РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 13 юли 2011 година
относно държавна помощ № C 6/08 (ex NN 69/07) приведена в действие от Финландия в полза на Ålands Industrihus Ab
(нотифицирано под номер C(2011) 4905)
(само текстовете на фински и шведски език са автентични)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/252/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като призова заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с горепосочените разпоредби (1),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
Посредством жалба, подадена на 5 септември 2006 г., Комисията беше информирана относно редица мерки, предоставени от местното правителство на Оланд (наричано по-нататък „МП“) в полза на дружеството за недвижими имоти Ålands Industrihus Ab (наричано по-нататък „ÅI“). С писма от 25 октомври 2006 г. и 14 февруари 2007 г. Комисията поиска информация от Финландия, която беше предоставена с писма от 11 януари и 3 април 2007 г. Финландските власти предоставиха допълнителна информация на 31 май и на 12 юли 2007 г. Жалбоподателят предостави допълнителна информация през ноември 2006 г. и май 2007 г.
(2)
С писмо от 30 януари 2008 г. Комисията уведоми Финландия, че е взела решение да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-нататък „ДФЕС“) (2), по отношение на помощта (наричано по-нататък „решението за откриване“).
(3)
Решението на Комисията за откриване на процедура беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3). Комисията покани заинтересованите страни да представят своите мнения относно помощта.
(4)
Комисията не получи мнения от заинтересованите страни.
(5)
В допълнение към решението за откриване Финландия подаде информация, заведена в Комисията на 6 май 2008 г., 21 януари 2010 г., 26 февруари 2010 г., 21 май 2010 г., 18 юни 2010 г., 18 април 2011 г., 27 юни 2011 г. и 28 юни 2011 г. На 4 юни 2010 г. се проведе среща между службите на Комисията, финландските власти и представители на ÅI.
2. ОПИСАНИЕ НА ПОМОЩТА
2.1. ПОЛУЧАТЕЛ
(6)
Дружеството ÅI е регистрирано в град Мариехам, столица на Оланд, архипелаг в Балтийско море, разположен между континенталните части на Финландия и Швеция, с общо население от около 28 000 души. Оланд е провинция на Финландия, но се ползва с висока степен на автономност. Основната част от ÅI е собственост на МП (84,43 %) и на град Мариехам (15,01 %). Останалите акционери (4) са други органи на местната власт в Оланд.
(7)
Стопанската дейност на ÅI е в сферата на строителството, собствеността и предоставянето под наем на помещения за ползване за промишлени и търговски цели. Според Финландия предметът на дейност на дружеството е предоставянето на сгради на дружества в Оланд с оглед допринасяне за диверсифицирана и конкурентоспособна икономика.
(8)
До 1999 г. стопанската дейност на ÅI е била в скромни мащаби (5). Трудно може да се твърди, че стойностите по счетоводния баланс на ÅI нарастват (6). При тези условия управителният съвет на ÅI решава да започне да търси нови възможности за стопанско развитие с цел разрастване. По същото време местната стопанска общност (съставена почти изключително от малки предприятия) изразява желание за „технологичен парк“, т.e. струпване на имоти за административно ползване, където местните фирми да могат да се настанят под един покрив, така че да се улесни сътрудничеството, да се генерират нови идеи и да се насърчи предприемачеството като цяло. В окончателния си вид това трябва да се превърне в офис парк „iTiden“ (kvarteret iTiden). Възникването на проекта е обяснено по-подробно в раздел 2.2.
2.2. ПРОЕКТЪТ iTiden (7)
(9)
Обсъжданията между представители на местната стопанска общност и МП относно възможността за изграждане на „технологичен парк“ започват още през 1999 г. Осъществени са съвместни посещения с познавателна цел на подобни съоръжения в Швеция.
(10)
През 2000 г. проектът е възложен на работна група, която представя предложение на МП и на град Мариехам през пролетта на 2000 г. Проектът и плановете на МП за построяването и финансирането му са посочени в бюджета на МП за 2000 г. (8) и са утвърдени в бюджета за 2001 г., в който МП е поискало и финансиране на възможни увеличения на капитала за инфраструктурни проекти, в това число и за ÅI (подобно искане е отправено и в бюджета за 2000 г.) (9).
(11)
На 12 юли 2001 г. с помощта на увеличение на капитала ÅI купува земя в района „Västra Klinten“ на Мариехам, където се предвижда построяването на iTiden. Във връзка с тази покупка ÅI осигурява и необходимите промени за проекта iTiden в градоустройствения план.
(12)
В бюджета за 2002 г. МП посочва, че ÅI ще започне строителни работи по проекта iTiden през 2002 г. и по всяка вероятност това ще изисква увеличение на капитала (за което МП отправя искане за необходимите бюджетни кредити) (10).
(13)
В началото на 2002 г. е определена работна група за изграждането на iTiden и е ангажиран архитект. Потърсени са мнения на потенциални наематели относно техния интерес за наемане на имоти в iTiden. Подготвителните работи по терена са осъществени през пролетта на 2003 г. и строителството по етап 1 (проектът е замислен в два последователни етапа на строителство) започва през лятото на 2003 г. Първите наематели се нанасят в завършената през „етап 1“ част от iTiden на 1 декември 2004 г.
(14)
Строителството по етап 2 от iTiden стартира през есента на 2006 г. и завършва през 2007 г.
2.3. МЕРКИТЕ ЗА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ
(15)
Официалното разследване на Комисията обхваща няколко капиталови инжекции („увеличения на капитала“) и гаранции по банкови заеми (наричани по-нататък „гаранции по заеми“), предоставени от МП в полза на ÅI между 1997 г. и 2007 г. Мерките са представени в таблицата по-долу (капиталовите инжекции са под номера от C-I до C-XI, а гаранциите: от G-I до G-III).
Мярка
Дата на мярката
Увеличения на капитала
(в EUR)
Гаранции по заеми
(в EUR)
C-I (11)
18.6.1997 г.
84 094,39
C-II (11)
22.6.2000 г.
340 582,27
C-III (11)
10.10.2000 г.
114 368,37
C-IV
20.7.2001 г.
353 199,00
C-V
15.8.2002 г.
599 933,73
C-VI
13.3.2003 г.
799 911,64
G-I
9.10.2003 г.
2 600 000,00
C-VII
6.5.2004 г.
515 165,97
C-VIII
30.9.2004 г.
669 896,95
G-II
2.11.2004 г.
1 160 000,00
C-IX
16.6.2005 г.
199 977,91
C-X
16.6.2005 г.
234 961,43
G-III
13.12.2005 г.
2 600 000,00
C-XI
15.2.2007 г.
1 379 998,95
ОБЩО
5 292 090,61
6 360 000,00
(16)
В сравнение с таблицата за мерките в точка 7 от решението за откриване гаранцията по заем в размер на 2 587 500 EUR от 26 октомври 2006 г. е заличена, тъй като тя никога не е била приведена в действие (вследствие на решение на финландските съдилища). Освен това, увеличението на капитала, посочено под номер C-XI от 12 юни 2006 г. в решението за откриване, в настоящата таблица е с дата 15 февруари 2007 г., тъй като в хода на разследването проличава, че тази мярка е била приведена в действие на по-късна дата. Решението на МП да предостави това увеличение на капитала наскоро (6 април 2011 г.) е отменено от финландския Върховен административен съд (вж. съображение 114 по-долу). При все това, тъй като капиталът е изплатен на ÅI през 2007 г. и не е възстановен, Комисията счита, че решението на националния съд не поставя тази мярка извън обхвата на разследването.
(17)
Според финландските власти всички увеличения на капитала са предназначени за финансиране на проекта iTiden, със следните изключения:
C-I) капиталова инжекция от 18 юни 1997 г. (84 094,39 EUR)
C-II) капиталова инжекция от 22 юни 2000 г. (340 582,27 EUR)
C-III) капиталова инжекция от 10 октомври 2000 г. (114 368,37 EUR)
C-VIII) капиталова инжекция от 30 септември 2004 г. (669 896,95 EUR)
C-IX) капиталова инжекция от 16 юни 2005 г. (199 977,91 EUR)
(18)
Според Финландия всички гаранции по заеми са предоставени с цел финансиране на проекта iTiden. Повече подробности относно гаранциите по заеми са представени в съображения 66-86 по-долу.
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА ПО ЧЛЕН 108, ПАРАГРАФ 2 ОТ ДФЕС
(19)
В решението за откриване Комисията поставя въпроса дали увеличенията на капитала и гаранциите по заеми са съвместими с вътрешния пазар на следните основания.
(20)
По отношение на наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС Комисията отбелязва, че за мерките са използвани държавни ресурси, тъй като са отпуснати от органите на местната власт, и че те имат избирателен характер, тъй като са предназначени за ÅI. По отношение на критерия дали мерките предоставят на дружеството „предимство, което не би получило при нормални пазарни условия“ поради факта, че частен инвеститор, воден от перспективата за рентабилност в дългосрочен план, не би предоставил същото подпомагане, Комисията не е убедена, че частен инвеститор би предоставил капитал по същия начин като МП предвид многократно отчетените от ÅI загуби или, в най-добрите случаи, скромни печалби. По-специално по отношение на гаранциите по заеми Комисията изразява съмнения, че ÅI би било в състояние да получи сходна финансова подкрепа на пазарите и че следователно му е предоставено предимство. Комисията също така счита, че такива предимства могат да нарушат конкуренцията и вътреобщностната търговия.
(21)
Комисията изразява съмнения, че мерките могат да бъдат разглеждани като съвместими с вътрешния пазар, ако бъдат счетени за държавна помощ.
(22)
На последно място, Комисията поставя под въпрос твърдението на Финландия, че мерките, ако действително се счете, че те представляват държавна помощ, са били предоставени в съответствие със схеми за помощ, които вече са се прилагали преди присъединяването на Финландия към ЕС и следователно са правомерни.
4. МНЕНИЯ НА ФИНЛАНДИЯ
4.1. МЕРКИТЕ НЕ ПРЕДСТАВЛЯВАТ ДЪРЖАВНА ПОМОЩ
(23)
Финландия изразява становището, че МП е действало в съответствие с принципа на частния пазарен инвеститор, т.e. че мерките са мотивирани от перспективите за възвращаемост на инвестициите на МП. Според твърденията на Финландия решенията за инвестиции са били мотивирани от програмата за нови инвестиции на дружеството и преди всичко от проекта iTiden. Следователно мерките не са били предназначени за покриване на загуби от предходни периоди, нито за подпомагане на губеща стопанска дейност. МП е получило конкретна стойност срещу своите инвестиции в нови акции на ÅI, тъй като стойността на дружеството се е покачила във връзка със записването на акции. Следователно дружеството ÅI не е получило предимство, което не би могло да получи от частен инвеститор.
(24)
Независимо от въпроса за възможни предимства, Финландия също така е изразила становище, че мерките не могат да бъдат определени като държавна помощ, тъй като не съществуват конкретни доказателства за съществено въздействие върху конкуренцията на пазара на недвижими имоти в Оланд.
4.2. АКО МЕРКИТЕ ПРЕДСТАВЛЯВАТ ДЪРЖАВНА ПОМОЩ, ТЯ Е ПРАВОМЕРНА В РАМКИТЕ НА СЪЩЕСТВУВАЩИТЕ СХЕМИ ЗА ПОМОЩ
(25)
При все това, ако се установи, че мерките съдържат елемент на държавна помощ, според Финландия би следвало помощта да се разглежда като правомерна. Според твърденията на Финландия както капиталовите инжекции, така и гаранциите са обхванати от съществуващи схеми за помощ, които са били въведени преди членството на Финландия в ЕС.
4.3. ДОРИ И АКО ДЪРЖАВНАТА ПОМОЩ Е НОВА, ТЯ ВСЕ ПАК Е СЪВМЕСТИМА С ВЪТРЕШНИЯ ПАЗАР
(26)
Дори и ако мерките представляват неправомерна държавна помощ, независимо от това те следва да се разглеждат като съвместими с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, тъй като са предназначени за развитието на региона и разкриването на нови работни места главно чрез допринасяне за диверсификация на икономиката в региона, която в основна степен разчита на морския сектор.
4.4. ВЪЗМОЖНО ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ
(27)
В случай че Комисията констатира, че помощта представлява неправомерна и несъвместима помощ, която трябва да бъде възстановена, Финландия изтъква следните аргументи.
(28)
Съгласно член 14, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (12) Комисията не изисква възстановяване на помощта, ако това противоречи на общ принцип на правото на Общността. Това би било валидно в настоящия случай, тъй като Финландия има основателни причини да очаква горепосочените схеми, които са приети преди присъединяването, да са били и все още да са валидни и следователно всяка предоставена съгласно тези правила помощ би била правомерна.
(29)
Според Финландия, ако въпреки това Комисията счете, че помощта трябва да бъде възстановена, не е задължително елементът на помощ в увеличенията на капитала да се равнява на пълната номинална стойност на трансакциите, при които е налице държавна помощ. По отношение на гаранциите всяка помощ, подлежаща на възстановяване, не може да надвишава авансово получените от предприятието лихви в резултат на гаранцията (в сравнение с негарантираните заеми). По същия начин, във връзка с капиталовите инжекции, никоя помощ не може да превишава разходите на ÅI за получаване на равностоен капитал на пазара.
5. ОЦЕНКА
5.1. КВАЛИФИЦИРАНЕ КАТО ДЪРЖАВНА ПОМОЩ
(30)
Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС „всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.
(31)
За квалифицирането на мярка като държавна помощ е необходимо да са изпълнени следните условия: a) мярката трябва да е финансирана от държава-членка или чрез държавни ресурси; б) трябва да предоставя избирателно предимство, което да облагодетелства определени предприятия или производството на някои стоки; и в) да нарушава или заплашва да наруши конкуренцията и да може потенциално да засегне търговията между държавите-членки. Тъй като тези условия са кумулативни, всички те трябва да бъдат налице преди дадена мярка да бъде охарактеризирана като държавна помощ.
5.1.1. ДЪРЖАВНИ СРЕДСТВА И ИЗБИРАТЕЛНОСТ
(32)
Тези два критерия са налице по причините (които не са оспорени от Финландия), посочени в решението за откриване. Мерките са предоставени с отделни решения на МП за усвояване на средства, които са отпуснати на дружеството в неговия годишен бюджет от областния съвет на Оланд. Оттук е видно, че мерките са финансирани от държавата и са насочени индивидуално към ÅI.
5.1.2. ПРЕДИМСТВО
(33)
Според твърденията на Финландия мерките не представляват държавна помощ, тъй като те не са предоставили на ÅI предимство, което дружеството не би могло да получи на пазарите от частен акционер или частен кредитор.
(34)
Според установен принцип на законодателството в областта на държавната помощ (обикновено посочван като принципа на инвеститор в условия на пазарна икономика, или MEIP) инвестиция на публични органи в капитала на предприятия представлява държавна помощ, освен ако при подобни обстоятелства е било възможно частен инвеститор, като взема предвид по-специално перспективите за постигане на възвращаемост, да предостави същия капитал (13). По същия начин, съгласно точка 3.1 от Известието на Комисията относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО по отношение на държавните помощи под формата на гаранции (14) (наричано по-нататък „известието относно гаранциите“) гаранция, предоставена от публични органи, представлява държавна помощ, освен ако не е достъпен източник на финансиране при условия, които биха били приемливи за частен оператор при нормални условия на пазарна икономика.
(35)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения дали по отношение на капиталовите инжекции и гаранциите принципът MEIP е спазен на основание по-специално на две констатации, свързани с ÅI:
а)
многократно отчетените от ÅI загуби или незначителни печалби през годините, в които са предоставени мерките. На практика ÅI отчита загуби през всяка година от периода 2001-2005 г. Печалбите между 1998 и 2000 г. са малки и бележат спад (респективно 38 000, 28 000 и 9 000 EUR). Също така, когато през 2006 г. ÅI в крайна сметка отчита печалба, тя достига едва 557,43 EUR. Прогнозираната печалба за 2007 и 2006 г. (т.е. печалбата, очаквана към момента на вземане на решението за предоставяне на мерките) е едва 5 868,46 EUR (15).
б)
Освен това Комисията е с впечатлението, че паричните потоци на ÅI са недостатъчни за покриване на разходите на предприятието и ситуацията е такава от 2000 г. нататък, което води до предположението, че мерките са били необходими просто за покриването на недостига на парични средства (16).
(36)
Финландия отхвърля това становище. Аргументите на Финландия ще бъдат разгледани по-долу поотделно за увеличенията на капитала и за гаранциите по заемите.
5.1.2.1. Капиталовите инжекции
(37)
На първо място, Финландия отхвърля становището, че ÅI има проблем с ликвидността. В действителност, въпреки че дейностите на дружеството са ограничени като мащаб преди проекта iTiden, резултатите от дейността и ликвидността са били и са се запазили задоволителни през целия период на разследването. Следователно мерките не са били необходими за покриване на разходите за дейността. По-скоро целта на мерките е била финансиране на разширяването на дружеството и следователно те трябва да се разглеждат като инвестиции. С оглед на условията за тези инвестиции последните са обосновани съгласно принципа на инвеститор в условия на пазарна икономика и следователно не представляват държавна помощ.
(38)
В този контекст Финландия твърди, че по-голямата част от увеличенията на капитала са използвани за финансиране на проекта iTiden, докато останалите са насочени към други проекти на ÅI (вж. съображение 17 по-горе).
(39)
Комисията прави следната оценка.
(40)
Като предварителна точка Комисията подчертава, че капиталът, който даден акционер предоставя на дадено предприятие, по дефиниция не е определен за конкретна употреба, а става част от материалните активи на дружеството. Следователно е нормално когато инвестиция е предоставена като общ капитал нейното съответствие с принципа MEIP да се оценява с оглед на общите перспективи за резултатите на предприятието като цяло. Това не изключва оценката, при наличието на съответни данни, на очакваната възвращаемост на определени планирани инвестиции, разбира се при условие че тази информация е била на разположение към момента на вземане на решение за инвестицията.
(41)
Що се отнася до общите финансови резултати на ÅI, въз основа на представените в хода на разследването доказателства Комисията приема, че резултатите от дейността на ÅI системно покриват загубите на дружеството и осигуряват неговата ликвидност. Наличните доказателства не позволяват да се направи заключение, че увеличенията на капитала (или заемите, получени чрез гаранциите) са използвани за покриване на загуби от дейността на ÅI.
(42)
При все това остава фактът, че МП е предоставило на ÅI допълнителен капитал със значителен размер, който на пръв поглед през периода 1997-2006 г. е генерирал нулеви или твърде незначителни печалби. Ето защо централният въпрос - както твърди и самата Финландия - остава дали МП е имало причина да очаква възвращаемост на своя капитал, която би била достатъчна за частен инвеститор, за да направи същата инвестиция. Това трябва да се прецени въз основа на информацията, известна на МП към момента на увеличенията на капитала.
(43)
Според твърденията на Финландия основната част от увеличенията на капитала е била предназначена за финансиране на проекта iTiden, етапи 1 и 2, докато останалите увеличения на капитала са били насочени към различни други инвестиции. От съображения за яснота увеличенията на капитала, използвани за финансиране на проекта iTiden, са разгледани на първо място в представения по-долу анализ.
(44)
Финландия твърди, че всички увеличения на капитала с изключение на номера C-I, C-II, C-III, C-VIII и C-IX са направени с оглед финансиране на iTiden, който безспорно е най-големият самостоятелен проект на ÅI. Първото увеличение на капитала, предназначено за проекта iTiden, е направеното през 2001 г. (C-IV).
(45)
По отношение на условията, при които МП е направило тези увеличения на капитала, и решаващото условие между тях - очакваната към момента на решението възвращаемост - Финландия е представила следната информация:
(46)
Решенията на МП да продължи с увеличенията на капитала, свързани с iTiden, са взети въз основа на предоставената на неофициални срещи с участието на МП и представители на ÅI информация. Финландия посочва, че не са водени протоколи на тези срещи. Независимо от това Финландия е представила на Комисията презентации, направени на такива срещи и на заседания на съвета на ÅI. В тях се съдържа сбита информация относно общите данни и основните характеристики на проекта iTiden и изчисленията на рентабилността за етапи 1 и 2 на проекта. Следователно тези доказателства позволяват на Комисията да констатира каква възвращаемост е очаквало МП към момента на отпускане на увеличенията на капитала, свързани с iTiden.
(47)
На 31 януари 2002 г. ÅI провежда неофициална среща с МП, за да си осигури одобрение за започване на строителството на iTiden през 2002 г. (след закупуване на парцела през 2001 г.). На тази среща ÅI представя изчисление на рентабилността, в което е възприето предположението, че проектът ще носи печалба в размер на 3 % от собствения капитал на ÅI.
(48)
Друга неофициална среща между ÅI и МП се провежда на 4 март 2003 г. с цел подготовка на общото събрание на ÅI на 5 март 2003 г. Общото събрание е трябвало да вземе решение за започване на строителството от етап 1 на проекта iTiden, което не се е състояло през 2002 г. Представено е актуализирано изчисление на рентабилността. Според разчетите в това изчисление етап 1 е трябвало да донесе излишък от едва 700 EUR, като не се предвижда възвращаемост от собствения капитал на ÅI.
(49)
На 2 януари 2006 г. управителният съвет на ÅI се събира, за да обсъди започването на строителството по етап 2 и обявяването на покана за увеличаване на капитала, която ще бъде открита с оглед финансиране на строителството. Според изчислението на рентабилността, представено на заседанието, проектът ще достигне прага на печалба с възвращаемост на собствения капитал в размер на 3 %. Налага се обаче това изчисление да бъде преразгледано с оглед на увеличените разходи за адаптиране на сградите към нуждите на наемателя. Така на 10 януари 2006 г. е прието преразгледано изчисление, което да послужи като основа за увеличението на капитала, за което е взето решение на общото събрание на 12 юни 2006 г. (въпреки че увеличението на капитала е изплатено едва на 15 февруари 2007 г. поради технически причини - това е увеличение на капитала под номер C-XI). В това изчисление възприетата годишна възвращаемост на собствения капитал за етап 2 от iTiden се определя на 1 %.
(50)
Финландия е представила това доказателство и посочва, че това свидетелства точно за тогавашните очаквания за възвращаемост, на базата на които МП взема решение за увеличенията на капитала за проекта iTiden, т.е. C-IV, C-V, C-VI, C-VII и C-X за етап 1 и C-XI за етап 2. Тези оценки на рентабилността се основават на очакваните приходи (т.e. наеми) от iTiden. Според твърденията на Финландия възвращаемостта на инвестицията на МП трябва да отчита също и перспективата за капиталови печалби, която се изразява в увеличаване стойността на имотите с течение на времето. Финландия обаче не е представила конкретни доказателства за това. Тези съображения не са включени в изчисленията на рентабилността, което говори, че те не са отчетени при вземането на инвестиционните решения. Въз основа на горните доказателства Комисията счита, че частен инвеститор не би направил подобни инвестиции при такава очаквана възвращаемост.
