РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 9 юни 2010 година
относно държавна помощ C 1/09 (ex NN 69/08), предоставена от Унгария на MOL Nyrt.
(нотифицирано под номер C(2010) 3553)
(само текстът на унгарски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/88/ЕС)
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението на Комисията за откриване на процедурата, определена в член 108, параграф 2 от Договора (1) по отношение на помощ № C 1/09 (ex NN 69/08) (2),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
На 13 януари 2009 г., след жалба, получена на 14 ноември 2007 г., Комисията откри официална процедура по разследване на мерките, въведени от Унгария, за които се твърди, че представляват държавна помощ в полза на дружество с наименование Hungarian Oil & Gas Plc (Magyar Olaj- és Gázipari Nyrt.; наричано по-долу „MOL“).
(2)
Унгария изпрати своите писмени коментари относно решението на Комисията за откриване на процедура на 8 април 2009 г.
(3)
Решението за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 28 март 2009 г. (3) Коментари бяха получени от две заинтересовани страни: MOL и Унгарската асоциация по минно дело (Magyar Bányászati Szövetség), и двата на 27 април 2009 г.
(4)
Комисията предаде мненията на Унгария с писмо от 2 юни 2009 г. С писмо от 3 юли 2009 г. Унгария докладва, че няма коментар относно забележките на заинтересованите страни.
(5)
Комисията изиска допълнителна информация от унгарските органи на 21 септември 2009 г. и 12 януари 2010 г. и Унгария отговори с писма от 19 октомври 2009 г. и 9 февруари 2010 г.
II. ПОЛУЧАТЕЛЯТ
(6)
MOL представлява интегрирано дружество за нефт и газ, установено в Будапеща, Унгария. Основните дейности на MOL на унгарския пазар включват: изследване и добив на суров нефт и природен газ; производство на газови продукти; рафиниране, транспортиране, съхранение и дистрибуция на продукти от суров нефт на дребно и на едро; пренос на природен газ и производство и продажба на олефини и полиолефини. В допълнение, MOL Group (към която принадлежи MOL) включва също няколко други унгарски и чуждестранни дъщерни дружества (4).
(7)
В Унгария и Словакия MOL Group е пазарен лидер във всяка от своите основни дейности. През 2008 г. (5) нетните продажби на MOL и MOL Group са били респективно приблизително 6,8 милиарда евро и 13 милиарда евро. През същата година съответните им оперативни печалби са били приблизително 400 милиона евро и 732 милиона евро.
III. ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА
(8)
Общите правила, управляващи минните дейности в Унгария, са определени в Закона за минното дело от 1993 г. (наричан по-долу „Закона за минното дело“) (6), който управлява също минните дейности (проучване, изследване и добив), включващи въглеводороди (т.е. суров петрол и природен газ).
(9)
Законът за минното дело разграничава минни дейности, упражнявани на базата на два различни правни инструмента: i) концесия (7) и ii) разрешение (8).
-
В случаите на концесия министърът, отговорен за минното дело (наричан по-долу „компетентният министър“), сключва договор (9) със спечелилия участник след провеждане на открит търг (10) за експлоатация на „закрит район“.
-
Това е различно от „открити райони“ (11), където органът по минното дело не може да откаже издаване на разрешение, ако кандидатът отговаря на условията, определени в закона (12).
(10)
Съгласно определението в Закона за минното дело (13), закритите райони са запазени за минни дейности на базата на концесия. Следователно, всеки район, който не е закрит район, се счита за открит район. Съгласно обяснението, предоставено от Унгария, първоначалното намерение е било всички находища да бъдат класифицирани като закрити райони, предназначени за концесия. Откритите райони, които се предполага, че са по-бедни на минерални ресурси, са щели да представляват изключение. В такива случаи находищата са се считали за по-малко ценни и не се е очаквало да бъдат получени оферти при провеждане на открит търг.
(11)
Законът за минното дело постановява също, че за добив на минерални ресурси се плаща държавна такса за минна дейност, чийто размер е процент от стойността на добитите минерални ресурси (14). Таксата за минна дейност се различава в зависимост от приложимия режим:
-
В случай на концесия размерът на таксата за минната дейност е определена в концесионния договор (15).
-
При минералните ресурси, добивани на базата на разрешителен режим, таксата се определя от Закона за минното дело (16). До януари 2008 г. таксата за минна дейност, свързана с добиването на въглеводороди на базата на разрешителен режим, е възлизала на 12 % за находища, чиято експлоатация е започнала от 1 януари 1998 г., и J % за находища, чиято експлоатация е започнала преди 1 януари 1998 г. (17) Коефициентът „J“ се е изчислявал съгласно формула, определена въз основа на историческите цени на газа, добитото количество и стойността му; минималната му стойност е определена на 12 %.
(12)
Раздел 26/A, параграф 5 от Закона за минното дело постановява, че когато миннодобивно дружество, което действа в разрешителен режим, не започне добив в срок от пет години от датата на издаване на разрешение от органа по минно дело, правото за минна дейност се прекратява (18).
(13)
Този раздел предвижда също възможност за удължаване на този срок чрез споразумение между компетентния министър и миннодобивното дружество (19). Разделът предвижда плащане на три различни такси, когато се удължава срокът на правото за минна дейност:
а)
първо, трябва да се плати такса за удължаване на срока за неизползваните находища докато започне действителната им експлоатация; максималният размер на тази такса е 1,2 пъти размера на първоначалната такса за минна дейност, изчислена на базата на хипотетично определеното количество на минералните ресурси, тъй като тази такса трябва да се плати тогава, когато все още няма действителен добив от находището;
б)
второ, ако заявлението за удължаване на срока засяга повече от две находища, равнището на таксата за удължаване (увеличената такса за минна дейност) трябва да се приложи към всички находища на дружеството;
в)
трето, ако удължаването засяга повече от пет находища, може да се изиска допълнително еднократно плащане (20).
(14)
На 19 септември 2005 г. MOL подава заявление за удължаване на правото за минна дейност за дванадесет от своите въглеводородни находища, което е получила преди това на базата на разрешителен режим и по което не е започнала добив в рамките на срока. На 22 декември 2005 г. MOL и министърът сключват споразумение за удължаване въз основа на раздел 26/A, параграф 5 от Закона за минното дело при следните условия:
а) Такса за удължаване на срока: дванадесетте разрешения за минна дейност, предмет на искането, са удължени за срок от 5 години (т.е. MOL ще разполага с още пет години, за да започне добив от тези находища). Таксата за удължаване е постановена за всяка от петте години на срока на удължаване, като се прилага таксата за минна дейност в размер на 12 %, която е била в сила към момента, и множител („c“) със стойност между 1,020 и 1,050, в резултат на което се получават таксите за удължаване, изброени в таблица 1 (21). Таксата за удължаване е постановена за петте години на срока на удължаване. Там, където експлоатацията на находищата е започнала в действителност, постановената такса е трябвало да се прилага за остатъка от петнадесетгодишния период като такса за минна дейност за находищата, обхванати от удължаването (22).
б) Разширяване на обхвата на увеличената такса върху всички миннодобивни находища: Тъй като удължаването на срока на правото за минна дейност е изискано за повече от две находища, увеличената такса (която е равна на таксата за удължаване, както е показано в таблица 1) е трябвало да се приложи за следващите петнадесет години, т.е. до 2020 г., за всички находища на MOL, предмет на разрешителен режим, чиято експлоатация е започнала след 1 януари 1998 г. По отношение на находищата, чиято експлоатация е започнала преди 1 януари 1998 г., е приложим коефициентът „J“, умножен по „c“ (23).
в) Фиксирана такса за минна дейност: Страните се договориха изрично също, че постановената такса за минна дейност ще остане приложима за целия срок на договора (т.е. до 2020 г.), независимо от измененията в Закона за минното дело (24).
г) Еднократно плащане: Тъй като удължаването на срока на правото за минна дейност е изискано за повече от пет находища, в споразумението е определено еднократно плащане в размер на 20 милиарда HUF (25) (26).
д) Клауза за прекратяване: Споразумението постановява, че не може да бъде изменяно едностранно (а само със съгласието на двете страни). Споразумението може да бъде прекратено от една от страните единствено в случай на промяна в собствеността на MOL (най-малко 25 % от дяловете).
(15)
С решение от 23 декември 2005 г. органът по минно дело удължава срока на правата за минна дейност на MOL за исканите дванадесет находища и постановява, че увеличената такса ще се прилага за всички находища на фирмата.
(16)
Изменението (27) в Закона за минното дело, което влиза в сила от 8 януари 2008 г. (28) (наричано по-нататък „изменението от 2008 г.“), повишава значително таксата за минна дейност за определени категории въглеводороди. Таксата за минна дейност за други видове минерални ресурси не е засегната от това изменение. Раздел 5 от изменящия Закон предвижда диференцирана такса в зависимост от: i) датата, на която е започнала експлоатацията на находището; ii) добиваното количество въглеводороди и iii) цената на суровия нефт към момента.
-
За находища, чиято експлоатация е започнала между 1 януари 1998 г. и 1 януари 2008 г., е постановена такса за минна дейност в размер на 30 %.
-
За находища, чиято експлоатация е започнала след 1 януари 2008 г., се прилагат диференцирани ставки (12 %, 20 % или 30 %) в зависимост от добиваното количество въглеводороди.
-
За мини, чиято експлоатация е започнала преди 1 януари 1998 г., се използва коефициент „J“, като минималната му стойност е 30 %.
Освен това върху всички тези ставки се начислява добавка в зависимост от цената на суровия нефт: + 3 %, ако цената на суровия петрол е над 80 USD/bbl или + 6 %, ако е над 90 USD/bbl (наричана по-долу „Брент клауза“). Има специални ставки, приложими например при трудни условия за добив (12 %) и голямо количество инертен газ (8 %).
(17)
Тези такси за минна дейност са били в сила между 8 януари 2008 г. и 23 януари 2009 г. и са прилагани за всички миннодобивни дружества, експлоатиращи находища в разрешителен режим, включително онези, които са получили разрешение преди януари 2008 г., от влизането в сила на измененията на Закона за минното дело. На 23 януари 2009 г. влиза в сила ново изменение на Закона за минното дело (след решение на Комисията да открие официална процедура по разследване), което намалява таксата за минна дейност за находища, чиято експлоатация е започнала между 1 януари 1998 г. и 1 януари 2008 г., обратно на 12 % (като се запазва „Брент клаузата“) (29). Таксата за минна дейност, приложима за други видове находища, остава същата, каквато е била в Закона за минното дело, приложим през 2008 г.
(18)
Таблица 2 обобщава приложимите такси за минна дейност в разрешителен режим съгласно различните варианти на Закона за минното дело.
Таблица 2
Обобщение на приложимите такси за минна дейност в разрешителен режим съгласно Закона за минното дело
Такса, приложима до 2008 г.
Такса, приложима през 2008 г.
Такса, приложима от 23 януари 2009 г.
Производство, започнало преди 1 януари 1998 г.
J %
(най-малко 12 %)
J %
(най-малко 30 %, + 3 % или 6 % Брент клауза)
J %
(най-малко 30 %, + 3 % или 6 % Брент клауза)
Производство, започнало между 1 януари 1998 г. и 1 януари 2008 г.
12 %
30 %
(+ 3 % или 6 % Брент клауза)
12 %
(+ 3 % или 6 % Брент клауза)
Производство започнало след 1 януари 2008 г.
Газови находища с годишно производство по-малко от 300 m m3
Нефтени находища с годишно производство по-малко от 50 kt
НП
12 %
(+ 3 % или 6 % Брент клауза)
12 %
(+ 3 % или 6 % Брент клауза)
Газови находища с годишно производство между 300 m m3 и 500m m3
Нефтени находища с годишно производство между 50 kt и 200 kt
20 %
(+ 3 % или 6 % Брент клауза)
20 %
(+ 3 % или 6 % Брент клауза)
Газови находища с годишно производство над 500m m3
Нефтени находища с годишно производство над 200 kt
30 %
(+ 3 % или 6 % Брент клауза)
30 %
(+ 3 % или 6 % Брент клауза)
Въглеводороди със специални условия на добив
12 %
12 %
Голямо количество инертен газ
8 %
8 %
„J“ се изчислява по формула, която се базира на историческите цени на газа, добитото количество и стойността, вж. съображение 11.
IV. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА
(19)
Разглежданата предполагаема мярка за държавна помощ се състои в споразумение на удължаване на срока от 22 декември 2005 г. между MOL и унгарската държава, което е позволило на дружеството определена степен на освобождаване от увеличената такса за минна дейност за добив на въглеводороди, постановена в последващо изменение на унгарския Закон за минното дело. С оглед на формулировката на споразумението и последващото изменение, Комисията ги разглежда като част от една и съща мярка („мярката“) и в решението за откриване на процедура се оценява техният съвместен ефект.
(20)
В решението си за откриване на процедура Комисията достигна до предварително заключение, че в резултат на споразумението за удължаване на срока MOL е било защитено от бъдещи промени в таксата за минна дейност и, по-специално, от промените, определени в последващото изменение на Закона за минното дело от 2008 г. По този начин дружеството е получило по-благоприятно третиране от своите конкуренти, които упражняват дейност при сегашния разрешителен режим и които, тъй като не са сключили подобно споразумение за удължаване на срока предварително, е трябвало да платят новите увеличени такси за минна дейност. В своята предварителна оценка Комисията е взела предвид, че мярката представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, и не е намерила основание, въз основа на което тя да се счита за съвместима с вътрешния пазар, тъй като изглежда няма дерогация, която е приложима.
(21)
Повече подробности могат да бъдат намерени в решението за откриване на процедура, което се счита за неразделна част от настоящото решение.
V. МНЕНИЕ НА УНГАРИЯ
(22)
Основните аргументи на Унгария по отношение на кумулативните критерии, определящи държавната помощ, включват: i) отсъствие на селективност и ii) отсъствие на преимущество за предполагаемия получател.
(23)
По отношение на селективността унгарските власти твърдят, че мярката не е селективна, основно защото чрез сключването на споразумението за удължаване MOL е станала обект на друг режим, различен от разрешителния режим.
(24)
На първо място, Унгария потвърждава, че съществува разлика между концесионния режим и разрешителния режим, като подчертава, че при концесиите миннодобивните дружества могат да предлагат в своите концесионни оферти по-висока такса от посочената в обявлението за търг, докато при разрешителния режим таксата е постановена от Закона за минното дело. Унгария твърди също, че редом с тези два режима е съществувала необходимост от ново „квази-концесионно“ решение, определящо таксата за минната дейност в отделен договор извън концесионната система. Според Унгария споразумението за удължаване съгласно раздел 26/A, параграф 5 от Закона за минното дело може да се разглежда като подходящо правно основание за такова „квази-концесионно“ решение, което ефективно изключва правото за минна дейност от разрешителния режим и го поставя на договорна основа.
(25)
Унгария добавя, че споразумението за удължаване произчита пряко от логиката на Закона за минното дело. Според Унгария фиксирането на таксата за минната дейност за периода на споразумението за удължаване е естествен елемент от споразумението, посочен в раздел 26/A, параграф 5 от от Закона за минното дело, и не е съществувала възможност за договоряне на удължаване при други условия. Освен това, всички останали миннодобивни дружества биха могли да очакват същото, така че не е имало преференциално третиране за MOL.
(26)
По-специално, раздел 20, параграф 11 от Закона за минното дело постановява, че таксата за минната дейност представлява таксата, определена в: i) концесионното споразумение, ii) Закона за минното дело или iii) споразумението за удължаване. Следователно унгарските власти твърдят, че Законът за минното дело изрично разрешава таксата в споразумение за удължаване да остане непроменена, дори в случай на промени в законодателството. Според унгарските власти това ясно е посочено в Закона за минното дело, т.е. в раздел 26/A, параграф 5, който постановява, че увеличената такса е максимум 1,2 пъти по-голяма от първоначалната такса за минна дейност (30). Ето защо Унгария твърди, че унгарският закон изключва прилагане на по-висока такса.
(27)
По отношение на предполагаемата липса на преимущество, Унгария обяснява, че минералните ресурси са собственост на държавата и преминават в частна собственост чрез добива, осъществяван от дружества, притежаващи право на минна дейност, придобито срещу заплащане. Унгария цитира решението Ryanair като аналогично решение и твърди, че конкретната дейност на държавата е сравнима с тази на пазарен оператор, дори ако държавата действа в ролята на публичен орган (31).
(28)
Унгария отрича, че таксата за минна дейност е вид данък, определяйки я като цената, платена за добива на минерални ресурси, или като дял на държавата. Унгария подчертава, че фактът, че таксата е определена чрез закон, не е решаващо основание, за да се заключи, че това е вид данък.
(29)
Освен това Унгария обяснява също, че трите различни задължения за плащане по споразумението за удължаване (т.е. таксата за удължаване, увеличената такса за минна дейност, обхващаща всички находища, и еднократното плащане), които произтичат от съответните разпоредби на Закона за минното дело, не следва да се разглеждат като компенсация за държавата за отказа ѝ от приход, на който тя има право във всеки случай. Според Унгария, от гледна точка на държавата, тези плащания могат да се считат за допълнителен приход, в замяна на който държавата се отказва от своето право да обяви находищата на търг в рамките на концесионен режим, като се имат предвид свързаните с това рискове и потенциалният приход.
(30)
Унгария подчертава, че след оспорваното изменение на от Закона за минното дело на практика никой друг пазарен участник не е бил длъжен да плати по-висока такса за минна дейност от MOL, тъй като през съответния период не е имало конкуренти, попадащи в категориите за по-високи такси за минна дейност.
Таблица 3
Годишни плащания на MOL за такса за минна дейност (действителни и хипотетични)
(В милиони HUF)
Позиция за плащане
Действителна: съгласно споразумението за удължаване
Хипотетична: съгласно действащия Закона за минното дело
Разлика
Настояща нетна стойност на разликата през 2009 г.
2005
Еднократно плащане (32)
[…] (35)
[…]
20 000,0
28 064,5
2006
Такса за удължаване (33)
[…]
[…]
835,8
1 092,1
Такса за минна дейност (34)
[…]
[…]
5 755,7
7 520,0
Общо
[…]
[…]
6 591,6
8 612,1
2007
Такса за удължаване
[…]
[…]
769,7
926,5
Такса за минна дейност
[…]
[…]
3 428,0
4 126,4
Общо
[…]
[…]
4 197,7
5 052,9
2008
Такса за удължаване
[…]
[…]
345,8
382,9
Такса за минна дейност
[…]
[…]
-28 444,7
-31 498,5
Общо
[…]
[…]
-28 099,0
-31 115,6
2009
Такса за удължаване
[…]
[…]
211,2
211,2
Такса за минна дейност
[…]
[…]
-1 942,1
-1 942,1
О бщо
[…]
[…]
-1 730,9
-1 730,9
ОБЩ СБОР
[…]
[…]
959,5
8 883,0
Стойностите се базират на данни, предоставени от унгарските власти.
