagament u għall-iżvilupp mhux ostakolat u veloċi, tal-implimentazzjoni fl-Unjoni kollha ta’ innovazzjonijiet relatati mal-pagamenti. Konsegwentament, l-ekonomija ta’ skala imtejba, l-effiċjenza akbar tal-operat u l-kompetizzjoni msaħħa, għandhom iwasslu għal pressjoni ‘l isfel fuq il-prezzijiet fis-servizzi ta’ pagament elettroniċi bl-euro f’kull qasam abbażi “tal-aqwa fost l-aħjar”. L-effett ta’ dan għandu jkun sinifikanti b’mod partikolari fl-Istati Membri fejn il-pagamenti huma relattivament għaljin meta komparat ma Stati membri oħra. It-tranżizzjoni lejn is-SEPA għalhekk ma għandhiex tkun akkompanjata b’żidiet fil-prezzijiet ġenerali għall-utenti tas-servizzi tal-pagament (“PSUs”(payment service users)) inġenerali u għall-konsumaturi, b’mod partikolari. Minflok, fejn il-PSU jkun il-konsumatur, il-prinċipju li ma jiġux imposti tariffi ogħla għandu jiġi mħeġġeġ. Il-Kummissjoni għandha tkompli tissorvelja l-iżviluppi tal-prezzijiet fis-settur tal-pagament u għandha tipprovdi analiżi annwali ta’ dawn.
(2)
Is-suċċess tas-SEPA hu verament importanti fuq livell ekonomiku, u politiku. SEPA hija kompletament konformi mal-istrateġija tal-Europa 2020 li għandha l-għan li toħloq ekonomija aktar intelliġenti li fiha l-prosperità tirriżulta mill-innovazzjoni u minn użu iżjed effiċjenti tar-riżorsi disponibbli. Kemm il-Parlament Ewropew permezz tar-riżoluzzjonijiet tiegħu tat-12 ta’ Marzu 2009 (4) u l-10 ta’ Marzu 2010 (5) dwar l-implimentazzjoni tas-SEPA, kif ukoll il-Kunsill fil-konklużjonijiet adottati fit-2 ta’ Diċembru 2009, issottolinjaw l-importanza tal-kisba rapida tal-migrazzjoni lejn is-SEPA.
(3)
Id-Direttiva 2007/64/KE tal-Parlament Europew u tal-Kunsill tat-13 ta’ Novembru 2007 dwar is-servizzi ta’ ħlas fis-suq intern (6) tipprovdi bażi legali moderna għall-ħolqien ta’ suq intern għall-pagamenti, li minnhom is-SEPA hija element fundamentali.
(4)
Ir-Regolament (KE) Nru 924/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Settembru 2009 dwar il-ħlas transkonfinali fil-Komunità (7) jipprovdi wkoll għadd ta’ miżuri li jiffaċilitaw is-suċċess tas-SEPA bħall-estensjoni tal-prinċipju ta’ imposti ugwali għal debiti diretti transkonfinali u l-aċċessibilità għal debiti diretti.
(5)
L-isforzi awtoregolatorji tas-settur bankarju Ewropew permezz tal-inizjattiva tas-SEPA wrew li ma kinux suffiċjenti biex imexxu ’il quddiem b’mod mifthiem il-migrazzjoni lejn skemi għall-Unjoni kollha tat-trasferimenti tal-kreditu u tad-debiti diretti kemm fuq in-naħa tal-provvista kif ukoll tad-domanda. B’mod partikolari, l-interessi tal-konsumatur u ta’ utenti oħra ma ttiħdux inkunsiderazzjoni b’mod suffiċjenti u trasparenti. Il-vuċi tal-partijiet interessati kollha għandha tinstema’. Barra minn hekk, dak il-proċess awtoregolatorju ma kienx soġġett għal mekkaniżmi ta’ governanza xierqa, ħaġa li tista’ parzjalment tispjega l-adozzjoni kajmana min-naħa tad-domanda. Filwaqt li t-twaqqif riċenti tal-Kunsill tas-SEPA jirrappreżenta titjib sinifikanti tal-governanza tal-proġett tas-SEPA, fundamentalment u formalment il-governanza xorta għadha, fil-maġġor parti f’idejn il-Kunsill Ewropew tal-Pagamenti (EPC). Il-Kummissjoni għandha għalhekk teżamina mill-ġdid l-arranġamenti ta’ governanza tal-proġett tas-SEPA kollu qabel tmiem l-2012 u, fejn ikun meħtieg, tagħmel proposta. Dak ir-rieżami għandu jeżamina, fost oħrajn, il-kompożizzjoni tal-EPC, l-interazzjoni bejn l-EPC u struttura globali ta’ governanza, bħall-Kunsill tas-SEPA, u r-rwol ta’ dik l-istuttura globali.
(6)
Hija biss migrazzjoni rapida u komprensiva lejn it-trasferimenti tal-krediti u d-debiti diretti fl-Unjoni kollha li se tiġġenera l-benefiċċji sħaħ ta’ suq tal-pagamenti integrat, sabiex l-ispejjeż għolja tat-tħaddim b’mod parallel tal-prodotti “li ilhom jintużaw” kif ukoll tas-SEPA jkunu jistgħu jiġu eliminati. Għalhekk għandhom jiġu stabbiliti regoli sabiex ikopru t-twettiq tat-trasferimenti tal-krediti kollha u t-tranżazzjonijiet tad-debiti diretti denominati fl-euro fl-Unjoni. Madankollu, tranżazzjonijiet bil-kards m’għandhomx ikunu koperti f’dan l-istadju, peress li l-istandards komuni għall-pagamenti bil-kard fl-Unjoni għadhom qed jiġu żviluppati. Rimessa ta’ flus, il-pagamenti pproċessati internament, tranżazzjonijiet ta’ pagament ta’ valur għoli, pagamenti bejn il-fornituri ta’ servizzi ta’ pagament (PSPs) akkont tagħhom u l-pagamenti permezz tal-mowbajl jew ta’ kwalunkwe mezz ieħor ta’ telekomunikazzjoni jew, permezz ta’ strument diġitali jew tal-IT ma għandhomx jaqgħu taħt l-ambitu ta’ dawn ir-regoli peress li dawk is-servizzi ta’ pagament mhumiex komparabbli ma’ trasferimenti ta’ kreditu jew debiti diretti. Fejn kard ta’ pagament fil-punt tal-bejgħ jew xi mezz ieħor bħal mowbajl jintuża bħala l-mezz li tinbeda tranżazzjoni ta’ pagament, jew fil-post tal-bejgħ jew mill-bogħod, li tirriżulta direttament fi trasferiment ta’ kreditu jew debitu dirett għal u minn kont tal-pagament identifikat minn numru bażiku tal-kont bankarju nazzjonali eżistenti (BBAN) jew minn numru tal-kont bankarju internazzjonali (IBAN), dik it-tranżazzjoni ta’ pagament għandha, madanakollu, tkun inkluża. Barra minn hekk, minħabba l-karatteristiċi speċifiċi ta’ pagamenti ipproċessati permezz ta’ sistemi ta’ pagament ta’ valur kbir, jiġifieri l-prijorità għolja, l-urġenza, u primarjament l-ammont kbir tagħhom, mhuwiex xieraq li tali pagamenti jkunu koperti b’dan ir-Regolament. Dik l-esklużjoni ma għandhiex tinkludi pagamenti ta’ debitu dirett, sakemm min iħallas ma jitlobx espressament li l-ħlas jingħadda minn sistema ta’ pagamenti ta’ valur kbir.
(7)
Attwalment jeżistu diversi servizzi tal-pagament, l-iżjed għal pagamenti permezz tal-Internet, li jużaw ukoll l-IBAN u l-kodiċi tal-identifikazzjoni tan-negozju (BIC) u huma bbażati fuq trasferimenti tal-kreditu jew debiti diretti li għandhom karatteristiċi addizzjonali. Huwa mistenni li dawk is-servizzi jespandu lil hinn mill-fruntieri nazzjonali attwali u jistgħu jissodisfaw id-domanda tal-konsumatur għal servizzi tal-pagament innovattivi, sikuri u rħas. Sabiex ma jiġux esklużi dawn is-servizzi mis-suq, ir-regolament tad-dati finali għat-trasferimenti tal-kreditu u debiti diretti previsti f’dan ir-regolament għandhom japplikaw biss għat-trasferimenti tal-kreditu jew id-debitu dirett sottostanti dawk it-tranżazzjonijiet.
(8)
Fil-parti l-kbira tat-tranżazzjonijiet tal-Unjoni, huwa possibbli li wieħed jidentifika kont tal-pagament uniku bl-użu biss tal-IBAN mingħajr ma jispeċifika wkoll il-BIC. B’riflessjoni ta’ din ir-realtà, il-banek f’għadd ta’ Stati Membri diġà stabbilixxew direttorju, bażi ta’ data jew mezzi tekniċi oħra għall-identifikazzjoni tal-BIC korrispondenti għal IBAN speċifiku. Il-BIC huwa meħtieġ biss f’għadd żgħir ħafna ta’ każijiet residwali. Jidher mhux ġustifikat u eċċessivament oneruż li tpoġġi obbligu fuq kull min iħallas u min jitħallas madwar l-Unjoni li jipprovdi l-BIC flimkien mal-IBAN għan-numru żgħir ta’ każijiet fejn dan huwa attwalment meħtieġ. Approċċ aktar sempliċi jkun li l-PSPs u partijiet oħra jsolvu u jeliminaw dawk il-każijiet fejn kont tal-ħlas ma jistax ikun identifikat mingħajr ambigwità minn IBAN speċifiku. Għalhekk għandhom jiġu żviluppati l-mezzi tekniċi neċessarji biex jgħinu lill-utenti kollha jidentifikaw mingħajr ambigwità kont tal-pagament mill-IBAN biss.
(9)
Għat-twettiq ta’ trasferiment tal-kreditu, il-kont ta’ pagament tal-benefiċjarju għandu jkun aċċessibbli. Għaldaqstant, sabiex tiġi inkoraġġita l-adozzjoni b’suċċess madwar l-Unjoni kollha ta’ servizzi ta’ trasferiment ta’ kreditu u ta’ debitu dirett, għandu jiġi stabbilit obbligu tal-aċċessibbiltà fl-Unjoni kollha. Sabiex titjieb it-trasparenza, huwa wkoll xieraq li jiġu kkonsolidati f’att uniku dak l-obbligu u l-obbligu tal-aċċessibbiltà għad-debiti diretti li diġà huma stabbiliti fir-Regolament (KE) Nru 924/2009. Il-kontijet ta’ pagament tal-benefiċjarju kollha aċċessibbli għal trasferiment ta’ kreditu nazzjonali għandhom ikunu aċċessibbli wkoll permezz ta’ skema ta’ trasferiment ta’ kreditu applikabbli fl-Unjoni kollha. Il-kontijiet kollha ta’ pagament ta’ min iħallas aċċessibbli għal trasferiment ta’ debitu dirett nazzjonali għandhom ikunu aċċessibbli wkoll permezz ta’ skema ta’ debitu dirett applikabbli fl-Unjoni kollha. Dan għandu japplika ukoll jekk il-PSP jiddeċidi li jipparteċipa jew le għal skema partikulari ta’ trasferiment ta’ kreditu jew ta’ debitu dirett.