(51)
Всеки инвеститор, който влага средства по проект, който съдържа известен елемент на риск (като например строителство на недвижим имот с търговска цел), ще изисква възвращаемост, която отразява в достатъчна степен присъщия на инвестицията риск. Следователно той ще очаква „рискова премия“, която надвишава известната възвращаемост, която може да получи от алтернативен безрисков актив („безрисковия лихвен процент“). Традиционен съпоставим показател за безрисковия лихвен процент са държавните облигации с по-кратък матуритет с рейтинг AAA. За целите на настоящата оценка е използвана печалбата по двугодишните финландски държавни облигации, тъй като Финландия не е емитирала облигации с по-кратък матуритет. Съответно се получава безрисков лихвен процент в размер между 2,7 и 4,2 % през 2002 г., между 2,2 и 2,7 % през 2003 г. и между 2,8 и 3,8 % през 2006 г.
(52)
При направеното сравнение с възвращаемостта на собствения капитал, очаквана от МП към момента, когато предприятието взема решение за увеличенията на капитала, свързани с iTiden, Комисията отбелязва, че МП е можело да постигне същата или дори по-голяма възвращаемост без който и да е от рисковете, свързани с проектите за собствеността. В действителност дори при най-оптимистичното тълкуване „рисковата премия“ (т.е. възвращаемостта, надвишаваща безрисковия лихвен процент) би достигнала най-много 0,3 % за увеличения на капитала под номера C-IV и C-V (т.е. увеличенията на капитала от 2001 и 2002 г.). За увеличенията на капитала, направени в резултат на решението от 2003 г. за започване на строителството по етап 1 на iTiden (и следователно въз основа на очакваната възвращаемост, представена на неофициалната среща от 4 март 2003 г., вж. съображение 48 по-горе), т.e. C-VI, C-VII и C-X, очакваната възвращаемост е нула, което означава, че е можело да се постигне далеч по-добра възвращаемост без поемане на какъвто и да е риск. По същия начин за увеличението на капитала за етап 2, C-XI, очакваната възвращаемост от 1 % е значително по-малка от наличния към този момент безрисков лихвен процент.
(53)
Безспорно е, че частен инвеститор не би бил удовлетворен от отрицателната или твърде малка рискова премия, която МП е било готово да приеме за увеличението на капитала, посочено в съображения 47-49 по-горе. При необходимост това може да се потвърди с емпирични данни относно очакваната възвращаемост на пазара на недвижима собственост в Оланд.
(54)
Според доклад (17) на KPMG от 10 юли 2007 г., възложен от Финландия и представен на Комисията на 17 юли 2007 г., изискваната от частните инвеститори възвращаемост на инвестициите в недвижими имоти, предназначени за офиси, в Оланд е 7 % (а за индустриална собственост - 8 %). При все че този доклад е съставен по-късно от разглежданите в настоящото решение инвестиционни решения на МП, той е приложим, тъй като се основава на наблюдения на минали инвестиции и няма очевидна причина да се смята, че търсената през предходните години възвращаемост е значително по-ниска. При всички случаи в него са представени убедителни данни, че очакваната от ÅI възвращаемост не би била достатъчна за частен инвеститор.
(55)
Според твърденията на Финландия въпреки ниската или нулева очаквана възвращаемост инвестициите са съвместими с MEIP, тъй като i) преди започването на строителството ÅI се е допитало до потенциалните наематели и е било уверено, че процентът на обитаване ще достигне най-малко 80 % и ii) с оглед на действителните финансови резултати на ÅI (и оттук преди всичко на проекта iTiden) през годините от 2004 нататък и на произтичащите от тях потенциални капиталови печалби инвестицията се е оказала печеливша.
(56)
В този контекст, без да е необходимо да се оценяват финансовите резултати на ÅI през последните години, е достатъчно отново да се подчертае, че въпросът не е в това дали днес резултатите на предприятието са достатъчни, а дали на базата на известните данни и това, което е можело да се предположи към момента, когато МП е взело решение да предостави държавни ресурси на ÅI (с оглед на очакваните 80 процента обитаемост), частен инвеститор, действащ според пазарните правила, би предоставил на предприятието същия капитал. Поради изложените по-горе причини Комисията счита, че частен инвеститор не би постъпил по този начин.
(57)
Следователно Комисията счита, че с увеличенията на капитала под номера C-IV, C-V, C-VI, C-VII, C-X и C-XI на ÅI е предоставено предимство, което предприятието не би могло да получи при пазарни условия (18).
(58)
Тук Комисията ще разгледа останалите увеличения на капитала в обхвата на решението за откриване, които според Финландия не са обосновани с проекта iTiden.
(59)
Съгласно приложимите към момента на тази капиталова инжекция правила de minimis субсидии в размер под 100 000 ECU, предоставени на предприятие за период от 3 години, не представляват държавна помощ (19). Това увеличение на капитала възлиза на 84 094,39 EUR, т.е. е значително под прага de minimis от 100 000 ECU. За период от 3 години ÅI не се е ползвало от никакви други мерки (20). На това основание увеличението на капитала от 1997 г. при никакви условия не може да представлява държавна помощ, независимо от обстоятелствата, при които е осъществено.
(60)
Финландия е посочила, че мерките са предназначени за построяването на индустриална собственост в Норбьоле, за обновяването на недвижим имот в Мариехам (C-II) и за закупуване на индустриална собственост в източната част на Оланд (C-III). Следователно няма ясна връзка с проекта iTiden, който по това време все още не е ясно формулиран (това е щяло да стане през 2001 г., когато е била купена земята).
(61)
В действителност през периода 1998-2007 г. общата печалба на ÅI е скромна или отрицателна, факт е обаче, че през 2000 г. и двете предходни години дружеството реализира скромна печалба, а загубите започват през 2001 г. В хода на разследването се установява, че дружеството е покривало разходите и че ликвидността му е достатъчна. Инвестициите, които мотивират тези две увеличения на капитала, изглеждат пропорционални на мащаба и „традиционния“ модел на стопанска дейност на ÅI преди разширяването, свързано с проекта iTiden. Ето защо няма непреодолима причина да се счита, че частен инвеститор не би предприел същите увеличения на капитала и следователно няма безспорни доказателства за предимство в полза на ÅI.
(62)
До 2000 г. стопанската дейност на ÅI показва скромни, но положителни резултати (от порядъка между 9 000 и 38 000 EUR за периода 1997-2000 г.). Стопанската дейност на ÅI е в съответствие с действащия тогава план на дружеството. Съобразно с него ÅI притежава и отдава складове и офиси на територията на Оландските острови. Наличността от недвижими имоти собственост на ÅI се запазва твърде устойчива до 2000 г., с което се обясняват и стабилните финансови резултати на дружеството. Оборотът на ÅI е от порядъка на 95 000-101 000 EUR за периода 1997-2000 г. Следователно, макар и с относително малък оборот, ÅI е в състояние да извършва печеливша стопанска дейност.
(63)
Според Финландия тези увеличения на капитала са били усвоени за закупуване на индустриална собственост (C-VIII) и за изграждане на хангар на летище Jomala извън Мариехам (C-IX).
(64)
Въпреки че не са непосредствено обосновани от проекта iTiden, тези мерки са приложени при напълно различни от обстоятелствата от оказалите въздействие върху коментираните по-горе мерки C-II и C-III. Увеличения на капитала под номера C-VIII и C-IX са предприети респективно през 2004 и през 2005 г. По това време ÅI работи на загуба от 2001 г. насам. Решаващо е и обстоятелството, че тези инвестиции са направени в момент, когато МП вече е инвестирало над 2,25 млн. EUR в ÅI от 2001 г. насам с разбирането, че тази инвестиция няма да осигури възвращаемост, приемлива за пазарен инвеститор.
(65)
Недостатъчната възвращаемост по проекта iTiden неизбежно е щяла да даде отрицателно отражение върху резултатите на ÅI като цяло. Собственият капитал не е обвързан с конкретна дейност, а е заменяем и трябва да получава възвращаемост от резултатите на цялата дейност на предприятието. Следователно към момента на осъществяване на мерки C-VIII и C-IX МП трябва да е било наясно с факта, че е малко вероятно допълнително увеличение на капитала на ÅI да генерира достатъчна възвращаемост в предвидимото бъдеще. Пазарен инвеститор би бил готов да направи капиталовите инжекции, при условие че такива инвестиции ще позволят възвращаемост на пазара по отношение на резултатите от цялата дейност на предприятието (т.e. възвращаемост, която би компенсирала ниската възвращаемост на други увеличения на капитала), но нищо не предполага, че това се е очаквало в настоящия случай. Финландия не е представила конкретна информация относно тези мерки, която би могла да промени това становище. Следователно Комисията счита, че при тези обстоятелства частен инвеститор не би предоставил на ÅI допълнителен капитал. Оттук следва, че увеличения на капитала под номера C-VIII и C-IX са предоставили на ÅI предимство, което предприятието не би могло да получи на пазара.
5.1.2.2. Гаранциите по заеми
(66)
При оценката на възможно наличие на държавна помощ при гаранциите Комисията прилага принципите, установени в нейното известие за гаранциите. В раздел 3.2 от известието са определени условията, които обикновено са достатъчни за изключване на наличието на държавна помощ в гаранция, предоставена от публични органи. По отношение на гаранции под номера G-I, G-II и G-III обаче тези условия не са изпълнени (достатъчно е да се отбележи, че тези гаранции покриват 100 % от съответните заеми, вж. раздел 3.2, буква в) от известието относно гаранциите).
(67)
На първо място Комисията отбелязва, че финансовото състояние на ÅI през периода, през който са отпуснати гаранциите, е достатъчно стабилно, за да не изключва способността на предприятието да получи заеми на пазара при липса на гаранции. Предприятието не е предприятие в затруднение по смисъла на Насоките на Комисията за оздравяване и преструктуриране (21). Въз основа на наличните доказателства не може да се заключи, че ÅI е предприятие, което изобщо не би оцеляло без подкрепата на държавата. В годините, предхождащи капиталовите инжекции, т.е. преди стартирането на проекта iTiden, финансовите резултати на ÅI са стабилни и неговата стопанска дейност показва умерени положителни резултати. Причината, поради която публичните органи започват активно да инжектират капитал през 2001 г., не е оздравяването на предприятието, а финансирането на неговия растеж. При отсъствие на помощ под формата на увеличения на капитала ÅI не би изпаднало в несъстоятелност, а би останало по-малко предприятие, което при все това би имало достъп до финансовите пазари. Ето защо Комисията не може да заключи, че без гаранциите ÅI е нямало да има достъп до кредитните пазари. Тогава остава въпросът дали гаранциите са осигурили на предприятието предимство под формата на по-ниски разходи за заеми, отколкото то би плащало при пазарни условия в отсъствието на гаранции.
(68)
Въпросът, който трябва да бъде разгледан на второ място, е дали за гаранциите е наложена достатъчна премия, съпоставима с премията, която би наложил частен доставчик на гаранции. В настоящия случай Комисията не е открила частни гаранции, които позволяват пряка съпоставка. При тези обстоятелства Комисията ще сравни общия финансов разход по гарантирания заем, включително лихвения процент по заема и премията за гаранцията, с пазарната премия за подобен негарантиран заем (22).
(69)
На 9 октомври 2003 г. […] (23), търговска банка, предоставя на ÅI заем в размер на […] EUR срещу обезпечение […]. Лихвеният процент е определен на […] % годишно до 15 януари 2007 г. (24)
(70)
При все че този заем съвпада във времето с гаранция под номер G-I, Комисията не счита, че е подходящо сравнение по отношение на разхода за тази мярка. На практика между юни 2000 г. и март 2003 г. ÅI получава пет капиталови инжекции с общ размер от 2 208 595,01 EUR. Държавно подпомагане от такава величина неизбежно би повлияло на оценката на риска, проведена от […] преди отпускането на заема, и така би подобрило условията на заема, включително разходите по него, в сравнение с условията, които предприятието би могло да получи на пазарите в отсъствието на елемента на държавна помощ в увеличенията на капитала. Ето защо Комисията не може да приеме, че лихвеният процент за негарантирания заем от 2003 г. (или всички по-късни заеми) отразява коректно условията за кредитиране на ÅI в отсъствието на държавна помощ и не може да го използва като достоверен и надежден съпоставим показател за разходите по заемите, обхванати от предоставените от МП гаранции.
(71)
Комисията счита, че в отсъствието на други надеждни доказателства относно съпоставими заеми при пазарни условия Съобщението относно референтния процент (25) предлага приложим, външен за получателя, съпоставим показател за оценка дали мерки G-I, G-II и G-III са предоставени при пазарни условия. Съобщението относно референтния лихвен процент осигурява заместител за пазарния лихвен процент и за изчисляване на елемента на помощ в мерките за държавна помощ. Методиката за определяне на референтен лихвен процент се основава на следните два фактора: основния лихвен процент (в настоящия случай едногодишния EURIBOR), към който се прибавя марж на заема. Маржът на заема, който трябва да се прибави към основния лихвен процент, зависи от два фактора: рейтинга на предприятието, което получава заема, и предложеното ниво на обезпеченост за заема. В съобщението се разграничават пет рейтинг категории (силен [AAA-A], добър [BBB], задоволителен [BB], слаб [B] и лош [CCC и по-нисък]) и три нива на обезпеченост (висока, нормална и ниска) за всяка рейтинг категория.
(72)
На 18 юни 2010 г. Финландия представи на Комисията доклад от консултантското дружество […], в който е представен годишен рейтинг на ÅI за декември всяка година. Рейтингът е изготвен ретроспективно и се основава на наличните цифри към края на финансовата година (т.е. рейтингът, даден през декември 2002 г., разглежда ретроспективно жизнеспособността на дружеството през 2002 г.). Дружеството […] представя рейтинговия доклад, в който се описва общото финансово състояние и развитието на дружеството и обхваща следните сектори на оценка: растеж, рентабилност, парични потоци, ликвидност, платежоспособност и задължения. Приложената рейтингова скала има пет рейтинг категории: отличен (A + и A), добър (A- и B+), задоволителен (B и B-), достатъчен (C + и C) и лош (C- и D), като позволява директно сравнение с рейтинговата скала на съобщението относно референтния лихвен процент.
(73)
През декември 2002, 2003 и 2004 г. […] класира ÅI респективно като C+, C + и C, с което поставя дружеството в категория „достатъчен“. Тази категория съответства на рейтинг категория „слаб“ по смисъла на съобщението относно референтния лихвен процент. За дружество, класирано като „слабо“, маржовете на заемите, които следва да се добавят към основния лихвен процент съгласно съобщението относно референтния лихвен процент варират в зависимост от предложеното обезпечение от 220 базисни пункта при висока обезпеченост до 650 базисни пункта при ниска обезпеченост. През декември 2005 г. […] класира ÅI в категория B- (задоволителен), което съответства на рейтинга „задоволителен“ по смисъла на съобщението относно референтния лихвен процент.
(74)
На 27 юни 2011 г. Финландия предоставя допълнителна информация относно рейтинга и обезпечеността на заемите. Рейтингът е определен от […], банката, която е отпуснала на ÅI негарантираните заеми и двата гарантирани заема. При рейтинга на […] за годините 2000-2003 се използва буквена система, която се допълва с по едно дума за всяка категория. Рейтингът може пряко да се съпоставя с рейтинговата скала на съобщението относно референтния лихвен процент. От 2005 г. нататък рейтингът се определя от […], консултантско дружество, подобно на […]. През 2003 и 2004 г. […] класира ÅI в категория B- (задоволителен) и А (задоволителен), което съответства на рейтинга „задоволителен“ по смисъла на съобщението относно референтния лихвен процент. Това означава, че за 2003 и 2004 г. […] класира ÅI една категория по-високо от рейтинга на […]. За 2005 г. […]класира ÅI като A (задоволителен), което отговаря на рейтинга „задоволителен“ по смисъла на съобщението относно референтния лихвен процент, и следователно поставя ÅI в същата категория като определената от […].
(75)
Комисията е на мнение, че при оценяването дали гаранции под номера G-I, G-II и G-III са предоставени при пазарни условия следва да се приложи рейтингът на […]. Не трябва да се забравя, че преди отпускането на първата гаранция под номер G-I през октомври 2003 г. ÅI вече е получило пет капиталови инжекции на обща стойност 2 208 595,01 EUR, тогава съществува вероятност всеки рейтинг на дружеството през 2003 г. да е повлиян от значителното по размери държавно подпомагане. Поради това Комисията счита за уместно да приложи по-консервативния рейтинг, определен от […]. Това оказва влияние за годините 2003 и 2004, тъй като за тези две години […] е класирало ÅI една категория по-ниско от […]. Следва да се отбележи, че […] е предоставило на ÅI заеми, гарантирани от МП, като същевременно е определило и рейтинга на ÅI, което би могло да се отрази на оценката. […] не е участвало във финансовите дела и следователно е по-малко вероятно неговата оценка да е пряко повлияна от незаконни съображения, свързани с държавната помощ.
(76)
Следователно Комисията приема следните рейтинги на ÅI за целите на прилагането на съобщението относно референтния лихвен процент: слаб (B) през 2003 и 2004 г. и задоволителен (BB) през 2005 г.
(77)
Що се отнася до обезпечението, ÅI е предоставило обезпечение с номиналната стойност на гаранциите под формата на ипотеки върху недвижим имот, върху който е построен проектът iTiden. Финландия не е предоставила информация, свързана със загубата в случай на неизпълнение (Loss Given Default - LGD) съгласно бележка под линия 2 на съобщението относно референтния лихвен процент. Тази информация помага да се установи нивото на обезпеченост и маржовете на заемите, които да се прибавят към основния лихвен процент. Поради това Комисията е поискала информация относно приоритета на обещаните ипотеки и стойността на имота към момента на предоставяне на гаранциите. Финландия не разполага с оценки, които показват стойността на имота към момента на гаранционните мерки. Финландските власти обаче твърдят, че стойността на имота е нараснала във времето с развитието на проекта. Според Финландия през 2010 г. имотът се оценява на […] EUR.
(78)
Що се отнася до първостепенния ранг на обезпечението, Комисията отбелязва, че по отношение на гаранции G-I и G-II обезпечението на МП е с най-първостепенен ранг от всички предоставени ипотеки върху имота. Комисията отбелязва, че търговските банки са предоставили на ÅI негарантирани заеми и са приели като обезпечение ипотеки върху същия имот, които са с по-нисък ранг (и следователно са по-несигурно обезпечение) от обезпечението, получено от МП. Предвид този факт и при отсъствието на по-подходящи доказателства Комисията приема, че нивото на обезпеченост на гаранциите е „нормално“ за целите на прилагането на известието относно гаранциите.
(79)
Въз основа на гореизложеното референтният лихвен процент ще се оценява поотделно за всяка гаранция, която ÅI е получило от МП.
(80)
Комисията отбелязва, че премиите за всички предоставени на ÅI гаранции се формират от две части: i) периодична премия, която се плаща ежегодно и се изразява като процент от неизплатената главница по заема и ii) еднократна такса, която също се изразява като процент от размера на заема, но се плаща само веднъж при издаването на гаранцията. В представената по-долу оценка общият финансов разход по гарантираните заеми включва само периодичната премия, която се плаща всяка година. В съответствие с точка 4.2 от известието относно гаранциите елементът на помощта в гаранцията трябва да бъде изчислен като разликата между пазарната цена на гаранцията (в настоящия случай референтния лихвен процент) и реално платената цена. Реално платената от ÅI цена включва периодичната премия, заплащана ежегодно, и еднократната премия, платена само веднъж. По практически причини еднократната премия ще бъде разгледана в точка 8.2 по-долу във връзка с възстановяването, тъй като е по-лесно размерът на еднократната такса да се приспадне от сумата на помощта, подлежаща на възстановяване. При всички случаи, дори ако еднократните премии се добавят към общите финансови разходи по гарантираните заеми, заключението относно наличието на помощ не би се променило. Еднократната премия оказва влияние единствено върху сумата на помощта, предоставена на ÅI.
(81)
Гаранция под номер G-I е предоставена от МП на 9 октомври 2003 г. за покриване на заем от […] в полза на ÅI в размер на […] EUR (кредит номер […]). Като обезпечение за всякакви искове по гаранцията ÅI предоставя ипотека върху недвижим имот. Лихвеният процент по заема е определен на […] % до 15 януари 2007 г. (26) Премията по гаранцията е […] % от размера на заема годишно (27). Така общият финансов разход по гарантирания заем към момента на отпускане на заема достига […]% годишно, което трябва да се сравни с референтния лихвен процент за гаранцията, изчислен на базата на основния лихвен процент и маржа, който зависи от рейтинга на ÅI и нивото на обезпеченост на заема. Основният лихвен процент (едногодишен EURIBOR) на 9 октомври 2003 г. е 2,235 %. Към този момент рейтингът на ÅI е „слаб“ по смисъла на съобщението относно референтния лихвен процент. Съгласно определеното по-горе Комисията приема, че нивото на обезпеченост на заема е нормално, което означава, че маржът на заема, който трябва да се прибави към основния лихвен процент, е 400 базисни пункта. Следователно референтният лихвен процент за този заем възлиза на 6,235 %, което надвишава общия финансов разход по G-I от […] % годишно.
(82)
Освен това, считано от 6 септември 2004 г. МП е намалило премията по гаранцията за G-I на […] %. Съответно общият финансов разход по гарантирания заем е спаднал на […] %, т.е. […] базисни пункта под референтния лихвен процент, като по този начин е създадено съответно предимство за ÅI.
(83)
На 2 ноември 2004 г. ÅI взема заем в размер на […] EUR от […] (кредит номер […]). Този заем е осигурен с гаранция от МП, за която ÅI предоставя гаранция под формата на обезпечение върху недвижим имот. Лихвеният процент е определен на […]+[…] базисни пункта и гаранционна такса в размер на […] % от размера на заема годишно, което означава, че общия финансов разход по този гарантиран заем е бил […]% годишно (28).
(84)
Референтният лихвен процент за G-II трябва да се изчисли на база едногодишния Euribor на 2 ноември 2004 г., който е бил 2,314 %. Към този момент рейтингът на ÅI е „слаб“ по смисъла на съобщението относно референтния лихвен процент. Ако се приеме, че нивото на обезпеченост е нормално, референтният лихвен процент за този заем достига 6,314 % годишно, което е повече от общия финансов разход по G-II в размер на […]% годишно. Сравнението на разходите по този нов гарантиран заем с референтния лихвен процент показва, че общият финансов разход по заема, покрит от гаранцията G-II, е най-малко […] базисни пункта под референтния лихвен процент, с което се предоставя финансово предимство на ÅI. Според информацията, с която разполага Комисията, лихвеният процент по гарантирания заем не се е променил след издаването му.
(85)
На 13 декември 2005 г. МП издава нова гаранция в полза на ÅI. Тази гаранция е трябвало да покрие „референтния заем“, т.е. заема от 9 октомври 2003 г., който първоначално не е бил гарантиран, с което условията по този заем се променят. Лихвеният процент по заема към този момент е променен на […] % годишно. Гаранционната такса е определена на […] % от размера на заема, което означава общ финансов разход от […] % годишно (29) (приложимите от тази дата условия са еднакви с описаните по-горе приложими условия за заема, покрит от гаранция G-I, включително измененията на лихвения процент във времето.)
(86)
Референтният лихвен процент за G-III трябва да се изчисли на база едногодишния Euribor на 12 декември 2005 г., който е бил 2,769 %. Към този момент рейтингът на ÅI е „задоволителен“ по смисъла на съобщението относно референтния лихвен процент. Като се отчита нормално ниво на обезпеченост, референтният лихвен процент по този заем достига 4,969 % годишно. Това е повече от общия финансов разход по G-III в размер на […] % годишно. Следователно МП е предоставило на ÅI съответно финансово предимство от най-малко […] % годишно.