(31)
Освен това Унгария твърди, че в резултат на споразумението за удължаване, с течение на годините и като се вземат предвид всички компоненти на споразумението, включително таксата за удължаване и еднократното плащане, MOL в действителност е платила на държавата повече като абсолютна стойност, отколкото щеше да плати без споразумението за удължаване, т.е. съгласно Закона за минното дело. Действителните плащания, направени от MOL, сравнени с хипотетичните, са показани в таблица 3 по-горе. Стойностите са предоставени от унгарските власти.
(32)
Според Унгария минодобивните дружества имат оправдано правно очакване по отношение на предвидимостта на таксата за минната дейност, която следователно трябва да бъде стабилна във времето. Това са идеите, заложени в изменението на Закона за минното дело, тъй като, въпреки че таксата за минната дейност е променена, всъщност не е имало миннодобивно дружество, чиято такса за минна дейност да е променена в резултат на изменението. Според Унгария измененията на Закона за минното дело подсказват, че държавата би могла да промени таксата за минна дейност по отношение на находищата, които вече се експлоатират. Изменението от 2008 г. обаче е резултат от компромис в хода на преговорите, предшестващи приемането на Закона за минното дело. По този начин, имплицитно е прието, че са съществували оправдани правни очаквания. Вследствие на това минодобивните дружества могат оправдано да очакват, че държавата няма да увеличава някоя от тези такси едностранно. Унгария прави заключението, че като следствие от системата на Закона за минното дело и специфичните му разпоредби таксите за минна дейност остават непроменени за целия период на договора.
(33)
Накрая унгарските власти обясняват, че „клаузата за прекратяване“ се базира на причини, свързани с националната сигурност.
VI. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(34)
Комисията получи мнения от следните заинтересовани страни: MOL (получател на предполагаемата мярка за държавна помощ) и Унгарската асоциация по минно дело, на която MOL е член. И двете заинтересовани страни направиха коментари в същите насоки, както Унгария, и техните наблюдения се припокриха до голяма степен с тези на Унгария.
(35)
В противовес на становището на Комисията в решението за откриване на процедура, MOL, предполагаемият получател на въпросната мярка, заявява, че не е получило преференциално третиране на унгарския пазар за добив на въглеводороди. Основният дял от таксите за минна дейност, които MOL е платило на унгарската държава, се формира от находищата, за които се прилага J % (т.е., чиято експлоатация е започнала преди 1 януари 1998 г.), което на практика означава, че MOL плаща 64-75 %, докато неговите конкуренти (които са започнали производство на по-късен етап и експлоатират малки находища) дължат такса в размер само на 12 %.
(36)
Освен това сключването на споразумението за удължаване означава, че MOL е платила повече на държавата (като се вземат предвид всички компоненти на споразумението за удължаване), отколкото щеше да плати без споразумението, единствено на базата на първоначалния Закон за минното дело.
(37)
По отношение на аргумента на Комисията, че споразумението за удължаване не може да се счита за аналогично на концесия, тъй като е подлежало на разрешителен режим, MOL отбелязва, че удължаването на правото за минна дейност не е право, подлежащо на разрешаване на базата на едностранно решение от страна на държавата, а се предоставя само след сключване на споразумение с миннодобивното дружество. Ако целта на законодателството е този въпрос да бъде поставен в компетенциите на държавата, съответната разпоредба е щяла да има друга формулировка. Формулировката в закона подсказва, че законодателното намерение е било споразумението за удължаване да се третира по начин, аналогичен на концесиите.
(38)
В решението за откриване на процедура Комисията твърди, че съществува противоречие между твърдението на унгарските власти, че изменението на закона е било необходимо, за да се съберат повече приходи, и факта, че MOL е била на практика освободена от увеличените такси.
(39)
Според MOL това твърдение не съдържа противоречие. От една страна, дружеството е платило повече на държавата съгласно споразумението за удължаване, отколкото е щяло да плати съгласно закона. MOL плаща също много високи такси за минна дейност за находищата, за които се прилага J. В допълнение, изменението на закона би могло да има ефект върху находищата, чиято експлоатация ще започне в бъдеще.
(40)
Според MOL компонентите на плащането за удължаване не представляват в никакъв случай глоба, както предполага Комисията. Законът за минното дело определя също санкции/глоби, когато минната дейност се извършва в нарушение на закона. Таксите съгласно споразумението за удължаване са получени в резултат на процес на преговори между миннодобивното дружество и държавата. Сключването на договора не е било задължително: миннодобивното дружество е можело да избере да не сключва договор, да загуби правото си за минна дейност и след това да подаде оферта в открита тръжна процедура, при която е можело да получи в крайна сметка правото за минна дейност по-евтино.
(41)
Подвеждащо е да се сравнява MOL, което е сключило такова споразумение за удължаване, с конкурентите, действащи в разрешителен режим. Освен това, MOL подчертава, че е изпълнило всички свои задължения и разпоредбите на законодателството.
(42)
MOL също оспорва становището на Комисията, че мултипликационният коефициент „с“ е твърде нисък (тъй като е по-малък от законово определения таван 1,2-кратно увеличаване). Трябва да се вземе предвид също, че прилагането на увеличената такса за минна дейност засяга почти 150 находища, така че увеличената такса е довела до значително увеличение на приходите на държавата от минен добив.
(43)
Накрая, по отношение на аргумента на Комисията, че MOL е получила преференциално третиране, тъй като не подлежи на Брент клаузата, дружеството отбелязва, че J е също е чувствителен към промените в цените.
(44)
Унгарската асоциация по минно дело (наричана по-нататък „асоциацията по минно дело“) представлява дружества, извършващи минни дейности или дейности, свързани с минния добив. Основната ѝ цел е да подобри цялостната оперативна рамка за извършване на минни дейности в Унгария, да следи законодателните процедури и да действа в интерес на своите членове. Понастоящем тя има 66 членове, сред които и MOL. Председателят на съвета на асоциацията по минно дело е висш ръководител в MOL (36).
(45)
Според асоциацията по минно дело минодобивните дружества имат оправдано правно очакване, че таксата за минната дейност ще остане непроменена за находища, които вече се експлоатират. Ето защо държавата не може едностранно да вдига таксите „с обратно действие“ (т.е. за находища, които вече се експлоатират). Асоциацията по минно дело изрази това становище във връзка с проектозакона, предшестващ изменението на Закона за минното дело, и, според асоциацията по минно дело, този принцип е взет предвид при изменението на Закона за минното дело. Окончателната формулировка не е срещнала противопоставяне, тъй като от гледна точка на ефекта тя не повишава таксата за минна дейност при експлоатация, която вече е започнала.
(46)
По отношение на общата характеристика и икономическите условия на пазара на минни дейности асоциацията по минно дело обяснява, че периодът на изпълнение на миннодобивните проекти е относително дълъг. Могат да изминат 10-15 години между началото на проучванията и действителния добив. През тази фаза миннодобивното дружество има единствено разходи; приход не се реализира, докато не започне добивът. В допълнение, съществува присъщ геологически риск, тъй като не е сигурно, че проучванията ще бъдат успешни. Следователно проектите трябва да се планират изключително внимателно. Доходността от определен проект зависи от многобройни фактори. Предвид многобройните рискове, промишлеността очаква, че поне онези, върху които държава може да въздейства, ще останат стабилни по време на жизнения цикъл на проекта, т.е. законодателната рамка или таксата за минната дейност. Предвид специфичните характеристики на промишлеността, финансовите структури играят важна роля в проектите. Кредиторите непрекъснато следят внимателно проектите и могат дори да оттеглят финансирането си, ако условията значително се променят.
(47)
Следователно, в държавите, в които има голям политически риск, миннодобивното дружество и държавата сключват договор въз основа на частното право. В стабилните райони, като Западна Европа, такива споразумения не са необходими, защото може да се допусне, че правната рамка няма да се променя междувременно от държавата. Както миннодобивното дружество, така и кредиторите очакват стабилност от страна на държавата. Без такава стабилност се увеличава рискът за проекта; държава със стабилна икономическа политика не може да си позволява чести политически промени, защото това ще отблъсне миннодобивните предприятия.
(48)
Асоциацията по минно дело отбелязва също, че принципите на правната сигурност и придобити права са установени в практиката на европейските съдилища и унгарската конституция. Ето защо унгарският законодател няма право да повишава таксите за минна дейност за находища, които вече се експлоатират, тъй като законодателството трябва да е предвидимо. Освен това асоциацията по минно дело счита също, че „стабилността“ на таксата за минната дейност е придобито право.
(49)
Допълнителен аргумент, приведен от асоциацията по минно дело, е забраната за дискриминация. По-специално, не трябва да има дискриминация между пазарните играчи, действащи на концесионна база, и пазарните играчи при разрешителната система. Съответно унгарският законодател няма право да повишава таксите за минна дейност „с обратно действие“ за находища, които вече се експлоатират. Съдът на Европейския съюз е пояснил в многобройни решения, че правната сигурност е фундаментален елемент на европейското право. Законодателството трябва да бъде недвусмислено, точно и предвидимо, особено ако има отрицателен ефект върху физически лица или дружества (вж. цитираната съдебна практика). Асоциацията по минно дело продължава, като твърди, че принципът за правна сигурност и придобити права са установени също и в унгарската конституция и прави заключението, че съгласно европейското право и конституционните принципи законодателството трябва да бъде предвидимо.
(50)
Асоциацията по минно дело добавя накрая, че принципът за закрила на придобитите права произтича от принципа за правната сигурност. Този принцип за закрилата на придобитите права се спазва в националните и международните законодателни процедури, управляващи правото за минна дейност. Други държави-членки на ЕС също имат стабилно законодателство за минното дело, което не се променя често.
VII. НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ ПО СМИСЪЛА НА ЧЛЕН 107, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДФЕС
(51)
За да установи дали дадена мярка представлява държавна помощ, Комисията трябва да оцени дали оспорваната мярка изпълнява условията на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Този член гласи, че: „Освен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с общия пазар“. По-долу Комисията взема предвид тази разпоредба, когато оценява дали оспорваната мярка представлява държавна помощ.
(52)
Като начало трябва да се припомни, че дадена мярка може да представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, независимо от нейната правна форма. Дори ако споразумението за удължаване е сключено съгласно съответните разпоредби на Закона за минното дело и дори ако Унгария има право да определя таксата за минната дейност чрез закон, това не означава само по себе си, че тези действия или техният ефект са съвместими с правилата за държавната помощ на ЕС. Фактът, че дадена мярка е съвместима с националното право, няма отношение към нейната съвместимост с правилата за държавната помощ на ДФЕС.
(53)
Освен това, както вече е посочено в решението за откриване на процедура, Комисията не счита, че взет отделно, някой от елементите в този случай, т.е. съответните разпоредби на Закона за минното дело, споразумението за удължаване и изменението на Закона за минното дело, противоречи на правилата за държавна помощ. Вместо това в настоящия случай Комисията разглежда действията на държавата съвкупно като „мярката“ и оценява ефекта от споразумението за удължаване в комбинация с последващите изменения на Закона за минното дело.
(54)
По отношение на аргументите на Унгария, че таксата за минната дейност не представлява данък, а дял на държавата, Комисията отбелязва, че този аргумент няма отношение от гледна точка на оценката на държавната помощ. Правилата за държавната помощ са приложими към всякакви видове разходи, които трябва да се направят от предприятията и от които те са освободени чрез държавна мярка. Във всеки случай трябва да се отбележи, че административното разрешаване на експлоатацията на минерални и въглеводородни ресурси изглежда е характерна роля на публичните органи; плащанията за такова разрешение са сравними с данък или административна такса.
(55)
Накрая, по отношение на клаузата за прекратяване, Комисията счита, че това не е въпрос, свързан с държавна помощ. Фактът, че в споразумението се посочва, че договорът се прекратява, ако трета страна придобие повече от 25 % от MOL, е мярка, която не включва държавни ресурси.
(56)
За да се счита за държавна помощ, дадена мярка трябва да бъде конкретна или селективна в смисъл, че облагодетелства някои предприятия или производството на някои стоки.
(57)
Съгласно практиката на Съда (37) по отношение на оценката на условието за селективност, което е един от елементите, формиращи понятието държавна помощ, член 107, параграф 1 от ДФЕС изисква оценка дали, при конкретна законова схема, дадена държавна мярка е такава, която „поставя в по-благоприятно положение определени предприятия или производството на някои стоки“ в сравнение с други предприятия, които са в правно или фактическо положение, което е сравнимо предвид преследваната от въпросната мярка цел.
(58)
Съдът нееднократно постановява, че член 107, параграф 1 от ДФЕС не прави разлика между причините или целите на държавната помощ, а ги дефинира по отношение на техния ефект (38).
(59)
Концепцията за държавна помощ не се отнася обаче за държавни мерки, които правят разлика между предприятия, при които диференциацията произтича от естеството или цялостната структура на системата, от която са част.
(60)
Комисията не е съгласна с аргументацията на унгарските власти и на заинтересованите страни относно отсъствието на селективност.
(61)
За да се определи дали дадена мярка е селективна, трябва да се определи приложимата референтна система (39).
(62)
В разглеждания случай Комисията счита, че приложимата референтна система за оценката е разрешителният режим. MOL не е била длъжна да участва в търг за правото да получи концесия в закрит район. Вместо това то е получило правото за минна дейност за своите находища при разрешителен режим и се конкурира с пазарните участници при този режим. Споразумението за удължаване представлява част от разрешителния режим. Самият факт, че MOL не е могло да започне добив в рамките на постановения срок и е трябвало да изиска споразумение за удължаване не може да доведе до промяна в референтната система. Приемането на такъв аргумент би довело до положение, при което дадено дружество получава индивидуално третиране, както е случаят при концесионния режим, но без публичен търг.
(63)
Всъщност решението на унгарските власти при определянето дали находището е предмет на концесия или разрешителен режим е по преценка. По този начин, ако унгарските власти искат да предоставят права за минна дейност на договорна основа, те могат да изберат прозрачна концесионна процедура, която включва провеждане на открит търг. Комисията не може да приеме, че непрозрачната, т.н. „квази-концесия“, която понастоящем се отнася само за едно дружество (MOL), може да се счита за отделна референтна система.
(64)
Освен това Унгария е разполагала с голям избор за удължаване на разрешението, както и за последващо изменение на съответните разпоредби на Закона за минното дело (въпреки че са ѝ били известни преимуществата, които това ще има за MOL, тъй като това дружество е единственият пазарен играч за въглеводороди, сключило споразумение за удължаване). Унгария е била свободна да определи таксата за минната дейност по всяко време, т.е. тя е можела да реши да не изменя закона изобщо. От гледна точка на нейния ефект, поредицата от действия недвусмислено е облагодетелствала едно конкретно предприятие.
(65)
С оглед на горното Комисията прави заключението, че референтната система е разрешителният режим.
(66)
Съгласно рамката на разрешителния режим споразумението за удължаване има ясно селективно действие. Наистина, както самите унгарски власти потвърждават, когато договарят условията на това споразумение, страните разполагат с определена възможност за маневриране и определяне на различни компоненти на плащанията и, което по-важно, могат дори да решат изобщо да не сключват споразумение. По този начин унгарските власти са имали право на преценка дали да сключат такова споразумение с MOL (или с друг пазарен участник) (40).
(67)
Такова третиране не може да се обясни чрез логиката или естеството на системата. От една страна се налагат такси за минна дейност, за да се гарантира приход за държавата от добитата стойност. От друга страна, компонентите на плащанията съгласно споразумението за удължаване се плащат в замяна на удължаването като допълнителна такса. В настоящия случай обаче сключването на споразумението за удължаване и последващото увеличаване на таксите за MOL е довело до парадоксално положение, при което MOL, след като не е успяло за започне своевременно производство, се възползва от по-ниски такси за минна дейност до 2020 г. на практика за всички свои находища в разрешителен режим, докато неговите конкуренти, които подлежат в същата степен на разрешителния режим и които са започнали производство своевременно и следователно не са сключили споразумение за удължаване, трябва да плащат по-високи установени от закона такси.
(68)
Това е единственото споразумение за удължаване, сключено във връзка с въглеводороди. MOL отбелязва, че съществуват и други действащи споразумения за удължаване за твърди минерални ресурси. Комисията отбелязва обаче, че това засяга други видове минерални ресурси, които са предмет на такса за минна дейност съгласно Закона за минната дейност, различна от такста за въглеводородите. Трябва да се отбележи също, че при твърдите минерални ресурси няма промяна в таксата за минна дейност, въведена чрез изменението на Закона за минното дело, (т.е. пазарните играчи, сключили такова споразумение, не са засегнати от същата „поредица от мерки“ и следователно не са получили преимущество).
(69)
Въз основа на горното, въпреки аргументите, изложени от Унгария, Комисията счита, че поредицата от действия, т.е. формулировката на раздел 26/A, параграф 5 от Закона за минното дело, споразумението за удължаване, сключено въз основа на същия, и последващото изменение на Закона за минното дело, са били селективни в полза на MOL.
(70)
Комбинираният ефект от поредицата от действия е такъв, че от притежателите на разрешителни за минна дейност, предоставени съгласно раздел 5 от Закона за минното дело, единствено MOL получава специален режим, който го защитава срещу увеличение на таксата за минна дейност, дължима при нормални обстоятелства за добив на въглеводороди.
(71)
В заключение, поради наличието на широко право на преценка при сключването на споразумение за удължаване и предвид факта, че на практика освобождаването е насочено към едно отделно дружество, критерият за селективност е спазен.
(72)
Противно на аргументите на унгарските власти, Комисията е на мнение, че държавата не упражнява икономическа дейност като издава разрешения за минни дейности. По-скоро, предоставянето на административни концесии или разрешения за минна дейност е свързано с упражняването на правомощия, които са характерни за публичните органи, тъй като тази дейност поначало не може да се упражнява от частен участник (41). В Унгария - както в други държави-членки на ЕС - никой частен участник не е първоначалният собственик на минералните ресурси. Правните системи на държавите-членки възлагат контрол като цяло върху минералните ресурси на публичните органи (42). Следователно, решението да се позволи на дадено дружество да експлоатира минералните ресурси под формата, избрана от държавата-членка, и срещу заплащане на определени такси, е, по своето естество и правила, въпрос, решаван от публичните власти, и може да се категоризира като упражняване на правомощията на публичните власти. Интервенцията на Унгария, която цели да подчини минната дейност на административен надзор, служи на общия интерес, а не на търговските интереси. Това поведение следва да се счита за форма на държавна намеса от страна на публичен орган, която не е сходна с поведението на частен инвеститор в условията на пазарна икономика (43).