(10)
L-interoperabilità teknika hi prerekwiżit għall-kompetizzjoni. Sabiex jinħoloq suq integrat għas-sistemi ta’ pagament elettroniċi bl-euro, hu essenzjali li l-ipproċessar tat-trasferimenti tal-kreditu u d-debiti diretti ma jkunx imfixkel minn regoli tan-negozju jew ostakli tekniċi bħall-adeżjoni obbligatorja għal iktar minn sistema waħda għas-saldu ta’ pagamenti transkonfinali. Trasferiment ta’ kreditu u debiti diretti għandhom jitwettqu skont skema li r-regoli bażiċi tagħha għandhom jiġu addottati mill-PSPs li jirrappreżentaw il-maġġoranza tal-PSPs fil-maġġoranza tal-Istati Membri u jikkostitwixxu il-maġġoranza tal-PSPs fl-Unjoni u li jkunu l-istess għat-trasferimenti tal-krediti u għat-tranżazzjonijiet tad-debiti diretti, kemm transkonfinali kif ukoll purament nazzjonali. Meta jkun hemm iżjed minn sistema waħda ta’ pagament għall-ipproċessar ta’ dawn il-pagamenti, dawk is-sistemi ta’ pagament għandhom ikunu interoperabbli permezz tal-użu ta’ standards għall-Unjoni kollha u internazzjonali sabiex il-PSUs u l-PSPs kollha jkunu jistgħu jgawdu l-benefiċċji tal-pagamenti bl-imnut bl-euro bla intoppi fl-Unjoni.
(11)
Minħabba l-karatteristiċi speċifiċi tas-suq tan-negozju, filwaqt li skemi ta’ trasferimenti tal-kreditu jew debiti diretti bejn negozju u ieħor iridu jkunu konformi mad-dispożizzjonijiet l-oħra kollha ta’ dan ir-Regolament, fosthom li jkun hemm l-istess regoli għal tranżazzjonijiet transkonfinali u nazzjonali, ir-rekwiżit li l-parteċipanti li jirrappreżentaw maġġoranza ta’ PSPs fi ħdan il-maġġoranza tal-Istati Membri għandu japplika biss safejn dawk il-PSPs li jipprovdu servizzi ta’ trasferimenti tal-kreditu jew debiti diretti bejn negozju u ieħor jirrappreżentaw maġġoranza ta’ PSPs fil-maġġoranza tal-Istati Membri fejn tali servizzi huma disponibbli, u jikkostitwixxu il-maġġoranza ta’ PSPs li qed jipprovdu servizzi bħal dawn fl-Unjoni.
(12)
Sabiex tiġi żgurata l-interoperabbiltà bejn is-sistemi ta’ pagament, huwa kruċjali li jiġu identifikati rekwiżiti tekniċi li bla ebda ambigwità jiddeterminaw il-karatteristiċi li għandhom jiġu rrispettati mill-iskemi ta’ pagament għall-Unjoni kollha li se jiġu żviluppati skont arranġamenti ta’ governanza xierqa. Dawn ir-rekwiżiti tekniċi ma għandhomx jirristrinġu l-flessibbiltà u l-innovazzjoni iżda għandhom ikunu miftuħa kif ukoll newtrali għal żviluppi ġodda u titjib potenzjali fis-suq tal-pagamenti. Rekwiżiti tekniċi għandhom jiġu ddisinjati biex iqisu l-karatteristiċi speċjali tat-trasferimenti tal-kreditu u d-debiti diretti, b’mod partikolari fir-rigward tal-elementi tad-data li jkun hemm fil-messaġġ tal-pagament.
(13)
Huwa importanti li jittieħdu miżuri biex tissaħħaħ il-fiduċja tal-PSUs fl-użu ta’ servizzi bħal dawn, speċjalment għal debiti diretti. Tali miżuri għandhom jippermettu lil dawk li jħallsu li jagħtu istruzzjonijiet lill-PSPs tagħhom biex jillimitaw il-ġbir tad-debitu dirett għal ċertu ammont jew għal ċerta perjodiċità u biex jistabbilixxu listi speċifiċi pożittivi jew negattivi ta’ min iħallas. Fil-qafas tal-istabbiliment ta’ skemi ta’ debitu dirett madwar l-Unjoni kollha, huwa xieraq li l-konsumaturi jistgħu jibbenefikaw minn dawn il-verifiki. Madankollu għall-implimentazzjoni prattika ta’ tali kontrolli fuq il-benefiċjarju, huwa importanti li l-PSPs ikunu kapaċi jagħmlu tali verifiki fuq il-bażi tal-IBAN, u, għal perijodu transitorju iżda biss fejn meħtieġ, il-BIC, jew xi identifikatur uniku ieħor tal-kreditur ta’ persuni speċifiċi li għandhom jitħallsu. Drittijiet oħra rilevanti tal-utenti huma diġà stabbiliti fid-Direttiva 2007/64/KE u għandhom ikunu żgurati b’mod sħiħ.
(14)
L-istandardizzazzjoni teknika hija pass importanti fl-integrazzjoni tan-netwerks, bħas-suq tal-pagamenti tal-Unjoni. L-użu ta’ standards żviluppati minn korpi tal-istandardizzazzjoni internazzjonali jew Ewropej għandu jkun mandatorju minn data indikata għat-tranżazzjonijiet rilevanti kollha. Fil-kuntest tal-pagamenti, tali standards mandartorji jkunu l-IBAN, il-BIC, u l-istandard “ISO 20022 XML” għall-messaġġi tas-servizzi finanzjarji. L-użu ta’ dawk l-istandards mill-PSPs kollha hu għaldaqstant rekwiżit għall-interoperabilità sħiħa fl-Unjoni kollha. B’ mod partikolari, l-użu mandatorju tal-IBAN u l-BIC, fejn meħtieġ għandu jiġi promoss fl-Istati Membri permezz ta’ komunikazzjoni komprensiva u miżuri ta’ faċilitazzjoni ħalli t-tranżizzjoni lejn it-trasferimenti tal-krediti u d-debitti diretti fl-Unjoni kollha tkun tista’ ssir bla intoppi u b’mod faċli, partikolarment għall-konsumaturi. Il-PSPs għandhom ikunu jistgħu jaqblu, bilateralment jew multilateralment, fuq l-espansjoni tal-karattri Latini bażiċi stabbilita biex issostni varjazzjonijiet reġjonali ta’ messaġġi SEPA standard.
(15)
Huwa assolutament kruċjali li l-atturi kollha, u partikolarment iċ-ċittadini tal-Unjoni, ikunu informati kif suppost, b’mod f’waqtu, sabiex ikunu ppreparati bis-sħiħ għall-bidliet li se ġġib magħha s-SEPA. Partijiet interessati ewlenin bħall-PSPs, amministrazzjonijiet pubbliċi u banek ċentrali nazzjonali kif ukoll utenti oħra li jagħmlu użu kbir minn pagamenti regolari għandhom għalhekk iwettqu kampanji ta’ informazzjoni speċifiċi u estensivi, proporzjonati għall-ħtieġa u mfassla għall-udjenza tagħhom kif jista’ jkun meħtieġ, sabiex jissensibilizzaw lill-pubbliku u jippreparaw liċ-ċittadini għal migrazzjoni lejn is-SEPA. B’mod partikolari, hemm il-ħtieġa li ċ-ċittadini jiffamiljarizzaw ruħhom mal-migrazzjoni minn BBAN għall-IBAN. Il-kumitati nazzjonali ta’ koordinazzjoni tas-SEPA huma l-iktar indikati biex jikkoordinaw tali kampanji ta’ informazzjoni.
(16)
Sabiex ikun jista’ jkun hemm proċess ta’ tranżizzjoni miftiehem fl-interess taċ-ċarezza u s-sempliċità għall-konsumaturi, hu xieraq li tiġi stabbilita skadenza unika għall-migrazzjoni sa meta t-trasferimenti tal-kreditu u t-tranżazzjonijiet tad-debiti diretti kollha għandhom jikkonformaw ma’ dawn ir-rekwiżiti tekniċi, filwaqt li jħallu s-suq miftuħ għal iżjed żvilupp u innovazzjoni.
(17)
Għal perijodu transitorju, l-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jippermettu lill-PSPs li jħallu lill-konsumaturi jkomplu jużaw il-BBAN għal tranżazzjonijiet nazzjonali ta’ pagament bil-kundizzjoni li l-interoperabilità tkun żgurata bil-konverżjoni tal-BBAN teknikament u b’mod sikur fl-identifikatur uniku tal-kont ta’ pagament rispettiv mill-PSP kkonċernat. Il-PSP m’għandux jimponi mposti diretti jew indiretti jew kwalunkwe tariffa oħra b’rabta ma’ dak is-servizz.
(18)
Għalkemm il-livell ta’ żvilupp ta’ servizzi ta’ trasferimenti tal-kreditu u debiti diretti jvarja minn Stat Membru għal ieħor, data ta’ skadenza komuni fl-aħħar ta’ perijodu ta’ żmien adegwat għall-implimentazzjoni, li tippermetti li l-proċessi kollha meħtieġa jseħħu tkun tikkontribwixxi għal migrazzjoni koordinata, koerenti u integrata għas-SEPA u tgħin fil-prevenzjoni tas-SEPA b’żewġ veloċitajiet, li tista’ toħloq konfużjoni akbar fost il-konsumaturi.
(19)
Il-PSPs u l-PSU għandu jkollhom ħin biżżejjed biex jadattaw għar-rekwiżiti tekniċi. Iżda, dan il-perijodu ta’ żmien ta’ adattament m’għandux mingħajr raġuni jittardja l-benefiċċji għall-konsumaturi jew jikkastiga l-isforz ta’ operaturi proattivi li diġà qalbu għall-SEPA. Fil-każ ta’ tranżazzjonijiet nazzjonali u transkonfinali ta’ pagament, il-PSPs għandhom jipprovdu s-servizzi tekniċi neċessarji lill-klijent bl-imnut sabiex jiżguraw konverżjoni bla tfixkil u sikura għar-rekwiżiti tekniċi stipulati f’dan ir-Regolament.