5.2. НАРУШАВАНЕ НА КОНКУРЕНЦИЯТА И ВЪЗДЕЙСТВИЕ ВЪРХУ ТЪРГОВИЯТА
(87)
Финландските власти твърдят, че въпросните мерки не се отразяват на търговията между държавите-членки и следователно не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. В подкрепа на този аргумент Финландия по същество твърди, че ÅI е само едно от няколко предприятия, които осъществяват дейност на пазара на недвижими имоти, и не е най-голямото сред тях. Следователно няма доказателства, че мерките, ако се счете, че те представляват държавна помощ, биха затвърдили положението на ÅI в ущърб на конкурентите.
(88)
Комисията не може да приеме това становище. Фактът, че на ÅI е предоставено финансово предимство, което не е било достъпно за неговите конкуренти (а както потвърждава Финландия на пазара на недвижими имоти в Оланд присъстват няколко други оператори), означава, че ÅI е имало възможност да направи големи инвестиции и да разшири своята дейност при финансови условия, които са били по-благоприятни от предоставените на неговите конкуренти (които биха могли да решат да направят подобни инвестиции при отсъствие на предимството, предоставено на ÅI). Не е необходимо да се доказва, че мерките са позволили на ÅI да отнеме пазарни дялове от определен конкурент.
(89)
Също така, предоставеното на ÅI предимство е можело да засегне търговията между държавите-членки. Вярно е, че Оланд представлява малък пазар, разположен на архипелаг, до който има достъп единствено по море или въздух, и че по силата на Договора за присъединяване на Финландия към ЕС там се прилагат специални ограничения върху правото на установяване. При все това остава фактът, че няма абсолютни пречки пред чуждестранните предприятия, които осъществяват дейност в Оланд, и със сигурност няма пречки за такива предприятия, които инвестират в местния пазар на недвижими имоти. Комисията отбелязва също, че Финландия не е оспорила твърдението в решението за откриване, че в миналото в Оланд са придобивани недвижими имоти от предприятия, установени в други държави-членки. Следователно всяко предимство, предоставено на ÅI чрез тези мерки, би имало най-малкото потенциала да засегне търговията между държавите-членки чрез неоправдано засилване на позицията на ÅI спрямо потенциалните чуждестранни конкуренти или инвеститори.
5.3. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ОПРЕДЕЛЯНЕТО КАТО ДЪРЖАВНА ПОМОЩ
(90)
Поради гореизложените причини Комисията счита, че всички увеличения на капитала (с изключение на C-I, C-II и C-III) и гаранции по заеми с номера G-I, G-II и G-III представляват държавна помощ по смисъла на член 107 от ДФЕС.
6. ПРЕДПОЛАГАЕМА ПРАВОМЕРНОСТ НА МЯРКАТА
(91)
Според твърденията на Финландия както капиталовите инжекции, така и гаранциите, в случай че представляват държавна помощ, са правомерни в рамките на схемите за помощ, които са били въведени преди членството на Финландия в ЕС и надлежно внесени в Надзорния орган на ЕАСТ преди присъединяването към ЕС под референтни номера 93-074 (увеличения на капитала) и 93-079 (гаранции).
(92)
Този аргумент следва да се разгледа в контекста на разпоредбите на Регламент (ЕО) № 659/1999. Съгласно член 1, буква г) „схема за помощ“ означава „всеки акт, на базата на който и без да се изискват допълнителни мерки за прилагане, може да се предостави индивидуална помощ на предприятията, определени в акта по общ и абстрактен начин и всеки акт, на базата на който помощ, която не е свързана с конкретен проект, може да бъде предоставена на едно или няколко предприятия за неопределен период от време и/или в неопределен размер“. Освен това съгласно член 1, буква б) от Регламент (ЕО) № 659/1999 „съществуваща помощ“ означава: „i) без да се засягат членове 144 и 172 от Акта за присъединяване на Австрия, Финландия и Швеция всяка помощ, която съществува в съответната държава-членка преди влизането в сила на Договора, т.е. схеми за помощ и индивидуална помощ, които са били въведени в действие преди и продължават да се прилагат след влизането в сила на Договора“.
(93)
Финландия се присъедини към Европейската общност на 1 януари 1995 г. Освен това съгласно член 172, параграф 5 от Договора за присъединяване на Австрия, Финландия и Швеция „[…] държавни помощи, отпуснати от новите държави-членки през 1994 г., за които Надзорният орган на ЕАСТ не е бил нотифициран или е бил нотифициран, но помощта е била отпусната преди решението на Надзорния орган на ЕАСТ в нарушение на Споразумението за ЕИП или условията, предвидени в него, не се разглеждат в резултат на това нарушение като съществуващи държавни помощи по смисъла на член 93, параграф 1 от Договора за създаване на ЕО […]“.
(94)
Освен това съгласно член 1, буква в) от Регламент (ЕО) № 659/1999, „нова помощ“ означава всяка помощ, т.е. схеми за помощ и индивидуална помощ, които не са съществуваща помощ, включително измененията на съществуваща помощ (30).
(95)
На последно място, член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 година за прилагането от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета относно определянето на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за създаване на Европейската общност (31) определя изменението на съществуваща помощ като „всякакво изменение, различно от промени от чисто формален или административен характер, което не оказва влияние върху оценката на съвместимостта на мярката за помощ с общия пазар. Увеличение на първоначалния бюджет на дадена съществуваща схема за помощ до 20 % няма да се счита за промяна на съществуваща помощ.“
(96)
От горното следва, че мярка, която предхожда присъединяването и продължава схема за държавна помощ, може да бъде счетена за съществуваща помощ, ако са изпълнени две условия. Първото е схемата да е приведена в действие преди влизането в сила на Договора за ЕО, а второто е от този момент нататък естеството на схемата да не е съществено изменено.
(97)
Комисията ще оцени аргумента на Финландия относно правомерността на мярката поотделно за всяка от предполагаемите схеми.
6.1. ПРЕДПОЛАГАЕМАТА ГАРАНЦИОННА СХЕМА (93-079)
(98)
Комисията най-напред ще оцени дали тези мерки представляват държавна помощ по смисъла на член 1, буква б) от Регламент (ЕО) № 659/1999.
(99)
Националното правно основание за гаранционната схема е провинциалният Закон относно провинциалните гаранции за промишлеността и някои други сектори на предприемачеството (ÅFS 1966:14) (32), който е приет през 1966 г. и е изменен с ÅFS 1979:84, 1982:37, 1988:53, 1992:9, 1994:29, 1996:56 и 2002:23. По отношение на бюджета или финансовия пакет към момента на присъединяване на Финландия към ЕС провинциалният закон от 1966 г. гласи, че „размерът на неизплатените гаранции или заеми (33) в който и да е момент не може да надвишава 20 000 000 FIM“. От друга страна въпросната мярка не предвижда каквото и да е ограничение на прилагането им във времето.
(100)
Предвид гореизложеното и разпоредбите на националния закон, на пръв поглед изглежда, че мерките отговарят на определението за схема за помощ, тъй като изглежда законът позволява помощ, която не е свързана с конкретен проект, да се предостави на едно или повече предприятия за неограничен период от време. Въпросната предполагаема схема е въведена на 1 септември 1982 г., т.е. много преди 1 януари 1994 г., и е съобщена на Надзорния орган на ЕАСТ. Следователно първото условие за съществуваща помощ изглежда е удовлетворено, тъй като първоначалната схема е въведена преди влизането в сила на Договора във Финландия и дори преди 1 януари 1994 г., което означава, че в този случай член 172, параграф 5 от Договора за присъединяване на Австрия, Финландия и Швеция не е приложим.
(101)
Комисията обаче трябва да оцени и дали мерките са претърпели някакви съществени изменения от 1 януари 1994 г.
(102)
След 1 януари 1994 г. и преди отпускането на първата гаранция на 14 август 2003 г. регионалните органи са постановили най-малко три изменения на гаранционната схема (с провинциални закони 1994:29, 1996:56 и 2002:23). Тези изменения предвиждат съществено увеличаване на бюджета по схемата (т.е. увеличаване на общата сума на гаранциите, които могат да бъдат отпуснати във всеки един момент). Тъй като настоящият случай засяга предоставянето на гаранция по заем, следва да се оцени дали измененията по отношение на бюджета по схемата, въведени преди разглежданата мярка, следва да се считат за съществени и разграничими от съществуващата схема.
(103)
Както беше описано, съгласно член 4 от Регламент (ЕО) № 794/2004 изменения на бюджета над 20 % представляват промяна на съществуваща схема за помощ. Две от гореспоменатите изменения (34) са увеличили първоначалния бюджет на схемата респективно с 50 % и 150 %. Тези увеличения на бюджета представляват съществени изменения на схемата, за които Комисията не е уведомена.
(104)
Ефектът от тези съществени изменения не може да се разглежда като разграничим от предполагаемата схема, в резултат на което схемата в нейната цялост се превръща в нова схема. Първоначалната схема за помощ е ограничена единствено по отношение на общата сума на допустимите неизплатени гаранциите във всеки един момент. При тази особена конфигурация едно много съществено увеличаване на бюджета (без каквото и да е друго изменение на схемата) оказва влияние върху самото естество на съществуващите правила.
(105)
В допълнение Комисията отбелязва, че от документацията относно гаранциите, представена от Финландия, не проличава правното основание за тези гаранции да е била предполагаемата схема за помощ.
(106)
Следователно гаранциите, обхванати от настоящото решение, трябва да се считат за нова помощ. С оглед на факта, че помощта е приведена в действие без предварителното съгласие на Комисията, изисквано съгласно член 108 от ДФЕС, тя е неправомерна.
6.2. ПРЕДПОЛАГАЕМАТА СХЕМА ЗА ЗАПИСВАНЕ НА АКЦИИ (93-079)
(107)
Националните правила относно тази предполагаема схема са обявени пред Надзорния орган на ЕАСТ като разпоредби за помощ относно записване на акции. От представените по това време документи проличава, че като национално правно основание е посочен „годишният бюджет за Оланд“. Под заглавието „максимален допустим интензитет на помощта, която (…) може да бъде получена за който и да е проект“ Финландия е посочила „30 %“. Освен това под заглавието „Бюджет/разходи“ Финландия е посочила бюджети за годините 1992-1994, но е оставила непопълнено полето под заглавието „Общ разчетен бюджет за целия планов период по схемата“.
(108)
В процеса на разследването Финландия обясни, че формалното правно основание за предполагаемата схема е Законът за автономност на Оланд (1144/1991), който е приет през 1991 г. Съгласно точка 18, параграф 22 органите на местната власт в Оланд имат „общи правомощия“ да приемат различни видове мерки, насочени към насърчаване на икономиката на Оланд. Тези правомощия се прилагат (например чрез заеми, капиталови инжекции, гаранции) чрез разпоредби в годишния общ бюджет за МП.
(109)
Комисията отбелязва следното:
(110)
Независимо от факта, че Финландия може да квалифицира правомощията на местните органи за предоставяне на такива капиталови инжекции (в рамките на предоставените им от Закона за автономността общи правомощия) като „схема“, Комисията трябва да провери дали разпоредбите на националното законодателство, установяващи тези правомощия, отговарят на определението за „схема“ съгласно член 1, буква г) от Регламент (ЕО) № 659/1999. В това отношение правно основание (точка 18, параграф 22 от Закон 1144/1991) изглежда се явяват правилата, свързани с разпределението на правомощия между различните органи в правния ред на Финландия, и изглежда те не отговарят на изискванията, за да представляват схема за помощ (която наред с останалото се определя като „… акт, на базата на който и без да се изискват допълнителни мерки за прилагане, може да се предостави индивидуална помощ …“). За всяко разпределяне на капитал за индивидуален получател първо би бил необходим бюджетен кредит в годишния бюджет на МП (гласуван по усмотрение на областния съвет на Оланд), а след това - изпълнението на решения, взети от МП. Следователно изглежда капиталовите инжекции, предоставени в рамките на тези правомощия, трябва да се разглеждат по-скоро като следствие на индивидуални решения отколкото като схема за помощ.
(111)
При всички случаи Комисията отбелязва и че предполагаемата схема се отнася единствено за годините 1992-1994, тъй като под заглавие „Бюджет/разходи“ не е посочена друга информация, въпреки че правното основание е „годишният бюджет за Оланд“.
(112)
На последно място Комисията отбелязва, че Финландия е посочила 30 % като максимален интензитет на помощта, която може „да бъде получена за който и да е проект“. При всички случаи това може да се разбира единствено в смисъл, че е предвидено капиталовите инжекции по линия на тази предполагаема схема да се използват заедно със значително частно участие (най-малко 70 %) в „проекти“, предназначени да способстват за целите на предполагаемата схема, представени като „Туризъм, промишленост, научноизследователска и развойна дейност“. Увеличенията на капитала, разглеждани в настоящото решение, не отговарят на това формално условие и следователно не могат да бъдат обхванати от националните законови разпоредби, които са представени на Надзорния орган на ЕАСТ, независимо дали тези мерки представляват същинска схема за помощ и, ако това е така, дали тя е била приложима преди 1994 г.
(113)
Следователно държавната помощ, предоставена под формата на увеличения на капитала на ÅI, представлява нова помощ. Тъй като помощта е приведена в действие без предварителното съгласие на Комисията, изисквано съгласно член 108 от ДФЕС, тя е неправомерна.
6.3. ДОПЪЛНИТЕЛЕН КОМЕНТАР ПО СКОРОШНИ РЕШЕНИЯ НА ФИНЛАНДСКИЯ ВЪРХОВЕН АДМИНИСТРАТИВЕН СЪД
(114)
Следва да се отбележи, че наскоро две мерки, предоставени от МП на ÅI, са отменени от национален финландски съд. Мерките са i) увеличение на капитала под номер C-XI, изплатено на ÅI през 2007 г. (вж. коментара в съображение 16 по-горе) и ii) гаранция по заем от 2006 г., която никога не е приведена в действие. С решение от 6 април 2011 г. Върховният административен съд се произнася дали решенията на МП са взети в съответствие с националните административни правила. В това свое решение обаче съдът оценява и дали е имало достатъчно признаци че мерките представляват държавна помощ, като има предвид, че местните органи е трябвало да уведомят Комисията за тях, преди да ги приведат в действие. Съдът установява, че на пръв поглед всички критерии за държавна помощ са изпълнени. Съдът анализира също твърдението на Финландия, че мерките - в случай че представляват държавна помощ - биха попаднали в обхвата на приложимите преди присъединяването национални правила и следователно отговарят на критериите за „съществуваща помощ“. При анализа Съдът прави задълбочена оценка на националните правила и констатира, че независимо дали тези правила постигат изискванията за същински схеми за държавна помощ, решенията на местните органи не отговарят на формалното изискване съгласно националните правила основно поради причините, представени по-горе от Комисията. Следователно заключенията на националния Върховен административен съд са в съгласие с тези на Комисията, че разследваната капиталова инжекция под номер C-XI включва нова държавна помощ. Върховният съд достига до същото заключение по отношение на гаранцията по заем от 2006 г. Тъй като гаранцията не е приведена в действие, тя не е разгледана в настоящото решение.
7. СЪВМЕСТИМОСТ
(115)
В общи линии Финландия твърди, че мерките, в случай че бъдат квалифицирани като държавна помощ, все пак са съвместими с вътрешния пазар, тъй като целта на дейността на ÅI, финансирана от помощта, е била улесняване на развитието на региона и разкриване на нови работни места.
(116)
Въпреки че по принцип е забранена, държавната помощ все пак ще бъде счетена за съвместима с вътрешния пазар при обстоятелствата, посочени в член 107, параграф 2 от ДФЕС и е възможно да бъде счетена за съвместима, ако е използвана за постигане на посочените в член 107, параграф 3 цели. Единственото основание за съвместимост, което може да се предвижда в този случай, е член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС, който разрешава помощ за насърчаване на икономическото развитие на региони, където жизненото равнище е необичайно ниско или където има високо равнище на непълна заетост, или член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, който предвижда че държавна помощ може да се разреши с оглед улесняване на развитието на някои икономически региони.
(117)
Съгласно правилата за регионална помощ, приложими за Финландия към онзи момент (Карти на регионалните помощи за периода 2000-2006 г. и 2007-2013 г.), град Мариехам, на чиято територия се намира проектът iTiden, при всички случаи не отговаря на изискванията за регионална помощ. Това означава, че дори ако може да се твърди, че помощта е предназначена за този проект, тя не може да се счита за съвместима. Освен това Комисията отбелязва, че Финландия не е посочила изпълнение на което и да било от условията за съвместимост съгласно правилата за регионална помощ (например относно форма на помощта, допустими разходи или максимални интензитети на помощта).
(118)
Освен това помощта не може да бъде разглеждана като съвместима с вътрешния пазар съгласно които и да било от останалите насоки и съобщения, приети от Комисията във връзка с прилагането на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, нито непосредствено съгласно този член. Финландските власти не са представили конкретен аргумент или доказателство, позволяващи на Комисията да одобри тези мерки като съвместими съгласно някоя от разпоредбите на ДФЕС.
8. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ НА ПОМОЩТА
8.1. АРГУМЕНТИ НА ФИНЛАНДИЯ
(119)
Член 14, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 659/1999 предвижда, че „когато са взети отрицателни решения в случаи с неправомерна помощ, Комисията решава съответната държава-членка да вземе всички необходими мерки за възстановяване на помощта от получателя […]. Комисията не изисква възстановяване на помощта, ако това противоречи на общ принцип на правото на Общността.“ Следователно естественото следствие е мерките, които представляват неправомерна държавна помощ за ÅI, да бъдат възстановени.
(120)
Финландия обаче твърди, че в този случай Комисията не следва да разпореди възстановяване, тъй като Финландия има оправдани очаквания помощта да се окаже правомерна съгласно предполагаемите схеми преди присъединяването и че възстановяването би било в противоречие с даден принцип на правото на Общността. Комисията отбелязва, че официално Финландия е изтъкнала оправдани очаквания само по отношение на МП. Оправдани очаквания не са изрично изразени по отношение на получателя.
(121)
При всички случаи Комисията не може да приеме този аргумент.
(122)
По отношение на увеличенията на капитала Комисията доказва по-горе, че независимо какво има причина да счита ÅI или който и да е друг относно правния статут на предполагаемата схема за записване на акции във връзка с правилата за държавна помощ, увеличенията не отговарят дори на формалните условия на предполагаемата схема, за която е уведомен Надзорният орган на ЕАСТ. Следователно не може да се твърди, че ÅI може да се ползва от оправдано очакване за правомерност на увеличенията на капитала, тъй като те не попадат в обхвата на националните правила, във връзка с които Финландия изтъква оправдани очаквания.
(123)
По отношение на гаранциите по заеми Комисията доказва, че гаранционната схема е била съществено изменена още преди отпускането на разглежданите в настоящото решение гаранции. Тези изменения, направени от властите на Оланд, не са съобщени на Комисията. Като следствие всички гаранции, предоставени съгласно националните правила, които формират първоначалната схема, трябва да се считат за нова помощ. Добре установен факт е, че получател на помощ не може да има оправдано очакване за правомерна да се счита помощ, която е трябвало да бъде съобщена на Комисията съгласно член 108 от ДФЕС, но това не е направено (35).
(124)
Накратко, както гаранциите, така и увеличенията на капитала представляват нова държавна помощ, за която Комисията е трябвало да бъде уведомена преди нейното привеждане в действие.
(125)
Според установената съдебна практика (36) държава-членка, чиито власти са предоставили помощ в нарушение на процедурните правила, установени в член 108 от ДФЕС, не може да се обоснове с оправданите очаквания на получателите на помощта, за да оправдае неизпълнението на задължението за предприемане на необходимите стъпки за изпълнение на решение на Комисията, с което се разпорежда възстановяване на помощта. Ако националните власти могат да се обосноват със собственото си неправомерно поведение, това напълно би обезсилило членове 107 и 108 от ДФЕС и би лишило от ефективност решенията на Комисията, взети в съответствие с тези разпоредби.
(126)
Същият принцип се прилага по необходимост, когато националните власти твърдят, че самите те са имали оправдано очакване относно законосъобразността на мерките, но не са уведомили Комисията за тях, въпреки че мерките представляват нова помощ (37).
(127)
По същия начин, по отношение на оправданите очаквания на ÅI Комисията отбелязва, че в съответствие с установената съдебна практика и с оглед на задължителния характер на надзора над държавната помощ от страна на Комисията съгласно член 108 от ДФЕС, предприятията, на които е отпусната помощ, като правило не могат да имат оправдано очакване помощта да е правомерна, ако тя не е предоставена в съответствие с процедурата, постановена в този член. При нормални условия добросъвестният предприемач трябва да е в състояние да установи дали тази процедура е спазена (38).
(128)
Комисията изтъква, че ÅI е предприятието с най-добри позиции да разполага с поглед върху действията на МП във връзка с предполагаемите схеми за помощ, тъй като МП е неговият главен акционер и е представен в управителния съвет на ÅI от лица, които са също и членове на изпълнителния орган на МП. Този аргумент се потвърждава от факта, че както беше показано по-горе във връзка с увеличенията на капитала, представителите на ÅI и на МП редовно обменят информация. Следователно Комисията счита, че в настоящия случай ÅI не може да претендира за оправдано очакване независимо от факта, че Финландия не изразява изрично оправдано очакване от името на получателя на помощта.
(129)
На последно място, Комисията никога не е дала конкретни гаранции на Финландия или на получателя на помощта, че разглежданите мерки не са държавна помощ или са съвместима помощ, които биха могли да създадат очаквания в този смисъл (39).
(130)
Освен това Финландия твърди, че в случай на възстановяване на помощта, предоставена като увеличения на капитала, не е задължително елементът на помощ да представлява целия размер на предоставения капитал, а по-скоро (по аналогия с изчисляването на елемента на помощ при гаранциите) да възлиза на разходите на ÅI за намиране на алтернативни инвестиции на пазарите. В този смисъл Финландия предлага цената на такова алтернативно финансиране да се установи чрез отнасяне към очакваната възвращаемост на инвестицията за административни сгради в размер на 7 %, установена в доклада на KPMG.
(131)
Комисията не може да приеме това становище.
(132)
Със сигурност е правилно общото съждение, че в даден случай държавната помощ се изразява в разликата между предимството (под формата на финансиране), което предприятието в действителност е получило от държавните ресурси, и това, което би могло да получи на капиталовите пазари. Следователно „чрез възстановяването на помощта получателят се лишава от предимството пред конкурентите си на пазара и предходното положението се възстановява“ (40).
(133)
Всеки, който осъществява инвестиция, било чрез отпускане на кредит или чрез участие в капитала на дадено предприятие, се стреми да получи съизмерима с риска възвращаемост на инвестицията си.
(134)
Когато помощта се предоставя под формата на кредит на цена под пазарните цени (какъвто е случаят с гарантиран заем, когато общият финансов разход е по-нисък от лихвения процент на заема при пазарни условия) за предприятие, което не е изключено от пазара на заеми и следователно би могло, като алтернатива на помощта, да вземе заем при пазарен лихвен процент, е видно, че коригиращата цел на възстановяването може да се постигне чрез плащане на разликата (с начислена лихва) от предприятието, което ще го приведе в равнопоставено положение с неговите конкуренти.