(73)
Дори ако в настоящия случай разрешаването на минна дейност се счита за икономическа дейност, чрез която държавата преследва търговски цели (каквато то не е), Комисията отбелязва, че не съществува ясна и пряка връзка в парично отношение между равнището на таксите за минна дейност, определени от Унгария за MOL, и стойността на разрешението за минна дейност. Обосновката на Унгария, а именно, че е действала като пазарен оператор, когато е сключила споразумението за удължаване, не се потвърждава. По-специално, няма признаци, че провеждането на тръжна процедура за концесията на 12 находища (която е нямало да бъде удължена) е нямало да доведе до по-висока оферта от конкурент. Унгария не е успяла да покаже също, че при сключването на споразумението за удължаване е взела предвид всички съответни фактори и рискове от търговска гледна точка, т.е. всички компоненти на плащанията съгласно споразумението за удължаване, възможните по-високи такси, определени от Закона за минното дело до 2020 г., продължителността на споразумението и възможните конкуренти.
(74)
Друг аргумент на Унгария е, че след оспорваното изменение на Закона за минното дело, никой друг пазарен участник не е бил в действителност длъжен да плати по-висока такса за минна дейност от MOL, тъй като не е имало конкуренти, попадащи в категориите за по-висока такси за минна дейност през съответния период.
Таблица 4
Обобщение на приложимите такси за минна дейност преди и след измененията на Закона за минното дело
Такса, приложима до 2008 г.
Такса, приложима през 2008 г.
Такса, приложима от 23 януари 2009 г.
Такса за находищата по договора на MOL
Приложима до 2020 г.
Производство, започнало преди 1 януари 1998 г.
J % (46)
(най-малко 12 %)
J %
(най-малко 30 %, + 3 % или 6 % Брент клауза)
J %
(най-малко 30 %, + 3 % или 6 % Брент клауза)
J % × c (47)
(най-малко 12 %)
Производство, започнало между 1 януари 1998 г. и 1 януари 2008 г.
12 %
30 %
(+ 3 % или 6 % Брент клауза)
12 %
(+ 3 % или 6 % Брент клауза)
12 % × c
(~ 12.24 % (45)
Производство започнало след 1 януари 2008 г. (44)
Газови находища с годишно производство по-малко от 300 млн. m3
Нефтени находища с годишно производство по-малко от 50 kt
NA
12 %
(+ 3 % или 6 % Брент клауза)
12 %
(+ 3 % или 6 % Брент клауза)
12 % × c
(~ 12.24 % (45)
Газови находища с годишно производство между 300 млн. m3 и 500m m3
Нефтени находища с годишно производство между 50 kt и 200 kt
20 %
(+ 3 % или 6 % Брент клауза)
20 %
(+ 3 % или 6 % Брент клауза)
Газови находища с годишно производство над 500 млн. m3
Нефтени находища с годишно производство над 200 kt
30 %
(+ 3 % или 6 % Брент клауза)
30 %
(+ 3 % или 6 % Брент клауза)
Въглеводороди със специални условия на добив
12 %
12 %
Голямо количество инертен газ
8 %
8 %
(75)
Този аргумент следва да бъде отхвърлен.
(76)
Таблица 4 по-горе обобщава степента, в която споразумението за удължаване и последващото изменение на Закона за минното дело са довели до по-ниски такси за MOL от постановените от Закона за минното дело.
(77)
Първо, данните, предоставени от унгарските власти, показват, че всъщност е имало пазарни играчи, експлоатиращи находища по силата на разрешителния режим, които са подлежали на по-висока такса за минна дейност от тази, платена от MOL, между 8 януари 2008 г. и 23 януари 2009 г. в резултат на първото изменение на Закона за минното дело и също от 23 януари 2009 г., до днешна дата в резултат на второто изменение на Закона за минното дело. Данните, предоставени от унгарските власти, показват, че през 2008 г. е имало находища, експлоатирани при разрешителен режим от дружества, различни от MOL, които са платили повече от 12 % (между 14,24 % и 18 %) в резултат на прилагането на Брент клаузата (48).
(78)
Второ, въпреки че унгарските власти твърдят, че има само конкуренти, които експлоатират или се очаква да започнат да експлоатират по-малки находища (т.е. произвеждат по-малко от 500 m3 или 200 kt), Комисията отбелязва, че дори ако такива по-малки полета попадат в категорията за 12 %, те ще трябва да платят въпреки това надбавката по клаузата Брент, когато това е приложимо. Това може да доведе до такса за минна дейност с размер до 18 %. Комисията припомня отново, че ефектът от мерките е, че MOL не подлежи на Брент клаузата, определена в Закона за минното дело за всички останали оператори.
(79)
Трето, що се отнася до настоящата обща пазарна среда в Унгария, там съществуват няколко минодобивни дружества, извършващи дейности по добив на въглеводороди. В допълнение има няколко дружества, извършващи проучвания, които могат да започнат експлоатация на находища и да станат конкуренти на MOL. Всички нови оператори по разрешителния режим ще подлежат на законна такса за минна дейност и ще бъдат конкуренти на MOL, единственото дружество, чиито находища са освободени от таксата, приложима съгласно общия разрешителен режим и които подлежат на по-ниски такси.
(80)
Четвърто, Комисията отбелязва, че в действителност MOL подлежи на такса в размер приблизително на 12,24 % не само за удължаването, предоставено за 12 находища, но за всички негови находища, чиято експлоатация е започнала след 1 януари 1998 г. при разрешителен режим към момента на споразумението от 2005 г., и такса в размер на J % за всички находища, чиято експлоатация е започнала преди 1 януари 1998 г. Освен това таксата на MOL се определя от споразумението за удължаване на 12,24 % до 2020 г. По този начин MOL има преимущество за повечето от своите находища, експлоатирани при разрешителен режим, за значителен период от време.
(81)
Пето, ако, хипотетично, асоциацията по минно дело не се беше съгласила с удължаването за 12-те находища, всички останали находища на MOL в разрешителен режим също биха подлежали на значително по-висока такса за минна дейност, което би могло да означава по-високи приходи за държавата (49). Освен това, както е споменато в съображение 73, държавата е можела да проведе тръжна процедура за концесия на 12 находища, за които не е дадено удължаване, чрез която да получи потенциално по-висока оферта от конкурент.
(82)
Относно аргумента на Унгария, че MOL е платило по-висока такса за минна дейност, а именно 12,24 %, през 2006 г. и 2007 г., Комисията отбелязва, че това няма отношение.
(83)
Преди всичко, това се дължи на факта, че MOL е трябвало да плати постановеното увеличение на таксата за минна дейност (от 12 % на 12,24 %), както всяко друго дружество, което желае да удължи своето разрешение за минна дейност, би трябвало да направи. В това отношение MOL е получило стандартно третиране и не е било поставено в неблагоприятно положение. По-благоприятното положение на MOL също не се е било проявило все още: това се е случило в крайна сметка към момента на първото изменение на Закона за минното дело, т.е. считано от 8 януари 2008 г.
(84)
Освен това, през 2008 г. MOL е платило 28,4 милиарда HUF, а през 2009 г. 1,9 милиарда HUF по-малко такси за минна дейност за находищата, експлоатирани от него, отколкото е щяло да плати, ако е подлежало на действащия тогава Закон за минното дело.
(85)
По отношение на останалите компоненти на плащанията съгласно раздел 26/A, параграф 5 от Закона за минното дело (т.е. таксата за удължаване и еднократното плащане), те са платени в замяна на удължаване, а не за правото на по-ниски такси от онези, приложими за неговите конкуренти. Тези компоненти на плащанията не могат да се считат също за „авансово плащане“ на такси за минна дейност, дължими за по-късни периоди. Формулировката на раздел 26/A, параграф 5 от Закона за минното дело е ясна в това отношение. По-специално, тя гласи, че „дружеството плаща такса, ако му бъде предоставено удължаване“. Останалите два елемента са свързани с броя на находищата, за които е предоставено удължаване. По този начин раздел 26/A, параграф 5 от Закона за минното дело установява ясна връзка между удължаването и задължението за плащане.
(86)
Съгласно съдебната практика помощ, предоставена на дружество, не може да се компенсира чрез такса, наложена на същото дружество, която представлява специална отделна такса без връзка с мярката, представляваща помощ (50). Във въпросния случай, както е описано в съображение 85, останалите компоненти на плащанията съгласно раздел 26/A, параграф 5 от Закона за минното дело представляват такса за удължаване, която може да се счита за специална отделна такса без връзка с последващото изменение на определените от закона такси при разрешителния режим.
(87)
Накрая Комисията отбелязва, че сключването на споразумението за удължаване и последващото увеличение на таксите за MOL са довели до парадоксално положение, при което MOL, след като не е успяло за започне своевременно производство, ще плаща по-ниски такси за минна дейност до 2020 г. за почти всички свои находища в разрешителен режим, докато неговите конкуренти, които не са сключили споразумение за удължаване, тъй като са започнали производство своевременно и подлежат в същата степен на разрешителния режим, трябва да плащат по-високи определени от закона такси.
(88)
Въз основа на горното Комисията прави заключението, че мярката дава на MOL преимущество. Тя защитава MOL от плащане на разходи, които дружеството би платило в противен случай. Комбинираният ефект от споразумението за удължаване и последвалото изменение на Закона за минното дело води до предоставяне на преимущество на това дружество.
(89)
Мярката включва пропуснати приходи, които държавата е можела да получи и които следователно са предоставени от държавните ресурси.
(90)
MOL е интегрирано дружество за нефт и газ и отговаря на критериите за предприятие. То се конкурира с други предприятия, които не са облагодетелствани от същото преимущество. Следователно мярката нарушава конкуренцията. Освен това MOL действа в сектор, в който съществува търговия между държавите-членки; критерият за засягане на търговията в рамките на Съюза също е изпълнен.
(91)
Въз основа на горните аргументи Комисията счита, че мярката отговаря на критериите, определени в член 107, параграф 1 от ДФЕС. При тези обстоятелства мярката следва да се счита за държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
VIII. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА С ВЪТРЕШНИЯ ПАЗАР
(92)
Член 107, параграф 2 и член 107, параграф 3 от ДФЕС предвиждат освобождаване от общото правило, че държавната помощ е несъвместима с вътрешния пазар, както е посочено в член 107, параграф 1.
(93)
По-долу Комисията оценява съвместимостта на мярката с тези изключения. Следва да се отбележи, че Унгария не излага никакви аргументи по отношение на съвместимостта с вътрешния пазар.
(94)
Освен това следва да се отбележи също, че мярката води до намаляване на разходите, които MOL би платило при нормални обстоятелства и следователно трябва да се счита за оперативна помощ.
(95)
Освобождаването, предвидено в член 107, параграф 2 от ДФЕС, не се отнася за настоящия случай, тъй като тази мярка няма социален характер, не е предоставена на отделни потребители, не е предназначена за отстраняване на щети, причинени от природни бедствия или други извънредни събития и не е предоставена на икономиката в отделни региони на Федерална република Германия, които са засегнати от разделението на Германия.
(96)
Други случаи на освобождаване са определени в член 107, параграф 3 от ДФЕС.
(97)
Член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС гласи, че „помощите за насърчаване на икономическото развитие на региони, където жизненото равнище е необичайно ниско или където има високо равнище на непълна заетост“ могат да се обявят за съвместими с вътрешния пазар. Цялата територия на Унгария се е считала за такъв регион към момента на присъединяването и повечето от нейните региони все още имат право на такава помощ (51).
(98)
Съвместимостта на държавната помощ за подпомаганите региони се урежда от Насоките на Комисията за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (52) (наричани по-нататък „Насоките за регионалната помощ“). Съгласно Насоките за регионалната помощ държавната помощ може по принцип да бъде разрешена единствено за инвестиционни разходи (53). Както вече е споменато по-горе, въпросната помощ не може да се счита за инвестиционна помощ. Що се отнася до оперативната помощ, мярката не улеснява развитието на дейности или икономически региони и не е ограничена по време, не е дегресивна или пропорционална на това, което е необходимо, за да се поправят определени икономически затруднения (54).
(99)
С оглед на горното Комисията прави заключението, че помощта не подлежи на дерогацията, предвидена в член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС.
(100)
Член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС гласи, че „помощите за насърчаване изпълнението на важен проект от общоевропейски интерес или за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава-членка“ могат да се обявят за съвместими с вътрешния пазар.
(101)
Комисията отбелязва, че въпросната помощ не е предназначена за насърчаване изпълнението на важен проект от общоевропейски интерес, нито че е открила данни, че е предназначена за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на Унгария.
(102)
С оглед на горното Комисията прави заключението, че помощта не отговаря на критериите за дерогация, определени в член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
(103)
член 107, параграф 3, буква г) от ДФЕС гласи, че помощите за насърчаване на културата и опазване на наследството могат да се обявят за съвместими с ДФЕС, доколкото тези помощи не засягат условията на търговия и конкуренция в рамките на Съюза в степен, противоречаща на общия интерес. Това очевидно не се отнася до настоящия случай.
(104)
Член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС предвижда разрешаване на държавни помощи, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес. Комисията е изготвила редица насоки и съобщения, които обясняват как тя ще прилага дерогацията, съдържаща се в член 107, параграф 3 от ДФЕС.
(105)
Независимо от това Комисията счита, че поради естеството и характеристиката на помощта изключенията съгласно тези насоки и съобщения не са приложими към настоящия случай. Освен това Унгария не твърди, че помощта би могла да бъде съвместима съгласно тези правила.
(106)
Ето защо оценяваната помощ представлява несъвместима държавна помощ.
IX. ОПРАВДАНИ ПРАВНИ ОЧАКВАНИЯ, ПРИДОБИТИ ПРАВА И ДИСКРИМИНАЦИЯ
(107)
Въпреки че Комисията не оспорва аргумента, че предвидимостта като цяло е стимул за инвестициите, трябва да се отбележи, че предвид задължителния характер на надзора върху държавната помощ от страна на Комисията съгласно член 108 от ДФЕС, предприятия, които са получили такава помощ, по принцип нямат право на оправдано правно очакване, че помощта е законна, освен ако не е била предоставена в съответствие с процедурата за държавна помощ (55). В това отношение никой получател не може да се позове на добросъвестност, за да защити придобити права и да избегне възстановяване (56).
(108)
Вярно е, че Съдът нееднократно постановява, че правото на позоваване на принципа на защита на оправданите правни очаквания се предоставя на всяко лице в положение, при което орган на Европейския съюз е породил у него/нея основание за обосновани очаквания. Въпреки това никой не може да се позове на нарушение на този принцип, когато липсват конкретни уверения, предоставени му от администрацията (57). В настоящия случай MOL не е получило уверение от орган на ЕС, което може да обоснове оправданите правни очаквания.
(109)
Вярно е също, че получател на неправомерно предоставена помощ има право да се позове на извънредни обстоятелства въз основа на които оправдано е допуснало, че помощта е законна, като отказва по този начин да върне помощта. В настоящия случай обаче не са налични извънредни обстоятелства. Обратното, изменението от 2008 г. на Закона за минното дело показва, че минодобивните дружества не могат по принцип да разчитат на отсъствието на каквито и да е промени в закона.
(110)
Комисията отбелязва, че таксата за минна дейност за находища, които вече се експлоатират, е била изменена неотдавна два пъти, а именно от 8 януари 2008 г. и от 23 януари 2009 г. Първо, трябва да се подчертае, че изменението от 2008 г. на Закона за минното дело е предназначено за съществуващите разрешения за минна дейност. Това става ясно от факта, че фомулировката на Закона за минното дело от 2008 г. засяга също условията на разрешенията, предоставени преди 2008 г. Таксите за тези разрешения са променени с влизането в сила на новия Закон за минното дело. Това доказва, че притежателите на разрешения нямат оправдани правни очаквания или придобито право, въз основа на което нивото на таксите да остане непроменено през целия срок на тяхното разрешение.
(111)
Обратно на заявеното от Унгария и останалите заинтересовани страни, съдебната практика на ЕС потвърждава, че физическите лица не могат да разчитат на отсъствието на промени в закона (58). По същия начин промените в закона също не се възпират от принципа за правната сигурност.
(112)
По отношение на аргумента за дискриминация, той също трябва да бъде отхвърлен. Повишаването на таксата не е дискриминационно действие, ако се прилага за всички, особено след като няма диференциация в режима, т.е. няма разграничение между предприятията, действащи в разрешителен режим.
X. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ
(113)
Съгласно ДФЕС и практиката на Съда на Европейските общности, когато за дадена помощ се установи, че не е съвместима с вътрешния пазар, Комисията е компетентна да реши, че съответната държава трябва да я забрани или измени (59). Съдът последователно постановява, че задължението на дадена държава да забрани помощ, която се счита от Комисията за съвместима с вътрешния пазар, е предназначено да възстанови съществуващото преди това положение (60). В този контекст Съдът е установил,че тази цел се постига, когато получателят изплати сумите, предоставени му като незаконна помощ, като по този начин се отказва от преимущество, което е имал пред своите конкуренти на пазара, и положението преди плащането на помощта се възстанови (61).
(114)
Съгласно тази практика член 14 от Регламент (ЕО) № 659/99 (62) определя, че „когато са взети отрицателни решения в случаи с неправомерна помощ, Комисията решава съответната държава-членка да вземе всички необходими мерки за възстановяване на помощта от получателя“.
(115)
По този начин, предвид факта, че въпросната мярка следва да се счита за неправомерна и несъвместима помощ, тя трябва да се възстанови, за да се върне положението, което е съществувало на пазара, преди да бъде отпусната. Следователно сумата, която подлежи на възстановяване, трябва да се изчисли от датата, от която преимуществото е започнало да се натрупва за получателя, т.е. когато помощта е била отпусната на получателя, и върху тази сума следва да се начисли лихва за възстановяване до момента на действителното възстановяване.
(116)
В настоящия случай мярката следва да се счита за поредица от действия на държавата. Чрез споразумението за удължаване MOL е била защитена от бъдещи увеличения на установената по закон такса за минна дейност. Преимуществото за MOL се е осъществило, когато първото изменение на Закона за минното дело е влязло в сила, което е било на 8 януари 2008 г. Това е датата, от която MOL е било de facto освободено от тежестта на по-високите такси и следователно е било облагодетелствано в сравнение със своите конкуренти.
(117)
Както е обяснено в съображения 61-65, приложимата референтна система е тази на другите пазарни участници, действащи при разрешителния режим. Следователно преимуществото се състои в разликата между действителната такса за минна дейност, която MOL е платило след изменението на Закона за минното дело за своите находища, действащи в разрешителен режим, и таксите, постановени в Закона за минното дело.