(20)
Huwa importanti li tkun ipprovduta ċ-ċertezza legali għall-industrija tal-pagamenti fuq mudelli tan-negozju għad-debiti diretti. Ir-regolamentazzjoni ta’ tariffi multilaterali tal-interkambju (MIFs) għal debiti diretti hija essenzjali għall-ħolqien ta’ kundizzjonijiet newtrali tal-kompetizzjoni bejn PSPs u biex jippermetti l-iżvilupp ta’ suq uniku għad-debiti diretti. Tariffi bħal dawn għat-tranżazzjonijiet li jkunu rrifjutati, ma jiġux aċċettati, irritornati jew jiġu rriversjati minħabba li ma jkunux jistgħu jiġu eżekwiti sew jew jirriżultaw fi proċessar ta’ eċċezzjoni (l-hekk imsejħa “transazzjonjiet-R” fejn l-ittra R tista’ tfisser “twarrib”, “rifjut”, “ritorn lura”, “riversjar”, “revoka” jew “talbiet għall-kanċellazzjoni”), jistgħu jgħinu biex l-ispejjeż jiġu allokati b’mod effiċjenti fi ħdan is-suq intern. Għalhekk, jidher li jkun ta’ benefiċċju għall-ħolqien ta’ suq Ewropew effikaċi tad-debiti diretti li jiġu pprojbiti l-MIFs għal kull tranżazzjoni. Madanakollu, it-tariffi għat-tranżazzjonijiet-R għandhom ikunu permessi, sakemm ikunu konformi ma’ ċerti kundizzjonjiet. Il-PSPs iridu jipprovdu informazzjoni ċara u li tiftiehem lill-konsumaturi dwar it-tariffi għat-tranżazzjonijiet-R fl-interess tat-trasparenza u tal-protezzjoni tal-konsumatur. Fi kwalunkwe każ, ir-regoli tat-tranżazzjonijiet-R huma bla ħsara għall-applikazzjoni tal-Artikoli 101 u 102 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE). Barra minn hekk, ta’ min jinnota li b’mod ġenerali d-debiti diretti u l-ħlasijiet bil-kards għandhom karatteristiċi differenti, b’mod partikolari f’termini ta’ potenzjal ogħli għal benefiċjarju li jipprovdu inċentivi għall-użu tad-debitu dirett mingħand min iħallas permezz ta’ kuntratt pre-eżistenti bejn il-benefiċjarju u min iħallas, filwaqt li fil-pagamenti bil-kards ma jeżisti l-ebda kuntratt minn qabel bħal dan u t-tranżazzjoni ta’ pagament hija sikwit avveniment iżolat u irregolari. Għalhekk, id-dispożizzjonijiet dwar l-MIFs għad-debiti diretti huma mingħajr preġudizzju għall-analiżi taħt ir-regoli tal-kompetizzjoni tal-Unjoni għall-MIFs għal tranżazzjonijiet ta’ pagament bil-kard. Servizzi obbligatorji addizzjonali mhumiex koperti mill-projbizzjoni taħt dan ir-Regolament fejn dawn ikunu distinti b’mod ċar u inekwivoku mis-servizzi ċentrali ta’ debitu dirett u fejn il-PSPs u l-PSUs huma kompletament liberi li joffru jew jużaw servizzi bħal dawn. Madankollu, dawn jibqgħu suġġetti għar-regoli tal-kompetizzjoni tal-Unjoni u dawk nazzjonali.
(21)
Għaldaqstant, il-possibbiltà li tiġi applikata MIF għal kull tranżazzjoni nazzjonali jew transkonfinali ta’ debiti diretti għandha tkun limitata fiż-żmien u għandhom jiġu stipulati kundizzjonijiet ġenerali għall-applikazzjoni ta’ tariffi għall-interkambju għat-tranżazzjonijiet-R.
(22)
Il-Kummissjoni għandha tissorvelja il-livell tat-tariffi tat-tranżazzjonijiet-R fl-Unjoni kollha. It-tariffi tat-tranżazzjonijiet-R fis-suq intern għandhom jikkonverġu maż-żmien sabiex ma jvarjawx minn Stat Membru għal ieħor sa ċertu punt li jheddu il-bażi komuni.
(23)
F’xi Stati Membri, hemm ċerti servizzi li ilhom jintużaw ta’ pagament li huma trasferimenti ta’ krediti jew debiti diretti iżda li għandhom funzjonalitajiet speċifiċi ħafna ta’ spiss minħabba raġunijiet storiċi jew legali. Il-volum tat-tranżazzjonijiet ta’ dawn is-servizzi huwa normalment marġinali. Tali servizzi jistgħu għaldaqstant jiġu kklassifikati bħala prodotti niċċa. Perjiodu tranżizzjonali għal dawn il-prodotti niċċa, twil biżżejjed biex jimminimizza l-impatt tal-migrazzjoni fuq l-PSUs, għandu jgħin liż-żewġ naħat tas-suq biex jiffukaw l-ewwel fuq il-migrazzjoni tal-biċċa l-kbira tat-trasferimenti tal-krediti u d-debiti diretti, biex b’hekk jippermetti li l-maġġoranza tal-benefiċċji potenzjali ta’ suq integrat tal-pagamenti fl-Unjoni jinkisbu qabel. F’xi Stati Membri jeżistu strumenti speċifiċi ta’ debitu dirett li jidhru simili ħafna għat-tranżazzjonijiet bil-kard tal-pagament peress li min iħallas juża l-kard fil-punt tal-bejgħ biex jibda t-tranżazzjoni ta’ pagament imma t-tranżazzjoni ta’ pagament sottostanti hija debitu dirett. F’każ ta’ tranżazzjonijiet ta’ pagament bħal dawn il-kard tintuża biss għal rendikont sabiex tiffaċilita l-produzzjoni elettronika tal-mandat, li jrid jiġi ffirmat minn min iħallas fil-punt tal-bejgħ. Għalkemm servizz ta’ pagament bħal dan ma jistax jiġi kklassifikat bħala prodott niċċa, hemm bżonn ta’ perijodu tranżizzjonali fir-rigward ta’ servizzi ta’ pagament bħal dawn minnħabba l-volum sostanzjali tat-tranżazzjonijiet involuti. Sabiex il-partijiet interessati jkunu jistgħu jimplimentaw sostitut adegwat għas-SEPA, dak il-perijodu ta’ tranżizzjoni għandu jkun twil biżżejjed.
(24)
Għall-funzjonament propju tas-suq intern għal-pagamenti hu essenzjali li jiġi żgurat li dawk li jħallsu bħal konsumaturi, negozji jew awtoritajiet pubbliċi jkunu jistgħu jibagħtu trasferimenti tal-kreditu għal kontijet ta’ pagament li l-benefiċjarji jkollhom għand PSPs li jinsabu fi Stati Membri oħra u li jkunu aċċessibbli skont dan ir-Regolament.
(25)
Sabiex tiġi żgurata tranżizzjoni bla xkiel għas-SEPA, kwalunkwe awtorizzazzjoni valida min-naħa tal-benefiċjarju biex jinġabru debiti diretti rikorrenti fi skema li ilha tintuża għandha tibqa’ valida wara d-data għall-migrazzjoni stabbilita f’dan ir-Regolament. Awtorizzazzjoni bħal din għandha titqies li tirrappreżenta l-kunsens lill-PSP ta’ min irid iħallas biex iħallas id-debiti diretti rikorrenti miġbura mill-benefiċjarju b’konformità ma’ dan ir-Regolament, fin-nuqqas ta’ liġi nazzjonali relatata mal-validità kontinwa tal-mandat jew ta’ ftehimiet tal-konsumatur li jbiddlu l-mandati ta’ debiti diretti biex jippermettu l-kontinwità tagħhom. Madankollu, id-drittijiet tal-konsumatur iridu jkunu mħarsa u fejn mandati ta’ debitu dirett eżistenti għandhom drittijiet bla kundizzjonijiet ta’ rimessa, tali drittjiet għandhom jinżammu.
(26)
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jingħataw is-setgħa biex iwettqu dmirijiet tagħhom ta’ sorveljanza b’mod effikaċi u biex jieħdu l-miżuri kollha meħtieġa inkluża l-kunsiderazzjoni ta’ lmenti sabiex jiżguraw li l-PSPs jkunu konformi ma’ dan ir-Regolament. Barra minn hekk, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-ilmenti kontra l-PSPs għar-raġuni li ma jikkonformawx ma dan ir-Regolament jistgħu jiġu ppreżentati u li dan ir-Regolament jista’ jiġi nfurzat b’mod effettiv u effiċjenti permezz ta’ meżżi amministrattivi jew ġuridiċi. Sabiex titrawwem konformità ma’ dan ir-Regolament l-awtoritajiet kompetenti ta’ Stati Membri differenti għandhom jikkooperaw bejniethom u, fejn xieraq, mal-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE) u l-banek ċentrali nazzjonali tal-Istati Membri u awtoritajiet kompetenti rilevanti oħra, bħall-Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Bankarja Ewropea) stabbilita permezz tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8) (ABE), maħtura skont il-leġislazzjoni tal-Unjoni jew nazzjonali bħala applikabbli għall-PSPs.
(27)
L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu regoli dwar il-penalitajiet applikabbli għal ksur ta’ dan ir-Regolament u għandhom jiżguraw li dawn il-penalitajiet ikunu effettivi, proporzjonali u dissważivi u li jiġu applikati. Dawk il-penalitajiet m’għandhomx ikunu applikati fil-konfront tal-konsumaturi.
(28)
Sabiex jiżguraw il-possibbilità ta’ rimedju meta dan ir-Regolament ma jiġix applikat sew, jew meta jinħoloq tilwim bejn il-PSUs u l-PSPs li jikkonċerna drittijiet u obbligi li joħorgu minn dan ir-Regolament, l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu proċeduri lil hinn mill-qrati għall-ilmenti u għar-rimedji li huma xierqa u effikaċi. Għandu jkun possibbli għall-Istati Membri li jiddeċiedu li dawk l-Artikoli japplikaw biss għall-konsumaturi jew għall-konsumaturi u l-mikrointrapriżi.
(29)
Il-Kummissjoni għandha tissottometti rapport lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew, lill-ABE u lill-BĊE dwar l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament. Dan ir-rapport għandu jkun akkumpanjat, fejn meħtieġ, minn proposta għall-emendar ta’ dan ir-Regolament.
(30)
Sabiex ikun żgurat li dawk ir-rekwiżiti tekniċi għat-trasferimenti tal-kreditu u d-debitu dirett bl-euro jibqgħu aġġornati, is-setgħa li tadotta atti skont l-Artikolu 290 TFUE għanda tiġi delegata lill-Kummissjoni fir-rigward ta’ dawk ir-rekwiżiti tekniċi. Fid-Dikjarazzjoni (Nru 39) dwar l-Artikolu 290 TFUE, annessa mal-Att Finali tal-Konferenza Intergovernattiva li adottat it-Trattat ta’ Lisbona, il-Konferenza ħadet nota tal-intenzjoni tal-Kummissjoni li tkompli tikkonsulta mal-esperti maħtura mill-Istati Membri fit-tħejjija ta’ abbozzi ta’ atti delegati fil-qasam tas-servizzi finanzjarji, f’konformità mal-prattika stabbilita tagħha. Huwa ta’ importanza partikolari li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjoni xierqa u trasparenti matul il-ħidma preparatorja tagħha, inkluż mal-BĊE u l-partijiet interessati relevanti kollha. Il-Kummissjoni, meta tkun qed tħejji u tfassal l-atti delegati, għandha tiżgura t-trażmissjoni simultanja, f’waqtha u xierqa tad-dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(31)
Peress li l-PSPs li jinsabu fl-Istati Membri li l-munita tagħhom mhijiex l-euro jkollhom iwettqu xogħol preparatorju speċjali barra s-suq tal-pagamenti għall-munita nazzjonali tagħhom, dawn il-PSPs għandhom jitħallew jiddifferixxu l-applikazzjoni tar-rekwiżiti tekniċi għal ċertu perijodu. L-Istati Membri li l-munita tagħhom mhijiex l-euro għandhom, madankollu, jikkonformaw mar-rekwiżiti tekniċi sabiex tinħoloq żona Ewropea ta’ pagament ta’ vera, li ssaħħaħ is-suq intern.