(135)
Положението е различно при инвестиции в собствен капитал. Тук възвращаемостта не зависи от готовността на предприятието за плащане (какъвто е случаят при заема), а е изцяло функция на присъщата рентабилност на модела на стопанска дейност на предприятието. Ако частният инвеститор не е убеден, че стопанската дейност ще донесе достатъчна доходност за присъщия ѝ риск, той няма да направи инвестицията, а ще насочи парите си другаде. С други думи Комисията не може да приеме, че за увеличаване на своя капитал дружеството е можело да спечели същите пари на капиталовия пазар, като предложи по-висока доходност, тъй като очакваните резултати не са му позволявали да предложи по-висока доходност на инвеститора в капитал. Следователно служещото за сравнение положение, т.е. положението при отсъствие на помощ, до което трябва да доведе или да се възпроизведе от възстановяването на помощта, означава липса на каквато и да е инвестиция в капитал. Следователно помощта, подлежаща на възстановяване, е пълният размер на увеличенията на капитала.
(136)
Следователно Комисията не може да приеме становището на Финландия във връзка с елемента на помощ в увеличенията на капитала.
8.2. ПОМОЩ ЗА ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ
(137)
В резултат на това установената от Комисията неправомерна и несъвместима помощ, която Финландия трябва да си възстанови от ÅI, е както следва:
(138)
Увеличения на капитала:
а)
Увеличение на капитала C-IV: 353 199,00 EUR. Тази помощ е предоставена на ÅI на 20 юли 2001 г.
б)
Увеличение на капитала C-V: 599 933,78 EUR. Тази помощ е предоставена на ÅI на 15 август 2002 г.
в)
Увеличение на капитала C-VI: 799 911,64 EUR. Тази помощ е предоставена на ÅI на 13 март 2003 г.
г)
Увеличение на капитала C-VII: 515 165,97 EUR. Тази помощ е предоставена на ÅI на 6 май 2004 г.
д)
Увеличение на капитала C-VIII: 669 896,95 EUR. Тази помощ е предоставена на ÅI на 30 септември 2004 г.
е)
Увеличение на капитала C-IХ: 199 977,91 EUR. Тази помощ е предоставена на ÅI на 16 юни 2005 г.
ж)
Увеличение на капитала C-Х: 234 961,43 EUR. Тази помощ е предоставена на ÅI на 16 юни 2005 г.
з)
Увеличение на капитала C-ХI: 1 379 998,95 EUR. Тази помощ е предоставена на ÅI на 15 февруари 2007 г.
(139)
Гаранции по заеми: съгласно точка 4.2 от известието относно гаранциите (подробни обяснения са дадени в съображения 66-80) елементът на помощ за всички гаранции се изчислява като разликата между референтния лихвен процент, приложен като съпоставим показател за разходи по заем, които дружество с финансово състояние, сравнимо с това на ÅI, би понесло без гаранцията, от една страна, и лихвения процент, получен чрез държавната гаранция, след приспадане на платените премии, от друга страна.
а)
По отношение на гаранция G-I елементът на помощ се формира от разликата между референтния лихвен процент за заем за предприятие от рейтингова категория „слаб (B)“ при нормална обезпеченост и общия финансов разход по заема, покрит от гаранцията (който се равнява на платените премии по гаранцията плюс лихвата по заема). Тази помощ е предоставена на ÅI на 9 октомври 2003 г. (както е пояснено в съображения 81 и 82). От тази сума трябва да се приспадне еднократната премия по гаранцията в размер на 19 500 EUR (41).
б)
По отношение на гаранция G-II елементът на помощ се формира от разликата между референтния лихвен процент за заем за предприятие от рейтингова категория „слаб (B)“ при нормална обезпеченост и общия финансов разход по заема, покрит от гаранцията (който се равнява на платените премии по гаранцията плюс лихвата по заема). Тази помощ е предоставена на ÅI на 2 ноември 2004 г. От тази сума трябва да се приспадне еднократната премия по гаранцията в размер на 2 900 EUR (42).
в)
По отношение на гаранция G-III елементът на помощ се формира от разликата между референтния лихвен процент за заем за предприятие от рейтингова категория „задоволителен (ВB)“ при нормална обезпеченост и общия финансов разход по заема, покрит от гаранцията (който се равнява на платените премии по гаранцията плюс лихвата по заема). Тази помощ е предоставена на ÅI на 13 декември 2005 г. От тази сума трябва да се приспадне еднократната премия по гаранцията в размер на 6 500 EUR (43).
(140)
Точната обща сума на помощта, подлежаща на възстановяване, ще се определи от финландските власти в сътрудничество с Комисията в рамките на процедура по възстановяване, в съответствие с методиката, описана в съображения 138-139 по-горе. Към размера на помощта, който предстои да се определи, се прибавя лихвата от датата на предоставяне на получателя до датата на възстановяване на помощта. Комисията призовава финландските власти, в съответствие със задължението им за честно сътрудничество, да съдействат при определянето на точната сума на помощта, подлежаща на възстановяване,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Увеличението на капитала в размер на 84 094,39 EUR, предоставено от Финландия в полза на Ålands Industrihus AB на 18 юни 1997 г., не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 2
Мерките за държавна помощ, изброени в точка 8.2 от настоящото решение, неправомерно предоставени от Финландия в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз в полза на Ålands Industrihus AB, са несъвместими с вътрешния пазар.
Член 3
1. Финландия си възстановява от получателя държавната помощ, посочена в член 2.
2. Върху сумите, подлежащи на възстановяване, се начисляват лихви от датата, на която са били предоставени на разположение на получателя, до датата на действителното възстановяване.
3. Лихвата се изчислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004.
4. Финландия анулира всички останали плащания на помощта, посочена в член 2, считано от датата на приемане на настоящото решение.
Член 4
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 2, се извършва незабавно и ефективно.
2. Финландия гарантира изпълнението на настоящото решение в срок от четири месеца от датата, на която е уведомена за него.
Член 5
1. В срок от два месеца след уведомлението за настоящото решение Финландия изпраща следната информация на Комисията:
а)
общата сума (главница и лихви), подлежаща на възстановяване от получателя;
б)
подробно описание на вече предприетите или планирани мерки за спазване на настоящото решение;
в)
документи, доказващи, че на получателя е наредено да възстанови помощта.
2. Финландия информира Комисията за напредъка по националните мерки, предприети за изпълнение на настоящото решение, до пълното възстановяване на помощта, посочена в член 2. При поискване от страна на Комисията тя незабавно представя информация за вече предприетите и планираните мерки за спазване на настоящото решение. Тя предоставя също подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателя.
Член 6
Адресат на настоящото решение е Република Финландия.
Съставено в Брюксел на 13 юли 2011 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-13 ta’ Lulju 2011
dwar l-Għajnuna mill-Istat Nru C 6/08 (ex NN 69/07) implimentata mill-Finlandja għal Ålands Industrihus Ab
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 4905)
(It-testi bil-Finlandiż u bl-Isvediż biss huma awtentiċi)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/252/UE)
Il-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikulari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li sejħet lill-partijiet interessati biex iressqu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet iċċitati hawn fuq (1),
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Permezz tal-ilment ippreżentat fil-5 ta’ Settembru 2006, il-Kummissjoni ġiet infurmata b’varjetà ta’ miżuri mogħtija mill-Gvern Lokali ta’ Åland (“il-GL”) favur il-kumpanija tal-proprjetà immobbli Ålands Industrihus Ab (“ÅI”). Permezz tal-ittri tal-25 ta’ Ottubru 2006 u tal-14 ta’ Frar 2007, il-Kummissjoni talbet informazzjoni mill-Finlandja li ngħatat permezz tal-ittri tal-11 ta’ Jannar 2007 u tat-3 ta’ April 2007. L-awtoritajiet Finlandiżi ppreżentaw iżjed informazzjoni fil-31 ta’ Mejju 2007 u fit-12 ta’ Lulju 2007. Il-kwerelant ippreżenta informazzjoni addizzjonali f’November 2006 u f’Mejju 2007.
(2)
Permezz tal-ittra tat-30 ta’ Jannar 2008, il-Kummissjoni infurmat lill-Finlandja li ddeċidiet li tniedi l-proċedura stipulata fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (“TFUE”) (2) fir-rigward tal-għajnuna (“id-deċiżjoni tal-ftuħ”).
(3)
Id-deċiżjoni tal-ftuħ tal-Kummissjoni ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati sabiex jissottomettu l-kummenti tagħhom dwar l-għajnuna.
(4)
Il-Kummissjoni ma rċeviet l-ebda kummenti mill-partijiet interessati.
(5)
Wara d-deċiżjoni tal-ftuħ, il-Finlandja ppreżentat informazzjoni li ġiet irreġistrata mal-Kummissjoni fis-6 ta’ Mejju 2008, fil-21 ta’ Jannar 2010, fis-26 ta’ Frar 2010, fil-21 ta’ Mejju 2010, fit-18 ta’ Ġunju 2010, fit-18 ta’ April 2011, fis-27 ta’ Ġunju 2011 u fit-28 ta’ Ġunju 2011. Il-laqgħa bejn is-servizzi tal-Kummissjoni, l-awtoritajiet Finlandiżi u r-rappreżentanti ta’ ÅI saret fl-4 ta’ Ġunju 2010.
2. DESKRIZZJONI TAL-GĦAJNUNA
2.1. IL-BENEFIĊJARJU
(6)
ÅI hija reġistrata fil-Belt ta’ Mariehamn, il-kapitali ta’ Åland, l-arċipelagu fil-Baħar Baltiku bejn il-Finlandja kontinentali u l-Isvezja b’popolazzjoni totali ta’ madwar 28 000. Åland hija provinċja tal-Finlandja imma tgawdi livell għoli ta’ awtonomija. Is-sidien ta’ ÅI huma primarjament il-GL (84,43 %) u l-Belt ta’ Mariehamn (15,01 %). L-awtoritajiet lokali l-oħra f’Åland jammontaw għall-bqija tal-azzjonisti (4).
(7)
In-negozju ta’ ÅI huwa l-kostruzzjoni, is-sjieda u l-kiri ta’ proprjetà immobbli għall-użu industrijali u kummerċjali. Skont il-Finlandja, l-għan tal-attivitajiet tal-kumpanija huwa li tipprovdi proprjetà immobbli lill-kumpaniji f’Åland sabiex tikkontribwixxi għall-ekonomija diversifikata u kompetittiva.
(8)
Sal-1999 l-attivitajiet tan-negozju ta’ ÅI kienu ta’ daqs modest (5). Il-karta tal-bilanċ ta’ ÅI kibret bil-mod ħafna, jew xejn (6). F’dan il-kuntest il-bord ta’ ÅI iddeċieda li jibda jfittex opportunitajiet ġodda ta’ negozju sabiex il-kumpanija tespandi. Fl-istess ħin, il-komunità tan-negozju lokali (magħmula kważi esklussivament minn impriżi żgħar) esprimiet ix-xewqa għall-“park tat-teknoloġija”, jiġifieri ragruppament ta’ proprjetajiet ta’ uffiċini fejn id-ditti lokali jkunu jistgħu jinġabru taħt saqaf wieħed sabiex tiġi ffaċilitata l-kooperazzjoni, jiġu ġġenerati ideat ġodda u titjieb l-intraprenditorija b’mod ġenerali. Dan kellu eventwalment isir il-park tal-uffiċini “iTiden” (kvarteret iTiden). Il-ġenesi tal-proġett huwa spjegat f’iktar dettall fit-Taqsima 2.2.
2.2. IL-PROĠETT iTiden (7)
(9)
Id-diskussjonijiet bejn ir-rappreżentanti tal-komunità tan-negozju lokali u l-GL dwar il-possibbiltà tal-bini ta’ “park tat-teknoloġija” kienu nbdew lura fl-1999. Vjaġġi ta’ studju konġunti kienu saru f’faċilitajiet simili fl-Isvezja.
(10)
Fl-2000 il-proġett ġie assenjat lill-grupp ta’ ħidma, li ppreżenta l-proposta lill-GL u lill-Belt ta’ Mariehamn fir-rebbiegħa tal-2000. Il-proġett u l-pjani tal-GL għall-bini u l-finanzjament kienu ssemmew fil-baġit tal-GL għall-2000 (8) u kkonfermati fil-baġit tal-2001, li fih il-GL talab ukoll fondi għaż-żidiet kapitali possibbli għall-proġetti tal-infrastruttura, inkluż għal ÅI (talba simili kienet saret fil-baġit tal-2000) (9).
(11)
Fit-12 ta’ Lulju 2001, bl-għajnuna ta’ żieda kapitali, ÅI xtrat l-art fid-distrett ta’ “Västra Klinten” ta’ Mariehamn, fejn kellu jinbena iTiden. F’konnessjoni ma’ dan ix-xiri, ÅI żgurat ukoll it-tibdil meħtieġ għall-proġett iTiden fl-ippjanar tal-belt.
(12)
Fil-baġit għall-2002 il-GL iddikjara li ÅI kellha tibda l-bini tal-proġett iTiden fl-2002 u li dan fil-probabbiltajiet kollha kien se jeħtieġ żieda kapitali (li għaliha l-GL talab l-approprjazzjonijiet baġitarji meħtieġa) (10).
(13)
Fil-bidu tal-2002 ġie appuntat il-grupp ta’ ħidma għall-bini ta’ iTiden u ġie kkummissjonat il-perit. Ġew avviċinati l-inkwilini potenzjali biex jiġi stabbilit l-interess tagħhom fil-kiri tal-proprjetà f’iTiden. Ix-xogħolijiet tal-art preparatorji twettqu fir-rebbiegħa tal-2003 u l-kostruzzjoni ta’ fażi 1 (il-proġett kien iddisinjat f’żewġ fażijiet ta’ kostruzzjoni konsekuttivi) bdiet fis-sajf tal-2003. L-ewwel inkwilini daħlu fil-parti lesta ta’ “fażi 1” ta’ iTiden fl-1 ta’ Diċembru 2004.
(14)
Il-kostruzzjoni ta’ fażi 2 ta’ iTiden ġiet imnedija fil-ħarifa tal-2006 u tlestiet fl-2007.
2.3. IL-MIŻURI TAL-GĦAJNUNA MILL-ISTAT
(15)
L-investigazzjoni formali tal-Kummissjoni kopriet diversi injezzjonijiet kapitali (“żidiet kapitali”) u garanziji ta’ self mill-bank (“garanziji ta’ self”) mogħtija mill-GL favur ÅI bejn l-1997 u l-2007. Il-miżuri huma elenkati fit-tabella t’hawn taħt (l-injezzjonijiet kapitali huma nnumerati C-I sa C-XI u l-garanziji G-I sa G-III).
Miżura
Data tal-miżura
Żidiet kapitali
(f’EUR)
Garanziji ta’ self
(f’EUR)
C-I (*)
18.6.1997
84 094,39
C-II (*)
22.6.2000
340 582,27
C-III (*)
10.10.2000
114 368,37
C-IV
20.7.2001
353 199,00
C-V
15.8.2002
599 933,73
C-VI
13.3.2003
799 911,64
G-I
9.10.2003
2 600 000,00
C-VII
6.5.2004
515 165,97
C-VIII
30.9.2004
669 896,95
G-II
2.11.2004
1 160 000,00
C-IX
16.6.2005
199 977,91
C-X
16.6.2005
234 961,43
G-III
13.12.2005
2 600 000,00
C-XI
15.2.2007
1 379 998,95
TOTAL
5 292 090,61
6 360 000,00
(16)
Meta mqabbla mat-tabella tal-miżuri fil-punt 7 tad-deċiżjoni tal-ftuħ, tneħħiet il-garanzija ta’ self ta’ EUR 2 587 500 tas-26 ta’ Ottubru 2006, għaliex qatt ma daħlet fis-seħħ (wara d-deċiżjoni tal-qrati Finlandiżi). Barra minn hekk, iż-żieda kapitali C-XI, tat-12 ta’ Ġunju 2006 fid-deċiżjoni tal-ftuħ, hawnhekk għandha d-data tal-15 ta’ Frar 2007 għaliex ħareġ ċar mill-investigazzjoni li din il-miżura kienet daħlet fis-seħħ f’dik id-data iktar tard. Id-deċiżjoni tal-GL li jagħti din iż-żieda kapitali ġiet annullata riċentement (6 ta’ April 2011) mill-Qorti Amministrattiva Suprema tal-Finlandja (ara l-premessa 114 hawn taħt). Madankollu, billi l-kapital tħallas lil ÅI fl-2007 u ma ġiex imħallas lura, il-Kummissjoni tikkunsidra li d-deċiżjoni tal-qorti nazzjonali ma tneħħix din il-miżura mill-ambitu tal-investigazzjoni tagħha.
(17)
Skont l-awtoritajiet Finlandiżi, iż-żidiet kapital kollha ġew ipprovduti sabiex jiġi ffinanzjat il-proġett iTiden, bl-eċċezzjoni ta’ dawn li ġejjin:
C-I: Injezzjoni kapitali tat-18 ta’ Ġunju 1997 (EUR 84 094,39)
C-II: Injezzjoni kapitali tat-22 ta’ Ġunju 2000 (EUR 340 582,27)
C-III: Injezzjoni kapitali tal-10 ta’ Ottubru 2000 (EUR 114 368,37)
C-VIII: Injezzjoni kapitali tat-30 ta’ Settembru 2004 (EUR 669 896,95)
C-IX: Injezzjoni kapitali tas-16 ta’ Ġunju 2005 (EUR 199 977,91).
(18)
Il-garanziji kollha ta’ self, skont il-Finlandja, inħarġu bil-għan tal-finanzjament tal-proġett iTiden. Iktar dettalji dwar il-garanziji ta’ self qed jingħataw fil-premessi 66 sa 86 hawn taħt.
3. RAĠUNIJIET GĦAT-TNEDIJA TAL-PROĊEDURA SKONT L-ARTIKOLU 108(2) TFUE
(19)
Fid-deċiżjoni tal-ftuħ, il-Kummissjoni kellha dubji jekk iż-żidiet kapitali u l-garanziji ta’ self kinux kompatibbli mas-suq intern għal dawn ir-raġunijiet li ġejjin.
(20)
Fir-rigward tal-eżistenza tal-għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE, il-Kummissjoni nnutat li l-miżuri kienu jinvolvu riżorsi tal-Istat, għaliex ingħataw mill-awtoritajiet lokali, u li kienu selettivi, għaliex kienu mmirati lejn ÅI. Fir-rigward tal-kriterju dwar jekk il-miżuri jagħtux “vantaġġ li ma kienx ikollha taħt kundizzjonijiet normali tas-suq” għaliex investitur privat, iggwidat mill-prospett tal-profitabbiltà fuq perjodu twil ta’ żmien, ma kienx jagħti l-istess appoġġ, il-Kummissjoni ddubitat li investitur privat kien se jipprovdi l-kapital kif għamel il-GL, meta jitqies ir-rekord twil ta’ telf ta’ ÅI jew, l-iktar, il-profitti modesti ħafna tagħha. Speċifikament fir-rigward tal-garanziji ta’ self, il-Kummissjoni ddubitat jekk ÅI kienx jirnexxiela tikseb appoġġ finanzjarju komparabbli mis-swieq, u li għalhekk konsegwentement dawn taw vantaġġ lil ÅI. Il-Kummissjoni kkunsidrat ukoll li dawn il-vantaġġi joħolqu distorsjoni tal-kompetizzjoni u tal-kummerċ intra-Komunitarju.
(21)
Jekk il-miżuri kienu kkunsidrati bħala għajnuna mill-Istat, il-Kummissjoni ddubitat jekk setgħux jitqiesu bħala kompatibbli mas-suq intern.
(22)
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni kellha dubji dwar it-talba tal-Finlandja li l-miżuri, jekk fil-fatt jiġu kkunsidrati li jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat, kienu ngħataw f’konformità mal-iskemi tal-għajnuna li kienu japplikaw diġà qabel id-dħul tal-Finlandja fl-UE u li għalhekk dawn ikunu legali.
4. KUMMENTI MILL-FINLANDJA
4.1. IL-MIŻURI MHUMIEX GĦAJNUNA MILL-ISTAT
(23)
Il-Finlandja hija tal-opinjoni li l-GL aġixxa skont il-prinċipju tal-investitur tas-suq, jiġifieri li l-miżuri kienu ggwidati mill-prospetti tal-GL ta’ redditu fuq l-investiment tiegħu. Il-Finlandja argumentat li d-deċiżjonijiet tal-investiment kienu mmotivati mill-programm ta’ investimenti ġodda tal-kumpanija, primarjament mill-proġett iTiden. Il-miżuri għalhekk ma kinux maħsubin biex ikopru t-telf ta’ qabel, jew li jappoġġjaw negozju li jkun qed jagħmel it-telf. Il-GL kiseb valur konkret għall-investimenti tiegħu f’ishma ġodda ta’ ÅI, hekk kif il-valur tal-kumpanija żdied f’konformità mas-sottoskrizzjoni tal-ishma. Għalhekk, ÅI ma kisbet l-ebda vantaġġ li kieku ma setgħetx tikseb minn investitur privat.
(24)
Irrispettivament minn kwalunkwe vantaġġ possibbli, il-Finlandja hija wkoll tal-opinjoni li l-miżuri ma jistgħux jiġu kklassifikati bħala għajnuna mill-Istat, għaliex m’hemmx evidenza konkreta ta’ effett sinifikanti fuq il-kompetizzjoni fis-suq tal-proprjetà immobbli f’Åland.
4.2. JEKK GĦAJNUNA MILL-ISTAT, HIJA LEGALI SKONT L-ISKEMI TAL-GĦAJNUNA EŻISTENTI
(25)
Madankollu, jekk il-miżuri jinstab li jinkludu element ta’ għajnuna mill-Istat, l-għajnuna, skont il-Finlandja, għandha tiġi kkunsidrata bħala legali. Il-Finlandja argumentat li kemm l-injezzjonijiet kapitali kif ukoll il-garanziji kienu koperti minn skemi ta’ għajnuna eżistenti li ddaħħlu fis-seħħ qabel is-sħubija tal-Finlandja fl-UE.
4.3. JEKK HIJA GĦAJNUNA ĠDIDA MILL-ISTAT, HIJA MADANKOLLU KOMPATIBBLI MAS-SUQ INTERN
(26)
Jekk il-miżuri jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat illegali, għandhom minkejja kollox jiġu kkunsidrati bħala kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(c) TFUE, għaliex l-għan tagħhom kien l-iżvilupp tar-reġjun u l-ħolqien ta’ impjiegi ġodda, l-iktar bil-kontribuzzjoni għad-diversifikazzjoni tal-ekonomija tar-reġjun, li tiddependi ħafna fuq l-industrija tat-tbaħħir.
4.4. L-IRKUPRU POSSIBBLI
(27)
Jekk il-Kummissjoni tikkonkludi li l-għajnuna hija illegali u inkompatibbli u li jeħtieġ li tiġi rkuprata, il-Finlandja ressqet dawn l-argumenti li ġejjin.