(118)
Както вече е описано в съображение 85 по-горе, Комисията счита, че останалите компоненти на плащането в споразумението (таксата за удължаване и еднократното плащане) са платени в замяна на удължаване, а не за правото на по-ниски такси от онези, приложими за неговите конкуренти. Това означава, че те няма да се вземат предвид при изчисляването на преимуществото.
Таблица 5
Сума на действителното и хипотетичното задължение на MOL за плащане на такса за минна дейност за съответния период
Такса за минна дейност
Действителна (63)
(съгласно споразумението за удължаване) милиони HUF
Хипотетична
(съгласно действащият Закон за минното дело) милиони HUF
Разлика милиони HUF
2008 г.
106 226,3
134 671,0
-28 444,7
2009 г.
67 099,7
69 041,8
-1 942,1
(119)
Разликата, както е показано в таблица 5, следователно е 28,4 милиарда HUF през 2008 г. и 1,9 милиарда HUF през 2009 г., т.е. общо 30,3 милиарда HUF. Това е сумата, която Унгария ще трябва да получи обратно от MOL, заедно с лихвен процент за възстановяване. Възстановяването ще се отнася също за сумите за 2010 г., за които все още няма налични данни.
(120)
Разликата в размер на пропуснатата такса за минна дейност между 2008 г. и 2009 г. се дължи на факта, че второто изменение на Закона за минното дело, което е влязло в сила на на 23 януари 2009 г. (след решението на Комисията за откриване на официална процедура по разследване), правното положение преди изменението от 2008 г. е възстановено, най-малкото частично, за определени находища, т.е. за находища, чиято експлоатация е започнала между 1998 г. и 2008 г.
XI. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(121)
Въз основа на горното Комисията прави заключението, че мярката, която облагодетелства MOL, т.е. комбинацията от споразумението за удължаване и изменението от 2008 г. на Закона за минното дело, представлява държавна помощ, която е несъвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(122)
Предвид факта, че мярката следва да се счита за незаконосъобразна и несъвместима помощ, помощта трябва да се възстанови от MOL, за да се възстанови положението, което е съществувало на пазара преди тя да бъде предоставена.
(123)
Сумата, която трябва да се възстанови, е 28 444,7 милиона HUF за 2008 г. и 1 942,1 милиона HUF за 2009 г. Сумата, която трябва да се възстанови за 2010 г. по отношение на направените вече плащания на такса за минна дейност, трябва да бъде изчислена от Унгария по същия начин, както за 2008 г. и 2009 г., до момента на отмяната на мярката,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Комбинацията от фиксирана такса за минна дейност, дефинирана в споразумението за удължаване, сключено между унгарската държава и MOL Nyrt. на 22 декември 2005 г., и последващите изменения на Закон XLVIII от 1993 г. за минната дейност, представлява държавна помощ за MOL Nyrt. по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
2. Държавната помощ, посочена в член 1, параграф 1, предоставена по незаконосъобразен начин от Унгария на MOL Nyrt. в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС, е несъвместима с вътрешния пазар.
3. Унгария прекратява предоставянето на държавната помощ, посочена в параграф 1, в срок от два месеца след датата на нотифициране на настоящото решение.
Член 2
1. Унгария възстановява от получателя помощта, посочена в член 1.
2. Общият размер на държавната помощ възлиза на 28 444,7 милиона HUF за 2008 г. и 1 942,1 милиона HUF за 2009 г. По отношение на 2010 г. сумата на помощта следва да се изчисли от Унгария до момента на отмяната на мярката.
3. Върху сумите, които подлежат на възстановяване, се начислява лихва от датата, на която са предоставени на получателя, до датата, на която са възстановени в действителност.
4. Лихвите се изчисляват с натрупване в съответствие с разпоредбите на глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004, последно изменен от Регламент (ЕО) № 271/2008.
Член 3
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 1, се извършва незабавно и ефективно.
2. Унгария прави необходимото за изпълнението на настоящото решение в срок от четири месеца след датата на уведомяването за него.
Член 4
1. В срок от два месеца от датата на уведомяването за настоящото решение Унгария предоставя на Комисията следната информация:
а)
общата сума (главница и лихва за възстановяване), която следва да се възстанови от получателя, включително изчислената сума на помощта за 2010 г.;
б)
подробно описание на вече взетите или планираните мерки в съответствие с настоящото решение;
в)
документи, показващи, че на получателя е било наредено да възстанови помощта.
2. Унгария осведомява Комисията за напредъка по предприетите национални мерки за изпълнение на настоящото решение до пълното възстановяване на помощта, посочена в член 1. Тя предава незабавно информация, при обикновено искане от Комисията, относно вече взетите и планираните мерки в съответствие с настоящото решение. Тя предоставя също и подробна информация относно размера на помощта и на лихвата по възстановяване, които вече са възстановени от получателя.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Република Унгария.
Съставено в Брюксел на 9 юни 2010 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tad-9 ta’ Ġunju 2010
dwar għajnuna mill-istat C 1/09 (ex NN 69/08) mogħtija mill-Ungerija lil MOL Nyrt.
(notifikata bid-dokument numru C(2010) 3553)
(It-test bl-Ungeriż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/88/UE)
IL-KUMMISSSJONI TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel sottoparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li kkunsidrat id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni li tibda l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat (1) rigward għajnuna Nru C 1/09 (ex NN 69/08) (2),
Wara li sejħet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet imsemmija hawn fuq, u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
I. PROĊEDURA
(1)
Fit-13 ta’ Jannar 2009, wara li rċeviet ilment fl-14 ta’ Novembru 2007, il-Kummissjoni fetħet proċedura formali ta’ investigazzjoni fil-miżuri stabbiliti mill-Ungerija li allegatament jikkostitwixxu għajnuna mill-istat favur kumpanija bl-isem ta’ Hungarian Oil & Gas Plc (Magyar Olaj- és Gázipari Nyrt.; minn issa ’l quddiem “MOL”).
(2)
L-Ungerija ssottomettiet il-kummenti tagħha dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ tal-Kummissjoni fit-8 ta’ April 2009.
(3)
Id-deċiżjoni tal-ftuħ ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea fit-28 ta’ Marzu 2009 (3). Ġew irċevuti kummenti minn żewġ partijiet interessati: MOL u l-Assoċjazzjoni Ungeriża ta’ Xogħol fil-Minjieri (Magyar Bányászati Szövetség), it-tnejn fis-27 ta’ April 2009.
(4)
Il-Kummissjoni għaddiet il-kummenti lill-Ungerija permezz ta’ ittra tat-2 ta’ Ġunju 2009. Permezz ta’ ittra tat-3 ta’ Lulju 2009 l-Ungerija rrapportat li ma kellha l-ebda kumment x’tagħmel dwar l-osservazzjonijiet tal-partijiet interessati.
(5)
Il-Kummissjoni talbet aktar tagħrif mill-awtoritajiet Ungeriżi fil-21 ta’ Settembru 2009 u t-12 ta’ Jannar 2010, u l-Ungerija wieġbet permezz ta’ ittri tad-19 ta’ Ottubru 2009 u d-9 ta’ Frar 2010.
II. IL-BENEFIĊJARJU
(6)
MOL hija kumpanija integrata taż-żejt u tal-gass ibbażata f’Budapest, fl-Ungerija. L-attivitajiet ewlenin ta’ MOL fis-suq Ungeriż jinkludu: l-esplorazzjoni u l-estrazzjoni taż-żejt mhux raffinat u l-gass naturali; il-manifattura ta’ prodotti tal-gass; ir-raffinar, it-trasport, il-ħażna u d-distribuzzjoni ta’ prodotti taż-żejt mhux raffinat kemm bl-imnut kif ukoll bl-ingrossa; it-trażmissjoni ta’ gass naturali; u l-produzzjoni u l-bejgħ ta’ olefini u poljolefini. Barra minn hekk, il-Grupp MOL (li għalih tappartjeni MOL) jinkludi wkoll diversi sussidjari Ungeriżi u barranin oħra (4).
(7)
Fl-Ungerija u s-Slovakkja l-Grupp MOL huwa l-mexxej tas-suq f’kull waħda mill-attivitajiet ewlenin tiegħu. Fl-2008 il-bejgħ nett ta’ MOL u l-Grupp MOL kien madwar EUR 6.8 biljun u EUR 13-il biljun rispettivament (5). Fl-istess sena l-profitti operattivi rispettivi tagħhom kienu madwar EUR 400 miljun u EUR 732 miljun.
III. DESKRIZZJONI TAL-MIŻURA
L-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri
(8)
Ir-regoli ġenerali li jirregolaw attivitajiet ta’ xogħol fil-minjieri fl-Ungerija huma stabbiliti fl-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri tal-1993 (minn issa ’l quddiem “l-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri”) (6), li jirregola wkoll attivitajiet ta’ xogħol fil-minjieri (prospettar, esplorazzjoni u estrazzjoni) li jinvolvu idrokarburi (jiġifieri żejt mhux raffinat u gass naturali).
(9)
L-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri jiddistingwi bejn attivitajiet ta’ xogħol fil-minjieri eżerċitati abbażi ta’ żewġ strumenti legali differenti: (i) konċessjoni (7) u (ii) awtorizzazzjoni (8).
-
Fil-każ ta’ konċessjoni, il-Ministru responsabbli għax-xogħol fil-minjieri (minn issa ’l quddiem: “Ministru kompetenti”) jikkonkludi kuntratt (9) mal-offerent rebbieħ wara sejħa miftuħa għall-offerti (10) għall-esplojtazzjoni ta’ “żona magħluqa”.
-
Din hija differenti minn “żoni miftuħa” (11), fejn awtorizzazzjoni ta’ drittijiet tax-xogħol fil-minjieri ma tistax tiġi rrifjutata mill-Awtorità tal-Minjieri jekk l-applikant jissodisfa l-kondizzjonijiet stabbiliti mil-liġi (12).
(10)
Skont id-definizzjoni fl-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri (13), żoni magħluqa huma rriżervati għal attivitajiet ta’ xogħol fil-minjieri abbażi ta’ konċessjoni. Konsegwentement kwalunkwe żona oħra għajr żona magħluqa tikkwalifika bħala żona miftuħa. Skont l-ispjegazzjoni pprovduta mill-Ungerija, l-intenzjoni oriġinali kienet li ż-żoni kollha jiġu kklassifikati bħala żoni magħluqa magħżula għall-konċessjoni. Żoni miftuħa preżunti li fihom inqas minerali kienu jkunu l-eċċezzjoni. F’dawn il-każijiet, iż-żoni ġew ikkunsidrati ta’ inqas valur u l-ebda offerta ma kienet mistennija li tiġi rċevuta f’sejħa miftuħa għall-offerti.
(11)
L-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri jistipula wkoll li l-estrazzjoni ta’ riżorsi minerali hija soġġetta għal tariffa ta’ xogħol fil-minjieri li titħallas lill-Istat, fejn l-ammont ikun perċentwal tal-valur tal-minerali estratti (14). It-tariffa għax-xogħol fil-minjieri tvarja skont ir-reġim applikabbli:
-
Fil-każ ta’ konċessjonijiet, l-ammont tat-tariffa tax-xogħol fil-minjieri jiġi stabbilit fil-ftehim ta’ konċessjoni (15).
-
Għal riżorsi minerali estratti taħt awtorizzazzjoni, it-tariffa tiġi rregolata mill-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri (16). Sa Jannar 2008, it-tariffa tax-xogħol fil-minjieri relatata mal-estrazzjoni tal-idrokarburi taħt awtorizzazzjoni kienet 12 % għal żoni li jkunu bdew joperaw mill-1 ta’ Jannar 1998 u J % għal żoni li jkunu bdew joperaw qabel l-1 ta’ Jannar 1998 (17). Il-fattur “J” ġie kkalkolat skont formula bbażata fuq prezzijiet storiċi tal-gass, l-kwantità estratta u l-valur; il-valur minimu tiegħu ġie stabbilit għal 12 %.
Taqsima 26/A(5) tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri
(12)
It-Taqsima 26/A(5) tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri tistipula li fejn kumpanija tax-xogħol fil-minjieri taħt reġim ta’ awtorizzazzjoni ma tibdiex estrazzjoni fi żmien 5 snin mid-data tal-awtorizzazzjoni tal-Awtorità tal-Minjieri, id-dritt tax-xogħol fil-minjieri jiġi rtirat (18).
(13)
Din it-Taqsima tipprovdi wkoll għall-possibbiltà ta’ estensjoni ta’ din id-data ta’ skadenza permezz ta’ ftehim bejn il-Ministru kompetenti u l-kumpanija tax-xogħol fil-minjieri (19). It-Taqsima tipprovdi għal tliet tariffi differenti li jridu jitħallsu fejn tingħata estensjoni tad-dritt tax-xogħol fil-minjieri:
(a)
l-ewwel nett, tariffa ta’ estensjoni trid titħallas għaż-żoni mhux utilizzati sakemm ikun fil-fatt beda l-operat; din it-tariffa hija massimu ta’ 1,2 darbiet it-tariffa oriġinali tax-xogħol fil-minjieri, ikkalkolata abbażi ta’ ammont ipotetiku stipulat ta’ minerali, ladarba din l-imposta trid titħallas fi żmien meta jkun għadu ma kienx hemm kwalunkwe produzzjoni attwali fiż-żona;
(b)
it-tieni, jekk l-applikazzjoni tal-estensjoni tikkonċerna aktar minn żewġ żoni, il-livell tat-tariffa tal-estensjoni (it-tariffa miżjuda tax-xogħol fil-minjieri) irid jiġi applikat għaż-żoni kollha tax-xogħol fil-minjieri tal-kumpanija;
(ċ)
it-tielet, jekk l-estensjoni tikkonċerna aktar minn 5 żoni jista’ jintalab ukoll ħlas ta’ darba (20).
Il-ftehim ta’ estensjoni bejn MOL u l-Istat Ungeriż
(14)
Fid-19 ta’ Settembru 2005, MOL applikat għal estensjoni tad-dritt tax-xogħol fil-minjieri għal 12-il żona tagħha tal-idrokarburi, li kienet kisbet preċedentement abbażi ta’ awtorizzazzjoni u li fuqhom ma kinitx bdiet l-estrazzjoni fi żmien id-data ta’ skadenza. Fit-22 ta’ Diċembru 2005 MOL u l-Ministru kkonkludew ftehim ta’ estensjoni abbażi tat-Taqsima 26/A(5) tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri, bil-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a) Tariffa ta’ estensjoni: It-12-il awtorizzazzjoni tax-xogħol fil-minjieri soġġetti għat-talba ġew estiżi b’5 snin (jiġifieri MOL ikollha 5 snin oħra sabiex tibda l-estrazzjoni fuq dawn iż-żoni). It-tariffa ta’ estensjoni ġiet stipulata għal kull waħda mill-5 snin tal-perjodu ta’ estensjoni billi ntużat it-tariffa tax-xogħol fil-minjieri ta’ 12 %, li kienet fis-seħħ dak iż-żmien, u multiplikatur (“c”) li jvarja bejn 1,020 u 1,050, bir-riżultat tat-tariffi ta’ estensjoni elenkati hawn isfel fit-Tabella 1 (21). It-tariffa ta’ estensjoni ġiet stipulata għall-5 snin tal-perjodu ta’ estensjoni. Fejn iż-żoni bdew fil-fatt joperaw, it-tariffa stipulata kellha tiġi applikata għall-bqija tal-perjodu ta’ 15-il sena bħala t-tariffa tax-xogħol fil-minjieri għaż-żoni koperti mill-estensjoni (22).
(b) Estensjoni tat-tariffa miżjuda għaż-żoni kollha tax-xogħol fil-minjieri: Ladarba ntalbet l-estensjoni tad-dritt tax-xogħol fil-minjieri għal aktar minn żewġ żoni, it-tariffa miżjuda (li hija ugwali għat-tariffa ta’ estensjoni, kif muri fit-Tabella 1) kellha tiġi applikata għall-15-il sena segwenti, jiġifieri sal-2020, għaż-żoni kollha ta’ MOL taħt awtorizzazzjoni li bdew joperaw wara l-1 ta’ Jannar 1998. Fir-rigward ta’ żoni li bdew joperaw qabel l-1 ta’ Jannar 1998, il-fattur “J” immultiplikat b’ “c” huwa applikabbli (23).
(ċ) Tariffa fissa tax-xogħol fil-minjieri: Il-partijiet qablu wkoll b’mod espliċitu li t-tariffa stipulata għax-xogħol fil-minjieri tibqa’ applikabbli għat-tul ta’ żmien kollu tal-kuntratt (jiġifieri sal-2020), irrilevanti minn kwalunkwe emenda għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri (24).
(d) Ħlas ta’ darba: Ladarba kienet intalbet l-estensjoni tad-dritt tax-xogħol fil-minjieri għal aktar minn 5 żoni, ħlas ta’ darba ta’ HUF 20 biljun (25) ġie stabbilit ukoll fil-ftehim (26).
(e) Klawżola ta’ terminazzjoni: Il-ftehim stipulat li ma setax jiġi modifikat unilateralment (imma bil-ftehim taż-żewġ partijiet biss). Jista’ jiġi tterminat biss minn waħda mill-partijiet f’każ ta’ bidla fil-pussess f’MOL (mill-inqas 25 % ta’ ishma).
(15)
Bid-deċiżjoni tat-23 ta’ Diċembru 2005, l-Awtorità tal-Minjieri estendiet id-drittijiet tax-xogħol fil-minjieri ta’ MOL għat-12-il żona mitluba u estendiet it-tariffa miżjuda sabiex tapplika għaż-żoni kollha tal-kumpanija.
Emendi tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri fir-rigward tat-tariffa tax-xogħol fil-minjieri għad-drittijiet tax-xogħol fil-minjieri mogħtija b’awtorizzazzjoni
(16)
Emenda (27) għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri li daħlet fis-seħħ fit-8 ta’ Jannar 2008 (28) (minn issa ’l quddiem “l-emenda tal-2008”) żiedet it-tariffa tax-xogħol fil-minjieri konsiderevolment għal ċerti kategoriji ta’ idrokarburi. It-tariffa tax-xogħol fil-minjieri għal tipi oħra ta’ minerali ma ġietx affettwata minn din l-emenda. It-Taqsima 5 tal-Att li jemenda pprovdiet għal tariffa differenzjata tax-xogħol fil-minjieri li tiddependi fuq: (i) id-data li fiha ż-żona tax-xogħol fil-minjieri tkun bdiet topera; (ii) il-kwantità ta’ idrokarburi estratti, u (iii) il-prezz taż-żejt mhux raffinat f’dak iż-żmien.