(32)
Sabiex jiġi żgurat appoġġ pubbliku wiesa’ għas-SEPA, huwa essenzjali li jkun hemm livell għoli ta’ protezzjoni għal min iħallas, b’mod partikolari għal tranżazzjonijiet ta’ debitu dirett. L-unika skema ta’ debitu dirett għall-konsumaturi pan-Ewropea kurrenti żviluppata mill-EPC tipprovdi għal dritt ta’ rifużjoni “mingħajr mistoqsijiet”, bla kundizzjonijiet għall-pagamenti awtorizzati f’perijodu ta’ tmien ġimgħat mid-data li fiha l-fondi kienu debitati, waqt li dak id-dritt ta’ rifużjoni huwa suġġett għal diversi kondizzjonijiet skont l-Artikoli 62 u 63 tad-Direttiva 2007/64/KE. Fid-dawl tas-sitwazzjoni prevalenti tas-suq u tal-ħtieġa li jiġi żgurat livell għoli ta’ protezzjoni tal-konsumatur, l-impatt ta’ dawk id-dispożizzjonijiet għandu jkun evalwat fir-rapport li, skont l-Artikolu 87 tad-Direttiva 2007/64/KE, il-Kummissjoni għandha, sa mhux aktar tard mill-1 ta’ Novembru 2012, tressaq quddiem il-Parlament Ewropew, il-Kunsill, il-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u l-BĊE akkumpanjat, fejn ikun xieraq, minn proposta għar-reviżjoni tiegħu.
(33)
Id-Direttiva 95/46/KE tal-Parlament Ewropew u l-Kunsill tal-24 ta’ Ottubru 1995 dwar il-protezzjoni ta’ individwi fir-rigward tal-ipproċessar ta’ data personali u dwar il-moviment liberu ta’ dik id-data (9) tirregola l-ipproċessar tad-data personali mwettqa skont dan ir-Regolament. Il-migrazzjoni għas-SEPA u l-introduzzjoni ta’ standards u regoli komuni għall-pagamenti għandhom ikunu bbażati fuq il-konformità mal-liġi nazzjonali dwar il-protezzjoni ta’ data personali sensittiva fl-Istati Membri u għandha tissalvagwardja l-interessi taċ-ċittadini tal-Unjoni.
(34)
Il-messaġġi finanzjarji relatati mal-pagamenti u t-trasferimenti fis-SEPA huma barra mill-ambitu tal-Ftehim bejn l-Unjoni Ewropea u l-Istati Uniti tal-Amerika tat-28 ta’ Ġunju 2010 dwar l-ipproċessar u t-trasferiment ta’ Data dwar Messaġġi Finanzjarji mill-Unjoni Ewropea għall-Istati Uniti tal-Amerika għall-finijiet tal-Programm dwar ir-Rintraċċar tal-Finanzjament tat-Terroriżmu (10).
(35)
Peress li l-għan ta’ dan ir-Regolament, jiġifieri l-istabbiliment ta’ rekwiżiti tekniċi u tan-negozju għat-trasferimenti ta’ kreditu u debiti diretti bl-euro, ma jistax jinkiseb b’mod suffiċjenti mill-Istati Membri u għaldaqstant jista’, minħabba l-qies jew l-effetti tiegħu, jinkiseb aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri skont il-prinċipju tas-sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Skont il-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stabbilit f’dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ sabiex jintlaħaq dak l-għan.
(36)
Skont l-Artikolu 5(1) tar-Regolament (KE) Nru 924/2009, l-Istati Membri għandhom ineħħu l-obbligi tar-rappurtar nazzjonali abbażi tas-saldi fuq PSPs, għall-istatistika tal-bilanċ tal-pagamenti li jirrelataw ma’ tranżazzjonijiet ta’ pagament tal-klijenti tagħhom sa EUR 50 000. Il-ġbir ta’ statisika dwar il-bilanċ tal-pagamenti abbażi tas-saldi ħareġ wara t-tmiem tal-kontrolli tal-kambju estern u sal-lum, ikkostitwixxa sors ewlieni tad-data flimkien ma’ oħrajn bħal stħarriġ dirett, b’hekk jikkontribwixxi għal statistika ta’ kwalità tajba. Mill-bidu tas-snin disgħin xi Stati Membri għażlu li jistrieħu aktar fuq informazzjoni rrappurtata direttament minn kumpaniji u familji milli fuq data rrappurtata permezz ta’ banek f’isem il-klijenti tagħhom. Għalkemm ir-rappurtar abbażi tas-saldi jirrappreżenta soluzzjoni li, f’termini tas-soċjetà kollha kemm hi, tnaqqas l-ispiża tal-kumpilazzjoni tal-bilanċ tal-pagamenti filwaqt li tiżgura statistika ta’ kwalità tajba, f’termini stretti ta’ pagamenti transkonfinali ż-żamma ta’ dan it-tip ta’ rappurtar f’xi Stati Membri jista’ jnaqqas l-effiċjenza u jżid l-ispejjeż. Peress li wieħed mill-għanijiet tas-SEPA huwa t-tnaqqis tal-ispejjeż tal-pagamenti transkonfinali, ir-rappurtar tal-bilanċ tal-pagamenti abbażi tas-saldi għandu jkun abolit kompletament.
(37)
Sabiex tissaħħaħ iċ-ċertezza legali huwa xieraq li l-iskadenzi tat-tariffi tal-interkambju stipulati fl-Artikolu 7 tar-Regolament (KE) Nru 924/2009 jiġu allinjati mad-dispożizzjonijet stipulati f’dan ir-Regolament.
(38)
Ir-Regolment (KE) Nru 924/2009 għandu għaldaqstant jiġi emendat skont dan,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Suġġett u ambitu
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi r-regoli għat-tranżazzjonijiet ta’ trasferiment tal-kreditu u ta’ debiti diretti denominati fl-euro fi ħdan l-Unjoni meta kemm il-fornitur tas-servizz ta’ pagament ta’ min iħallas kif ukoll il-fornitur tas-servizz ta’ pagament tal-benefiċjarju jkunu jinsabu fl-Unjoni, jew fejn il-fornitur tas-servizz ta’ pagament uniku (PSP) involut fit-tranżazzjoni tal-pagament ikun jinsab fl-Unjoni.
2. Dan ir-Regolament ma japplikax għal dawn li ġejjin:
(a)
tranżazzjonijiet ta’ pagament imwettqa bejn u fi ħdan PSPs, inklużi l-aġenti u l-fergħat tagħhom, akkont tagħhom;
(b)
tranżazzjonijiet ta’ pagamenti proċessati u mħallsa permezz ta’ sistemi ta’ pagament ta’ valur għoli, esklużi t-tranżazzjonijiet ta’ pagament ta’ debitu dirett li min iħallas ma talabx espliċitament li jgħaddu minn sistema ta’ pagament ta’ valur għoli;
(c)
tranżazzjonijiet ta’ pagamenti permezz ta’ kard ta’ pagament jew strument simili, inkluż il-ġbid ta’ kontanti, sakemm il-kard ta’ pagament jew strument simili jintuża biss biex jiġġenera l-informazzjoni rikjesta biex jagħmel b’mod dirett trasferiment ta’ kreditu jew debitu dirett ġo u minn kont tal-pagament identifikat minn BBAN jew IBAN;
(d)
tranżazzjonijiet ta’ pagamenti bi kwalunkwe strument tat-telekomunikazzjoni, diġitali jew tal-IT, jekk tali tranżazzjonijiet ta’ pagament ma jirriżultawx fi trasferiment ta’ kreditu jew debitu dirett minn ġo u lejn kont tal-pagament identifikat minn BBAN jew IBAN;
(e)
tranżazzjonijiet ta’ ħlas ta’ flus kif iddefiniti fl-Artikolu 4(13) tad-Direttiva 2007/64/KE;
(f)
tranżazzjonijiet ta’ pagamenti li jittrasferixxu flus elettroniċi skont il-punt (2) tal-Artikolu 2 tad-Direttiva 2009/110/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Settembru 2009 dwar il-bidu, l-eżerċizzju u s-superviżjoni prudenzjali tan-negozju tal-istituzzjonijiet tal-flus elettroniċi (11), sakemm tranżazzjonijiet bħal dawn ma jirriżultawx fi trasferiment tal-kreditu jew debitu dirett minn jew ġo kont ta’ pagament identifikat minn BBAN jew IBAN.