(28)
Skont l-Artikolu 14(1) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (11) il-Kummissjoni mhux se titlob l-irkupru tal-għajnuna fejn dan ikun kuntrarju għall-prinċipju ġenerali tal-liġi Komunitarja. Hawnhekk, dan ikun il-każ, għaliex il-Finlandja kellha raġunijiet leġittimi li tistenna li dawn l-iskemi msemmija hawn fuq, li kienu jeżistu qabel is-sħubija, kienu u għadhom validi, u li għalhekk kwalunkwe għajnuna mogħtija skont dawn ir-regoli tkun legali.
(29)
Jekk madankollu l-Kummissjoni tikkunsidra li l-għajnuna għandha tiġi rkuprata, il-Finlandja targumenta li l-element tal-għajnuna fiż-żidiet kapitali mhux neċessarjament l-ammont nominali sħiħ tat-tranżazzjonijiet li jagħmlu l-għajnuna mill-Istat. Fir-rigward tal-garanziji, kwalunkwe għajnuna li għandha tiġi rkuprata ma tistax tkun ikbar mill-vantaġġ fl-imgħax miksub mill-kumpanija b’riżultat tal-garanzija (b’paragun mas-self mhux garantit). B’mod simili, fil-każ tal-injezzjonijiet kapitali, kwalunkwe għajnuna ma tistax tkun iżjed mill-ispiża ta’ ÅI biex tikseb il-kapital ekwivalenti fuq is-suq.
5. VALUTAZZJONI
5.1. KWALIFIKA BĦALA GĦAJNUNA MILL-ISTAT
(30)
Skont l-Artikolu 107(1) TFUE, “kwalunkwe għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat f’kwalunkwe forma li toħloq distorsjoni jew thedded li toħloq distorsjoni tal-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċertu prodotti għandha, sa fejn taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern”.
(31)
Il-kwalifika ta’ miżura bħala għajnuna mill-Istat titlob li jiġu ssodisfati dawn il-kundizzjonijiet li ġejjin: (a) għandha tiġi ffinanzjata minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat; (b) għandha tagħti vantaġġ selettiv li permezz tiegħu tiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċertu prodotti; u (c) għandha toħloq distorsjoni jew thedded li toħloq distorsjoni tal-kompetizzjoni u jkollha l-potenzjal li taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri. Dawn il-kundizzjonijiet għandhom ikunu kumulattivi, u kollha preżenti qabel ma l-miżura tiġi kkaratterizzata bħala għajnuna mill-Istat.
5.1.1. IR-RIŻORSI TAL-ISTAT U S-SELETTIVITÀ
(32)
Għar-raġunjiiet indikati fid-deċiżjoni tal-ftuħ (u li ma ġewx ikkontestati mill-Finlandja), dawn iż-żewġ kriterji ġew issodisfati. Il-miżuri ngħataw b’deċiżjonijiet individwali meħuda mill-GL sabiex jagħmel użu mill-fondi li ġew allokati lilu fil-baġit annwali tiegħu mill-assemblea reġjonali ta’ Åland. Il-miżuri huma għalhekk b’mod ċar iffinanzjati mill-Istat u mmirati individwalment lejn ÅI.
5.1.2. VANTAĠĠ
(33)
Il-Finlandja argumentat li l-miżuri mhumiex għajnuna mill-Istat għaliex ma pprovdewx lil ÅI b’vantaġġ li hi ma setgħetx tikseb fuq is-swieq, kemm mingħand azzjonist privat kif ukoll mingħand kreditur privat.
(34)
Huwa prinċipju stabbilit tal-liġi dwar l-għajnuna mill-Istat (normalment magħruf bħala l-Prinċipju ta’ Investitur f’Ekonomija tas-Suq, jew MEIP) li l-investiment mill-awtoritajiet pubbliċi fil-kapital ta’ impriżi jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat sakemm f’ċirkostanzi simili, investitur privat, wara li jikkunsidra b’mod partikolari l-prospetti li jikseb redditu, seta’ jipprovdi l-istess kapital (12). B’mod simili, skont il-punt 3.1 tal-Avviż tal-Kummissjoni dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat tal-KE għal għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ garanziji (13) (“l-Avviż dwar il-Garanziji”), il-garanzija pprovduta mill-awtoritajiet pubbliċi għandha tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat sakemm il-finanzjament ma jsirx b’kundizzjonijiet li jkunu aċċettabbli għal operatur privat taħt il-kundizzjonijiet normali tal-ekonomija tas-suq.
(35)
Fid-deċiżjoni tal-ftuħ, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk il-MEIP ġiex issodisfat fir-rigward tal-injezzjonijiet kapitali u l-garanziji, abbażi b’mod partikolari ta’ żewġ osservazzjonijiet li jikkonċernaw lil ÅI:
(a)
Ir-rekord twil ta’ telf jew ta’ profitti negliġibbli ta’ ÅI fis-snin li fihom ingħataw il-miżuri. Fil-fatt, ÅI għamlet telf f’kull sena bejn l-2001 u l-2005. Il-profitti bejn l-1998 u l-2000 kienu żgħar u jonqsu (EUR 38 000, 28 000 u 9 000 rispettivament). B’mod simili, meta ÅI eventwalment reġgħet għamlet profitt fl-2006 dan kien ta’ biss EUR 557,43. Il-profitt imbassar għall-2007 fl-2006 (jiġifieri dak li kien antiċipat meta ttieħdet id-deċiżjoni li jingħataw l-aħħar miżuri) kien ta’ biss EUR 5 868,46 (14).
(b)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni dehrilha li l-fluss tal-flus ta’ ÅI ma kienx suffiċjenti biex ikopri l-ispejjeż tagħha, u kien ilu hekk sa mill-2000, biex wassal għall-preżunzjoni li l-miżuri kienu meħtieġa sempliċiment biex ikopru din in-nixfa ta’ flus (15).
(36)
Il-Finlandja warrbet din l-opinjoni. L-argumenti tagħha se jiġu diskussi hawn taħt b’mod separat għaż-żidiet kapitali u għall-garanziji ta’ self.
5.1.2.1. L-injezzjonijiet kapitali
(37)
L-ewwel nett, il-Finlandja twarrab l-opinjoni li ÅI kellha problema ta’ likwidità. Fil-fatt, għalkemm l-operat tal-kumpanija kien limitat fid-daqs qabel il-proġett iTiden, ir-riżultat tal-operat u l-likwidità tagħha kienu sodisfaċenti u baqgħu hekk tul il-perjodu kopert mill-investigazzjoni. Il-miżuri ma kinux għalhekk meħtieġa biex ikopru l-ispejjeż tal-operat. Minflok, il-miżuri kienu intenzjonati li jiffinanzjaw l-espansjoni tal-kumpanija u konsegwentement għandhom jiġu kkunsidrati bħala investimenti. Fid-dawl tal-kundizzjonijiet ta’ dawn l-investimenti, kienu ġġustifikati skont il-Prinċipju ta’ Investitur f’Ekonomija tas-Suq u konsegwentement ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat.
(38)
F’dan il-kuntest, il-Finlandja targumenta li l-biċċa l-kbira taż-żidiet kapitali ntużaw biex jiffinanzjaw il-proġett iTiden, filwaqt li l-bqija kienu intenzjonati għall-proġetti l-oħra ta’ ÅI (ara l-premessa 17 hawn fuq).
(39)
Il-Kummissjoni tagħmel din il-valutazzjoni li ġejja.
(40)
Bħala punt preliminari l-Kummissjoni tenfasizza li l-kapital li azzjonist jipprovdi lill-kumpanija, bħala definizzjoni ma jkunx immirat għal użu partikolari imma jsir parti mill-ekwità tanġibbli tal-kumpanija. Għalhekk huwa normali, meta l-investiment jiġi pprovdut bħala ekwità ġenerali, li tiġi vvalutata l-konformità tiegħu mal-MEIP kontra l-prospetti tal-andament ġenerali tal-kumpanija kollha. Dan ma jeskludix, meta l-evidenza tiegħu hija disponibbli, li ssir valutazzjoni tar-reddittu mistenni fuq investimenti speċifiċi ppjanati, basta ovvjament li din l-informazzjoni kienet disponibbli fiż-żmien meta ttieħdet id-deċiżjoni dwar l-investiment.
(41)
Fir-rigward tal-prestazzjoni finanzjarja ġenerali ta’ ÅI, il-Kummissjoni taċċetta, abbażi tal-evidenza sottomessa fl-investigazzjoni, li r-riżultat tal-operat ta’ ÅI kien b’mod konsistenti jkopri t-telf tagħha u b’hekk jiżgura l-likwidità. L-evidenza disponibbli ma tippermettix il-konklużjoni li ż-żidiet kapitali (jew is-self miksub permezz tal-garanziji) intużaw biex ikopru t-telf li kien ġej mill-operat ta’ ÅI.
(42)
Madankollu, jibqa’ l-fatt li l-GL ipprovda lil ÅI kapital addizzjonali importanti li prima facie ġġenera profitti żgħar ħafna jew xejn bejn l-1997 u l-2006. Il-qofol għalhekk huwa - kif il-Finlandja nnifisha targumenta - jekk il-GL kellux raġun jistenna reddittu fuq il-kapital tiegħu li kien ikun biżżejjed għal investitur privat biex kien jagħmel l-istess investiment. Dan għandu jiġi vvalutat abbażi ta’ dak li kien magħruf mill-GL fiż-żmien taż-żidiet kapitali.
(43)
Il-Finlandja argumentat li l-ikbar sehem miż-żidiet kapitali kien maħsub li jiffinanzja l-proġett iTiden, fażi 1 u 2, filwaqt li l-bqija taż-żidiet kapitali kienu assenjati fuq diversi investimenti oħra. Għal raġunijiet ta’ ċarezza, iż-żidiet kapitali li ntużaw għall-finanzjament tal-proġett iTiden qed jiġu ttrattati l-ewwel fl-analiżi ppreżentata hawn taħt.
Iż-żidiet kapitali għal iTiden
(44)
Il-Finlandja targumenta li ż-żidiet kapitali kollha bl-eċċezzjoni ta’ C-I, C-II, C-III, C-VIII u C-IX saru bil-ħsieb li jiffinanzjaw lil iTiden, li kien bil-wisq l-ikbar proġett uniku ta’ ÅI. L-iktar żieda kapitali bikrija assenjata għall-proġett iTiden għalhekk saret fl-2001 (C-IV).
(45)
Fir-rigward tal-kundizzjonijiet li abbażi tagħhom saru dawn iż-żidiet kapitali mill-GL, u b’mod kruċjali r-reddittu li kien mistenni fiż-żmien tad-deċiżjoni, il-Finlandja pprovdiet din l-informazzjoni li ġejja:
(46)
Id-deċiżjonijiet tal-GL li jipproċedi biż-żidiet kapitali relatati ma’ iTiden saru abbażi tal-informazzjoni pprovduta waqt laqgħat informali li kienu jinvolvu l-GL u r-rappreżentanti ta’ ÅI. Il-Finlandja tistqarr li ma nżammu l-ebda minuti ta’ dawn il-laqgħat. Madankollu l-Finlandja ppreżentat lill-Kummissjoni l-preżentazzjonijiet li saru f’dawn il-laqgħat informali jew waqt il-laqgħat tal-bord ta’ ÅI. Dawn jinkludu rendikonti konċiżi tal-isfond u tal-karatteristiċi ewlenin tal-proġett iTiden u tal-kalkoli tal-profitabbiltà tal-fażi 1 u l-fażi 2 ta’ iTiden. Din l-evidenza konsegwentement tippermetti lill-Kummissjoni taċċerta x’reddittu kien antiċipat mill-GL fiż-żmien li għamel iż-żidiet kapitali relatati ma’ iTiden.
(47)
Fil-31 ta’ Jannar 2002, ÅI kellha laqgħa informali mal-GL sabiex tassigura l-approvazzjoni tiegħu għat-tnedija tal-kostruzzjoni ta’ iTiden fl-2002 (sussegwentement għax-xiri tal-art li kien sar fl-2001). F’din il-laqgħa, ÅI ippreżentat kalkolu tal-profitabbiltà, fejn is-suppożizzjoni kienet li l-proġett għandu jrendi reddittu annwali ta’ 3 % fuq l-ekwità nnifisha ta’ ÅI.
(48)
Laqgħa informali oħra bejn ÅI u l-GL saret fl-4 ta’ Marzu 2003 sabiex titħejja l-assemblea ġenerali ta’ ÅI fil-5 ta’ Marzu 2003. L-assemblea ġenerali kellha tiddeċiedi dwar it-tnedija tal-kostruzzjoni ta’ fażi 1 ta’ iTiden, li ma kinitx twettqet fl-2002. Ġie ppreżentat kalkolu aġġornat tal-profitabbiltà. F’dan il-kalkolu ġie stmat li l-fażi 1 kellha trendi bilanċ favorevoli ta’ biss EUR 700 bis-suppożizzjoni tal-ebda reddittu fuq l-ekwità nnifisha ta’ ÅI.
(49)
Fit-2 ta’ Jannar 2006 il-bord ta’ ÅI iltaqa’ biex jiddiskuti t-tnedija tal-kostruzzjoni ta’ fażi 2 u s-sejħa għal żieda kapitali li kellha titnieda biex tiffinanzja din il-fażi. Skont il-kalkolu tal-profitabbiltà ppreżentat fil-laqgħa, il-proġett kellu jilħaq il-pariġġ b’reddittu fuq l-ekwità ta’ 3 %. Madankollu, dan il-kalkolu kellu jiġi rivedut sabiex iqis l-ispiża ogħla biex il-proprjetà immobbli tiġi adattata għall-ħtiġijiet tal-inkwilin. Għalhekk, ġie stabbilit kalkolu rivedut fl-10 ta’ Jannar 2006 biex iservi bħala l-bażi għaż-żieda kapitali li ġiet deċiża fl-assemblea ġenerali tat-12 ta’ Ġunju 2006 (minkejja li ż-żieda kapitali tħallset biss fil-15 ta’ Frar 2007 minħabba raġunijiet tekniċi - din hija ż-żieda kapitali C-XI). F’dan il-kalkolu, is-suppożizzjoni tar-reddittu annwali fuq l-ekwità proprja għal fażi 2 ta’ iTiden ġiet stabbilita bħala 1 %.
(50)
Il-Finlandja pprovdiet din l-evidenza u ddikjarat li din tammonta preċiżament għall-istennija kontemporanja tal-qligħ li abbażi tagħha l-GL iddeċieda li jagħmel iż-żidiet kapitali għall-proġett iTiden, jiġifieri C-IV, C-V, C-VI, C-VII u C-X għall-fażi 1 u C-XI għall-fażi 2. Dawn il-valutazzjonijiet tal-profitabbiltà huma bbażati fuq id-dħul antiċipat (jiġifieri d-dħul mill-kirjiet) minn iTiden. Il-Finlandja argumentat li r-reddittu fuq l-investiment tal-GL għandu jqis ukoll il-prospett tal-qligħ kapitali li jikkonsisti f’żieda fil-valur tal-proprjetà matul iż-żmien. Madankollu, il-Finlandja ma pprovdiet l-ebda evidenza konkreta ta’ dan. Dawn il-kunsiderazzjonijiet mhumiex integrati fil-kalkoli tal-profitabbiltà, u dan jindika li ma tqisux meta ttieħdu d-deċiżjonijiet tal-investiment. Abbażi tal-evidenza t’hawn fuq, il-Kummissjoni ssib li investitur privat ma kienx jagħmel investimenti simili għal dan ir-reddittu mistenni.
(51)
Kwalunkwe investitur li jpoġġi l-flus fi proġett li jinvolvi xi element ta’ riskju (bħall-iżvilupp kummerċjali tal-proprjetà immobbli) se jitlob reddittu li jirrifletti b’mod adegwat ir-riskju inerenti fl-investiment. Għalhekk, huwa jistenna “primjum tar-riskju” li jaqbeż ir-reddittu magħruf li jista’ jirċievi minn assi alternattivi, bla riskju (“ir-rata ta’ bla riskju”). Il-valur referenzjarju komuni għar-rata ta’ bla riskju huma l-bonds tal-gvern klassifikati AAA li jimmaturaw fuq perjodu ta’ żmien qasir. Għall-finijiet ta’ din il-valutazzjoni, qed jintuża l-qligħ fuq bonds tal-gvern għal sentejn tal-Finlandja, għaliex il-Finlandja ma ħarġitx bonds li jimmaturaw fuq perjodu ta’ żmien iqsar. Għaldaqstant, dan jirriżulta f’rata ta’ bla riskju ta’ bejn it-2,7 u l-4,2 % fl-2002, ta’ bejn it-2,2 u t-2,7 % fl-2003 u ta’ bejn it-2,8 u t-3,8 % fl-2006.
(52)
Meta pparagunata mar-reddittu fuq l-ekwità mistenni mill-GL meta ddeċieda li jagħmel iż-żidiet kapitali relatati ma’ iTiden, il-Kummissjoni tosserva li l-GL seta’ jikseb l-istess reddittu jew aħjar mingħajr l-ebda mir-riskju marbut mal-proġetti tal-proprjetà. Fil-fatt, anke jekk jitqies l-iktar xenarju ottimist, il-“primjum tar-riskju” (jiġifieri r-reddittu li jaqbeż il-primjum ta’ bla riskju) seta’ kien l-iktar ta’ 0,3 % għaż-żidiet kapitali C-IV u C-V (jiġifieri ż-żidiet kapitali tal-2001 u l-2002). Fil-każ taż-żidiet kapitali li saru b’riżultat tad-deċiżjoni tal-2003 li tiġi mnedija l-kostruzzjoni ta’ fażi 1 ta’ iTiden (u għalhekk abbażi tar-reddittu mistenni ppreżentat fil-laqgħa informali tal-4 ta’ Marzu 2003, ara l-premessa 48 hawn fuq), jiġifieri C-VI, C-VII u C-X, ir-reddittu mistenni kien ta’ żero, jiġifieri seta’ jinkiseb reddittu aħjar b’mod infinit billi ma jittieħed l-ebda riskju. B’mod simili, fil-każ taż-żieda kapitali tal-fażi 2, C-XI, ir-reddittu mistenni ta’ 1 % kien ferm inferjuri mir-rata ta’ bla riskju disponibbli dak iż-żmien.
(53)
Huwa ovvju li l-ebda investitur privat ma kien se jkun issodisfat bil-primjum tar-riskju negattiv, jew marġinali, li l-GL kien lest jaċċetta għaż-żidiet kapitali msemmija fil-premessi 47-49 hawn fuq. Jekk ikun meħtieġ, dan jista’ jiġi kkorroborat b’dejta empirika dwar ir-reddittu mistenni fis-suq tal-proprjetà ta’ Åland.
(54)
Skont ir-rapport (16) ta’ KPMG tal-10 ta’ Lulju 2007, ikkummissjonat mill-awtoritajiet Finlandiżi u ppreżentat lill-Kummissjoni fis-17 ta’ Lulju 2007, ir-reddittu mitlub mill-investituri privati fuq l-investimenti f’proprjetà għall-uffiċċji f’Åland huwa ta’ 7 % (u 8 % għall-proprjetà industrijali). Għalkemm dan ir-rapport tfassal iżjed tard wara li saru d-deċiżjonijiet tal-investiment mill-GL li qed jiġu diskussi f’din id-deċiżjoni, huwa madankollu rilevanti, għaliex ir-rapport huwa bbażat fuq l-osservazzjonijiet ta’ investimenti li saru u m’hemmx raġuni ovvja biex wieħed jemmen li r-reddittu meħtieġ kien se jkun iktar baxx b’mod sinifikanti fis-snin ta’ qabel. B’kwalunkwe rata, dan jipprovdi indikazzjonijiet konvinċenti li r-redditti mistennija minn ÅI ma kinux se jkunu suffiċjenti għal investitur privat.
(55)
Il-Finlandja argumentat li, minkejja r-reddittu baxx jew żero mistenni, l-investimenti kienu konsistenti mal-MEIP għaliex (i) qabel bdiet il-kostruzzjoni, ÅI kienet avviċinat inkwilini potenzjali u kienet kunfidenti li kienet se tikseb rata ta’ okkupanza ta’ mill-inqas 80 % u (ii) bis-saħħa tal-prestazzjoni finanzjarja attwali ta’ ÅI (u għalhekk prinċipalment tal-proġett iTiden) fis-snin mill-2004 ’il quddiem, u l-qligħ kapitali potenzjali li għalhekk kien akkumula, l-investimenti spiċċaw biex ikunu profitabbli.
(56)
F’dan ir-rigward, u mingħajr il-ħtieġa li wieħed jidħol fil-merti tal-prestazzjoni finanzjarja ta’ ÅI fis-snin ta’ wara, huwa biżżejjed biex wieħed jisħaq li l-kwistjoni mhix jekk ir-riżultati attwali tal-kumpanija humiex adegwati imma jekk, abbażi ta’ dak li kien magħruf jew seta’ jiġi preżunt f’dak iż-żmien meta l-GL iddeċieda li jagħmel ir-riżorsi tal-Istat disponibbli għal ÅI (wara li kkunsidra r-rata ta’ okkupanza mistennija ta’ 80 %), investitur privat billi jaġixxi fuq it-termini tas-suq kienx jipprovdi l-istess kapital lill-kumpanija. Għar-raġunijiet spjegati hawn fuq, il-Kummissjoni ssib li investitur privat ma kienx jagħmel dan.
(57)
Konsegwentement, il-Kummissjoni ssib li ż-żidiet kapitali C-IV, C-V, C-VI, C-VII, C-X u C-XI taw vantaġġ lil ÅI li kieku ma setgħetx takkwista fuq it-termini tas-suq (17).
Iż-żidiet kapitali l-oħra
(58)
Il-Kummissjoni issa se tħares lejn iż-żidiet kapitali l-oħra koperti bid-deċiżjoni tal-ftuħ li, skont il-Finlandja, ma kinux motivati mill-proġett iTiden.
Iż-żieda kapitali C-I tat-18 ta’ Ġunju 1997
(59)
Skont ir-regoli de minimis applikabbli fiż-żmien ta’ din l-injezzjoni kapitali, is-sussidji ta’ inqas minn ECU 100 000 mogħtija lill-impriża fuq perjodu ta’ 3 snin ma kinux jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat (18). Din iż-żieda kapitali tammonta għal EUR 84 094,39, jiġifieri ferm taħt il-limitu de minimis ta’ ECU 100 000. ÅI ma bbenefikat mill-ebda miżura oħra matul il-perjodu ta’ 3 snin (19). Abbażi ta’ dan, l-injezzjoni kapitali tal-1997 - irrispettivament miċ-ċirkostanzi li twettqet fihom - f’kwalunkwe każ ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat.
Iż-żidiet kapitali C-II u C-III tat-22 ta’ Ġunju 2000 u tal-10 ta’ Ottubru 2000
(60)
Il-Finlandja indikat li dawn il-miżuri kienu intenzjonati għall-kostruzzjoni tal-proprjetà industrijali f’Norrböle, ir-rinnovazzjoni tal-proprjetà f’Mariehamn (C-II) u x-xiri tal-proprjetà industrijali fil-parti tal-lvant ta’ Åland (C-III). Għalhekk m’hemm l-ebda rabta ċara għall-proġett iTiden, li f’dak iż-żmien kien għadu ma ħax il-forma b’mod ċar (dan kellu jiġri fl-2001 meta nxtrat l-art).