-
Tariffa tax-xogħol fil-minjieri ta’ 30 % ġiet stipulata għal żoni li jkunu bdew jipproduċu bejn l-1 ta’ Jannar 1998 u l-1 ta’ Jannar 2008.
-
Għal żoni li jkunu bdew joperaw wara l-1 ta’ Jannar 2008, japplikaw rati differenzjati (12 %, 20 % jew 30 %) skont il-kwantità ta’ idrokarburi estratti.
-
Għal minjieri li jkunu bdew jipproduċu qabel l-1 ta’ Jannar 1998, jintuża l-fattur “J”, bil-valur minimu tiegħu stabbilit għal 30 %.
Barra minn hekk, dawn ir-rati kollha huma soġġetti għal soprataxxa skont il-prezz taż-żejt mhux raffinat: +3 % jekk il-prezz taż-żejt mhux raffinat ikun aktar minn 80 USD/bbl jew + 6 % jekk ikun aktar minn 90 USD/bbl (minn issa ’l quddiem imsejjaħ “il-Klawżola Brent”). Hemm rati speċjali applikabbli, pereżempju, għal kondizzjonijiet diffiċli ta’ estrazzjoni (12 %) u gass inert għoli (8 %).
(17)
Dawn ir-rati tax-xogħol fil-minjieri kienu fis-seħħ bejn it-8 ta’ Jannar 2008 u t-23 ta’ Jannar 2009 u applikaw għall-kumpaniji kollha tax-xogħol fil-minjieri li qed jaħdmu fuq siti tax-xogħol fil-minjieri taħt awtorizzazzjoni, inkluż dawk li rċevew awtorizzazzjoni qabel Jannar 2008, mid-dħul fis-seħħ tal-emendi għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri. Emenda ġdida għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri daħlet fis-seħħ fit-23 ta’ Jannar 2009 (wara d-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tibda l-proċedura formali ta’ investigazzjoni), li naqqset it-tariffa tax-xogħol fil-minjieri għaż-żoni li jkunu bdew jipproduċu bejn l-1 ta’ Jannar 1998 u l-1 ta’ Jannar 2008 lura għal 12 % (fil-waqt li nżammet il-“Klawżola Brent”) (29). It-tariffa tax-xogħol fil-minjieri applikabbli għal tipi oħra ta’ żoni baqgħet l-istess bħal fl-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri applikabbli fl-2008.
(18)
It-Tabella 2 tagħti sommarju tat-tariffi tax-xogħol fil-minjieri applikabbli taħt ir-reġim ta’ awtorizzazzjoni skont il-verżjonijiet differenti tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri.
Tabella 2
Sommarju tat-tariffi tax-xogħol fil-minjieri applikabbli fir-reġim ta’ awtorizzazzjoni taħt l-Att dwar il-Minjieri
Tariffa applikabbli sal-2008
Tariffa applikabbli fl-2008
Tariffa applikabbli mit-23 ta’ Jannar 2009
Produzzjoni li bdiet qabel l-1 ta’ Jannar 1998
J %
(mill-inqas 12 %)
J %
(mill-inqas 30 %, +3 % jew 6 % Klawżola Brent)
J %
(mill-inqas 30 %, +3 % jew 6 % Klawżola Brent)
Produzzjoni li bdiet bejn l-1 ta’ Jannar 1998 u l-1 ta’ Jannar 2008
12 %
30 %
(+ 3 % jew 6 % Klawżola Brent)
12 %
(+ 3 % jew 6 % Klawżola Brent)
Produzzjoni li bdiet wara l-1 ta’ Jannar 2008
Żoni tal-gass bi produzzjoni annwali ta’ inqas minn 300 m m3
Żoni taż-żejt bi produzzjoni annwali ta’ inqas minn 50 kt
Mhux Applikabbli
12 %
(+ 3 % jew 6 % Klawżola Brent)
12 %
(+ 3 % jew 6 % Klawżola Brent)
Żoni tal-gass bi produzzjoni annwali bejn 300-500 m m3
Żoni taż-żejt bi produzzjoni annwali bejn 50-200 kt
20 %
(+ 3 % jew 6 % Klawżola Brent)
20 %
(+ 3 % jew 6 % Klawżola Brent)
Żoni tal-gass bi produzzjoni annwali ta’ aktar minn 500 m m3
Żoni taż-żejt bi produzzjoni annwali ta’ aktar minn 200 kt
30 %
(+ 3 % jew 6 % Klawżola Brent)
30 %
(+ 3 % jew 6 % Klawżola Brent)
Idrokarburi b’kondizzjonijiet ta’ xogħol fil-minjieri speċjali
12 %
12 %
Gass inert għoli
8 %
8 %
“J” irid jiġi kkalkolat skont formula bbażata fuq prezzijiet storiċi tal-gass, kwantità estratta u valur, ara l-premessa 11.
IV. RAĠUNIJIET GĦALL-BIDU TAL-PROĊEDURA
(19)
L-allegata miżura ta’ għajnuna mill-istat taħt skrutinju hija l-ftehim ta’ estensjoni tat-22 ta’ Diċembru 2005 bejn MOL u l-Istat Ungeriż, li ppermetta ċertu grad ta’ eżenzjoni għall-kumpanija mit-tariffa miżjuda tax-xogħol fil-minjieri fuq l-estrazzjoni tal-idrokarburi stipulata f’emenda sussegwenti għall-Att Ungeriż dwar ix-Xogħol fil-Minjieri. Meta jitqies il-mod kif tfasslu l-ftehim u l-emenda sussegwenti, il-Kummissjoni tqishom bħala parti mill-istess miżura (“il-miżura”) u d-deċiżjoni tal-ftuħ ivvalutat l-impatt konġunt tagħhom.
(20)
Il-Kummissjoni wasslet għall-konklużjoni preliminari fid-deċiżjoni tal-ftuħ tagħha li bħala riżultat tal-ftehim ta’ estensjoni, MOL ġiet protetta minn bidliet fil-futur fit-tariffa tax-xogħol fil-minjieri, u b’mod partikolari mill-bidliet stabbiliti fl-emenda sussegwenti tal-2008 għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri. Għaldaqstant il-kumpanija ġiet ittrattata b’mod aktar favorevoli mill-kompetituri tagħha li qed joperaw taħt ir-reġim attwali ta’ awtorizzazzjoni u, billi ma kkonkludewx ftehim ta’ estensjoni simili preċedentement, kellhom iħallsu t-tariffi miżjuda ġodda tax-xogħol fil-minjieri. Fil-valutazzjoni preliminari tagħha l-Kummissjoni kienet tal-fehma li l-miżura kienet tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) TFUE u ma setgħet tara l-ebda raġuni għaliex tista’ tkun kompatibbli mas-suq intern, ladarba l-ebda deroga ma kienet tidher li hi applikabbli.
(21)
Aktar dettalji jistgħu jinstabu fid-deċiżjoni tal-ftuħ, li għandha titqies bħala parti integrali ta’ din id-Deċiżjoni.
V. KUMMENTI MILL-UNGERIJA
(22)
L-argumenti prinċipali tal-Ungerija fir-rigward tal-kriterji kumulattivi li jiddefinixxu l-għajnuna mill-istat jinkludu: (i) l-assenza ta’ selettività u (ii) l-assenza ta’ kwalunkwe vantaġġ għall-allegat benefiċjarju.
(23)
Fir-rigward tas-selettività, l-awtoritajiet Ungeriżi jsostnu bażikament li l-miżura mhijiex selettiva, minħabba li bil-konklużjoni tal-ftehim ta’ estensjoni MOL saret soġġetta għal reġim ieħor differenti mir-reġim ta’ awtorizzazzjoni.
(24)
L-ewwel nett, l-Ungerija tikkonferma li hemm differenza bejn ir-reġim ta’ konċessjoni u r-reġim ta’ awtorizzazzjoni, u tenfasizza li fil-każ ta’ konċessjoni l-kumpanija tax-xogħol fil-minjieri tista’, fl-offerta ta’ konċessjoni tagħha, toffri tariffa ogħla minn dik iddikjarata fl-avviż tas-sejħa għall-offerti, filwaqt li taħt ir-reġim ta’ awtorizzazzjoni t-tariffa tiġi stipulata mill-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri. L-Ungerija ssostni wkoll li flimkien ma’ dawn iż-żewġ reġimi kien hemm ħtieġa għal soluzzjoni “kważi-konċessjonarja” ġdida, li tistabbilixxi t-tariffa tax-xogħol fil-minjieri f’kuntratt individwali barra mis-sistema konċessjonarja. Fl-opinjoni tal-Ungerija l-ftehim ta’ estensjoni taħt it-Taqsima 26/A(5) tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri jista’ jidher bħala bażi legali xieraq għal din is-soluzzjoni “kważi-konċessjonarja”, effettivament li jinħareġ ix-xogħol fil-minjieri barra mir-reġim ta’ awtorizzazzjoni u jitqiegħed fuq bażi kontrattwali.
(25)
L-Ungerija żżid li l-ftehim ta’ estensjoni jirriżulta direttament mil-loġika tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri. Skont l-Ungerija, l-iffissar tat-tariffa tax-xogħol fil-minjieri għat-tul ta’ żmien tal-ftehim ta’ estensjoni huwa element naturali tal-ftehim imsemmi fit-Taqsima 26/A(5) tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri u l-estensjoni ma setgħetx ġiet konkluża b’kondizzjonijiet differenti. Barra minn hekk, il-kumpaniji tax-xogħol fil-minjieri l-oħra kollha setgħu jistennew l-istess trattament, għalhekk ma kien hemm l-ebda trattament preferenzjali għal MOL.
(26)
Speċifikament, it-Taqsima 20(11) tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri tistipula li t-tariffa tax-xogħol fil-minjieri hija t-tariffa kif stabbilita: (i) fil-ftehim ta’ konċessjoni; (ii) fl-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri, jew (iii) fil-ftehim ta’ estensjoni. Għaldaqstant, l-awtoritajiet Ungeriżi jsostnu li l-Att jippermetti b’mod espliċitu li t-tariffa taħt ftehim ta’ estensjoni tibqa’ l-istess, anke fil-każ ta’ bidliet fil-leġiżlazzjoni. Fl-opinjoni tal-awtoritajiet Ungeriżi dan huwa ddikjarat b’mod ċar fl-Att, jiġifieri fit-Taqsima 26/A/(5), li jistipula li t-tariffa miżjuda hija massimu ta’ 1.2 darbiet it-tariffa oriġinali tax-xogħol fil-minjieri (30). Għalhekk, l-Ungerija ssostni, li l-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri Ungeriż jipprekludi applikazzjoni ta’ kwalunkwe tariffa ogħla.
(27)
Fir-rigward tan-nuqqas ta’ vantaġġ iddikjarat, l-Ungerija tispjega li r-riżorsi minerali huma l-propjetà tal-Istat u jgħaddu għal pussess privat permezz tax-xogħol fil-minjieri minn kumpaniji li jkollhom dritt tax-xogħol fil-minjieri miksub bi ħlas. L-Ungerija ssemmi s-sentenza tar-Ryanair bħala analoġija u tinsisti li din l-attività partikolari tal-Istat hija komparabbli ma’ dik ta’ operatur tas-suq, anke jekk l-Istat jaġixxi fir-rwol ta’ awtorità pubblika (31).
(28)
L-Ungerija tinnega li t-tariffa tax-xogħol fil-minjieri hija tip ta’ taxxa, u tfissirha bħala l-prezz imħallas għall-estrazzjoni tal-minerali, jew is-sehem tal-Istat. L-Ungerija tenfasizza li l-fatt li t-tariffa hija stipulata bil-liġi mhijiex raġuni deċiżiva sabiex jiġi konkluż li hija tip ta’ taxxa.
(29)
Barra minn hekk, l-Ungerija tispjega wkoll li t-tliet obbligi differenti ta’ ħlas taħt il-ftehim ta’ estensjoni (jiġifieri t-tariffa ta’ estensjoni, it-tariffa miżjuda tax-xogħol fil-minjieri estiża għaż-żoni kollha u l-ħlas ta’ darba) li jirriżultaw mid-dispożizzjonijiet rilevanti tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri m’għandhomx jitqiesu bħala kumpens għar-rinunzja tad-dħul mill-Istat li hija intitolata għalih fi kwalunkwe każ. Skont l-Ungerija, mill-perspettiva tal-Istat dan il-ħlas jista’ jitqies bħala dħul addizzjonali, bi skambju għal liema l-Istat jirrinunzja d-dritt tiegħu li joħroġ sejħa għall-offerti għaż-żoni tiegħu taħt ir-reġim konċessjonarju, b’kunsiderazzjoni tar-riskji assoċjati u d-dħul potenzjali.
(30)
L-Ungerija tenfasizza li wara l-emenda kkontestata tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri l-ebda parteċipant tas-suq ieħor ma kellu fil-fatt iħallas tariffa tax-xogħol fil-minjieri ogħla minn MOL, ladarba ma kien hemm l-ebda kompetitur li jaqa’ fil-kategoriji b’tariffi tax-xogħol fil-minjieri ogħla fil-perjodu rilevanti.
Tabella 3
Ħlasijiet ta’ tariffi tax-xogħol fil-minjieri annwali ta’ MOL (attwali u ipotetiċi),
(f’miljun HUF)
Oġġett ta’ ħlas
Attwali: taħt il-ftehim ta’ estensjoni
Ipotetiku: taħt l-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri fis-seħħ
Differenza
Valur preżenti nett tad-differenza fl-2009
2005
Ħlas ta’ darba (32)
[…] (*)
(…)
20 000,0
28 064,5
2006
Tariffa ta’ estensjoni (33)
(…)
(…)
835,8
1 092,1
Tariffa tax-xogħol fil-minjieri (34)
(…)
(…)
5 755,7
7 520,0
Total
(…)
(…)
6 591,6
8 612,1
2007
Tariffa ta’ estensjoni
(…)
(…)
769,7
926,5
Tariffa tax-xogħol fil-minjieri
(…)
(…)
3 428,0
4 126,4
Total
(…)
(…)
4 197,7
5 052,9
2008
Tariffa ta’ estensjoni
(…)
(…)
345,8
382,9
Tariffa tax-xogħol fil-minjieri
(…)
(…)
-28 444,7
-31 498,5
Total
(…)
(…)
-28 099,0
-31 115,6
2009
Tariffa ta’ estensjoni
(…)
(…)
211,2
211,2
Tariffa tax-xogħol fil-minjieri
(…)
(…)
-1 942,1
-1 942,1
Total
(…)
(…)
-1 730,9
-1 730,9
SOMMA FINALI
(…)
(…)
959,5
8 883,0
Il-figuri huma bbażati fuq dejta provduta mill-awtoritajiet Ungeriżi.
(31)
Barra minn hekk, l-Ungerija ssostni li bħala riżultat tal-ftehim ta’ estensjoni, matul is-snin u meta jitqiesu l-komponenti kollha fil-ftehim, inkluż it-tariffa ta’ estensjoni u l-ħlas ta’ darba, MOL fil-fatt ħalset aktar f’termini assoluti lill-Istat milli kienet tħallas mingħajr il-ftehim ta’ estensjoni, jiġifieri taħt l-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri. Il-ħlasijiet li fil-fatt ikunu saru minn MOL imqabbla ma’ dawk ipotetiċi jidhru fit-Tabella 3 hawn fuq. Iċ-ċifri ġew ipprovduti mill-awtoritajiet Ungeriżi.
(32)
Fl-opinjoni tal-Ungerija, kumpaniji tax-xogħol fil-minjieri għandhom aspettattiva leġittima, fir-rigward tal-prevedibbiltà tat-tariffa tax-xogħol fil-minjieri, li għalhekk għandha tkun stabbli matul iż-żmien. Dan kien il-ħsieb wara l-emenda għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri, ladarba, għalkemm it-tariffa tax-xogħol fil-minjieri inbidlet, ma kienx hemm fil-fatt kumpanija tax-xogħol fil-minjieri li t-tariffa tax-xogħol fil-minjieri tagħha nbidlet b’riżultat tal-emenda. Skont l-Ungerija, l-emendi għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri jistgħu jissuġġerixxu li l-Istat tista’ tbiddel it-tariffa tax-xogħol fil-minjieri fir-rigward ta’ żoni li diġà qed joperaw. L-emenda tal-2008, madankollu, kienet ir-riżultat ta’ kompromess matul in-negozjati li saru qabel l-adozzjoni tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri. Għaldaqstant, ġie aċċettat impliċitament li kien hemm aspettattivi leġittimi. Konsegwentement, kumpanija tax-xogħol fil-minjieri tista’ tistenna b’mod leġittimu li l-Istat ma jżidx kwalunkwe waħda minn dawn it-tariffi unilateralment. L-Ungerija tikkonkludi li s-sistema tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri u d-dispożizzjonijiet speċifiċi tiegħu jfissru li t-tariffi tax-xogħol fil-minjieri jibqgħu l-istess matul it-tul ta’ żmien kollu tal-kuntratt.
(33)
Fl-aħħarnett, l-awtoritajiet Ungeriżi jispjegaw li l-“klawżola ta’ terminazzjoni” hija bbażata fuq raġunijiet ta’ sigurtà nazzjonali.
VI. KUMMENTI MINN PARTIJIET INTERESSATI
(34)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti mill-partijiet interessati li ġejjin: MOL, il-benefiċjarju tal-allegata miżura ta’ għajnuna, u l-Assoċjazzjoni Ungeriża tax-Xogħol fil-Minjieri, li MOL hija membru tagħha. Iż-żewġ partijiet interessati kkumentaw fuq l-istess linji bħall-Ungerija u l-osservazzjonijiet tagħhom kienu simili ħafna ma’ dawk tal-Ungerija.
MOL
(35)
MOL, l-allegat benefiċjarju tal-miżura inkwistjoni, tiddikjara li, għal kuntrarju ta’ dak li ssostni l-Kummissjoni fid-deċiżjoni tal-bidu, ma gawdiet l-ebda trattament preferenzjali fis-suq Ungeriż tal-estrazzjoni tal-idrokarburi. Sehem ewlieni tat-tariffi tax-xogħol fil-minjieri tal-MOL imħallsa lill-Istat Ungeriż jiġi miż-żoni tax-xogħol fil-minjieri soġġetti għal J % (jiġifieri li jkunu bdew joperaw qabel l-1 ta’ Jannar 1998), li fil-prattika jfisser li MOL tħallas 64-75 %, filwaqt li l-kompetituri tagħha (li bdew il-produzzjoni fi stadju aktar tard u joperaw żoni żgħar) huma soġġetti sempliċement għat-tariffa ta’ 12 %.