3. Fejn l-iskemi ta’ pagament jkunu bbażati fuq it-tranżazzjonijiet ta’ pagament minn trasferimenti tal-kreditu jew debiti diretti iżda jkollhom karatteristiċi jew servizzi addizzjonali mhux obbligatorji, dan ir-Regolament japplika biss għat-trasferimenti tal-kreditu jew d-debiti diretti sottostanti.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
“trasferiment ta’ kreditu” tfisser servizz ta’ pagament nazzjonali jew transkonfinali għall-ikkreditjar tal-kont tal-pagament ta’ benefiċjarju bi tranżazzjoni ta’ pagament jew sensiliet ta’ tranżazzjonijiet ta’ pagament mill-kont tal-pagament ta’ min iħallas mill-PSP li jżomm il-kont ta’ pagament ta’ min iħallas, fuq il-bażi ta’ struzzjoni mogħtija minn min iħallas;
(2)
“debitu dirett” tfisser servizz ta’ pagament nazzjonali jew transkonfinali għad-debitu ta’ kont ta’ pagament ta’ min iħallas, meta tranżazzjoni ta’ pagament tinbeda mill-benefiċjarju abbażi tal-kunsens ta’ min iħallas;
(3)
“min iħallas” tfisser pesuna fiżika jew ġuridika li jkollha kont ta’ pagament u tippermetti ordni ta’ pagament minn dak il-kont ta’ pagament, jew, kont ta’ pagament fejn ma jkun hemm l-ebda kont ta’ pagament ta’ min iħallas, tkun persuna fiżika jew ġuridika li tagħmel ordni ta’ pagament għall-kont ta’ pagament ta’ benefiċjarju;
(4)
“benefiċjarju” tfisser persuna fiżika jew ġuridika li għandha kont tal-pagament u li tkun ir-reċipjent intiż tal-fondi li kienu s-suġġett tat-tranżazzjoni ta’ pagamenti;
(5)
“kont ta’ pagament” tfisser kont miżmum f’isem ta’ utent wieħed jew iżjed tas-servizz ta’ pagament li jintuża għat-twettiq ta’ tranżazzjonijiet ta’ pagamenti;
(6)
“sistema ta’ pagament” tfisser sistema ta’ trasferiment ta’ fondi b’arranġamenti formali u standardizzati u regoli komuni għall-ipproċessar, l-ikklerjar jew saldu ta’ tranżazzjonijiet ta’ pagament;
(7)
“skema ta’ pagamenti” tfisser sett uniku ta’ regoli, prassi u standards u/jew linji gwida ta’ implimentazzjoni miftiehma bejn il-PSPs għat-twettiq ta’ tranżazzjonijiet ta’ pagamenti madwar l-Unjoni u fl-Istati Membri, u li tkun separata minn kwalunkwe infrastruttura jew sistema ta’ pagament li ssostni t-tħaddim tagħha;
(8)
“PSP” tfisser fornitur tas-servizzi ta’ pagament li jaqa’ taħt kwalunkwe waħda mill-kategoriji msemmija fl-Artikolu 1(1) tad-Direttiva 2007/64/KE u l-persuni ġuridiċi u fiżiċi msemmija fl-Artikolu 26 tad-Direttiva 2007/64/KE, iżda esklużi l-korpi elenkati fl-Artikolu 2 tad-Direttiva 2006/48/KE tal-Parlament Europew u tal-Kunsill tal-14 ta’ Ġunju 2006 rigward il-bidu u l-eżerċizzju tan-negozju tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu (12) li jibbenefikaw minn rinunzja skont l-Artikolu 2(3) tad-Direttiva 2007/64/KE;
(9)
“PSU” tfisser persuna fiżika jew ġuridika li tagħmel użu minn servizz ta’ pagament fil-kapaċità ta’ min iħallas jew ta’ benefiċjarju;
(10)
“tranżazzjoni ta’ pagament” tfisser azzjoni ta’ trasferiment ta’ fondi bejn kontijiet tal-pagament fl-Unjoni, mibdija minn min iħallas jew mill-benefiċjarju, irrispettivament minn kwalunkwe obbligu sottostanti bejn min iħallas u l-benefiċjarju;
(11)
“ordni ta’ pagament” tfisser struzzjoni minn min iħallas jew mill-benefiċjarju lill-PSP tiegħu li titlob it-twettiq ta’ tranżazzjoni ta’ pagament;
(12)
“tariffa tal-interkambju” tfisser tariffa mħallsa bejn il-PSPs ta’ min iħallas u l-PSP tal-benefiċjarju għal tranżazzjonijiet ta’ debitu dirett;
(13)
“MIF” tfisser tariffa tal-interkambju multilaterali li hija suġġetta għal arranġament bejn iktar minn żewġ PSPs;
(14)
“BBAN” tfisser identifikatur tan-numru tal-kont tal-pagament, li mingħajr ambigwità jidentifika kont ta’ pagament individwali b’PSP fi Stat Membru u li jista’ jintuża biss għal tranżazzjonijiet nazzjonali ta’ pagament filwaqt li l-istess kont ta’ pagament ikun identifikat mill-IBAN għal tranżazzjonijiet ta’ pagament transkonfinali;
(15)
“IBAN” tfisser identifikatur tan-numru tal-kont ta’ pagament internazzjonali, li mingħajr ambigwità jidentifika kont tal-pagament individwali fi Stat Membru, li l-elementi tiegħu huma speċifikati mill-Organizzazzjoni Internazzjonali għall-Istandardizzazzjoni (ISO);
(16)
“BIC” tfisser kodiċi tal-identifikazzjoni tan-negozju li b’mod mhux ambigwu jidentifika PSP, li l-elementi tiegħu huma speċifikati bl-ISO;
(17)
“L-istandard ISO 20022 XML” tfisser standard għall-iżvilupp ta’ messaġġi finanzjarji elettroniċi kif definiti mill-ISO, li jkopri r-rappreżentazzjoni fiżika tat-tranżazzjonijiet ta’ pagament fis-sintassi XML, skont ir-regoli tan-negozju u l-linji gwida tal-implimentazzjoni ta’ skemi għall-Unjoni kollha għal tranżazzjonijiet ta’ pagament li jaqgħu fl-ambitu ta’ dan ir-Regolament;
(18)
“sistema ta’ pagament ta’ valur għoli” tfisser sistema ta’ pagament li l-għan ewlieni tagħha hu li tipproċessa, tiklerja jew tħallas tranżazzjonijiet ta’ pagament ta’ prijorità għolja u ta’ urġenza, u primarjament ta’ kwantità kbira;
(19)
“id-data tal-ħlas” tfisser data li fiha l-obbligi rigward it-trasferiment ta’ fondi jitwettqu bejn il-PSP ta’ min iħallas u l-PSP tal-benefiċjarju;
(20)
“ġbir” tfisser parti minn debitu dirett li tibda mill-inizjazzjoni tiegħu mill-benefiċjarju sa tmiem it-tranżazzjoni permezz ta’ debitu normali tal-kont ta’ pagament ta’ min iħallas;
(21)
“mandat” tfisser l-espressjoni ta’ kunsens u awtorizzazzjoni mogħtija minn min iħallas lill-benefiċjarju u (direttament jew indirettament permezz tal-benefiċjarju) lill-PSP ta’ min iħallas biex jippermetti lill-benefiċjarju jibda jiġbor id-debitu tal-kont tal-pagament speċifikat ta’ min iħallas u biex il-PSP ta’ min iħallas ikun jista’ jikkonforma ma’ tali istruzzjonijiet;
(22)
“sistema ta’ pagament bl-imnut” tfisser sistema ta’ pagament li l-għan ewlieni tagħha huwa li tipproċessa, tikklerja jew tħallas trasferimenti ta’ kreditu jew debiti diretti, li ġeneralment jinġabru flimkien għat-trażmissjoni u primarjament huma ta’ ammont żgħir u għandhom prijorità baxxa, u mhijiex sistema ta’ pagament li tkopri valuri għoljin;
(23)
“mikrointrapriża” tfisser intrapriża, li fil-waqt tal-konklużjoni tal-kuntratt tas-servizz tal-pagament, tkun intrapriża kif definita fl-Artikolu 1 u fl-Artikolu 2(1) u (3) tal-Anness għar-Rakkomandazzjoni 2003/361/KE (13);
(24)
“konsumatur” tfisser persuna naturali li taġixxi għal għanijiet li mhumiex ta’ kummerċ, negozju jew professjoni fil-kuntratti ta’ servizz ta’ pagament;
(25)
“tranżazzjoni-R” tfisser tranżazzjoni ta’ pagament li ma tistax tkun eżegwita kif suppost minn PSP jew li tirriżulta fi proċessar ta’ eċċezzjoni, inter alia minħabba nuqqas ta’ fondi, revoka, ammont ħażin jew data ħażina, nuqqas ta’ mandat jew kont ħażin jew magħluq;
(26)
“tranżazzjoni ta’ pagament transkonfinali” tfisser tranżazzjoni ta’ pagament mibdija minn min se jħallas jew minn benefiċjarju fejn il-PSP ta’ min se jħallas u l-PSP tal-benefiċjarju jinsabu fi Stati Membri differenti;
(27)
“tranżazzjoni ta’ pagament nazzjonali” tfisser tranżazzjoni ta’ pagament mibdija minn min se jħallas jew minn benefiċjarju, fejn il-PSP ta’ min se jħallas u l-PSP tal-benefiċjarju jinsabu fl-istess Stat Membru;
(28)
“parti ta’ referenza” tfisser persuna naturali jew legali li f’ isimha, min iħallas jagħmel pagament jew benefiċjarju jirċievi pagament.
Artikolu 3
Aċċessibbiltà
1. Il-PSP tal-benefiċjarju li huwa aċċessibbli għal trasferiment taħt skema ta’ pagament għandu jkun aċċessibbli, skont ir-regoli tal-iskema ta’ pagament applikabbli madwar l-Unjoni kollha, għat-trasferimenti tal-krediti mibdija minn min iħallas permezz ta’ PSP li jinsab fi kwalunkwe Stat Membru.
2. Il-PSP ta’ min iħallas li huwa aċċessibbli għal debitu dirett nazzjonali taħt skema ta’ pagament għandu jkun aċċessibbli, skont ir-regoli tal-iskema ta’ pagament applikabbli madwar l-Unjoni kollha, għat-trasferimenti tad-debiti mibdija minn benefiċjarju permezz ta’ PSP li jinsab fi kwalunkwe Stat Membru.
3. Il-paragrafu 2 għandu japplika biss għad-debiti diretti li huma disponibbli għal min iħallas skont l-iskema ta’ pagament.
Artikolu 4
Interoperabilità
1. L-iskemi ta’ pagament li se jintużaw mill-PSPs bl-iskop li jitwettqu trasferimenti ta’ kreditu u debiti diretti għandhom ikunu konformi mal-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
ir-regoli tagħhom ikunu l-istess għat-tranżazzjonijiet ta’ trasferiment ta’ kreditu fl-Unjoni u b’ mod simili għal tranżazzjonijiet nazzjonali jew transkonfinali ta’ debiti diretti fl-Unjoni; u
(b)
il-parteċipanti fl-iskema ta’ pagament jirrappreżentaw il-maġġoranza tal-PSPs fi ħdan il-maġġoranza tal-Istati Membri, u jikkostitwixxu maġġoranza tal-PSPs fl-Unjoni, filwaqt li jitqiesu biss il-PSPs li jipprovdu trasferimenti ta’ kreditu jew debiti diretti rispettivament.
Għall-finijiet tal-punt (b) tal-ewwel subparagrafu, fejn la min iħallas u lanqas il-benefiċjarju mhu konsumatur, huma biss l-Istati Membri fejn tali servizzi jitqiegħdu għad-dispożizzjoni mill-PSPs u PSPs biss li jipprovdu servizzi bħal dawn għandhom jitqiesu.
2. L-operatur jew, fin-nuqqas ta’ operatur formali, il-parteċipanti f’sistema ta’ pagamenti bl-imnut fl-Unjoni għandhom jiżguraw li s-sistema ta’ pagament tagħhom tkun teknikament interoperabbli ma’ sistemi oħra ta’ pagament tal-konsumatur fl-Unjoni permezz tal-użu ta’ standards żviluppati minn korpi tal-istandardizzazzjoni internazzjonali jew Ewropej. Barra minn hekk, huma m’għandhomx jadottaw regoli tan-negozju li jirrestrinġu l-interoperabilità ma’ sistemi oħra ta’ pagament bl-imnut fl-Unjoni. Is-sistemi ta ’ pagament imsemmija fid-Direttiva 98/26/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-19 ta’ Mejju 1998 dwar finalità ta’ settlement fis-sistemi ta’ settlement ta’ pagamenti u titoli (14) għandhom ikunu obbligati biss jiżguraw l-interoperabilità teknika ma’ sistemi ta’ pagament oħra magħżula taħt l-istess Direttiva.