(61)
Għalkemm huwa veru li l-profitti totali ta’ ÅI kienu modesti jew negattivi fil-perjodu 1998-2007, il-fatt huwa li l-kumpanija għamlet profitt modest fl-2000 u fis-sentejn ta’ qabel u li t-telf beda fl-2001. Matul l-investigazzjoni ntwera li l-kumpanija kienet qed tkopri l-ispejjeż tagħha u li l-qagħda tal-likwidità kienet adegwata. L-investimenti li jimmotivaw dawn iż-żewġ żidiet kapitali jidhru proporzjonati mad-daqs u l-mudell tan-negozju “tradizzjonali” ta’ ÅI qabel l-espansjoni marbuta mal-proġett iTiden. Għalhekk m’hemm l-ebda raġuni konvinċenti biex jiġi kkunsidrat li investitur privat ma kienx iwettaq l-istess żidiet kapitali, u għalhekk m’hemmx evidenza ċara ta’ vantaġġ għal ÅI.
(62)
Sal-2000 l-operat tan-negozju ta’ ÅI kien qed juri riżultati modesti imma pożittivi (fil-firxa ta’ bejn EUR 9 000 u EUR 38 000 fil-perjodu 1997-2000). L-operat tan-negozju ta’ ÅI kien skont il-pjan attwali tal-kumpanija għal dak iż-żmien. Għalhekk ÅI kellha s-sjieda u kienet tikri l-imħażen u l-uffiċċji madwar il-Gżejjer Åland. L-istokk ta’ proprjetà immobbli li kellha ÅI kien baqa’ stabbli ħafna sal-2000, li jispjega wkoll il-prestazzjoni finanzjarja stabbli tal-kumpanija. L-introjtu ta’ ÅI kien fil-firxa ta’ bejn il-EUR 95 000 u l-EUR 101 000 fil-perjodu 1997-2000. Għalhekk, għalkemm b’introjtu relattivament żgħir, ÅI kienet kapaċi tagħmel in-negozji tagħha profitabbli.
Iż-żidiet kapitali C-VIII u C-IX tat-30 ta’ Settembru 2004 u tas-16 ta’ Ġunju 2005
(63)
Skont il-Finlandja, dawn iż-żidiet kapitali ntużaw għax-xiri tal-proprjetà industrijali (C-VIII) u sabiex jinbena l-ħangar fil-mitjar ta’ Jomala ’l barra minn Mariehamn (C-IX).
(64)
Għalkemm mhux iġġustifikati immedjatament bil-proġett iTiden, dawn il-miżuri ġew implimentati f’ċirkostanzi li kienu kompletament differenti minn dawk li kienu jaffettwaw il-miżuri diskussi qabel C-II u C-III. Iż-żidiet kapitali C-VIII u C-IX twettqu fl-2004 u fl-2005, rispettivament. F’dak iż-żmien, ÅI kienet ilha topera bit-telf mill-2001. B’mod kruċjali, wkoll, dawn l-investimenti twettqu fiż-żmien meta l-GL kien diġà investa iktar minn EUR 2,25 miljun f’ÅI sa mill-2001 fuq il-ftehim li dan l-investiment ma kellux jipprovdi reddittu li jkun aċċettabbli għal investitur fis-suq.
(65)
Ir-reddittu inadegwat fuq il-proġett iTiden kellu b’mod inevitabbli jħalli impatt negattiv fuq ir-riżultat ġenerali ta’ ÅI. Fil-fatt, l-ekwità tal-impriża mhix assenjata imma funġibbli u għandha tiġi rimborżata mill-prestazzjoni ġenerali tal-kumpanija. Għalhekk kellu jkun ċar għall-GL, fiż-żmien meta twettqu l-miżuri C-VIII u C-IX, li kwalunkwe miżuri addizzjonali fil-kapital ta’ ÅI aktarx li ma kinux se jipproduċu reddittu adegwat fil-ġejjieni previst. L-investitur fis-suq kien ikun lest li jagħmel dawk l-injezzjonijiet kapitali li kieku dawk l-investimenti kienu jippermettu reddittu fis-suq fuq il-prestazzjoni ġenerali tal-kumpanija (jiġifieri reddittu li jkun jikkumpensa għar-redditti baxxi taż-żidiet kapitali l-oħra), imma m’hemm xejn li jissuġġerixxi li dan kien mistenni li jkun il-każ. Il-Finlandja ma pprovdietx xi informazzjoni speċifika rigward dawk il-miżuri li tista’ tbiddel din l-opinjoni. Konsegwentement, il-Kummissjoni tqis li l-ebda investitur privat ma kien se jipprovdi kapital addizzjonali lil ÅI f’dawn iċ-ċirkostanzi. Iż-żidiet kapitali C-VIII u C-IX għalhekk ipprovdew lil ÅI b’vantaġġ li kieku ma kinitx tkun tista’ tikseb fuq is-suq.
5.1.2.2. Il-garanziji ta’ self
(66)
Meta tiżen l-għajnuna mill-Istat possibbilment involuta fil-garanziji, il-Kummissjoni tapplika l-prinċipji stipulati fl-Avviż dwar il-Garanziji tagħha. Il-punt 3.2 tal-Avviż jistabbilixxi l-kundizzjonijiet li normalment ikunu biżżejjed biex jeliminaw il-preżenza tal-għajnuna mill-Istat f’garanzija mogħtija mill-awtoritajiet pubbliċi. Madankollu, dawn il-kundizzjonijiet ma ġewx issodisfati fir-rigward tal-garanziji G-I, G-II u G-III (huwa biżżejjed li jiġi nnutat li dawn il-garanziji kienu jkopru 100 % tas-self sottostanti, ara l-punt 3.2(c) tal-Avviż dwar il-Garanziji).
(67)
Il-Kummissjoni tinnota l-ewwel li l-pożizzjoni finanzjarja ta’ ÅI fil-perjodu li fih ingħataw il-garanziji kienet b’saħħitha biżżejjed biex ma teskludix il-kapaċità tal-kumpanija li tikseb is-self mis-suq mingħajr il-garanziji. Il-kumpanija ma kinitx kumpanija f’diffikultà skont il-Linji Gwida tal-Kummissjoni dwar l-Għajnuna ta’ Salvataġġ u Ristrutturar (20). Ma jistax jiġi konkluż abbażi tal-evidenza disponibbli li ÅI kienet kumpanija li ma kinitx issalva għal kollox mingħajr l-appoġġ tal-Istat. Fis-snin ta’ qabel l-injezzjonijiet kapitali, jiġifieri qabel it-tnedija tal-proġett iTiden, il-prestazzjoni finanzjarja ta’ ÅI kienet stabbli u l-operat tan-negozju tagħha wera riżultati pożittivi moderati. Ir-raġuni għaliex l-awtoritajiet pubbliċi bdew bl-injezzjoni kapitali massiva fl-2001 ma kinitx li tiġi salvata l-kumpanija imma biex jiġi ffinanzjat it-tkabbir tagħha. Fin-nuqqas tal-għajnuna fil-forma ta’ żidiet kapitali, ÅI ma kinitx se tkun kumpanija falluta imma kumpanija iżgħar li xorta kien se jkollha aċċess għas-swieq finanzjarji. Il-Kummissjoni ma tistax, għalhekk, tikkonkludi li ÅI ma kienx ikollha aċċess għas-swieq tal-kreditu mingħajr il-garanziji. Il-mistoqsija hija għalhekk jekk il-garanziji tawx vantaġġ lill-kumpanija fil-forma ta’ spejjeż tas-self iżjed baxxi milli kieku kienet tħallas f’termini tas-suq, fin-nuqqas tal-garanzija.
(68)
Il-mistoqsija li jmiss li jeħtieġ li tiġi eżaminata hija jekk kienx dovut primjum adegwat għall-garanziji, meta pparagunat ma dak li kien ikun dovut minn fornitur tal-garanziji privat. Fil-każ attwali, il-Kummissjoni ma sabet l-ebda garanziji privati li jippermettu paragun sempliċi. F’dawn iċ-ċirkostanzi, il-Kummissjoni għandha tipparaguna l-ispiża finanzjarja totali tas-self iggarantit, inkluż ir-rata tal-imgħax tas-self u l-primjum tal-garanzija, mal-primjum tas-suq fuq self simili mhux iggarantit (21).
(69)
Fid-9 ta’ Ottubru 2003, […] (**), bank kummerċjali, ta self lil ÅI li jammonta għal EUR […] kontra kollateral […]. Ir-rata tal-imgħax kienet stabbilita bħala […]% fis-sena sal-15 ta’ Jannar 2007. (22)
(70)
Għalkemm dan is-self kien kontemporanju mal-garanzija G-I, il-Kummissjoni ma tikkunsidrax li dan huwa paragun tajjeb għall-ispiża ta’ dik il-miżura. Fil-fatt, bejn Ġunju tal-2000 u Marzu tal-2003, ÅI irċeviet ħames injezzjonijiet kapitali għall-ammont totali ta’ EUR 2 208 595,01. L-appoġġ mill-Istat ta’ dan il-kobor, b’mod inevitabbli, se jkun influwenza l-valutazzjoni tar-riskju li twettqet minn […] qabel ta s-self u għalhekk tejjeb it-termini tas-self, inkluż l-ispiża, meta pparagunati mat-termini li l-kumpanija setgħet tikseb fuq is-swieq fin-nuqqas tal-element tal-għajnuna mill-Istat fiż-żidiet kapitali. Għalhekk, il-Kummissjoni ma tistax tassumi li r-rata tal-imgħax għas-self mhux garantit tal-2003 (jew kwalunkwe self sussegwenti) tirrifletti b’mod preċiż it-termini tal-kreditu ta’ ÅI fin-nuqqas tal-għajnuna mill-Istat u ma tistax tużaha bħala valur referenzjarju kredibbli u affidabbli għall-ispiża tas-self kopert mill-garanziji mogħtija mill-GL.
(71)
Il-Kummissjoni tqis li, fin-nuqqas ta’ kwalunkwe evidenza affidabbli oħra dwar self paragunabbli fuq it-termini tas-suq, il-Komunikazzjoni dwar ir-Rata Referenzjarja (23) tipprovdi valur referenzjarju xieraq li huwa estern għall-benefiċjarju biex jiġi vvalutat jekk il-miżuri G-I, G-II u G-III ingħatawx fuq termini tas-suq. Il-Komunikazzjoni dwar ir-Rata Referenzjarja tipprovdi approssimazzjoni għar-rata tas-suq u għall-kalkolu tal-element tal-għajnuna fil-miżuri tal-għajnuna. Il-metodoloġija biex tiġi ddefinita r-rata referenzjarja hija bbażata fuq dawn iż-żewġ fatturi li ġejjin: ir-rata bażi (f’dan il-każ Euribor ta’ sena) li magħha jiżdied il-marġni tas-self. Il-marġni tas-self li għandu jiżdied mar-rata bażi jiddependi fuq żewġ fatturi: il-klassifikazzjoni tal-impriża li qed tirċievi s-self u l-livell tal-kollateral offrut għas-self. Il-komunikazzjoni tiddistingwi ħames kategoriji ta’ klassifikazzjoni (b’saħħitha [AAA-A], tajba [BBB], sodisfaċenti [BB], dgħajfa [B] u ħażina [CCC jew taħt]) u tliet livelli ta’ kollateralizzazzjoni (għoli, normali u baxx) għal kull kategorija tal-klassifikazzjoni.
(72)
Fit-18 ta’ Ġunju 2010, il-Finlandja ppreżentat lill-Kummissjoni rapport mill-kumpanija tal-konsulenza […] li tipprovdi klassifikazzjoni annwali għal ÅI f’Diċembru ta’ kull sena. Il-klassifikazzjoni titħejja b’mod retrospettiv u tkun ibbażata fuq iċ-ċifri disponibbli fl-aħħar tas-sena finanzjarja (jiġifieri l-klassifikazzjoni mogħtija f’Diċembru 2002 tħares b’mod retrospettiv lejn is-saħħa tal-kumpanija matul l-2002). […] ipproduċiet r-rapport dwar il-klassifikazzjoni li jiddeskrivi l-istatus finanzjarju ġenerali u l-iżvilupp tal-kumpanija u jkopri dawn is-setturi tal-valutazzjoni li ġejjin: it-tkabbir, il-profitabbiltà, il-fluss tal-flus, il-likwidità, is-solvenza u l-obbligi. L-iskala tal-klassifikazzjoni applikata għandha ħames kategoriji tal-klassifikazzjoni: eċċellenti (A + u A), tajba (A- u B+), sodisfaċenti (B u B-), adegwata (C + u C) u dgħajfa (C- u D), u tippermetti paragun dirett mal-iskala tal-klassifikazzjoni tal-Komunikazzjoni dwar ir-Rata Referenzjarja.
(73)
F’Diċembru 2002, 2003 u 2004, […] ikklassifikat lil ÅI bħala C+, C + u C, rispettivament, li jqiegħed il-kumpanija fil-kategorija ta’ “adegwata”. Din il-kategorija tikkorrispondi għall-kategorija tal-klassifikazzjoni “dgħajfa” skont il-Komunikazzjoni dwar ir-Rata Referenzjarja. Fil-każ ta’ kumpanija kklassifikata bħala “dgħajfa”, il-marġnijiet tas-self li għandhom jiżdiedu mar-rata bażi skont il-Komunikazzjoni dwar ir-Rata Referenzjarja jvarjaw, skont il-kollateral offrut, bejn 220 bps fil-każ ta’ kollateralizzazzjoni għolja u 650 bps fil-każ ta’ kollateralizzazzjoni baxxa. F’Diċembru 2005, […] ikklassifikat lil ÅI bħala B- (sodisfaċenti), li tikkorrispondi għal klassifikazzjoni ta’ “sodisfaċenti” skont il-Komunikazzjoni dwar ir-Rata Referenzjarja.
(74)
Fis-27 ta’ Ġunju 2011 il-Finlandja ppreżentat informazzjoni addizzjonali dwar il-klassifikazzjoni u l-kollateralizzazzjoni tas-self. Il-klassifikazzjoni ġiet prodotta minn […], il-bank li ta s-self mhux garantit lil ÅI u tnejn mis-self garantit. Il-klassifikazzjoni ta’ […] tuża sistema ta’ ittri għas-snin 2000 sa 2003, ikkumplimentata b’kwalifiki ta’ kelma waħda. Il-klassifikazzjoni hija paragunabbli b’mod faċli mal-iskala tal-klassifikazzjoni tal-Komunikazzjoni dwar ir-Rata Referenzjarja. Mill-2005 ’il quddiem, il-klassifikazzjoni kienet ipprovduta minn […], kumpanija ta’ konsulenza simili għal […]. Fl-2003 u fl-2004, […] ikklassifikat lil ÅI bħala B- (sodisfaċenti) u A (sodisfaċenti), li jikkorrispondu għal klassifikazzjoni ta’ “sodisfaċenti” skont il-Komunikazzjoni dwar ir-Rata Referenzjarja. Dan ifisser li għall-2003 u l-2004 […] ikklassifikat lil ÅI kategorija waħda ogħla milli għamlet […]. Għall-2005 […] kklassifikat lil ÅI bħala A (sodisfaċenti), li tittraduċi ruħha f’klassifikazzjoni “sodisfaċenti” skont il-Komunikazzjoni dwar ir-Rata Referenzjarja u għalhekk tqiegħed lil ÅI fl-istess kategorija kif għamlet […].
(75)
Il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li l-klassifikazzjoni ta’ […] għandha tiġi applikata meta jiġi vvalutat jekk il-garanziji G-I, G-II u G-III ingħatawx fuq it-termini tas-suq. Wieħed irid iżomm f’moħħu li qabel ingħatat l-ewwel garanzija G-I f’Ottubru 2003, meta ÅI kienet diġà rċeviet ħames injezzjonijiet kapitali għal total ta’ EUR 2 208 595,01, kwalunkwe klassifikazzjoni tal-kumpanija fl-2003 aktarx li kienet affettwata mill-ammont konsiderevoli ta’ appoġġ mill-Istat. Għaldaqstant il-Kummissjoni tqis li huwa xieraq li tapplika l-klassifikazzjoni iżjed konservattiva prodotta minn […]. Dan għandu impatt għall-2003 u l-2004, hekk kif għal dawn is-sentejn, […] ikklassifikat lil ÅI kategorija waħda iżjed ’l isfel minn […]. Wieħed irid jinnota wkoll li […] tat self lil ÅI iggarantit mill-GL filwaqt li fl-istess ħin ipproduċiet il-klassifikazzjoni ta’ ÅI, b’din jista’ jkun li affettwat il-valutazzjoni. […] ma kinitx involuta fil-proċedimenti finanzjarji u fil-valutazzjoni tagħhom u għalhekk aktarx li kienet inqas influwenzata direttament minn kunsiderazzjonijiet eċċessivi marbuta mal-għajnuna mill-Istat.
(76)
Konsegwentement, il-Kummissjoni tissoponi dawn il-klassifikazzjonijiet li ġejjin għal ÅI għall-finijiet tal-applikazzjoni tal-Komunikazzjoni dwar ir-Rata Referenzjarja: dgħajfa (B) fl-2003 u fl-2004 u sodisfaċenti (BB) fl-2005.
(77)
Fir-rigward tal-kollateral, ÅI ipprovdiet kollateral għall-valur nominali tal-garanziji fil-forma ta’ ipoteki fuq il-proprjetà immobbli li fuqha nbena l-proġett iTiden. Il-Finlandja ma pprovditx informazzjoni relatata mat-Telf fil-Każ ta’ Inadempjenza (LGD) taħt in-nota 2 f’qiegħ il-paġna tal-Komunikazzjoni dwar ir-Rata Referenzjarja. Din l-informazzjoni tgħin biex tiddefinixxi l-livell tal-kollateralizzazzjoni u tal-marġnijiet tas-self li għandhom jiżdiedu fuq ir-rata bażi. Għaldaqstant il-Kummissjoni talbet informazzjoni dwar il-prijorità tal-ipoteki mogħtija bħala rahan u dwar il-valur tal-proprjetà fiż-żmien meta ngħataw il-garanziji. Il-Finlandja m’għandhiex valutazzjonijiet li juru l-valur tal-proprjetà fiż-żmien tal-miżuri tal-garanziji. L-awtoritajiet Finlandiżi, madankollu, argumentaw li l-valur tal-proprjetà żdied matul iż-żmien, hekk kif il-proġett kompla jagħmel progress. Skont il-Finlandja, fl-2010 il-proprjetà kellha valur ta’ EUR […] miljun.
(78)
Fir-rigward tal-anzjanità tal-kollateral, il-Kummissjoni tqis li fil-każ tal-garanziji G-I u G-II, il-kollateral tal-GL kellu l-iżjed anzjanità mill-ipoteki kollha mogħtija fuq il-proprjetà. Il-Kummissjoni tinnota li l-banek kummerċjali taw self mhux garantit lil ÅI u aċċettaw bħala kollateral ipoteki fuq l-istess proprjetà li għandhom inqas prijorità bħala anzjanità (u għalhekk huma kollateral inqas tajjeb) mill-kollateral riċevut mill-GL. Minħabba dan, u fin-nuqqas ta’ evidenza aħjar, il-Kummissjoni tissoponi li l-livell tal-kollateralizzazzjoni tal-garanziji kien “normali” għall-finijiet tal-applikazzjoni tal-Avviż dwar il-Garanziji.
(79)
Abbażi ta’ dan t’hawn fuq, ir-rata referenzjarja se tiġi vvalutata separatament għal kull garanzija li ÅI irċeviet mingħand il-GL.
(80)
Il-Kummissjoni tinnota li, fil-każ tal-garanziji kollha mogħtija lil ÅI, il-primjums kienu magħmula minn żewġ partijiet: (i) il-primjum rikorrenti, imħallas kull sena u muri bħala perċentwali tal-prinċipal tas-self pendenti u (ii) tariffa “ta’ darba”, ukoll murija bħala perċentwali tal-ammont tas-self, imma mħallsa darba biss, mal-ħruġ tal-garanzija. Fil-valutazzjoni t’hawn taħt, l-ispiża finanzjarja totali tas-self iggarantit tinkludi biss il-primjum rikorrenti mħallas fis-sena. Skont il-punt 4.2 tal-Avviż dwar il-Garanziji, l-element tal-għajnuna ta’ garanzija għandu jiġi kkalkulat bħala d-differenza bejn il-prezz tas-suq (f’dan il-każ ir-rata referenzjarja) u l-prezz attwalment imħallas. Il-prezz attwalment imħallas minn ÅI jinkludi l-primjum rikorrenti mħallas fis-sena u l-primjum ta’ darba mħallas darba biss. Għal raġunijiet prattiċi, il-primjum ta’ darba se jiġi indirizzat hawn taħt fit-Taqsima 8.2 li titratta l-irkupru, għaliex huwa iżjed faċli li jitnaqqas l-ammont tat-tariffa ta’ darba mill-ammont tal-għajnuna li għandu jiġi rkuprat. F’kwalunkwe każ, anke jekk il-primjums ta’ darba kellhom jiżdiedu mal-ispejjeż finanzjarji totali tas-self iggarantit, il-konklużjoni dwar il-preżenza tal-għajnuna ma tinbidilx. Il-primjum ta’ darba jaffettwa biss l-ammont tal-għajnuna mogħti lil ÅI.
Garanzija G-I
(81)
Il-garanzija G-I ingħatat mill-GL fid-9 ta’ Ottubru 2003 biex tkopri s-self ta’ EUR […] minn […] lil ÅI (in-numru ta’ kreditu […]). Bħala kollateral għal kwalunkwe talbiet taħt il-garanzija, ÅI ipprovdiet ipoteka fuq il-proprjetà immobbli. Ir-rata tal-imgħax fuq is-self kienet stabbilita bħala […]% sal-15 ta’ Jannar 2007. (24) Il-primjum għall-garanzija kien ta’ […]% fis-sena tal-ammont tas-self (25). Għalhekk, l-ispiża finanzjarja totali tas-self iggarantit fiż-żmien ta’ meta ngħata s-self kienet ta’ […]% fis-sena, li għandha tiġi pparagunata mar-rata referenzjarja maħduma għall-garanzija abbażi tar-rata bażi u tal-marġni li jiddependi fuq il-klassifikazzjoni ta’ ÅI u l-livell tal-kollateralizzazzjoni tas-self. Ir-rata bażi (Euribor ta’ sena) fid-9 ta’ Ottubru 2003 kienet ta’ 2,235 %. F’dak iż-żmien ÅI kienet ikklassifikata “dgħajfa” skont il-Komunikazzjoni dwar ir-Rata Referenzjarja. Kif stabbilit hawn fuq, il-Kummissjoni tissoponi li l-livell tal-kollateralizzazzjoni tas-self kien normali, li jfisser li l-marġni tas-self li kellu jiżdied fuq ir-rata bażi kien ta’ 400bps. Għaldaqstant, ir-rata referenzjarja għal dan is-self kienet tammonta għal 6,235 %, li hija ogħla mill-ispiża finanzjarja totali ta’ G-I li kienet tammonta għal […]% p.a.
(82)
Barra minn hekk, mis-6 ta’ Settembru 2004, il-GL naqqas il-primjum tal-garanzija għal G-I għal […]%. Għalhekk, l-ispiża finanzjarja totali tas-self iggarantit niżlet għal […]%, jiġifieri […] punt bażi taħt ir-rata referenzjarja, u b’hekk ġie ġġenerat vantaġġ korrispondenti għal ÅI.