(36)
Barra minn hekk, il-konklużjoni tal-ftehim ta’ estensjoni fissret li l-MOL ħallset aktar lill-Istat (filwaqt li jitqiesu l-komponenti kollha fil-ftehim ta’ estensjoni) milli tkun ħallset mingħajr il-ftehim, sempliċement abbażi tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri oriġinali.
(37)
Fir-rigward tal-argument tal-Kummissjoni li l-ftehim ta’ estensjoni ma jistax jitqies bħala analogu għal konċessjoni, minħabba li kien soġġet għar-reġim ta’ awtorizzazzjoni, MOL tosserva li l-estensjoni tad-dritt tax-xogħol fil-minjieri mhijiex dritt soġġett għal awtorizzazzjoni abbażi ta’ deċiżjoni unilaterali mill-Istat, imma biss wara ftehim mal-kumpanija tax-xogħol fil-minjieri. Kieku l-għan tal-leġiżlazzjoni kien li din issir kwistjoni għad-diskrezzjoni tal-Istat, id-dispożizzjoni rilevanti kienet tiġi abbozzata b’mod differenti. Il-kliem tal-Att jissuġġerixxi li l-intenzjoni leġiżlattiva kienet li l-argument tal-estensjoni jiġi ttrattat b’mod analogu għall-konċessjonijiet.
(38)
Fid-deċiżjoni tal-ftuħ il-Kummissjoni ssostni li hemm kontradizzjoni bejn il-pretensjoni tal-awtoritajiet Ungeriżi li l-emenda tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri kienet meħtieġa sabiex iżżid aktar dħul u l-fatt li MOL kienet fil-prattika eżentata mit-tariffi miżjuda.
(39)
Fl-opinjoni ta’ MOL, din id-dikjarazzjoni mhijiex kontradittorja. Minn naħa waħda, il-kumpanija ħallset aktar lill-Istat taħt il-ftehim ta’ estensjoni, milli tkun ħallset taħt l-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri. MOL tħallas ukoll tariffi tax-xogħol fil-minjieri għoljin ħafna fuq iż-żoni soġġetti għal J. Barra minn hekk, l-emenda għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri jista’ jkollha effett fuq żoni li jibdew joperaw fil-futur.
(40)
MOL ssostni li l-komponenti tal-ħlas tal-estensjoni m’huma bl-ebda mod multa, kif tissuġġerixxi l-Kummissjoni. L-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri jistabbilixxi wkoll pieni/multi fejn attività ta’ xogħol fil-minjieri titwettaq bi ksur tal-Att. It-tariffi taħt il-ftehim ta’ estensjoni huma riżultat tal-proċess tan-negozjati bejn il-kumpanija tax-xogħol fil-minjieri u l-Istat. Ma kienx obbligatorju li jiġi konkluż il-kuntratt: il-kumpanija tax-xogħol fil-minjieri setgħet għażlet ukoll li ma tikkonkludix wieħed, titlef id-dritt tax-xogħol fil-minjieri tagħha u mbagħad toffri taħt il-proċedura tas-sejħa miftuħa għall-offerti, fejn finalment setgħet tikseb id-dritt tax-xogħol fil-minjieri ferm irħas.
(41)
Huwa qarrieqi li MOL, li kkonkludiet dan il-ftehim ta’ estensjoni, tiġi mqabbla ma’ kompetituri li qed joperaw taħt ir-reġim ta’ awtorizzazzjoni. Barra minn hekk, MOL tenfasizza li ssodisfat l-obbligi kollha tagħha u d-dispożizzjonijiet tal-leġiżlazzjoni.
(42)
MOL għandha kwistjoni wkoll dwar il-fatt li l-Kummissjoni tiġġudika l-multiplikatur “c” bħala baxx ħafna (minħabba li huwa inqas mil-limitu legali ta’ 1,2 darbiet). Li jrid jiġi kkunsidrat ukoll hu li l-applikazzjoni tat-tariffa miżjuda tax-xogħol fil-minjieri kkonċernat kważi 150 żona, għalhekk it-tariffa miżjuda wasslet għal żieda sostanzjali fid-dħul tax-xogħol fil-minjieri għall-Istat.
(43)
Fl-aħħarnett, fir-rigward tal-argument tal-Kummissjoni li MOL qed tiġi ttrattata b’mod preferenzjali billi mhijiex qed tiġi soġġetta għall-Klawżola Brent, il-kumpanija tosserva li J huwa wkoll sensittiv għall-prezz.
L-Assoċjazzjoni Ungeriża tax-Xogħol fil-Minjieri
(44)
L-Assoċjazzjoni Ungeriża tax-Xogħol fil-Minjieri (minn issa ’l quddiem “l-Assoċjazzjoni tax-Xogħol fil-Minjieri”) tirrappreżenta kumpaniji involuti f’attivitajiet ta’ xogħol fil-minjieri jew attivitajiet relatati max-xogħol fil-minjieri. L-għan prinċipali tagħha huwa li ttejjeb il-qafas operattiv ġenerali għat-twettieq tal-attivitajiet ta’ xogħol fil-minjieri fl-Ungerija, timmonitorja proċeduri leġiżlattivi u taġixxi fl-interessi tal-membri tagħha. Fil-preżent, għandha 66 membru, inkluż MOL. Il-President tal-bord tal-Assoċjazzjoni tax-Xogħol fil-Minjieri huwa maniġer anzjan ta’ MOL (35).
(45)
Skont l-Assoċjazzjoni tax-Xogħol fil-Minjieri, kumpaniji tax-xogħol fil-minjieri għandhom aspettattiva leġittima li t-tariffa tax-xogħol fil-minjieri tibqa’ l-istess għal żoni tax-xogħol fil-minjieri li diġà qed joperaw. Għaldaqstant l-Istat ma jistax iżid unilateralment it-tariffi “b’mod retroattiv” (jiġifieri għal żoni li diġà qegħdin joperaw). L-Assoċjazzjoni tax-Xogħol fil-Minjieri esprimiet din l-opinjoni b’rabta mal-liġi li ħarġet qabel l-emenda għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri u, skont l-Assoċjazzjoni tax-Xogħol fil-Minjieri, dan il-prinċipju ġie kkunsidrat meta ġie emendat l-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri. Il-kliem finali ma kienx kontra, minħabba li, f’termini ta’ effett, ma jżidx it-tariffa tax-xogħol fil-minjieri għal operazzjonijiet li jkunu diġà bdew.
(46)
Fir-rigward tal-karatteristiċi ġenerali u l-kondizzjonijiet ekonomiċi tas-suq tax-xogħol fil-minjieri, l-Assoċjazzjoni tax-Xogħol fil-Minjieri tispjega li t-tul ta’ żmien tal-proġetti tax-xogħol fil-minjieri huwa relattivament twil. Iż-żmien bejn il-bidu tal-esplorazzjoni u l-estrazzjoni effettiva jista’ jdum minn 10 sa 15-il sena. Matul din il-fażi l-kumpanija tax-xogħol fil-minjieri għandha spejjeż biss; ma jsir l-ebda dħul sakemm tibda l-estrazzjoni. Barra minn hekk, hemm riskju ġeoloġiku inerenti, ladarba m’hemm l-ebda ċertezza li l-esplorazzjoni se tirnexxi. Għalhekk, il-proġetti jridu jiġu ppjanati bl-akbar attenzjoni. Il-profitabbiltà ta’ proġett tiddependi minn fatturi multipli. Meta jitqiesu r-riskji numerużi, l-industrija tistenna li għall-inqas dawk li jistgħu jiġu influwenzati mill-Istat se jibqgħu stabbli matul il-ħajja tal-proġett, jiġifieri l-qafas leġiżlattiv jew it-tariffa tax-xogħol fil-minjieri. Meta jitqiesu l-karatteristiċi speċifiċi tal-industrija, l-istrutturi ta’ finanzjament għandhom rwol importanti fil-proġetti. Il-kredituri jeżaminaw bir-reqqa l-proġetti kontinwament u jistgħu anke jirtiraw il-finanzjament jekk il-kondizzjonijiet jinbidlu sostanzjalment.
(47)
Għalhekk, f’pajjiżi b’riskju politiku għoli, l-kumpanija tax-xogħol fil-minjieri u l-Istat ikkonkludew kuntratt ibbażat fuq il-liġi privata. F’reġjuni stabbli, bħall-Ewropa tal-Punent, ftehimiet bħal dawn mhumiex meħtieġa, minħabbba li wieħed jista’ jassumi li l-qafas legali mhuwiex se jinbidel kull tant żmien mill-Istat. Stabbiltà fir-rigward tas-sehem tal-Istat hija mistennija kemm mill-kumpanija tax-xogħol fil-minjieri kif ukoll mill-kredituri. Mingħajr din l-istabbiltà jiżdied ir-riskju tal-proġett; pajjiż b’politika ekonomika stabbli ma jistax jippermetti li jkollu bidliet frekwenti fil-politika, minħabba li dan ibeżża’ lill-impriżi tax-xogħol fil-minjieri.
(48)
L-Assoċjazzjoni tax-Xogħol fil-Minjieri tiġbed l-attenzjoni li l-prinċipji ta’ ċertezza legali u l-protezzjoni tad-drittijiet miksuba huma miġbura fil-ġurisprudenza tal-Qrati Ewropej u l-Kostituzzjoni Ungeriża. Għaldaqstant, il-leġiżlatura Ungeriża mhijiex intitolata li żżid it-tariffi tax-xogħol fil-minjieri għal żoni li diġà qed joperaw, minħabba li l-leġiżlazzjoni trid tkun prevedibbli. Barra minn hekk, l-Assoċjazzjoni tax-Xogħol fil-Minjieri tikkunsidra wkoll li l-“istabbiltà” tat-tariffa tax-xogħol fil-minjieri huwa dritt miksub.
(49)
Argument ieħor ippreżentat mill-Assoċjazzjoni tax-Xogħol fil-Minjieri huwa l-projbizzjoni ta’ diskriminazzjoni. B’mod partikolari, ma jridx ikun hemm diskriminazzjoni bejn parteċipanti fis-suq li qed joperaw fuq bażi ta’ konċessjoni u parteċipanti fis-suq taħt sistema ta’ awtorizzazzjoni. Għalhekk, il-leġiżlatura Ungeriża mhijiex intitolata li żżid it-tariffi tax-xogħol fil-minjieri “b’mod retroattiv” għal żoni li diġà qed joperaw. L-ECJ iċċarat f’numru kbir ta’ sentenzi li ċ-ċertezza legali hija element fondamentali tal-liġi tal-UE. Il-leġiżlazzjoni titqies bħala mhux ambigwa, preċiża u prevedibbli, speċjalment jekk ikollha impatt negattiv fuq individwi jew kumpaniji (ara l-ġurisprudenza ċitata). L-Assoċjazzjoni tax-Xogħol fil-Minjieri tkompli ssostni li l-prinċipju ta’ ċertezza legali u drittijiet miksuba huma miġbura wkoll fil-Kostituzzjoni Ungeriża u tikkonkludi li abbażi tal-liġi tal-UE u l-leġislazzjoni dwar il-prinċipji kostituzzjonali trid tkun prevedibbli.
(50)
Fl-aħħarnett l-Assoċjazzjoni tax-Xogħol fil-Minjieri żżid li l-prinċipju ta’ protezzjoni tad-drittijiet miksuba ġej mill-prinċipju ta’ ċertezza legali. Dan il-prinċipju ta’ drittijiet miksuba ġie rrispettat matul proċeduri leġiżlattivi nazzjonali u internazzjonali li jirregolaw id-drittijiet tax-xogħol fil-minjieri. Stati Membri oħra tal-UE għandhom ukoll leġiżlazzjoni stabbli dwar ix-xogħol fil-minjieri li ma tinbidilx ta’ spiss.
VII. EŻISTENZA TA’ GĦAJNUNA FIS-SENS TAL-ARTIKOLU 107(1) TAT-TFUE
(51)
Sabiex jiġi aċċertat jekk miżura tikkostitwix għajnuna mill-istat, il-Kummissjoni trid tivvaluta jekk il-miżura kkontestata tissodisfax il-kondizzjonijiet tal-Artikolu 107(1) TFUE. Dan l-Artikolu jiddikjara li: “Ħlief għad-derogi previsti fit-Trattati, kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern”. Hawn taħt, fid-dawl ta’ din id-dispożizzoni, il-Kummissjoni tivvaluta jekk il-miżura kkontestata tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat.
Kummenti ġenerali
(52)
L-ewwel nett, għandu jiġi mfakkar li miżura tista’ tikkostitwixxi għajnuna mill-istat fis-sens ta’ 107(1) ta’ TFUE irrilevanti mill-forma legali tagħha. Anke kieku l-ftehim ta’ estensjoni ġie konkluż skont id-dispożizzjonijiet rilevanti tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri u anke kieku kien f’idejn l-Ungerija li tistabbilixxi t-tariffa tax-xogħol fil-minjieri bil-liġi, dan fih innifsu ma jfissirx li dawn l-azzjonijiet, jew l-effetti tagħhom, huma kompatibbli mar-regoli tal-UE dwar l-għajnuna mill-Istat. Il-fatt li miżura hija kompatibbli mal-liġi nazzjonali m’għandu l-ebda rilevanza fuq il- kompatibbiltà tagħha mar-regoli tat-TFUE dwar l-għajnuna mill-Istat.
(53)
Barra minn hekk, kif diġà stabbilit fid-deċiżjoni tal-bidu tal-proċeduri, il-Kummissjoni ma tikkunsidrax li kwalunkwe wieħed waħdu mill-elementi tal-każ, jiġifieri d-dispożizzjonijiet rilevanti tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri, il-ftehim ta’ estensjoni u l-emenda tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri, imur kontra r-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat. Minflok, fil-każ preżenti l-Kummissjoni tikkunsidra s-sekwenza kollha tal-azzjonijiet tal-Istat bħala “l-miżura” u tivvaluta l-effett tal-ftehim ta’ estensjoni flimkien mal-emendi sussegwenti għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri.
(54)
Fir-rigward tal-argumenti tal-Ungerija li t-tariffa tax-xogħol fil-minjieri mhijiex taxxa, imma s-sehem tal-Istat, il-Kummissjoni tosserva li dan l-argument huwa irrelevanti mill-perspettiva ta’ valutazzjoni ta’ għajnuna mill-Istat. Regoli dwar l-għajnuna mill-Istat huma applikabbli għal kull tip ta’ spiża li trid tinġarr mill-impriżi u minn liema ġew eżentati permezz ta’ miżura tal-Istat. Fi kwalunkwe każ, wieħed għandu josserva li awtorizzazzjoni amministrattiva ta’ esplojtazzjoni ta’ riżorsi minerali u idrokarburi tidher li hija rwol tipiku ta’ awtorità pubblika; ħlasijiet għal din l-awtorizzazzjoni huma komparabbli ma’ taxxa jew tariffa amministrattiva.
(55)
Fl-aħħar nett, fir-rigward tal-klawżola ta’ terminazzjoni, il-Kummissjoni tikkunsidra li din mhijiex kwistjoni ta’ għajnuna mill-Istat. Il-fatt li l-ftehim jiddikjara li l-kuntratt jintemm jekk parti terza tikseb aktar minn 25 % ta’ MOL hija miżura li ma tinvolvix riżorsi tal-Istat.
Selettività
(56)
Sabiex tiġi kkunsidrata bħala għajnuna mill-Istat, miżura trid tkun speċifika jew selettiva f’li tiffavorixxi ċerti impriżi biss jew il-produzzjoni ta’ ċerti oġġetti.
(57)
Skont il-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja (36), fir-rigward tal-valutazzjoni tal-kondizzjoni ta’ selettività, li hija fattur kostitwenti fil-kunċett ta’ għajnuna mill-Istat, l-Artikolu 107(1) TFUE jirrikjedi valutazzjoni ta’ jekk, taħt skema statutorja partikolari, miżura tal-istat hija tali li “tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi” meta mqabbla ma’ impriżi oħra li huma f’sitwazzjoni legali u fattwali li hija komparabbli fid-dawl tal-għan segwit mill-miżura inkwistjoni.
(58)
Il-Qorti sostniet bosta drabi li l-Artikolu 107(1) TFUE ma jiddistingwix bejn il-kawżi u l-għanijiet tal-għajnuna mill-Istat, imma jiddefinixxihom b’rabta mal-effetti tagħhom (37).
(59)
Il-kunċett tal-għajnuna mill-Istat ma japplikax, madankollu, għal miżuri tal-Istat, li jiddiskriminaw bejn impriżi fejn dik id-differenzazzjoni tirriżulta min-natura jew l-istruttura ġenerali tas-sistema li jkunu jagħmlu parti minnha.
(60)
Il-Kummissjoni ma taqbilx mal-argument tal-awtoritajiet Ungeriżi u partijiet interessati dwar in-nuqqas ta’ selettività.
(61)
Sabiex jiġi determinat jekk il-miżura hijiex selettiva, is-sistema applikabbli ta’ referenza trid tiġi definita (38).
(62)
Fil-każ ittrattat, il-Kummissjoni tikkunsidra li s-sistema applikabbli ta’ referenza għall-valutazzjoni hija r-reġim ta’ awtorizzazzjoni. MOL ma kellhiex tidħol f’sejħa għall-offerti kompetittiva għad-dritt li tikseb konċessjoni f’żona magħluqa. Minflok, kisbet id-dritt tax-xogħol fil-minjieri għaż-żoni tagħha taħt ir-reġim ta’ awtorizzazzjoni u tikkompeti ma’ parteċipanti fis-suq taħt dan ir-reġim. Il-ftehim ta’ estensjoni jifforma parti mir-reġim ta’ awtorizzazzjoni. Is-sempliċi fatt li MOL ma setgħetx tibda estrazzjoni sad-data ta’ skadenza stipulata u kellha bżonn titlob ftehim ta’ estensjoni ma jistax jirriżulta f’bidla tas-sistema ta’ referenza. Li wieħed jaċċetta dan l-argument iwassal għal sitwazzjoni fejn jingħata trattament individwali lill-kumpanija waħda, bħalma huwa l-każ taħt ir-reġim ta’ konċessjoni, imma mingħajr sejħa għall-offerti pubblika u kompetittiva.
(63)
Fil-fatt, hija deċiżjoni diskrezzjonali mill-awtoritajiet Ungeriżi li jiġi determinat jekk iż-żona hijiex taħt konċessjoni jew awtorizzazzjoni. Għaldaqstant, jekk l-awtoritajiet Ungeriżi jixtiequ jagħtu drittijiet tax-xogħol fil-minjieri fuq bażi kuntrattwali jistgħu jagħżlu proċedura trasparenti ta’ konċessjoni li tinkludi proċess ta’ sejħa miftuħa għall-offerti. Il-Kummissjoni ma tistax taċċetta li l-hekk imsejjħa “kważi-konċessjoni” opaka, li attwalment tapplika għal kumpanija waħda biss (MOL), tista’ titqies bħala sistema separata ta’ referenza.