3. L-ipproċessar tat-trasferimenti tal-kreditu u d-debiti diretti ma għandux jiġi mfixkel b’ostakli tekniċi.
4. Is-sid tal-iskema ta’ pagament, jew fejn ma jkunx hemm sid formali tal-iskema ta’ pagament, il-parteċipant ewlieni ta’ skema ta’ pagament bl-imnut ġdida li qed tidħol fis-suq li jkollha parteċipanti f’tal-inqas tmien Stati Membri, jista’ japplika lill-awtoritajiet kompetenti fl-Istat Membru fejn is-sid jew il-parteċipant ewlieni tal-iskema ta’ pagament jkun jinsab għal eżenzjoni temporanja mill-kundizzjonijiet stipulati fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1. Dawk l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jagħtu, wara konsultazzjoni mal-awtoritajiet kompetenti fl-Istati Membri l-oħra fejn l-iskema l-ġdida li dieħla fis-suq għandha parteċipant, il-Kummissjoni u l-BĊE, tali eżenzjoni għal massimu ta’ tliet snin. Dawk l-awtoritajiet kompetenti għandhom jibbażaw id-deċiżjoni tagħhom fuq il-potenzjal tal-iskema l-ġdida li dieħla fis-suq li tiżviluppa fi skema ta’ pagament pan-Ewropea sħiħa u fuq il-kontribut tagħha biex ittejjeb il-kompetizzjoni jew tippromwovi l-innovazzjoni.
5. Bl-eċċezzjoni tas-servizzi ta’ pagament li jibbenefikaw minn eżenzjoni skont l-Artikolu 16(4), dan l-Artikolu għandu jidħol fis-seħħ sal-1 ta’ Frar 2014.
Artikolu 5
Rekwiżiti għat-trasferiment ta’ kreditu u għat-tranżazzjonijiet ta’ debitu dirett
1. Il-PSPs għandhom iwettqu t-trasferiment tal-kreditu u tranżazzjonijiet ta’ debitu dirett skont ir-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
huma iridu jużaw l-identifikatur tal-kont ta’ pagament speċifikat fil-punt (1)(a) tal-Anness għall-identifikazzjoni tal-kontijiet tal-pagament tkun fejn tkun il-lokazzjoni tal-PSP kkonċernat;
(b)
huma iridu jużaw il-formati tal-messaġġi speċifikati fil-punt (1)(b) tal-Anness, meta jittrasmettu tranżazzjonijiet ta’ pagament lil PSP ieħor jew permezz ta’ sistema ta’ pagament bl-imnut;
(c)
huma iridu jiżguraw li l-PSUs jużaw l-identifikatur tal-kont ta’ pagament speċifikat fil-punt (1)(a) tal-Anness għall-identifikazzjoni tal-kontijet ta’ pagament kemm jekk il-PSP ta’ min iħallas u kemm jekk il-PSP tal-benefiċjarju jew l-uniku PSP fit-tranżazzjoni ta’ pagament jinsabux fl-istess Stat Membru jew fi Stati Membri differenti;
(d)
huma jridu jiżguraw li fejn PSU li mhux konsumatur jew mikrointrapriża, jibda jew jirċievi trasferimenti ta’ kreditu individwali jew debiti diretti individwali li ma jkunux trasmessi individwalment, iżda jkunu mgħaqqda flimkien għat-trasmissjoni, jintużaw il-formati tal-messaġġi speċifikati f’punt (1)(b) tal-Anness.
Mingħajr preġudizzju għall-punt (b) tal-ewwel subparagrafu, il-PSPs għandhom, fuq talba speċifika tal-PSU, jużaw il-formati tal-messaġġi speċifikati fil-punt (1)(b) tal-Anness fir-rigward ta’ dak il-PSU.
2. Il-PSPs għandhom jagħmlu trasferimenti ta’ kreditu skont ir-rekwiżiti li ġejjin, suġġett għal kwalunkwe obbligu stipulat fil-liġi nazzjonali li timplimenta d-Direttiva 95/46/KE:
(a)
il-PSP ta’ min iħallas irid jiżgura li min iħallas jipprovdi l-elementi tad-data speċifikati fil-punt (2)(a) tal-Anness;
(b)
il-PSP ta’ min iħallas irid jipprovdi l-elementi tad-data speċifikati fil-punt (2)(b) tal-Anness lill-PSP tal-benefiċjarju;
(c)
il-PSP tal-benefiċjarju irid jipprovdi jew iqiegħed għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarju l-elementi tad-data speċifikati fil-punt (2)(d) tal-Anness.
3. Il-PSPs għandhom iwettqu debiti diretti skont ir-rekwiżiti li ġejjin, suġġett għal kwalunkwe obbligu stipulat fil-liġi nazzjonali li timplimenta d-Direttiva 95/46/KE:
(a)
il-PSP tal-benefiċjarju irid jiżgura li:
(i)
il-benefiċjarju jipprovdi l-elementi tad-data speċifikati fil-punt (3)(a) tal-Anness mal-ewwel debitu dirett u ma’ debitu dirett ta’ darba u ma’ kull tranżazzjoni ta’ pagament sussegwenti,
(ii)
min iħallas jagħti l-kunsens tiegħu kemm lill-benefiċjarju u kemm lill-PSP ta’ min iħallas (direttament jew indirettament permezz tal-benefiċjarju); il-mandati, flimkien ma’ modifiki li jsiru iktar tard jew kanċellazzjonijiet, jintrefgħu mill-benefiċjarju jew minn parti terza f’isem il-benefiċjarju u il-benefiċjarju jiġi nfurmat dwar dan l-obbligu mill-PSP tiegħu skont l-Artikoli 41 u 42 tad-Direttiva 2007/64/KE;
(b)
il-PSP tal-benefiċjarju irid jipprovdi lill-PSP ta’ min iħallas bl-elementi tad-data speċifikati fil-punt (3)(b) tal-Anness;
(c)
il-PSP ta’ min iħallas irid jipprovdi jew iqiegħed għad-dispożizzjoni ta’ min iħallas l-elementi tad-data speċifikati fil-punt (3)(c) tal-Anness;
(d)
min iħallas irid ikollu d-dritt jagħti istruzzjonijiet lill-PSP tiegħu:
(i)
biex jillimita l-ġbir tad-debitu dirett għal ċertu ammont jew perjodiċità jew it-tnejn,
(ii)
meta mandat taħt skema ta’ pagament ma jipprovdix għall-dritt ta’ rifużjoni, li jivverifika kull tranżazzjoni ta’ debitu dirett, u li jiċċekkja jekk l-ammont u l-perjodiċità tat-tranżazzjoni ta’ debitu dirett sottomessa hix ugwali għall-ammont u l-perjodiċità maqbula fil-mandat, qabel ma jiddebita l-kont ta’ pagament tiegħu, fuq il-bażi ta’ informazzjoni marbuta mal-mandat;
(iii)
biex jimblokka kwalunkwe debitu dirett fil-kont ta’ pagament ta’ min iħallas jew li jimblokka kwalunkwe debitu dirett inizjat minn benefiċjarju speċifikat wieħed jew aktar jew li jawtorizza biss dawk id-debiti diretti mibdija minn benefiċjarju speċifikat wieħed jew aktar.
Meta la min iħallas u lanqas il-benefiċjarju ma jkun konsumatur, il-PSPs m’għandhomx l-obbligu li jikkonformaw mal-punti (d)(i), (ii) jew (iii).
Il-PSP ta’ min iħallas għandu jinforma lill min iħallas dwar id-drittijiet imsemmija fil-punt (d) skont l-Artikoli 41 u 42 tad-Direttiva 2007/64/KE.
Mal-ewwel tranżazzjoni ta’ debitu dirett jew tranżazzjoni ta’ debitu dirett ta’ darba u ma’ kull tranżazzjoni ta’ debitu dirett sussegwenti, il-benefiċjarju għandu jibgħat l-informazzjoni relatata mal-mandat lill-PSP tiegħu jew tagħha u l-PSP tal-benefiċjarju għandu jittrażmetti dik l-informazzjoni relatata mal-mandat lill-PSP ta’ min iħallas ma’ kull debitu dirett.
4. Barra mir-rekwiżiti msemmija fil-paragrafu 1, il-benefiċjarju li jaċċetta trasferimenti ta’ kreditu għandu jikkomunika l-identifikatur tal-kont ta’ pagament tiegħu speċifikat fil-punt (1)(a) tal-Anness u, sal-1 ta’ Frar 2014 għal tranżazzjonijiet ta’ pagament nazzjonali u sal-1 ta’ Frar 2016 għal tranżazzjonijiet ta’ pagamenti transkonfinali, iżda biss fejn ikun xieraq, il-BIC tal-PSP tiegħu lil min qed iħallsu, meta trasferiment ta’ kreditu jkun mitlub.
5. Qabel l-ewwel transazzjoni ta’ debitu dirett, min iħallas għandu jikkomunika l-identifikatur tal-kont tal-pagament tiegħu speċifikat fil-punt (1)(a) tal-Anness. Il-BIC ta’ PSP ta’ min iħallas għandu jkun ikkomunikat sal-1 ta’ Frar 2014 għal tranżazzjonijiet ta’ pagament nazzjonali u sal-1 ta’ Frar 2016 għal tranżazzjonijiet ta’ pagament transkonfinali minn min iħallas imma biss fejn ikun meħtieġ.
6. Meta l-qafas ta’ ftehim bejn min iħallas u l-PSP ta’ min iħallas ma jipprovdix għad-dritt ta’ rifużjoni, il-PSP ta’ min iħallas għandu, mingħajr preġudizzju għall-paragrafu (3)(a)(ii), jivverifika kull tranżazzjoni ta’ debitu dirett, biex jara jekk l-ammont tat-tranżazzjoni ta’ debitu dirett sottomessa huwiex ugwali għall-ammont u l-perjodiċità miftehmin fil-mandat qabel ma jiġi ddebitat il-kont ta’ pagament ta’ min iħallas, fuq il-bażi tal-informazzjoni relatata mal-mandat.
7. Wara l-1 ta’ Frar 2014, għal tranżazzjonijiet ta’ pagamenti nazzjonali u wara l-1 ta’ Frar 2016 għal tranżazzjonijiet ta’ pagamenti transkonfinali l-PSPs m’għandhomx jirrikjedu l-PSUs biex jindikaw il-BIC tal-PSP ta’ min iħallas jew tal-PSP tal-benefiċjarju.
8. Il-PSPs ta’ min iħallas u l-PSP tal-benefiċjarju m’għandhomx jitolbu ħlasijiet jew tariffi addizzjonali fuq il-proċess tal-qari biex ikun awtomatikament iġġenerat mandat għal dwak it-tranżazzjonijiet ta’ pagament mibdija permezz jew bl-użu ta’ kard tal-pagament fil-punt tal-bejgħ, li jirriżultaw f’debitu dirett.
Artikolu 6
Skadenzi
1. Sal-1 ta’ Frar 2014, it-trasferimenti tal-kreditu jridu jibdew jitwettqu skont ir-rekwiżiti tekniċi stipulati fl-Artikolu 5(1), (2) u (4) u fil-punti 1 u 2 tal-Anness.