Garanzija G-II
(83)
Fit-2 ta’ Novembru 2004 ÅI ħadet self ta’ EUR […] mingħand […] (in-numru ta’ kreditu […]). Dan is-self kien assigurat b’garanzija mill-GL, li għaliha ÅI ipprovdiet sigurtà fil-forma ta’ garanzija fuq il-proprjetà immobbli. Ir-rata tal-imgħax ġiet stabbilita bħala […] + […] punti bażi u t-tariffa tal-garanzija bħala […]% fis-sena tal-ammont tas-self, li jfisser li l-ispiża finanzjarja totali ta’ dan is-self iggarantit kienet ta’ […]% fis-sena (26).
(84)
Ir-rata referenzjarja għal G-II għandha tiġi maħduma abbażi tal-Euribor ta’ sena fit-2 ta’ Novembru 2004, li kienet 2,314 %. F’dak iż-żmien ÅI kienet ikklassifikata “dgħajfa” skont il-Komunikazzjoni dwar ir-Rata Referenzjarja. Jekk nassumu livell normali ta’ kollateralizzazzjoni, ir-rata referenzjarja għal dan is-self kienet tammonta għal 6,314 % fis-sena, li hija ogħla mill-ispiża finanzjarja totali ta’ G-II li kienet tammonta għal […]% fis-sena. Jekk jiġu pparagunati l-ispejjeż ta’ dan is-self ġdid iggarantit mar-rata referenzjarja jidher li l-ispiża finanzjarja totali tas-self kopert mill-garanzija G-II kien mill-inqas […] punt bażi taħt ir-rata referenzjarja, u għalhekk kienet tipprovdi vantaġġ finanzjarju lil ÅI. Skont l-informazzjoni disponibbli għall-Kummissjoni, ir-rata tal-imgħax fuq is-self iggarantit ma nbidlitx minn mindu nħareġ.
Garanzija G-III
(85)
Fit-13 ta’ Diċembru 2005, il-GL ħareġ garanzija ġdida favur ÅI. Din il-garanzija kellha tkopri s-“self referenzjarju”, jiġifieri s-self oriġinali mhux iggarantit tad-9 ta’ Ottubru 2003, li t-termini tiegħu kienu għalhekk ġew emendati. F’dan il-punt, ir-rata tal-imgħax tas-self inbidlet għal […]% fis-sena. It-tariffa tal-garanzija ġiet stabbilita bħala […]% tal-ammont tas-self, jiġifieri spiża finanzjarja totali ta’ […]% fis-sena (27) (it-termini li kellhom japplikaw minn din id-data huma identiċi għal dawk, deskritti hawn fuq, li japplikaw għas-self kopert bil-garanzija G-I, inkluż it-tibdil fir-rata tal-imgħax matul iż-żmien.)
(86)
Ir-rata referenzjarja għal G-III għandha tiġi maħduma abbażi tal-Euribor ta’ sena fit-13 ta’ Diċembru 2005, li kienet 2,769 %. F’dak iż-żmien ÅI kienet ikklassifikata “sodisfaċenti” skont il-Komunikazzjoni dwar ir-Rata Referenzjarja. Jekk inqisu livell normali ta’ kollateralizzazzjoni, ir-rata referenzjarja għal dan is-self kienet tammonta għal 4,969 % fis-sena. Din hija ogħla mill-ispiża finanzjarja totali ta’ G-III li tammonta għal […]% fis-sena. Għaldaqstant, il-GL ta’ lil ÅI vantaġġ finanzjarju korrispondenti ta’ mill-inqas […]% fis-sena.
5.2. DISTORSJONI TAL-KOMPETIZZJONI U L-EFFETTI FUQ IL-KUMMERĊ
(87)
L-awtoritajiet Finlandiżi sostnew li l-miżuri in kwistjoni ma jaffettwawx il-kummerċ bejn l-Istati Membri u għalhekk ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) TFUE. B’appoġġ għal dan l-argument, il-Finlandja essenzjalment argumentat li ÅI hija biss waħda minn diversi kumpaniji attivi fis-suq tal-proprjetà immobbli, u mhux l-ikbar waħda. Għalhekk m’hemmx evidenza li l-miżuri, jekk jiġu kkunsidrati li jkkostitwixxu għajnuna mill-Istat, saħħu l-pożizzjoni ta’ ÅI għad-detriment tal-kompetituri.
(88)
Il-Kummissjoni ma tistax taċċetta dan l-argument. Il-fatt li ÅI ingħatat vantaġġ finanzjarju li ma kienx disponibbli għall-kompetituri tagħha (u, kif ikkonfermat il-Finlandja, hemm diversi operaturi oħra fis-suq tal-proprjetà immobbli f’Åland) ifisser li ÅI setgħet tagħmel investimenti kbar u tespandi l-operat tagħha fuq termini finanzjarji li kienu iżjed vantaġġużi minn dawk disponibbli għall-kompetituri tagħha (li, fin-nuqqas tal-vantaġġ mogħti lil ÅI, setgħu għażlu li jagħmlu investimenti simili). Mhux meħtieġ li jintwera li l-miżuri ppermettew lil ÅI li takkwista xi sehem mis-suq mingħand xi kompetitur speċifiku.
(89)
B’mod simili, il-vantaġġ mogħti lil ÅI kien dovut li jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri. Huwa veru li Åland huwa suq żgħir, li jinsab fuq arċipelagu li jista’ jintlaħaq biss bil-baħar jew bl-ajru, u li hemmhekk japplikaw restrizzjonijiet speċifiċi dwar id-dritt tal-istabbiliment skont it-Trattat ta’ Adeżjoni tal-Finlandja fl-UE. Madankollu, jibqa’ l-fatt li m’hemmx ostakolu assolut għall-kumpaniji barranin biex joperaw f’Åland, u ċertament l-ebda ostakolu biex dawn l-impriżi jagħmlu investimenti fis-suq tal-proprjetà lokali. Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-Finlandja ma ddiskutitx id-dikjarazzjoni fid-deċiżjoni tal-ftuħ li l-proprjetà immobbli f’Åland fil-passat kienet inxtrat minn impriżi fi Stati Membri oħra. Kwalunkwe vantaġġ mogħti lil ÅI permezz ta’ dawn il-miżuri għandu għalhekk ikollu mill-inqas il-potenzjal li jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri billi b’mod żejjed isaħħaħ il-pożizzjoni ta’ ÅI fir-rigward tal-kompetituri jew l-investituri barranin potenzjali.
5.3. KONKLUŻJONI DWAR IL-KWALIFIKA TAL-GĦAJNUNA MILL-ISTAT
(90)
Għar-raġunijiet ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni ssib li ż-żidiet kapitali kollha (bl-eċċezzjoni ta’ C-I, C-II u C-III) u l-garanziji tas-self G-I, G-II u G-III jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107 TFUE.
6. L-ALLEGATA LEĠITTIMITÀ TAL-GĦAJNUNA
(91)
Il-Finlandja argumentat li kemm l-injezzjonijiet kapitali kif ukoll il-garanziji, jekk huma għajnuna mill-Istat, kienu leġittimi skont l-iskemi tal-għajnuna li kienu daħlu fis-seħħ qabel is-sħubija tal-Finlandja fl-UE u ppreżentati kif xieraq lill-Awtorità ta’ Sorveljanza tal-EFTA (“ESA”) qabel is-sħubija fl-UE bir-referenzi 93-074 (iż-żidiet kapitali) u 93-079 (il-garanziji).
(92)
Dan l-argument għandu jiġi eżaminat fil-kuntest tad-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KE) Nru 659/1999. Skont l-Artikolu 1(d), “skema tal-għajnuna” tfisser “kwalunkwe att li abbażi tiegħu, mingħajr ma jkunu meħtieġa iżjed miżuri ta’ implimentazzjoni, l-għotjiet tal-għajnuna individwali jistgħu jsiru lill-impriżi ddefiniti fl-att b’mod ġenerali u astratt u kwalunwke att li abbażi tiegħu l-għajnuna li mhux marbuta ma’ proġett speċifiku tista’ tingħata lill-impriża waħda jew diversi għall-perjodu ta’ żmien indefinit u/jew għal ammont indefinit”. Barra minn hekk, skont l-Artikolu 1(b) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999, “għajnuna eżistenti” tfisser: “(i) mingħajr preġudizzju għall-Artikoli 144 u 172 tal-Att ta’ Adeżjoni tal-Awstrija, il-Finlandja u l-Isvezja, l-għajnuna kollha li eżistiet qabel id-dħul fis-seħħ tat-Trattat fi Stati Membri rispettivi, li jfisser, skemi ta’ għajnuna u għajnuna individwali li daħlu fis-seħħ qabel, u għadhom jgħoddu wara, id-dħul fis-seħħ tat-Trattat”.
(93)
Il-Finlandja ssieħbet fil-Komunità Ewropea fl-1 ta’ Jannar 1995. Barra minn hekk, skont il-paragrafu 5 tat-Taqsima 172 tat-Trattat ta’ Adeżjoni tal-Awstrija, il-Finlandja u l-Isvezja “[…] l-għajnuniet mill-Istat mogħtija minn Stati Membri ġodda matul l-1994 imma li, bi ksur tal-Ftehim taż-ŻEE jew l-arranġamenti li saru taħtu, jew ma ġewx innotifikati lill-ESA jew ġew innotifikati imma mogħtija qabel l-ESA ħadet deċiżjoni, m’għandhomx bħala konsegwenza jiġu kkunsidrati bħala għajnuniet eżistenti mill-Istat skont l-Artikolu 93(1) tat-Trattat KE […]”.
(94)
Barra minn hekk, skont l-Artikolu 1(c) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999, “għajnuna ġdida” tfisser kull għajnuna, jiġifieri, skemi ta’ għajnuna u għajnuna individwali, li mhix għajnuna eżistenti, li jinkludu tibdil lill-għajnuna eżistenti (28).
(95)
Fl-aħħar nett, l-Artikolu 4(1) tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 tal-21 ta’ April 2004 li jimplimenta r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 li jippreskrivi regoli dettaljatigħall-applikazzjoni ta’ l-Artikolu 93 tat-Trattat (29) jiddefinixxi t-tibdil lill-għajnuna eżistenti bħala “xi bidla, minbarra modifikazzjonijiet ta’ natura purament formali jew amministrattiva li ma jistgħux jaffettwaw l-evalwazzjoni tal-kompatibilità tal-miżura tal-għajnuna mas-suq komuni. Iżda żieda fl-estimi oriġinali ta’ skema eżistenti ta’ għajnuna sa 20 % m’għandhiex titqies bħala alterazzjoni għall-għajnuna eżistenti.”
(96)
Minn dan t’hawn fuq isegwi li miżura b’data ta’ qabel l-adeżjoni u li tikkostitwixxi skema ta’ għajnuna mill-Istat tista’ titqies li hija għajnuna eżistenti jekk jiġu ssodisfati żewġ kundizzjonijiet. L-ewwel hija li l-iskema ddaħħlet fis-seħħ qabel id-dħul fis-seħħ tat-Trattat KE u t-tieni hija li s-sustanza tagħha ma nbidlitx sostanzjalment minn dak iż-żmien.
(97)
Il-Kummissjoni għandha tivvaluta l-argument Finlandiż dwar il-leġittimità tal-għajnuna b’mod separat għaż-żewġ skemi allegati.
6.1. L-ALLEGATA SKEMA TAL-GARANZIJI (93-079)
(98)
Il-Kummissjoni għandha l-ewwel tivvaluta jekk dawn il-miżuri jikkostitwixxux skema tal-għajnuna skont l-Artikolu 1(b) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999.
(99)
Il-bażi legali nazzjonali għall-iskema tal-garanziji hija l-Att dwar il-garanziji provinċjali għall-industrija u ċertu setturi oħra tal-impriżi (ÅFS 1966:14) (30), li għaddiet fl-1966, u emendata b’ÅFS 1979:84, 1982:37, 1988:53, 1992:9, 1994:29, 1996:56 u 2002:23. Fir-rigward tal-baġit jew l-“envelopp”, fiż-żmien tal-adeżjoni tal-Finlandja fil-KE, l-Att provinċjali tal-1966 kien jistipula li “l-ammont tal-garanziji jew self pendenti (31) ma jista’ fl-ebda ħin partikolari jaqbeż il-FIM 20 000 000”. Minn naħa l-oħra, il-miżura in kwistjoni ma tipprovdix għal limitazzjoni temporali għall-applikazzjoni tagħhom.
(100)
Fid-dawl ta’ dan t’hawn fuq u tad-dispożizzjonijiet tal-att nazzjonali, il-miżuri jidhru prima facie li jissodisfaw id-definizzjoni ta’ skema tal-għajnuna, għaliex jidher li l-att jippermetti li tingħata għajnuna li mhix marbuta ma’ proġett speċifiku lill-impriża waħda jew diversi għall-perjodu taż-żmien indefinit. L-allegata skema inkwistjoni daħlet fis-seħħ fl-1 ta’ Settembru 1982, jiġifieri ferm qabel l-1 ta’ Jannar 1994, u kienet ġiet ikkomunikata lill-ESA. Għalhekk l-ewwel kundizzjoni tal-għajnuna eżistenti tidher li hija ssodisfata, għaliex l-iskema oriġinali ddaħħlet fis-seħħ qabel id-dħul fis-seħħ tat-Trattat fil-Finlandja u anke qabel l-1 ta’ Jannar 1994, li jfisser li l-paragrafu 5 tal-Artikolu 172 tat-Trattat ta’ Adeżjoni tal-Awstrija, il-Finlandja u l-Isvezja mhux applikabbli f’dan il-każ.
(101)
Madankollu, il-Kummissjoni għandha tivvaluta wkoll jekk il-miżuri għaddewx minn xi tibdil sostanzjali mill-1 ta’ Jannar 1994.
(102)
Saru mill-inqas tliet emendi fl-iskema tal-garanziji mill-awtoritajiet reġjonali wara l-1 ta’ Jannar 1994 (bl-Atti Provinċjali 1994:29, 1996:56 u 2002:23) u qabel l-għoti tal-ewwel garanzija fl-14 ta’ Awwissu 2003. Dawn l-emendi pprovdew għal żieda sostanzjali fil-baġit tal-iskema (jiġifieri żieda fl-ammont globali tal-garanziji li seta’ jingħata f’kwalunkwe żmien partikolari). Billi l-każ attwali jikkonċerna l-għoti ta’ garanzija ta’ self, għandu jiġi vvalutat jekk it-tibdil li jikkonċerna l-baġit tal-iskema, introdott qabel il-miżuri li qed jiġu diskussi, għandux jiġi kkunsidrat bħala sostanzjali u li jista’ jinqata’ mill-iskema eżistenti.
(103)
Kif deskritt, skont l-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 794/2004 iż-żidiet baġitarji ta’ iktar minn 20 % jikkostitwixxu tibdil ta’ skema tal-għajnuna eżistenti. Tnejn minn dawn l-emendi msemmija hawn fuq (32) żiedu l-baġit oriġinali tal-iskema b’50 % u 150 %, rispettivament. Dawn iż-żidiet baġitarji jikkostitwixxu tibdil sostanzjali fl-iskema li qatt ma ġew innotifikati lill-Kummissjoni.
(104)
L-effett ta’ dan it-tibdil sostanzjali ma jistax jitqies li jista’ jinqata’ mill-allegata skema, bir-riżultat li l-iskema fl-intier tagħha ssir għajnuna ġdida. Fil-fatt, l-iskema tal-għajnuna oriġinali kienet limitata biss fir-rigward tal-ammont totali tal-garanziji li setgħu jkunu pendenti f’kwalunkwe żmien partikolari. B’din il-konfigurazzjoni partikolari, żieda sostanzjali ħafna fil-baġit (anke mingħajr l-ebda tibdil ieħor fl-iskema) tmiss essenzjalment ir-regoli eżistenti.
(105)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li ma jidhirx mid-dokumenti tal-garanzija ppreżentati mill-Finlandja li l-bażi legali ta’ dawn il-garanziji kienet l-allegata skema tal-garanziji.
(106)
Konsegwentement, il-garanziji koperti minn din id-deċiżjoni għandhom jiġu kkunsidrati bħala għajnuna ġdida. Billi l-għajnuna ddaħħlet fis-seħħ mingħajr l-approvazzjoni minn qabel tal-Kummissjoni kif jitlob l-Artikolu 108 TFUE, din hija illegali.
6.2. L-ALLEGATA SKEMA TAS-SOTTOSKRIZZJONI TAL-ISHMA (93-079)
(107)
Ir-regoli nazzjonali li jikkonċernaw din l-allegata skema ġew iddikjarati lill-ESA bħala arranġamenti ta’ għajnuna għas-sottoskrizzjoni tal-ishma. Jidher mid-dokumenti ppreżentati f’dak iż-żmien li l-“Baġit annwali għal Åland” ingħata bħala l-bażi legali nazzjonali. Taħt l-intestatura “l-intensità massima possibbli ta’ għajnuna li (…) tista’ tinkiseb favur kwalunkwe proġett wieħed”, il-Finlandja indikat “30 %”. Barra minn hekk, taħt l-intestatura “Baġit/nefqa” il-Finlandja indikat il-baġits għas-snin 1992 sal-1994 imma ħalliet vojt taħt l-intestatura “L-istima totali tal-baġit għall-perjodu kollu tal-ippjanar tal-iskema”.
(108)
Matul l-investigazzjoni, il-Finlandja spjegat li l-bażi legali formali tal-allegata skema hija l-Att dwar l-Awtonomija ta’ Åland (1144/1991), li għadda fl-1991. Skont it-Taqsima 18(22) l-awtoritajiet lokali ta’ Åland għandhom “poteri ġenerali” biex jadottaw forom differenti ta’ miżuri li jiffukaw fuq il-promozzjoni tal-ekonomija ta’ Åland. Dawn il-poteri huma implimentati (pereżempju permezz ta’ self, injezzjonijiet kapitali, garanziji) permezz ta’ dispożizzjonijiet fil-baġit ġenerali annwali tal-GL.
(109)
Il-Kummissjoni tinnota dan li ġej:
(110)
Irrispettivament mill-fatt li l-Finlandja tista’ tikkwalifika l-poteri tal-awtoritajiet lokali sabiex jipprovdu dawn l-injezzjonijiet kapitali (skont il-poteri ġenerali dawn jingħataw mill-Att dwar l-Awtonomija) bħala “skema”, il-Kummissjoni għandha tivverifika jekk id-dispożizzjonijiet tal-liġi nazzjonali li jistabbilixxu dawk il-poteri jissodisfawx id-definizzjoni ta’ “skema” skont l-Artikolu 1(d) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999. F’dan ir-rigward jidher li l-bażi legali (Taqsima 18(22) tal-Att 1144/1991) tikkonsisti f’regoli li jirrelataw mal-allokazzjoni tal-poteri bejn l-awtoritajiet differenti fi ħdan l-ordni legali tal-Finlandja u li ma jissodisfawx ir-rekwiżiti għall-kostituzzjoni ta’ skema tal-għajnuna (li fost l-oħrajn hija definita bħala “… att li abbażi tiegħu, mingħajr ma jkunu meħtieġa iżjed miżuri ta’ implimentazzjoni, l-għotjiet tal-għajnuna individwali jistgħu jsiru …”). Kwalunkwe allokazzjoni tal-kapital lil benefiċjarju individwali għandha għalhekk l-ewwel teħtieġ l-approprjazzjoni fil-baġit annwali tal-GL (ivvutat mill-assemblea reġjonali ta’ Åland fid-diskrezzjoni tagħha) imbagħad l-implimentazzjoni tad-deċiżjonijiet meħuda mill-GL. Għalhekk jidher li l-injezzjonijiet kapitali mogħtija skont dawk il-poteri għandhom jitqiesu bħala sensiela ta’ deċiżjonijiet individwali iktar milli skema tal-għajnuna.
(111)
F’kwalunkwe każ, il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-allegata skema kienet tikkonċerna biss is-snin 1992 sal-1994, għaliex ma ngħatat l-ebda informazzjoni oħra taħt l-intestatura “Baġit/nefqa” għalkemm il-bażi legali kienet il-“baġit annwali għal Åland”.
(112)
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni tinnota li l-Finlandja kienet indikat li l-massimu tal-intensità tal-għajnuna li jista’ “jinkiseb favur kwalunkwe proġett wieħed” huwa ta’ 30 %. Dan jista’, f’kwalunkwe każ, jinftiehem biss li jfisser li l-injezzjonijiet kapitali skont din l-allegata skema kienu intenzjonati li jintużaw flimkien b’kontribuzzjonijiet privati sinjifikanti (mill-inqas 70 %) lejn “proġetti” maħsuba biex jippromwovu l-għanijiet tal-allegata skema, mogħtija li huma “Turiżmu, industrija, R&Ż”. Iż-żidiet kapitali in kwistjoni f’din id-deċiżjoni ma jissodisfawx din il-kundizzjoni formali u konsegwentement jistgħu ma jkunux koperti bid-dispożizzjonijiet legali nazzjonali li ġew ippreżentati lill-ESA, irrispettivament minn jekk dawn il-miżuri jikkostitwixxux skema tal-għajnuna xierqa u jekk inhu hekk jekk kinitx tapplika lil hinn mill-1994.
(113)
Konsegwentement, l-għajnuna mill-Istat mogħtija fil-forma ta’ żidiet kapitali lil ÅI tikkostitwixxi għajnuna ġdida. Billi l-għajnuna ddaħħlet fis-seħħ mingħajr l-approvazzjoni minn qabel tal-Kummissjoni kif jitlob l-Artikolu 108 TFUE, din hija illegali.
6.3. KUMMENT ADDIZZJONALI DWAR ID-DEĊIŻJONIJIET RIĊENTI TAL-QORTI AMMINISTRATTIVA SUPREMA TAL-FINLANDJA
(114)
Għandu jiġi nnutat ukoll li żewġ miżuri mogħtija mill-GL lil ÅI riċentement ġew annullati minn qorti nazzjonali Finlandiża. Il-miżuri huma (i) żieda kapitali C-XI imħallsa lil ÅI fl-2007 (ara l-kumment fi premessa 16 hawn fuq) u (ii) garanzija ta’ self tal-2006 li qatt ma ġiet implimentata. Bid-deċiżjoni tas-6 ta’ April 2011 il-Qorti Amministrattiva Suprema ddeċidiet dwar jekk id-deċiżjonijiet tal-GL itteħdux f’konformità mar-regoli amministrattivi nazzjonali. Madankollu, biex għamlet dan, il-Qorti vvalutat ukoll jekk kienx hemm biżżejjed indikazzjonijiet li l-miżuri kienu jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat, li jfisser li l-awtoritajiet lokali kellhom jinnotifikawhom lill-Kummissjoni qabel idaħħluhom fis-seħħ. Il-Qorti sabet li prima facie l-kriterji kollha tal-għajnuna mill-Istat ġew issodisfati. Il-Qorti analizzat ukoll it-talba tal-Finlandja biex il-miżuri - jekk veru jikkostitwixxu għajnuna - jkunu koperti bir-regoli nazzjonali li kienu japplikaw qabel l-adeżjoni u konsegwentement jikkwalifikaw bħala “għajnuna eżistenti”. Biex għamlet dan, il-Qorti għamlet valutazzjoni profonda tar-regoli nazzjonali u sabet li, irrispettivament minn jekk dawn ir-regoli kinux jammontaw għal skemi ta’ għajnuna mill-Istat ġenwini jew le, id-deċiżjonijiet tal-awtoritajiet lokali ma kinux jikkonformaw mar-rekwiżit formali skont ir-regoli nazzjonali, l-iktar minħabba r-raġunijiet ippreżentati hawn fuq mill-Kummissjoni. Għalhekk il-konklużjonijiet tal-Qorti Amministrattiva Suprema nazzjonali jaqblu ma’ dawk tal-Kummissjoni li l-injezzjoni kapitali C-XI li qed tiġi investigata tinkludi għajnuna ġdida mill-Istat. Il-Qorti Suprema waslet għall-istess konklużjoni rigward il-garanzija ta’ self tal-2006. Billi l-garanzija qatt ma daħlet fis-seħħ, ma ġietx ivvalutata f’din id-deċiżjoni.