(64)
Barra minn hekk, l-Ungerija kellha marġini wiesa’ ta’ diskrezzjoni sabiex testendi l-awtorizzazzjoni, kif ukoll temenda sussegwentement id-dispożizzjonijiet rilevanti tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri (minkejja li kienet taf x’effetti vantaġġjużi dan kien ikollu fuq MOL, billi din il-kumpanija kienet l-unika parteċipanta fis-suq għall-idrokarburi li kkonkludiet ftehim ta’ estensjoni). L-Ungerija kienet libera li tiddetermina t-tariffa tax-xogħol fil-minjieri fi kwalunkwe ħin, jiġifieri setgħet iddeċidiet li bl-ebda mod ma temenda l-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri. Mill-perspettiva tal-effetti tagħha, is-sekwenza ta’ atti ffavoriet mingħajr dubju impriża waħda partikolari.
(65)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li s-sistema ta’ referenza hija r-reġim ta’ awtorizzazzjoni.
(66)
Fil-qafas tar-reġim ta’ awtorizzazzjoni, jidher biċ-ċar li l-ftehim ta’ estensjoni huwa selettiv. Fil-fatt, kif jikkonfermaw l-awtoritajiet Ungeriżi nfushom, il-partijiet, meta jinnegozjaw it-termini ta’ dan il-ftehim, għandhom ċertu marġini ta’ manuvra sabiex jistipulaw il-komponenti differenti ta’ ħlas u, l-aktar importanti, jistgħu jiddeċiedu li bl-ebda mod ma jikkonkludu l-ftehim. Għaldaqstant, l-awtoritajiet Ungeriżi kellhom id-diskrezzjoni li jikkonkludu dan il-ftehim ma’ MOL (jew ma’ kwalunkwe parteċipant ieħor fis-suq) (39).
(67)
Dan it-trattament ma jistax jiġi spjegat permezz tal-loġika u n-natura tas-sistema. Minn naħa waħda, tariffi tax-xogħol fil-minjieri huma imposti sabiex jiġi żgurat dħul għall-Istat fuq il-valur estratt. Minn naħa l-oħra, il-komponenti ta’ ħlas taħt il-ftehim ta’ estensjoni jitħallsu bi skambju għall-estensjoni bħala imposta żejda. Fil-każ preżenti, madankollu, il-konklużjoni tal-ftehim ta’ estensjoni u ż-żieda sussegwenti fit-tariffi għal MOL wasslet għas-sitwazzjoni paradossali li MOL, billi naqqset milli tibda l-produzzjoni fil-ħin, tibbenefika minn tariffi tax-xogħol fil-minjieri aktar baxxi sal-2020 għall-prattikament iż-żoni kollha tagħha taħt awtorizzazzjoni; filwaqt li l-kompetituri tagħha, li huma soġġetti bl-istess mod għar-reġim ta’ awtorizzazzjoni u li bdew il-produzzjoni fil-ħin u għalhekk ma kkonkludewx ftehim ta’ estensjoni, ikollhom iħallsu tariffi statutorji ogħla.
(68)
Dan kien l-uniku ftehim ta’ estensjoni konkluż għall-idrokarburi. MOL osservat li hemm ftehimiet ta’ estensjoni oħra fis-seħħ għal minerali solidi. Il-Kummissjoni tosserva, madankollu, li dan jikkonċerna tipi oħra ta’ minerali li huma soġġetti għal tariffa tax-xogħol fil-minjieri differenti taħt l-Att mill-idrokarburi. Irid jiġi osservat ukoll li għal minerali solidi ma kien hemm l-ebda bidla fit-tariffa tax-xogħol fil-minjieri introdotta mill-emenda għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri, (jiġifieri billi l-parteċipanti fis-suq ikkonkludew dan il-ftehim ma ġewx affettwati mill-istess “sekwenza ta’ miżuri” u għalhekk l-ebda vantaġġ ma ġie miżjud lilhom).
(69)
Abbażi ta’ dak imsemmi qabel, minkejja l-argumenti mressqa mill-Ungerija, il-Kummissjoni tikkunsidra li s-sekwenza ta’ azzjonijiet, jiġifieri l-mod kif inhi miktuba t-Taqsima 26/A(5), il-ftehim ta’ estensjoni konkluż abbażi tagħha, u l-emenda sussegwenti għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri, kienet selettiva favur MOL.
(70)
L-effetti kombinati tas-sekwenza ta’ miżuri huma li, fost detenturi ta’ awtorizzazzjonijiet ta’ xogħol fil-minjieri mogħtija taħt it-Taqsima 5 tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri, MOL biss ġiet soġġetta għal reġim speċifiku li pproteġiha kontra kwalunkwe żieda fit-tariffa tax-xogħol fil-minjieri normalment dovuta għall-estrazzjoni tal-idrokarburi.
(71)
Bħala konklużjoni, minħabba fid-diskrezzjoni wiesgħa fl-għoti ta’ ftehim ta’ estensjoni u fid-dawl tal-fatt li, fil-fatt, l-eżenzjoni hija diretta lejn kumpanija individwali waħda, il-kriterju ta’ selettività qed jiġi sodisfatt.
Vantaġġ
(72)
Għal kuntrarju tal-argumenti tal-awtoritajiet Ungeriżi, il-Kummissjoni hi tal-fehma li l-Istat ma jeżerċitax attività ekonomika billi jawtorizza attivitajiet ta’ xogħol fil-minjieri. Pjuttost, l-għoti ta’ konċessjonijiet amministrattivi jew awtorizzazzjonijiet ta’ xogħol fil-minjieri hija marbuta mal-eżerċizzju ta’ poteri li huma tipikament dawk ta’ awtorità pubblika minħabba li din l-attività ma tistax tiġi eżerċitata oriġinarjament minn attur privat (40). Fl-Ungerija - bħal fi Stati Membri oħra tal-UE - l-ebda attur privat mhu s-sid oriġinali tar-riżorsi minerali. Sistemi legali tal-Istati Membri ġeneralment jattribwixxu kontroll fuq riżorsi minerali lill-awtoritajiet pubbliċi (41). Għalhekk, id-deċiżjoni li kumpanija tingħata l-permess li tesplojta riżorsi minerali, fil-forma li l-Istat Membru jagħżel u bi ħlas ta’ ċerti tariffi, hija, minħabba n-natura u r-regoli tagħha, kwistjoni għall-awtoritajiet pubbliċi u tista’ tiġi kategorizzata bħala l-eżerċizzju ta’ poteri ta’ awtorità pubblika. L-intervent tal-Ungerija li tagħmel l-attività tax-xogħol fil-minjieri soġġetta għal sorveljanza amministrattiva sservi l-interess ġenerali u mhux dak kummerċjali. Din l-imġiba trid għalhekk titqies bħala forma ta’ intervent tal-Istat minn awtorità pubblika mhux ekwivalenti għall-imġiba ta’ investitur privat f’ekonomija tas-suq (42).
(73)
Anke kieku fil-każ preżenti awtorizzazzjoni għal esplojtazzjoni ta’ xogħol fil-minjieri kellha titqies bħala attività ekonomika fejn l-Istat isegwi għanijiet kummerċjali (li mhuwiex il-każ), il-Kummissjoni tosserva li m’hemm l-ebda rabta ċara u diretta f’termini monetarji bejn il-livell tat-tariffi tax-xogħol fil-minjieri stabbilit mill-Ungerija għal MOL u l-valur tal-awtorizzazzjoni ta’ xogħol fil-minjieri. Ir-raġunament tal-Ungerija, jiġifieri li aġġixxiet bħala operatur tas-suq meta kkonkludiet il-ftehim ta’ estensjoni, mhuwiex ikkonfermat. B’mod partikolari, m’hemm l-ebda indikazzjoni li s-sejħa għall-offerti għall-konċessjoni għat-12-il żona (li ma kienux se jiġu estiżi) ma kinitx tirriżulta f’offerta ogħla minn kompetitur. L-Ungerija naqqset ukoll milli turi li qieset il-fatturi u r-riskji rilevanti kollha minn perspettiva kummerċjali meta kkonkludiet il-ftehim ta’ estensjoni, jiġifieri l-komponenti kollha tal-ħlas fil-ftehim ta’ estensjoni, it-tariffi possibbilment ogħla stabbiliti mill-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri sal-2020, it-tul ta’ żmien tal-ftehim u kompetituri possibbli.
(74)
Raġunament ieħor mill-Ungerija huwa li wara l-emenda kkontestata tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri, l-ebda parteċipant fis-suq ieħor ma kellu fil-fatt iħallas tariffa ogħla minn MOL, minħabba l-fatt li ma kien hemm l-ebda kompetitur li jaqa’ fil-kategoriji b’tariffi tax-xogħol fil-minjieri ogħla fil-perjodu rilevanti.
Tabella 4
Sommarju tat-tariffi tax-xogħol fil-minjieri applikabbli qabel u wara l-emendi għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri
Tariffa applikabbli sal-2008
Tariffa applikabbli fl-2008
Tariffa applikabbli mit-23 ta’ Jannar 2009
Tariffa għaż-żoni kollha taħt il-kuntratt ta’ MOL
Applikabbli sal-2020
Produzzjoni li bdiet qabel l-1 ta’ Jannar 1998
J % (45)
(mill-inqas 12 %)
J %
(mill-inqas 30 %, +3 % jew 6 % klawżola Brent)
J %
(mill-inqas 30 %, +3 % jew 6 % klawżola Brent)
J % × c (46)
(mill-inqas 12 %)
Produzzjoni li bdiet bejn l-1 ta’ Jannar 1998 u l-1 ta’ Jannar 2008
12 %
30 %
(+ 3 % jew 6 % klawżola Brent)
12 %
(+ 3 % jew 6 % klawżola Brent)
12 % × c
(~ 12.24 % (44))
Produzzjoni li bdiet wara l-1 ta’ Jannar 2008 (43)
Żoni tal-gass bi produzzjoni annwali ta’ inqas minn 300 m m3
Żoni taż-żejt bi produzzjoni annwali ta’ inqas minn 50 kt
Mhux Applikabbli
12 %
(+ 3 % jew 6 % klawżola Brent)
12 %
(+ 3 % jew 6 % klawżola Brent)
12 % × c
(~ 12.24 % (44))
Żoni tal-gass bi produzzjoni annwali bejn 300-500 m m3
Żoni taż-żejt bi produzzjoni annwali bejn 50-200 kt
20 %
(+ 3 % jew 6 % klawżola Brent)
20 %
(+ 3 % jew 6 % klawżola Brent)
Żoni tal-gass bi produzzjoni annwali ta’ aktar minn 500 m m3
Żoni taż-żejt bi produzzjoni annwali ta’ aktar minn 200 kt
30 %
(+ 3 % jew 6 % klawżola Brent)
30 %
(+ 3 % jew 6 % klawżola Brent)
Idrokarburi b’kondizzjonijiet ta’ xogħol fil-minjieri speċjali
12 %
12 %
Gass inert għoli
8 %
8 %
(75)
Dan l-argument irid jiġi miċħud.
(76)
It-Tabella 4 hawn fuq tagħti sommarju tal-punt safejn il-ftehim ta’ estensjoni u l-emenda sussegwenti tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri rriżultaw f’tariffi għal MOL aktar baxxi minn dawk stipulati mill-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri.
(77)
L-ewwel nett, id-dejta sottomessa mill-awtoritajiet Ungeriżi turi li fil-fatt kien hemm xi parteċipanti fis-suq li qed joperaw żoni taħt ir-reġim ta’ awtorizzazzjoni li kienu soġġetti għal obbligu ta’ tariffa tax-xogħol fil-minjieri ogħla minn MOL, bejn it-8 ta’ Jannar 2008 u t-23 ta’ Jannar 2009 minħabba fl-ewwel emenda għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri u anke mit-23 ta’ Jannar 2009 sal-lum minħabba fit-tieni emenda għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri. Is-sottomissjonijiet mill-awtoritajiet Ungeriżi juru li fl-2008 kien hemm żoni tax-xogħol fil-minjieri li qed joperaw taħt awtorizzazzjoni minn kumpaniji oħra għajr MOL li ħallsu aktar minn 12 % (bejn 14,24 % u 18 %) minħabba fl-applikazzjoni tal-Klawżola Brent (47).
(78)
It-tieni, għalkemm l-awtoritajiet Ungeriżi jiddikjaraw li hemm biss kompetituri li joperaw jew li huma mistennija li jibdew joperaw żoni iżgħar (jiġifieri li jipproduċu inqas minn 500m3 jew 200kt), il-Kummissjoni tosserva li anke jekk dawn iż-żoni iżgħar kienu soġġetti għall-kategorija tat-12 %, xorta jridu jħallsu ż-żieda Brent, kull meta tkun applikabbli. Dan jista’ jwassal għal tariffa tax-xogħol fil-minjieri sa 18 %. Il-Kummissjoni tfakkar għal darb’oħra li l-effett tal-miżuri huwa li MOL mhijiex soġġetta għall-Klawżola Brent stabbilita fl-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri għall-operaturi l-oħra kollha.
(79)
It-tielet, fir-rigward tal-ambjent tas-suq ġenerali kurrenti fl-Ungerija, hemm diversi kumpaniji tax-xogħol fil-minjieri involuti f’attivitajiet ta’ estrazzjoni tal-idrokarburi. Barra minn hekk, hemm diversi kumpaniji li qed iwettqu esplorazzjoni li jistgħu jibdew joperaw żoni u jsiru kompetituri ta’ MOL. Kwalunkwe operatur ġdid taħt ir-reġim ta’ awtorizzazzjoni se jkun soġġett għat-tariffa tax-xogħol fil-minjieri statutorja u jiffaċċja kompetizzjoni ma’ MOL, l-unika kumpanija li ż-żoni tax-xogħol fil-minjieri tagħha jaħarbu t-tariffa applikabbli taħt ir-reġim ta’ awtorizzazzjoni u huma soġġetti għal livell aktar baxx ta’ tariffi.
(80)
Ir-raba’, il-Kummissjoni tosserva li huwa fatt li MOL ġiet soġġetta għal tariffa ta’ madwar 12.24 % mhux biss għat-12-il żona mogħtija estensjoni imma għaż-żoni kollha tax-xogħol fil-minjieri tagħha li bdew joperaw wara l-1 ta’ Jannar 1998 operati taħt awtorizzazzjoni fil-waqt tal-ftehim tal-2005, u tariffa ta’ J % għaż-żoni kollha li bdew joperaw qabel l-1 ta’ Jannar 1998. Barra minn hekk, it-tariffa ta’ MOL hija stabbilita mill-ftehim ta’ estensjoni għal 12.24 % sal-2020. Għaldaqstant, hemm vantaġġ għal MOL għall-maġġoranza taż-żoni tagħha taħt awtorizzazzjoni għal tul ta’ żmien konsiderevoli.
(81)
Il-ħames, kieku ipotetikament l-Awtorità tal-Minjieri ma kinitx qablet mal-estensjoni għat-12-il żona, iż-żoni l-oħra kollha ta’ MOL taħt awtorizzazzjoni kienu jsiru soġġetti wkoll għat-tariffa ta’ xogħol fil-minjieri konsiderevolment ogħla, li seta’ fisser dħul ogħla għall-Istat (48). Barra minn hekk, kif imsemmi fil-premessa 73, l-Istat seta’ ħareġ sejħa għall-offerti għall-konċessjoni għat-12-il żona li ma ngħatawx estensjoni, u b’hekk seta’ jikseb potenzjalment offerta ogħla minn kompetitur.
(82)
Fir-rigward tal-argument tal-Ungerija li MOL ħallset tariffa tax-xogħol fil-minjieri ogħla, jiġifieri 12,24 %, fl-2006 u l-2007, il-Kummissjoni tosserva li dan huwa irrilevanti.
(83)
L-ewwel nett, dan kien minħabba l-fatt li MOL kellha tħallas iż-żieda stipulata fit-tariffa tax-xogħol fil-minjieri (minn 12 % sa 12,24 %) eżattament bħalma kien ikollha tagħmel kwalunkwe kumpanija li kellha x-xewqa li testendi l-awtorizzazzjoni tal-minjieri tagħha. F’dan ir-rigward, MOL irċeviet it-trattament standard u ma kinitx żvantaġġjata. Lanqas ma kien għadu seħħ il-vantaġġ għal MOL: dan seħħ finalment fil-waqt tal-ewwel emenda għall-Att, jiġifieri, mit-8 ta’ Jannar 2008.
(84)
Barra minn hekk, fl-2008 MOL ħallset HUF 28,4 biljun u fl-2009 HUF 1.9 biljun inqas f’tariffi tax-xogħol fil-minjieri għaż-żoni ta’ produzzjoni tagħha milli kienet tħallas kieku kienet soġġetta għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri fis-seħħ dak iż-żmien.
(85)
Fir-rigward tal-komponenti l-oħra ta’ ħlas taħt it-Taqsima 26/A(5) tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri (jiġifieri t-tariffa ta’ estensjoni u l-ħlas ta’ darba), dawn tħallsu bi skambju għall-estensjoni u mhux għad-dritt ta’ tariffi aktar baxxi minn dawk applikabbli għall-kompetituri tagħha. Dawn il-komponenti ta’ ħlas lanqas ma jistgħu jitqiesu bħala “ħlas bil-quddiem” ta’ tariffi ta’ xogħol fil-minjieri dovuti f’perjodi aktar tard. Il-kliem tat-Taqsima 26/A(5) tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri huwa ċar f’dan ir-rigward. B’mod partikolari, tiddikjara li “l-kumpanija għandha tħallas imposta jekk tingħata estensjoni”. Iż-żewġ elementi l-oħra huma marbuta man-numru ta’ żoni li ngħataw estensjoni. Għaldaqstant it-Taqsima 26/A(5) tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri tistabbilixxi rabta bejn l-estensjoni u l-obbligu ta’ ħlas.
(86)
Skont il-ġurisprudenza, għajnuna mogħtija lil kumpanija ma tistax tiġi bbilanċjata minn ħlas impost fuq l-istess kumpanija li jirrappreżenta imposta speċifika u distinta mingħajr rabta mal-miżura li tikkostitwixxi għajnuna (49). Fil-każ ittrattat, kif deskritt fil-premessa 85, il-komponenti l-oħra ta’ ħlas taħt it-Taqsima 26/A(5) jirrappreżentaw imposta għall-estensjoni li tista’ titqies bħala imposta speċifika u distinta mingħajr rabta mal-emenda sussegwenti tat-tariffi statutorji taħt ir-reġim ta’ awtorizzazzjoni.