2. Sal-1 ta’ Frar 2014, id-debiti diretti jridu jibdew jitwettqu skont l-Artikolu 8(2) u (3) u skont ir-rekwiżiti stipulati fl-Artikolu 5(1), (3), (5), (6) u (8) u fil-punti 1 u 3 tal-Anness.
3. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 3, debiti diretti jridu jibdew jitwettqu skont ir-rekwiżiti stipulati fl-Artikolu 8(1) sal-1 ta’ Frar 2017 għal-pagamenti nazzjonali u sal-1 ta’ Novembru 2012 għal-pagamenti transkonfinali.
4. Għall-tranżazzjonijet ta’ pagament nazzjonali Stat Membru jew, bl-approvazzjoni tal-Istat Membru kkonċernat, il-PSPs ta’ Stat Membru jistgħu, wara li jqisu u jevalwaw kemm huma mħejjija u lesti ċ-ċittadini tagħhom, jistabbilixxu dati aktar kmieni minn dawk imsemmija fil-paragrafi 1 u 2.
Artikolu 7
Il-validità tal-mandati u dritt għal rifużjoni
1. Awtorizzazjoni valida min-naħa tal-benefiċjarju biex jinġabru debiti diretti rikorrenti fi skema ta’ pagament li ilha tintuża qabel l-1 ta’ Frar 2014 għandha tibqa’ valida wara dik id-data u għandha titqies li tirrappreżenta l-kunsens lill-PSP ta’ min iħallas biex jeżegwixxi id-debiti diretti rikorrenti li nġabru minn dak il-benefiċjarju b’konformità ma’ dan ir-Regolament fin-nuqqas ta’ liġi nazzjonali jew ftehimiet tal-konsumatur li bihom jibqgħu validi l-mandati ta’ debitu dirett.
2. Mandati kif imsemmi fil-paragrafu 1 għandhu jippermetti rifużjonijiet mingħajr kundizzjonijiet u rifużjonijiet bid-data b’lura għad-data ta’ meta ngħatat ir-rifużjoni tal-pagament fejn tali rifużjonijiet kienu previsti fil-qafas tal-mandat eżistenti.
Artikolu 8
Tariffi tal-interkambju għal tranżazzjonijiet ta’ debitu dirett
1. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 2, l-ebda MIF għal kull tranżazzjoni ta’ debitu dirett jew rimunerazzjoni oħra miftiehma b’għan jew effett ekwivalenti ma għandha tapplika għal tranżazzjonijiet ta’ debitu dirett.
2. Għat-tranżazzjonijiet-R tista’ tiġi applikata MIF sakemm jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-arranġament jimmira li l-ispejjeż jiġu allokati b’mod effiċjenti lill-PSP li, jew lill-PSU tiegħu, li jkun ikkawża t-tranżazzjoni-R, kif meħtieġ, filwaqt li titqies l-eżistenza tal-ispejjeż tat-tranżazzjoni u jiżgura li min iħallas ma jkunx iċċarġjat awtomatikament, u il-PSP jiġi projbit milli jimponi tariffa fuq il-PSU rigward ċertu tip ta’ tranżazzjoni-R li jeċċedu l-ispiża li jkun għamel il-PSP għal tranżazzjonijiet bħal dawn;
(b)
it-tariffi huma bbażati strettament fuq l-ispejjeż;
(c)
il-livell tat-tariffi ma jaqbiżx l-ispejjeż attwali tat-trattament ta’ tranżazzjoni-R mill-PSP komparabbli l-iżjed effiċenti meta mqabbel mal-ispejjeż li jkun parti rappreżentattiva fl-arranġament f’termini ta’ volum ta’ tranżazzjonijiet u n-natura tas-servizzi;
(d)
l-applikazzjoni tat-tariffi skont il-punti (a), (b) u (c) tipprevjeni lill-PSP milli jimponi tariffi addizzjonali relatati mal-ispejjeż koperti minn dawk it-tariffi tal-interkambju fuq il-PSUs rispettivi tagħhom;
(e)
m’ hemm l-ebda alternattiva prattika u ekonomikament vijabbli għall-arranġament li tista’ twassal għal trattament ugwalment effikaċi jew aktar tat-tranżazzjonijiet-R bi spejjeż indaqs jew anqas għall-konsumaturi.
Għall-iskopijiet tal-ewwel subparagrafu, kategoriji tal-ispejjeż li huma biss direttament u b’mod inekwivoku rilevanti għat-trattament tat-tranżazzjoni-R għandhom jitqiesu fil-kalkolu tat-tariffi tat-tranżazzjoni-R. Dawk l-ispejjeż għandhom jiġu ddeterminati b’mod preċiż. It-tqassim tal-ammont tal-ispejjeż, inkluża l-identifikazzjoni separata ta’ kull waħda mill-komponenti tiegħu, għandhom jiffurmaw parti mill-arranġament sabiex jippermettu verifika u sorveljanza faċli.
3. Il-paragrafi 1 u 2 għandhom japplikaw mutatis mutandis għall-arranġamenti unilaterali minn PSP u għall-arranġamenti bilaterali bejn il-PSPs li għandhom għan jew effett ekwivalenti għal dak ta’ arranġament multilaterali.
Artikolu 9
Aċċessibbiltà tal-pagamenti
1. Persuna li tagħmel trasferimenti ta’ kreditu lill-benefiċjarju li għandu kont ta’ pagament fl-Unjoni ma għandhiex tispeċifika l-Istat Membru li fih dak il-kont ta’ pagament għandu jkollu l-lokazzjoni tiegħu sakemm dak il-kont ta’ pagament ikun aċċessibbli skont l-Artikolu 3.
2. Benefiċjarju li jaċċetta trasferimenti ta’ kreditu jew juża’ debitu dirett biex jiġbor il-fondi minn min irid iħallas li għandu kont ta’ pagament fl-Unjoni ma għandhux jispeċifika l-Istat Membru li fih dak il-kont ta’ pagament għandu jinstab, sakemm dak il-kont ta’ pagament ikun aċċessibbli skont l-Artikolu 3.
Artikolu 10
Awtoritajiet kompetenti
1. L-Istati Membri għandhom jinnominaw bħala l-awtoritajiet kompetenti responsabbli biex jiżguraw il-konformità ma’ dan ir-Regolament awtoritajiet pubbliċi, korpi rikonnoxxuti mil-liġi nazzjonali jew awtoritajiet pubbliċi li espliċitament tingħatalhom is-setgħa għal dak il-għan mil-liġi nazzjonali, inklużi banek ċentrali nazzjonali. L-Istati Membri jistgħu jinnominaw korpi eżistenti biex jaġixxu ta’ awtoritajiet kompetenti.
2. L-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni bil-korpi maħtura skont il-paragrafu 1 sal-1 ta’ Frar 2013. Għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni u lill-Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Bankarja Ewropea) (“ABE”) mingħajr dewmien bi kwalunkwe bidla sussegwenti li tikkonċerna lil dawn l-awtoritajiet.
3. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-awtoritajiet kompetenti msemmija fil-paragrafu 1 ikollhom il-poteri kollha meħtieġa biex iwettqu dmirijiethom. Meta fuq it-territorju tagħhom ikun hemm aktar minn awtorità kompetenti waħda għall-kwistjonijiet koperti minn dan ir-Regolament fit-territorju tagħhom, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li dawn l-awtoritajiet jikkooperaw mill-qrib ħalli jkunu jistgħu jwettqu d-dmirijiet rispettivi tagħhom b’mod effikaċi.
4. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jissorveljaw il-konformità bil-PSPs ma’ dan ir-Regolament b’mod effettiv u jieħdu l-miżuri kollha meħtieġa sabiex jiżguraw din il-konformità. Huma għandhom jikkooperaw bejniethom b’konformità mal-Artikolu 24 tad-Direttiva 2007/64/KE u mal-Artikolu 31 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 11
Penalitajiet
1. L-Istati Membri għandhom, sal-1 ta’ Frar 2013, jistabbilixxu regoli dwar il-penalitajiet applikabbli għall-ksur ta’ dan ir-Regolament u għandhom jieħdu l-passi kollha meħtieġa biex jiżguraw li dawn jiġu implimentati. Dawn il-penalitajiet għandhom ikunu effettivi, proporzjonali u dissważivi. L-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni b’dawk ir-regoli u miżuri sal-1 ta’ Awwissu 2013 u għandhom jinnotifikawha mingħajr dewmien bi kwalunkwe emenda sussegwenti li tolqothom.
2. Il-penalitajiet imsemmija fil-paragrafu 1 ma għandhomx japplikaw għall-konsumaturi.
Artikolu 12
Proċeduri ta’ lmenti u rimedju barra mill-Qorti
1. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu proċeduri xierqa u effettivi ta’ lmenti u rimedji barra mill-Qorti għas-soluzzjoni ta’ tilwim dwar id-drittijiet u l-obbligi li joħorġu minn dan ir-Regolament bejn il-PSUs u l-PSPs tagħhom. Għal dawn il-finijiet, l-Istati Membri għandhom jinnominaw korpi eżistenti jew fejn xieraq, jistabbilixxu korpi ġodda.
2. L-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni bil-korpi msemmija fil-paragrafu 1 sal-1 ta’ Frar 2013. Għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni mingħajr dewmien bi kwalunkwe bidla sussegwenti li tikkonċerna lil dawn il-korpi.
3. L-Istati Membri jistgħu jipprevedu li dan l-Artikolu japplika biss għall-PSUs li jkunu konsumaturi jew biss għal dawk li jkunu konsumaturi u mikrointrapriżi. L-Istati Membri għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni bi kwalunkwe tali dispożizzjoni sal-1 ta’ Awwissu 2013.
Artikolu 13
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 14 biex temenda l-Anness, sabiex jitqies il-progress tekniku u l-iżviluppi tas-suq.
Artikolu 14
Eżerċizzju ta’ setgħat delegati
1. Is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti delegati hija mogħtija lill-Kummissjoni suġġett għall-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu.
2. Id-delega tas-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti msemmija fl-Artikolu 13 hija mogħtija lill-Kummissjoni għal perijodu ta’ ħames snin mill-31 ta’ Marzu 2012. Il-Kummissjoni għandha tfassal rapport fir-rigward tad-delega tas-setgħa mhux iktar tard minn disa’ xhur qabel it-tmiem tal-perijodu ta’ ħames snin. Id-delega tas-setgħa għandha tiġi estiża awtomatikament għal perijodi ta’ żmien identiċi, ħlief jekk il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill joġġezzjonaw għal tali estensjoni mhux iktar tard minn tliet xhur qabel it-tmiem ta’ kull perijodu.