7. KOMPATIBBILTÀ
(115)
Il-Finlandja argumentat f’termini ġenerali li l-miżuri, jekk jinstab li jikkostitwixxu għajnuna ġdida mill-Istat, għandhom madankollu jkunu kompatibbli mas-suq intern għaliex l-għan tal-attivitajiet ta’ ÅI, kif iffinanzjati mill-għajnuna, kien li jiffaċilitaw l-iżvilupp tar-reġjun u l-ħolqien ta’ impjiegi ġodda.
(116)
L-għajnuna mill-Istat, għalkemm fil-prinċipju hija pprojbita, għandha madankollu tiġi kkunsidrata kompatibbli mas-suq intern fiċ-ċirkostanzi msemmija fl-Artikolu 107(2) TFUE u tista’ tiġi kkunsidrata kompatibbli jekk tintuża biex jinkisbu l-għanijiet imsemmija fl-Artikolu 107(3). L-unika raġuni għall-kompatibbiltà li tista’ tiġi prevista f’dan il-każ hija l-Artikolu 107(3)(a) TFUE, li jippermetti li l-għajnuna tippromwovi l-iżvilupp ekonomiku ta’ żoni fejn il-livell tal-għajxien huwa baxx b’mod mhux normali jew fejn hemm qagħad serju, jew l-Artikolu 107(3)(c) TFUE, li jipprovdi biex l-għajnuna mill-Istat tkun tista’ tiġi awtorizzata biex tiffaċilità l-iżvilupp ta’ ċertu żoni ekonomiċi.
(117)
Skont ir-regoli tal-għajnuna reġjonali applikabbli għall-Finlandja f’dak iż-żmien (il-Mapep tal-Għajnuna Reġjonali 2000-2006 u 2007-2013), il-Belt ta’ Mariehamn fejn jinsab iTiden kienet f’kwalunkwe każ mhux eliġibbli għal din l-għajnuna. Dan ifisser li anke jekk jista’ jingħad li l-għajnuna kienet assenjata għal dak il-proġett, ma setgħetx titqies kompatibbli. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li l-Finlandja ma wrietx li ġew issodisfati kwalunkwe mill-kundizzjonijiet għall-kompatibbiltà skont ir-regoli tal-għajnuna reġjonali (rigward pereżempju l-forma tal-għajnuna, l-ispejjeż eliġibbli jew l-intensitajiet massimi tal-għajnuna).
(118)
L-għajnuna l-anqas ma tista’ tiġi kkunsidrata kompatibbli mas-suq intern taħt xi waħda mil-Linji Gwida u Komunikazzjonijiet l-oħra adottati mill-Kummissjoni fir-rigward tal-applikazzjoni tal-Artikolu 107(3)(c) TFUE jew direttament skont dak l-Artikolu. L-awtoritajiet Finlandiżi ma pprovdewx xi argument speċifiku jew evidenza li jippermettu lill-Kummissjoni li tapprova dawk il-miżuri bħala kompatibbli taħt kwalunkwe dispożizzjoni tat-TFUE.
8. L-IRKUPRU TAL-GĦAJNUNA
8.1. L-ARGUMENTI TAL-FINLANDJA
(119)
L-Artikolu 14(1) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 jipprovdi li “fejn jittieħdu deċiżjonijiet negattivi f’każijiet ta’ għajnuna illegali, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi li l-Istat Membru kkonċernat għandu jieħu l-miżuri kollha meħtieġa sabiex jirkupra l-għajnuna mill-benefiċjarju […]. Il-Kummissjoni m’għandhiex teħtieġ l-irkupru tal-għajnuna jekk dan ikun kuntrarju għal prinċipju ġenerali tal-liġi tal-Komunità.” Il-konsegwenza naturali għalhekk hija li l-miżuri li jikkostitwixxu għajnuna illegali mill-Istat lil ÅI għandhom jiġu rkuprati.
(120)
Il-Finlandja, madankollu, argumentat li l-Kummissjoni għandha toqgħod lura milli tordna l-irkupru f’dan il-każ, għaliex il-Finlandja kellha aspettazzjonijiet leġittimi li l-għajnuna kienet legali skont l-allegati skemi ta’ qabel l-adeżjoni u li l-irkupru jkun kuntrarju tal-prinċipju tal-liġi Komunitarja. Il-Kummissjoni tinnota li l-Finlandja formalment argumentat aspettazzjonijiet leġittimi biss fir-rigward tal-GL. L-aspettazzjonijiet leġittimi f’isem il-benefiċjarju ma ġewx argumentati b’mod espress.
(121)
F’kwalunkwe każ, il-Kummissjoni ma tistax taċċetta dan l-argument.
(122)
Fir-rigward taż-żidiet kapitali, il-Kummissjoni wriet hawn fuq li, irrispettivament minn dak li ÅI jew xi ħadd ieħor seta’ kellu raġuni li jemmen dwar l-istatus legali tal-allegata skema tas-sottoskrizzjoni tal-ishma fir-rigward tar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat, dawn l-anqas kienu konformi mal-kundizzjonijiet formali tal-allegata skema hekk kif kienet ġiet innotifikata lill-ESA. Għalhekk mhux possibbli li jiġi argumentat li ÅI tista’ tibbenefika minn stennija leġittima dwar il-leġittimità taż-żidiet kapitali, għaliex dawn ma setgħux ikunu koperti bir-regoli nazzjonali li fir-rigward tagħhom il-Finlandja qed titlob li kellha aspettazzjonijiet leġittimi.
(123)
Fir-rigward tal-garanziji ta’ self, il-Kummissjoni wriet li l-iskema tal-garanziji kienet inbidlet b’mod sostanzjali anke qabel l-għoti tal-garanziji in kwistjoni f’din id-deċiżjoni. Dan it-tibdil, li sar mill-awtoritajiet ta’ Åland, ma ġiex innotifikat lill-Kummissjoni. Il-konsegwenza hija li kwalunkwe garanziji mogħtija skont ir-regoli nazzjonali li kienu jagħmlu l-iskema oriġinali għandhom jiġu kkunsidrati bħala għajnuna ġdida. Huwa magħruf sew li l-ebda benefiċjarju tal-għajnuna ma jista’ jistenna b’mod leġittimu li l-għajnuna tkun legali jekk kellha tiġi nnotifikata lill-Kummissjoni skont l-Artikolu 108 TFUE u ma ġietx (33).
(124)
Fil-qosor, iż-żewġ garanziji u ż-żidiet kapitali jikkostitwixxu għajnuna ġdida mill-Istat li kellha tiġi nnotifikata lill-Kummissjoni qabel l-implimentazzjoni.
(125)
Hija ġurisprudenza stabbilita (34) li dak l-Istat Membru li l-awtoritajiet tiegħu jkunu taw l-għajnuna kuntrarju għar-regoli proċedurali stabbiliti fl-Artikolu 108 TFUE ma jkunx jista’ jiddependi fuq l-aspettazzjonijiet leġittimi tar-riċevituri tal-għajnuna sabiex jiġġustifika n-nuqqas tal-konformità mal-obbligu li jieħu l-passi meħtieġa biex jimplimenta d-deċiżjoni tal-Kummissjoni li titolbu jiġbor lura l-għajnuna. Jekk l-awtoritajiet nazzjonali kienu kapaċi jiddependu fuq l-aġir illegali tagħhom stess, huma jistgħu kompletament jinvalidaw l-Artikoli 107 u 108 tat-TFUE u jċaħħdu l-effikaċja tad-deċiżjonijiet meħuda mill-Kummissjoni skont dawn id-dispożizzjonijiet.
(126)
L-istess prinċipju għandu neċessarjament japplika meta l-awtoritajiet nazzjonali jargumentaw li huma stess kellhom aspettazzjoni leġittima dwar il-leġittimità tal-miżuri, imma ma nnotifikawhomx lill-Kummissjoni minkejja li l-miżuri kienu jikkostitwixxu għajnuna ġdida (35).
(127)
Bl-istess mod, sakemm l-aspettazzjonijiet leġittimi ta’ ÅI huma rilevanti, il-Kummissjoni tinnota li skont il-ġurisprudenza stabbilita, minħabba n-natura obbligatorja tas-superviżjoni tal-għajnuna mill-Istat mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 108 tat-TFUE, l-impriżi li lilhom ingħatat l-għajnuna ma jistgħux, bħala prinċipju, jaċċettaw l-aspettazzjoni leġittimà li l-għajnuna hija legali sakemm ma tkunx ingħatat f’konformità mal-proċedura stabbilita f’dak l-Artikolu. In-negozjant diliġenti għandu normalment ikun kapaċi jiddetermina jekk dik il-proċedura ġietx segwita (36).
(128)
Il-Kummissjoni tirrimarka li l-ebda kumpanija ma kienet f’qagħda aħjar minn ÅI biex ikollha għarfien profond tal-azzjonijiet tal-GL rigward l-allegati skemi ta’ għajnuna, għaliex il-GL huwa l-azzjonist ewlieni tagħha u jinsab irrappreżentat fuq il-bord ta’ ÅI minn individwi li huma wkoll membri tal-eżekuttiv tal-GL. Dan l-argument huwa sostnut bil-fatt li, kif muri hawn fuq f’konnessjoni maż-żidiet kapitali, ir-rappreżentanti ta’ ÅI u tal-GL jiskambjaw l-informazzjoni b’mod regolari. Għalhekk, anke minkejja li l-awtoritajiet Finlandiżi ma argumentawx b’mod espress l-aspettazzjoni leġittima f’isem il-benefiċjarju tal-għajnuna, il-Kummissjoni temmen li ÅI ma tistax titlob aspettazzjoni leġittima fil-każ attwali.
(129)
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni qatt ma tat xi assigurazzjoni preċiża la lill-Finlandja u lanqas lill-benefiċjarju tal-għajnuna li l-miżuri in kwistjoni ma kinux se jkunu għajnuna mill-Istat jew li se jkunu għajnuna kompatibbli, biex setgħet ħolqot aspettazzjoni ta’ dan it-tip (37).
(130)
Il-Finlandja argumentat ukoll li fil-każ tal-ġbir lura tal-għajnuna mogħtija permezz taż-żidiet kapitali, l-element tal-għajnuna m’għandux neċessarjament ikun l-ammont kollu tal-kapital mogħti, imma minflok (b’analoġija mal-kalkolu tal-element tal-għajnuna fil-garanziji), ikun l-ispiża ta’ ÅI biex issib investiment alternattiv fis-swieq. F’dan ir-rigward, il-Finlandja ssuġġeriet li l-ispiża ta’ dan l-iffinanzjar alternattiv setgħet tiġi stabbilita b’referenza għas-7 % reddittu mistenni fuq l-investiment għall-proprjetà tal-uffiċċji kif stabbilit fir-rapport ta’ KPMG.
(131)
Il-Kummissjoni ma tistax taċċetta din il-fehma.
(132)
Huwa ċertament korrett, bħala propożizzjoni ġenerali, li l-għajnuna mill-Istat f’każ partikolari hija kkostitwita mid-differenza bejn il-vantaġġ (fil-forma tal-iffinanzjar) li l-kumpanija effettivament irċeviet mir-riżorsi tal-Istat u dak li kieku setgħet tikseb fis-swieq kapitali. Konsegwentement, “billi jħallas lura l-għajnuna, ir-riċevitur qed iċedi l-vantaġġ li jkun gawda fuq il-kompetituri tiegħu fis-suq, u terġa’ tiġi restawrata s-sitwazzjoni qabel il-ħlas tal-għajnuna” (38).
(133)
Kull min jagħmel l-investiment, kemm billi jipprovdi l-kreditu kif ukoll billi jkollu sehem fl-ekwità tal-kumpanija, se jfittex li jkollu reddittu fuq l-investiment tiegħu li huwa proporzjonat mar-riskju.
(134)
Meta l-għajnuna tingħata fil-forma ta’ kreditu bi spiża taħt l-ispejjeż tas-swieq (li huwa l-każ għal self garantit meta l-ispiża finanzjarja totali hija iktar baxxa mir-rata tal-imgħax ta’ self mis-suq) lill-kumpanija li mhix eskluża mis-suq tas-self u li għalhekk, bħala alternattiva għall-għajnuna, setgħet tieħu self bir-rata tas-suq, huwa ċar li l-għan reparattiv tal-irkupru jista’ jinkiseb billi l-kumpanija jkollha tħallas id-differenza (bl-imgħax), u b’hekk terġa’ titqiegħed fuq livell ekwu mal-kompetituri tagħha.
(135)
Is-sitwazzjoni hija differenti għall-investimenti fl-ekwità. Ir-reddittu hawnhekk mhux dipendenti fuq ir-rieda tal-kumpanija li tħallas (bħal fil-każ tas-self) imma huwa kompletament fattur tal-profitabbiltà inerenti tal-mudell tan-negozju tal-kumpanija. Sakemm l-investitur privat ma jemminx li n-negozju se jħallas b’mod adegwat għar-riskju li fih, huwa ma jagħmilx l-investiment imma jqiegħed flusu xi mkien ieħor. Fi kliem ieħor il-Kummissjoni ma tistax taċċetta li l-kumpanija setgħet takkwista l-istess flus fis-suq kapitali biex iżżid il-kapital tagħha billi toffri rimunerazzjoni ogħla għaliex il-prestazzjoni mistennija tagħha ma kinitx tippermettilha li toffri din ir-rimunerazzjoni ogħla lil kwalunkwe investitur fl-ekwità. Il-kontrafattwali, jiġifieri s-sitwazzjoni fin-nuqqas tal-għajnuna li l-irkupru huwa maħsub li jirrestawra jew iġib lura, huwa għalhekk li ma kien jiġi investit l-ebda kapital. L-għajnuna li għandha tinġabar lura hija għalhekk l-ammont sħiħ taż-żidiet kapitali.
(136)
Il-Kummissjoni tista’ konsegwentement ma taċċettax il-fehma tal-Finlandja rigward l-element tal-għajnuna fiż-żidiet kapitali.
8.2. L-GĦAJNUNA LI GĦANDHA TINĠABAR LURA
(137)
B’konsegwenza, l-għajnuna illegali u inkompatibbli li ġiet identifikata mill-Kummissjoni u li l-Finlandja għandha tiġbor lura mingħand ÅI hija kif ġej:
(138)
Żidiet kapitali:
(a)
Żieda kapitali C-IV: EUR 353 199,00. Din l-għajnuna tqiegħdet għad-dispożizzjoni ta’ ÅI fl-20 ta’ Lulju 2001.
(b)
Żieda kapitali C-V: EUR 599 933,78. Din l-għajnuna tqiegħdet għad-dispożizzjoni ta’ ÅI fil-15 ta’ Awwissu 2002.
(c)
Żieda kapitali C-VI: EUR 799 911,64. Din l-għajnuna tqiegħdet għad-dispożizzjoni ta’ ÅI fit-13 ta’ Marzu 2003.
(d)
Żieda kapitali C-VII: EUR 515 165,97. Din l-għajnuna tqiegħdet għad-dispożizzjoni ta’ ÅI fis-6 ta’ Mejju 2004.
(e)
Żieda kapitali C-VIII: EUR 669 896,95. Din l-għajnuna tqiegħdet għad-dispożizzjoni ta’ ÅI fit-30 ta’ Settembru 2004.
(f)
Żieda kapitali C-IX: EUR 199 977,91. Din l-għajnuna tqiegħdet għad-dispożizzjoni ta’ ÅI fis-16 ta’ Ġunju 2005.
(g)
Żieda kapitali C-X: EUR 234 961,43. Din l-għajnuna tqiegħdet għad-dispożizzjoni ta’ ÅI fis-16 ta’ Ġunju 2005.
(h)
Żieda kapitali C-XI: EUR 1 379 998,95. Din l-għajnuna tqiegħdet għad-dispożizzjoni ta’ ÅI fil-15 ta’ Frar 2007.
(139)
Il-garanziji ta’ self: l-element tal-għajnuna fil-garanziji kollha huwa maħdum bħala d-differenza bejn, minn naħa waħda, ir-rata referenzjarja applikata bħala l-valur referenzjarju għall-ispejjeż tas-self li kumpanija b’saħħa finanzjarja paragunabbli ma’ dik ta’ ÅI kien ikollha ġġorr mingħajr il-garanzija u, minn naħa l-oħra, ir-rata tal-imgħax miksuba permezz tal-garanzija tal-Istat wara li jitqiesu kwalunkwe primjums imħallsa, skont il-punt 4.2 tal-Avviż dwar il-Garanziji (kif spjegat fid-dettall fil-premessi 66 sa 80).
(a)
Fir-rigward tal-garanzija G-I, l-element tal-għajnuna huwa magħmul mid-differenza bejn ir-rata referenzjarja għal self lill-kumpanija fil-kategorija tal-klassifikazzjoni “dgħajfa (B)” u b’kollateralizzazzjoni normali u l-ispiża finanzjarja totali tas-self kopert bil-garanzija (mifhum bħala l-primjums imħallsa għall-garanzija flimkien mal-imgħax fuq is-self). Din l-għajnuna tqiegħdet għad-dispożizzjoni ta’ ÅI fid-9 ta’ Ottubru 2003 (kif spjegat fil-premessi 81 u 82). Minn dan l-ammont għandu jitnaqqas il-primjum ta’ darba fuq il-garanzija ta’ EUR 19 500 (39).
(b)
Fir-rigward tal-garanzija G-II, l-element tal-għajnuna huwa magħmul mid-differenza bejn ir-rata referenzjarja għal self lill-kumpanija fil-kategorija tal-klassifikazzjoni “dgħajfa (B)” u b’kollateralizzazzjoni normali u l-ispiża finanzjarja totali tas-self kopert bil-garanzija (mifhum bħala l-primjums imħallsa għall-garanzija flimkien mal-imgħax fuq is-self). Din l-għajnuna tqiegħdet għad-dispożizzjoni ta’ ÅI fit-2 ta’ Novembru 2004. Minn dan l-ammont għandu jitnaqqas il-primjum ta’ darba fuq il-garanzija ta’ EUR 2 900 (40).
(c)
Fir-rigward tal-garanzija G-III, l-element tal-għajnuna huwa magħmul mid-differenza bejn ir-rata referenzjarja għal self lill-kumpanija fil-kategorija tal-klassifikazzjoni “sodisfaċenti (BB)” u b’kollateralizzazzjoni normali u l-ispiża finanzjarja totali tas-self kopert bil-garanzija (mifhum bħala l-primjums imħallsa għall-garanzija flimkien mal-imgħax fuq is-self). Din l-għajnuna tqiegħdet għad-dispożizzjoni ta’ ÅI fit-13 ta’ Diċembru 2005. Minn dan l-ammont għandu jitnaqqas il-primjum ta’ darba fuq il-garanzija ta’ EUR 6 500 (41).
(140)
L-ammont eżatt totali tal-għajnuna li għandha tinġabar lura għandu jiġi ddeterminat mill-awtoritajiet Finlandiżi, f’kollaborazzjoni mal-Kummissjoni, fil-qafas tal-proċedura tal-irkupru skont il-metodoloġija deskritta fil-premessi 138-139 hawn fuq. Mal-ammont tal-għajnuna li għandu jiġi ddeterminat għandu jiżdied l-imgħax mid-data li fiha l-għajnuna tqiegħdet għad-dispożizzjoni tar-riċevitur sad-data tal-irkupru tagħha. Il-Kummissjoni titlob lill-awtoritajiet Finlandiżi, skont l-obbligu tal-kooperazzjoni leali tagħhom, biex jikkollaboraw magħha fid-determinazzjoni tal-ammont eżatt tal-għajnuna li għandu jinġabar lura,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Iż-żieda kapitali li tammonta għal EUR 84 094,39 li ngħatat mill-Finlandja favur Ålands Industrihus AB fit-18 ta’ Ġunju 1997 ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 2
Il-miżuri tal-għajnuna mill-Istat elenkati fit-Taqsima 8.2 ta’ din id-Deċiżjoni li ngħataw illegalment mill-Finlandja, bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, favur Ålands Industrihus AB huma inkompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 3
1. Il-Finlandja għandha tiġbor lura l-għajnuna mill-Istat imsemmija fl-Artikolu 2 mingħand il-benefiċjarju.
2. Is-somom li għandhom jinġabru lura għandhom jinkludu l-imgħax mid-data li fiha tpoġġew għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarju sad-data tal-irkupru attwali tagħhom.
3. L-imgħax għandu jiġi kkalkulat fuq bażi komposta skont il-Kapitolu V tar-Regolament (KE) Nru 794/2004.
4. Il-Finlandja għandha tikkanċella l-ħlasijiet pendenti kollha tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 2 b’seħħ mid-data tal-adozzjoni ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 4
1. Il-ġbir lura tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 2 għandu jkun immedjat u effettiv.
2. Il-Finlandja għandha tiżgura li din id-Deċiżjoni tiġi implimentata fi żmien erba’ xhur mid-data tan-notifika ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 5
1. Fi żmien xahrejn min-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, il-Finlandja għandha tissottometti t-tagħrif li ġej lill-Kummissjoni:
(a)
l-ammont totali (kapital u mgħax tal-irkupru) li għandu jitħallas lura mill-benefiċjarju;
(b)
deskrizzjoni ddettaljata tal-miżuri diġà meħudin u ppjanati sabiex timxi ma’ din id-Deċiżjoni;
(c)
dokumenti li juru li l-benefiċjarju ġie ordnat iħallas lura l-għajnuna.
2. Il-Finlandja għandha żżomm lill-Kummissjoni infurmata dwar il-progress tal-miżuri nazzjonali meħudin biex tiġi implimentata din id-Deċiżjoni sakemm ikun kompletat il-ġbir lura tal-għajnuna msemmi fl-Artikolu 2. Għandha tissottometti minnufih, fuq sempliċi talba mill-Kummissjoni, tagħrif dwar il-miżuri diġà meħudin u ppjanati biex timxi ma’ din id-Deċiżjoni. Għandha tipprovdi wkoll tagħrif iddettaljat rigward l-ammonti ta’ għajnuna u imgħax tal-irkupru diġà miġbura lura mingħand il-benefiċjarju.
Artikolu 6
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika tal-Finlandja.
Magħmul fi Brussell, it-13 ta’ Lulju 2011.