3. Id-delega tas-setgħa msemmija fl-Artikolu 13 tista’ tiġi rrevokata fi kwalunkwe mument mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni li tirrevoka għandha ttemm id-delega tas-setgħa speċifikata f’dik id-deċiżjoni. Din għandha ssir effettiva fil-jum ta’ wara dak tal-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data aktar tard speċifikata fih. Din ma għandhiex taffettwa l-validità ta’ kwalunkwe att delegat li jkun diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att delegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att delegat adottat skont l-Artikolu 13 għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tiġix espressa oġġezzjoni jew mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill f’i żmien perijodu ta’ tliet xhur min-notifika ta’ dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel ma jiskadi dak il-perijodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn infurmaw lill-Kummissjoni li mhumiex sejrin joġġezzjonaw. Dak il-perijodu għandu jiġi estiż bi tliet xhur fuq inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 15
Rieżami
Sal-1 ta’ Frar 2017, il-Kummissjoni għandha tippreżenta lill-Parlament Ewropew, il-Kunsill, il-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew, il-BĊE u l-ABE rapport dwar l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament akkompanjat, jekk ikun xieraq, bi proposta.
Artikolu 16
Dispożizzjonijiet tranżizzjonali
1. B’ deroga mill-Artikoli 6(1) u (2), l-Istati Membri jistgħu, sal-1 ta’ Frar 2016, jħallu lill-PSPs jipprovdu lill-PSUs, b’servizzi ta’ konverżjoni għal tranżazzjonijiet ta’ pagament nazzjonali, li jippermettu lill-PSUs li jkunu konsumaturi jkomplu jużaw BBAN minflok l-identifikatur tal-kont ta’ pagament speċifikat fil-punt (1)(a) tal-Anness bil-kundizzjoni li l-interoperabilità tiġi żgurata billi jiġi konvertit il-BBAN ta’ min iħallas u tal-benefiċjarju b’mod tekniku u sikur fl-identifikatur tal-kont ta’ pagament rispettiv speċifikat fil-punt (1)(a) tal-Anness. Dak l-identifikatur tal-kont ta’ pagament għandu jingħata lill-PSU inizjali, meta jkun xieraq qabel ma jsir il-pagament. F’każ bħal dan, il-PSPs m’għandhom jimponu l-ebda imposta jew tariffa oħra fuq il-PSU marbuta direttament jew indirettament ma’ dawn is-servizzi ta’ konverżjoni.
2. Il-PSPs li joffru servizzi ta’ pagament denominati fl-euro u dak li jinsabu fi Stat Membru li ma għandux l-euro bħala l-munita tiegħu għandhom jikkonformaw mal-Artikolu 3 meta jkunu qegħdin joffru servizzi ta’ pagament f’euro sal-31 ta’ Ottubru 2016. Jekk, madankollu, l-euro jiġi introdott bħala l-munita ta’ kwalunkwe minn dawn l-Istati Membri qabel il-31 ta’ Ottubru 2015, il-PSP li jinsab f’dak l-Istat Membru għandu jikkonforma mal-Artikolu 3 fi żmien sena mid-data li fiha l-Istat Membru konċernat jidħol fiż-żona euro.
3. L-Istati Membri jistgħu jippermettu lill-awtoritajiet kompetenti tagħhom li jirrinunzjaw għar-rekwiżiti kollha jew uħud minnhom imsemmija fl-Artikolu 6(1) u (2) għal dawk it-trasferimenti ta’ kreditu u tranżazzjoniijiet ta’ debitu dirett b’sehem kumulattiv fis-suq, fuq il-bażi tal-istatistika uffiċjali tal-pagamenti ppubblikata annwalment mill-BĊE, ta’ inqas minn 10 % tal-għadd totali tat-trasferimenti tal-kreditu jew ta’ tranżazzjoniijiet ta’ debitu dirett rispettivament, f’dak l-Istat Membru sal-1 ta’ Frar 2016.
4. L-Istati Membri jistgħu jippermettu lill-awtoritajiet kompetenti tagħhom li jirrinunzjaw għar-rekwiżiti kollha, jew uħud minnhom imsemmija fl-Artikolu 6(1) u (2) għal dawk it-tranżazzjonijiet ta’ pagament ġġenerati bl-użu ta’ kard ta’ pagament fil-punt fejn sar il-bejgħ li jirriżulta f’debitu dirett lejn u minn kont ta’ pagament identifikat minn BBAN jew IBAN sal-1 ta’ Frar 2016.
5. Permezz ta’ deroga mill-Artikolu 6(1) u (2) l-Istati Membri jistgħu, sal-1 ta’ Frar 2016, jħallu lill-awtoritajiet kompetenti tagħhom jirrinunzjaw għar-rekwiżit speċifiku li jużaw il-formati tal-messaġġi speċifikati fil-punt (1)(b) tal-Anness stipulat fl-Artikolu 5(1)(d) għal PSUs li jagħtu bidu jew jirċievu trasferimenti individwali ta’ kreditu jew debiti diretti li jiġu trażmessi flimkien. Minkejja rinunzja possibbli, il-PSPs għandhom jissodisfaw ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 5(1)(d) meta PSU jitlob tali servizz.
6. Permezz ta’ deroga mill-Artikolu 6(1) u (2), l-Istati Membri jistgħu jiddeferixxu r-rekwiżiti rigward l-għoti ta’ BIC għal tranżazzjonijiet ta’ pagament nazzjonali fl-Artikolu 5(4), (5) u (7) sal-1 ta’ Frar 2016.
7. Meta Stat Membru jkun biħsiebu juża deroga kif previst fil-paragrafi 1, 3, 4, 5 jew 6, dak l-Istat Membru għandu jinnotifika lill-Kummissjoni b’dan sal-1 ta’ Frar 2013, u għandu sussegwentement jippermetti lill-awtorità kompetenti tiegħu jirrevoka, kif rilevanti, ir-rekwiżiti kollha jew uħud mir-rekwiżiti stipulati fl-Artikolu 5, fl-Artikolu 6(1) jew (2) u fl-Anness, għat-tranżazzjonijiet ta’ pagament rilevanti msemmija fil-paragrafi jew fis-subparagrafi rispettivi u għal perijodu mhux itwal minn dak tad-deroga. L-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni bit-tranżazzjonijiet ta’ pagament soġġetti għad-deroga u b’kull bidla sussegwenti.
8. Il-PSPs li jinsabu fi, u l-PSUs li jużaw servizz ta’ pagament fi Stat Membru li m’għandux l-euro bħala l-munita tiegħu għandhom jikkonformaw mar-rekwiżiti tal-Artikoli 4 u 5 sal-31 ta’ Ottubru 2016. L-operaturi tas-sistemi ta’ pagament bl-imnut għal Stat Membru li ma għandux l-euro bħala l-munita tiegħu għandhom jikkonformaw mar-rekwiżiti tal-Artikolu 4(2) sal-31 ta’ Ottubru 2016.
Jekk, madankollu, l-euro jiġi introdott bħala l-munita ta’ kwalunkwe minn dawn l-Istati Membri qabel il-31 ta’ Ottubru 2015, il-PSPs jew meta jkun rilevanti l-operaturi tas-sistemi ta’ pagamenti bl-imnut li jinsabu f’dak l-Istat Membru u l-PSUs li jużaw servizz ta’ pagament f’dak l-Istat Membru għandhom jikkonformaw mad-dispożizzjonijiet rispettivi fi żmien sena mid-data li fiha l-Istat Membru konċernat ikun daħal fiż-żona euro, iżda mhux qabel id-dati rispettivi speċifikati għall-Istati Membri li għandhom l-euro bħala l-munita tagħhom fil-31 ta’ Marzu 2012.
Artikolu 17
Emendi tar-Regolament (KE) Nru 924/2009
Ir-Regolment (KE) Nru 924/2009 huwa emendat kif ġej:
(1)
fl-Artikolu 2, il-punt (10) huwa sostitwit b’dan li ġej:
“10.
‘fondi’ tfisser karti tal-flus u muniti, flus skritturali u flus elettroniċi kif definiti fl-Artikolu 2(2) tad-Direttiva 2009/110/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Settembru 2009 dwar il-bidu, it-tkomplija u s-superviżjoni prudenti tan-negozju tal-istituzzjonijiet tal-flus elettroniċi (*).
(*) ĠU L 267, 10.10.2009, p. 7”;" 						
(2)
fl-Artikolu 3, il-paragrafu 1 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“1. L-imposti mitluba minn fornitur tas-servizz ta’ pagament mill-utent tas-servizz ta’ pagament fir-rigward ta’ pagamenti transkonfinali għandhom ikunu l-istess daqs l-imposti mitluba minn dak il-fornitur tas-servizz ta’ pagament fuq dak l-utent tas-servizz ta’ pagament għal pagamenti nazzjonali korrispondenti tal-istess valur u fl-istess munita.”;
(3)
L-Artikolu 4 huwa emendat kif ġej:
(a)
il-paragrafu 2 għandu jitħassar;
(b)
il-paragrafu 3 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“3. Il-fornitur tas-servizz ta’ pagament jista’ jimponi mposti addizzjonali ma’ dawk diġà applikati skont l-Artikolu 3(1) fuq l-utent tas-servizz ta’ pagament meta dak l-utent jinforma lill-fornitur tas-servizz ta’ pagament biex jesegwixxi l-pagament transkonfinali mingħajr ma jikkomunika l-IBAN u, meta jkun xieraq u skont ir-Regolament (UE) Nru 260/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-14 ta’ Marzu 2012 jistabbilixxi rekwiżiti tekniċi u tan-negozju għat-trasferimenti ta’ kreditu u debiti diretti bl-euro u li jemenda r-Regolament (KE) Nru 924/2009 (**), il-BIC relatat mal-kont ta’ pagament fl-Istat Membru l-ieħor. Dawk l-imposti għandhom ikunu adatti u konformi mal-ispejjeż. Huma għandhom jiġu miftiehma bejn il-fornitur tas-servizz ta’ pagament u l-utent tas-servizz ta’ pagament. Il-fornitur tas-servizz ta’ pagament għandu jinforma lill-utent tas-servizz ta’ pagament dwar l-ammont tal-imposti addizzjonali fi żmien kmieni biżżejjed qabel ma l-utent tas-servizz ta’ pagament jintrabat bi ftehim bħal dan.
(**) ĠU L 94, 30.3.2012, p. 22.”." 						
(4)
Fl-Artikolu 5, il-paragrafu 1 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“1. B’effett mill-1 ta’ Frar 2016, l-Istati Membri għandhom ineħħu l-obbligi tar-rappurtar nazzjonali abbażi tas-saldu fuq il-fornituri tas-servizz ta’ pagament, għall-istatistika tal-bilanċ ta’ pagamenti relatati ma’ tranżazzjonijiet ta’ pagament tal-klijenti tagħhom.”.
(5)
L-Artikolu 7 għandu jiġi emendat kif ġej:
(a)
fil-paragrafu 1, id-data “l-1 ta’ Novembru 2012” hi sostitwita bi “l-1 ta’ Frar 2017”.
(b)
fil-paragrafu 2, id-data “l-1 ta’ Novembru 2012” hi sostitwita bi “l-1 ta’ Frar 2017”.
(c)
fil-paragrafu 3, id-data “l-1 ta’ Novembru 2012” hi sostitwita bi “l-1 ta’ Frar 2017”.
(6)
L-Artikolu 8 huwa mħassar.
Artikolu 18
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u huwa direttament applikabbli fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, l-14 ta’ Marzu 2012.