(87)
Fl-aħħarnett, il-Kummissjoni tiġbed l-attenzjoni li l-konklużjoni tal-ftehim ta’ estensjoni u ż-żieda sussegwenti fit-tariffi għal MOL wasslu għas-sitwazzjoni paradossali li MOL, billi naqqset milli tibda l-produzzjoni fil-ħin, se tkun qed tħallas tariffi tax-xogħol fil-minjieri aktar baxxi għal kważi ż-żoni tagħha kollha taħt awtorizzazzjoni sal-2020, filwaqt li l-kompetituri tagħha, li ma kkonkludewx ftehim ta’ estensjoni minħabba li bdew il-produzzjoni fil-ħin u huma soġġetti bl-istess mod għar-reġim ta’ awtorizzazzjoni, iridu jħallsu tariffi statutorji ogħla.
(88)
Abbażi ta’ dak imsemmi qabel, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżura tat vantaġġ lil MOL. Din tipproteġi lil MOL milli ġġarrab spejjeż li kieku kien ikollha ġġarrab. L-effett kombinat tal-ftehim ta’ estensjoni u l-modifika sussegwenti tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri jirriżultaw fl-għoti ta’ vantaġġ lill-kumpanija.
Riżorsi tal-Istat
(89)
Il-miżura tinvolvi dħul mitluf li l-Istat ikun intitolat għalih u għalhekk jingħata minn riżorsi tal-Istat.
Tfixkil ta’ kompetizzjoni u effett fuq kummerċ
(90)
MOL hija kumpanija integrata taż-żejt u l-gass u tikkwalifika bħala impriża. Tikkompeti ma’ impriżi oħra li ma jibbenefikawx mill-istess vantaġġ. Għalhekk, il-miżura tikkawża tfixkil tal-kompetizzjoni. Barra minn hekk, MOL hija attiva f’settur fejn jeżisti kummerċ bejn Stati Membri; il-kriterju li jiġi affettwat il-kummerċ fl-Unjoni huwa sodisfatt ukoll.
Konklużjonijiet dwar il-preżenza ta’ għajnuna
(91)
Abbażi tal-argumenti stabbiliti hawn fuq, il-Kummissjoni hi tal-fehma li l-miżura tissodisfa l-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 107(1) TFUE. Taħt dawk iċ-ċirkostanzi, il-miżura inkwistjoni trid tiġi kkunsidrata bħala għajnuna mill-istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) TFUE.
VIII. KOMPATIBBILTÀ TAL-GĦAJUNA MAS-SUQ INTERN
(92)
L-Artikoli 107(2) u 107(3) TFUE jipprovdu għal eżenzjonijiet għar-regola ġenerali li għajnuna mill-Istat hija inkompatibbli mas-suq intern kif iddikjarat fl-Artikolu 107(1).
(93)
Hawn isfel il-Kummissjoni tivvaluta l- kompatibbiltà tal-miżura taħt dawk l-eċċezzjonijiet. Għandu jiġi osservat li l-Ungerija ma ressqet l-ebda argument fir-rigward ta’ kompatibbiltà mas-suq intern.
(94)
Barra minn hekk, għandu jiġi osservat ukoll li l-miżura tirriżulta fi tnaqqis ta’ spejjeż li normalment jiġġarbu minn MOL u għalhekk għandhom jitqiesu bħala għajnuna għall-operat.
(95)
L-eżenzjonijiet fl-Artikolu 107(2) TFUE ma japplikawx fil-każ preżenti għaliex din il-miżura m’għandhiex karattru soċjali, ma ngħatatx lil konsumaturi individwali, mhijiex imfassla biex tpatti għal ħsarat ikkawżati minn diżastri naturali jew avvenimenti straordinarji u ma ngħatatx lill-ekonomija ta’ ċerti żoni tar-Repubblika Federali tal-Ġermanja affettwati mid-diviżjoni ta’ dak il-pajjiż.
(96)
Aktar eżenzjonijiet huma stabbiliti fl-Artikolu 107(3) TFUE.
(97)
L-Artikolu 107(3)(a) jiddikjara li “għajnuna maħsuba sabiex tippromwovi l-iżvilupp ekonomiku ta’ reġjun fejn il-livell tal-għajxien huwa baxx b’mod anormali jew fejn ikun hemm stat serju ta’ nuqqas ta’ impjieg” tista’ tkun iddikjarata kompatibbli mas-suq intern. It-territorju kollu tal-Ungerija seta’ jitqies bħala reġjun tali fi żmien l-adeżjoni u l-maġġoranza tar-reġjuni tagħha għadhom jistgħu jibbenefikaw minn tali għajnuna (50).
(98)
Il- kompatibbiltà tal-għajnuna mill-Istat għal reġjuni megħjuna hija rregolata mill-Linji Gwida dwar l-Għajnuna Reġjonali tal-Kummissjoni għal-2007-2013 (51) (minn issa ’l quddiem “il-Linji Gwida dwar l-Għajnuna Reġjonali”). Taħt il-Linji Gwida dwar l-Għajnuna Reġjonali, għajnuna mill-Istat tista’ fil-prinċipju tiġi awtorizzata għal spejjeż ta’ investiment (52). Kif diġà imsemmi hawn fuq, l-għajnuna ttrattata ma tistax titqies bħala għajnuna ta’ investiment. Safejn hija kkonċernata l-għajnuna għall-operat, il-miżura ma tiffaċilitax l-iżvilupp ta’ xi attività jew reġjun ekonomiku u mhijiex illimitata fiż-żmien, la tonqos maż-żmien u lanqas ma hija proprozjonali ma’ dak li huwa meħtieġ biex żvantaġġi ekonomiċi speċifiċi jiġu rimedjati (53).
(99)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-għajnuna mhijiex eliġibbli għad-deroga provduta fl-Artikolu 107(3)(a) TFUE.
(100)
L-Artikolu 107(3)(b) tat-TFUE jiddikjara li “għajnuna maħsuba sabiex tippromwovi l-eżekuzzjoni ta’ proġetti fuq skala kbira ta’ interess komuni Ewropew, jew sabiex tirrimedja taħwid serju fl-ekonomija ta’ Stat Membru” tista’ tiġi ddikjarata kompatibbli mas-suq intern.
(101)
Il-Kummissjoni tosserva li l-għajnuna inkwistjoni mhijiex imfassla biex tippromwovi t-twettiq ta’ proġett fuq skala kbira ta’ interess komuni Ewropew u l-Kummissjoni lanqas sabet xi evidenza li l-għajnuna hija mfassla biex tirrimedja taħwid serju fl-ekonomija Ungeriża.
(102)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-għajnuna ma tikkwalifikax għad-deroga stabbilita fl-Artikolu 107(3)(b) TFUE.
(103)
L-Artikolu 107(3)(d) TFUE jiddikjara li għajnuna sabiex tiġi promossal-kultura u l-preservazzjoni tal-patrimonju tista’ tiġi ddikjarata kompatibbli mat-TFUE meta din l-għajnuna ma tolqotx il-kondizzjonijiet tal-kummerċ u tal-kompetizzjoni fl-UE sa grad li jkun kuntrarju għall-interess komuni. Dan ovvjament ma japplikax għall-każ preżenti.
(104)
L-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE jipprovdi għall-awtorizzazzjoni ta’ għajnuna mill-Istat maħsuba sabiex tiffaċilita l-iżvilupp ta’ ċerti attivitajiet jew ta’ ċerti reġjuni ekonomiċi, basta dik l-għajnuna ma tfixkilx il-kondizzjonijiet tal-kummerċ sa grad li jkun kuntrarju għall-interess komuni. Il-Kummissjoni żviluppat diversi linji gwida u komunikazzjonijiet li jispjegaw kif se tapplika d-deroga li tinsab fl-Artikolu 107(3) tat-TFUE.
(105)
Madankollu, il-Kummissjoni tikkunsidra li minħabba fin-natura u l-karatteristiċi tal-għajnuna, l-eċċezzjonijiet taħt dawn il-linji gwida u komunikazzjonijiet mhumiex applikabbli għall-każ preżenti. Barra minn hekk, l-Ungerija ma ddikjaratx li l-għajnuna tista’ tkun kompatibbli taħt dawk ir-regoli.
(106)
L-għajnuna li qed tkun ivvalutata għaldaqstant tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat inkompatibbli.
IX. ASPETTATTIVI LEĠITTIMI, DRITTIJIET MIKSUBA U DISKRIMINAZZJONI
(107)
Għalkemm il-Kummissjoni ma tikkontestax l-argument li l-prevedibbiltà hija ġeneralment inċentiv għal investimenti, irid jiġi osservat li, fid-dawl tan-natura obbligatorja tas-sorveljanza ta’ għajnuna mill-Istat mill-Kummissjoni taħt l-Artikolu 108 TFUE, impriżi li jkunu ngħataw l-għajnuna ma jistax ikollhom, fil-prinċipju, aspettattiva leġittima li l-għajnuna hija legali sakemm din ma tkunx ingħatat f’konformità mal-proċedura tal-għajnuna mill-Istat (54). F’dan ir-rigward, l-ebda benefiċjarju ma jista’ jsemmi f’buona fede sabiex jiddefendi drittijiet miksuba u jevita rkupru (55).
(108)
Huwa veru li l-Qorti sostniet ripetutament li d-dritt li wieħed joqgħod fuq il-prinċipju tal-protezzjoni tal-aspettattivi leġittimi huwa estiż għal kull persuna f’sitwazzjoni fejn awtorità tal-Unjoni Ewropea tkun ikkawżat li din il-persuna jkollha aspettattivi ġġustifikati. Madankollu, persuna ma tistax tinvoka ksur tal-prinċipju jekk ma tkunx ingħatat garanziji preċiżi mill-korp amministrattiv (56). Fil-każ preżenti, MOL ma ngħatatx garanzija minn awtorità tal-UE li tista’ tiġġustifika aspettattiva leġittima.
(109)
Huwa veru wkoll li reċipjent ta’ għajnuna mogħtija illegalment mhuwiex prekluż milli jsemmi ċirkostanzi eċċezzjonali li fuq il-bażi tagħhom kien leġittimament assuma li l-għajnuna hija legali u għalhekk jonqos milli jirrifondi dik l-għajnuna. Madankollu, l-ebda ċirkostanza eċċezzjonali mhija preżenti f’dan il-każ. Għal kuntrarju, l-emenda tal-2008 għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri turi li kumpaniji tax-xogħol fil-minjieri ma jistgħux fi prinċipju jserħu fuq il-fatt li ma jkun hemm assolutament l-ebda bidla fil-liġi.
(110)
Il-Kummissjoni tiġbed l-attenzjoni li t-tariffa tax-xogħol fil-minjieri għal żoni li diġà qed joperaw ġiet emendata darbtejn riċentement, jiġifieri mit-8 ta’ Jannar 2008 u mit-23 ta’ Jannar 2009. L-ewwel nett, irid jiġi enfasizzat li l-emenda tal-2008 għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri ġiet imfassla sabiex tapplika għal awtorizzazzjonijiet eżistenti tax-xogħol fil-minjieri. Dan jintwera biċ-ċar mill-fatt li l-kliem tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri tal-2008 jikkonċerna wkoll it-termini tal-awtorizzazzjonijiet mogħtija qabel l-2008. Għal dawn l-awtorizzazzjonijiet, it-tariffi ġew adattati mid-dħul fis-seħħ tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri l-ġdid. Dan jipprova li d-detenturi ta’ awtorizzazzjoni m’għandhom l-ebda aspettattiva leġittima jew dritt miksub li l-livell ta’ drittijiet impost jibqa’ ma jinbidilx matul it-tul ta’ żmien kollu tal-awtorizzazzjoni tagħhom.
(111)
Għal kuntrarju ta’ dak iddikjarat mill-Ungerija u l-partijiet interessati l-oħra, il-ġurisprudenza tal-UE tikkonferma li individwi ma jistgħux jserħu fuq il-fatt li ma ssir l-ebda bidla fil-liġi (57). Bl-istess mod, bidliet fil-liġi lanqas m’huma preklużi mill-prinċipju ta’ ċertezza legali.
(112)
Fir-rigward tal-argument ta’ diskriminazzjoni, dan irid jiġi miċħud ukoll. Żieda fit-tariffa mhijiex diskriminatorja jekk tiġi applikata għal kulħadd, speċjalment ladarba m’hemm l-ebda differenzjazzjoni fi ħdan ir-reġim, jiġifieri l-ebda distinzjoni ma titfassal fost l-impriżi li qed joperaw taħt awtorizzazzjoni.
X. IRKUPRU
(113)
Skont it-TFUE u l-ġurisprudenza stabbilita tal-Qorti tal-Ġustizzja, meta ssib li l-għajnuna hija inkompatibbli mas-suq intern il-Kummissjoni hija kompetenti biex tiddeċiedi li l-Istat ikkonċernat irid jabolixxiha jew ibiddilha (58). Il-Qorti sostniet konsistentement ukoll li l-obbligu fuq Stat li jabolixxi għajnuna meqjusa mill-Kummissjoni bħala inkompatibbli mas-suq intern huwa mfassal biex jistabbilixxi mill-ġdid is-sitwazzjoni li kienet teżisti qabel (59). F’dan il-kuntest, il-Qorti stabbiliet li dak l-għan jinkiseb ladarba r-reċipjent ikun ħallas lura l-ammonti mogħtija permezz ta’ għajnuna illegali, biex b’hekk jintilef il-vantaġġ li kien igawdi fuq il-kompetituri tiegħu fis-suq, u s-sitwazzjoni qabel il-ħlas tal-għajnuna tkun ġiet irrestawrata (60).
(114)
B’segwitu ta’ dik il-ġurisprudenza, l-Artikolu 14 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/99 (61) stabbilixxa li “meta jittieħdu deċiżjonijiet negattivi fir-rigward ta’ għajnuna illegali, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi li l-Istat Membru kkonċernat għandu jwettaq il-miżuri kollha meħtieġa biex jirkupra l-għajnuna mingħand il-benefiċjarju.”
(115)
Għaldaqstant, meta jitqies li l-miżura ttrattata trid tiġi kkunsidrata bħala għajnuna illegali u inkompatibbli, trid tiġi rkuprata sabiex tiġi stabbilita mill-ġdid is-sitwazzjoni li kienet teżisti fis-suq qabel ma ngħatat. L-ammont li jrid jiġi rkuprat, għalhekk, għandu jiġi kkalkotat mid-data meta ngħata l-vantaġġ favur il-benefiċjarju, jiġifieri meta l-għajnuna saret disponibbli għall-benefiċjarju, u għandu jġarrab imgħax ta’ rkupru sakemm ikun iseħħ irkupru effettiv.
(116)
F’dan il-każ, il-miżura għandha titqies bħala sekwenza ta’ azzjonijiet mill-Istat. Bil-ftehim ta’ estensjoni, MOL ġiet protetta minn żidiet fil-futur fit-tariffa tax-xogħol fil-minjieri statutorja. Il-vantaġġ għal MOL seħħ meta seħħet l-ewwel emenda għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri, fit-8 ta’ Jannar 2008. Din hija d-data minn meta MOL ġiet meħlusa de facto mill-piż ta’ tariffi ogħla u konsegwentement ġiet ivvantaġġjata fil-konfront tal-kompetituri tagħha.
(117)
Kif spjegat fil-premessa 61 - 65, is-sistema applikabbli ta’ referenza hija dik ta’ parteċipanti fis-suq oħra li qed joperaw taħt ir-reġim ta’ awtorizzazzjoni. Għalhekk, il-vantaġġ huwa d-differenza bejn it-tariffa attwali tax-xogħol fil-minjieri li MOL ħallset wara l-emenda tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri għaż-żoni tal-operat tagħha taħt awtorizzazzjoni u t-tariffi kif stipulati fl-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri.
(118)
Kif diġà deskritt fil-premessa 85 hawn fuq, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-komponenti l-oħra ta’ ħlas fil-ftehim (it-tariffa ta’ estensjoni u l-ħlas ta’ darba) tħallsu bi skambju għall-estensjoni u mhux għad-dritt ta’ tariffi aktar baxxi minn dawk applikabbli għall-kompetituri tagħha. Dan ifisser li ma jridux jitqiesu fil-kalkolu tal-vantaġġ.
Tabella 5
Somma tal-obbligu tat-tariffa tax-xogħol fil-minjieri attwali u ipotetika ta’ MOL għall-perjodu rilevanti
Ħlasijiet tat-tariffa tax-xogħol fil-minjieri
Attwali (**)
(skont il-ftehim ta’ estensjoni) HUF miljun
Ipotetika
(skont l-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri fis-seħħ) HUF miljun
Differenza HUF miljun
2008
106 226,3
134 671,0
-28 444,7
2009
67 099,7
69 041,8
-1 942,1
(119)
Id-differenza, kif muri fit-Tabella 5, hija għalhekk ta’ HUF 28,4 biljun fl-2008 u HUF 1,9 biljun fl-2009, jiġifieri total ta’ HUF 30,3 biljun. Dan huwa l-ammont li l-Ungerija jkollha tirkupra minn MOL flimkien ma’ imgħax ta’ rkupru. L-irkupru jkollu japplika għall-ammonti għall-2010 ukoll, li għalihom għad mhemmx ċifri disponibbli.
(120)
Id-differenza fil-kobor tat-tariffa tax-xogħol fil-minjieri mitlufa bejn l-2008 u l-2009 hija minħabba l-fatt li, mat-tieni emenda tal-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri li daħlet fis-seħħ fit-23 ta’ Jannar 2009 (wara d-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tiftaħ il-proċedura formali ta’ investigazzjoni), is-sitwazzjoni legali qabel l-emenda tal-2008 reġgħet ġiet stabbilita, għall-inqas parzjalment, għal ċerti żoni, jiġifieri għal żoni li bdew joperaw bejn 1998 u 2008.
XI. KONKLUŻJONI
(121)
Abbażi ta’ dak imsemmi qabel, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżura favur l-MOL, jiġifieri l-kombinazzjoni tal-ftehim ta’ estensjoni u l-emenda tal-2008 għall-Att dwar ix-Xogħol fil-Minjieri, tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat li hija inkompatibbli mas-suq intern fis-sens ta’ 107(1) TFUE.
(122)
Meta jitqies li l-miżura trid tiġi kkunsidrata bħala għajnuna illegali u inkompatibbli, l-għajnuna trid tiġi rkuprata minn MOL sabiex tiġi stabbilita mill-ġdid is-sitwazzjoni li kienet teżisti fis-suq qabel ma ngħatat.
(123)
L-ammont li jrid jiġi rkuprat huwa ta’ HUF 28 444,7 miljun għall-2008 u HUF 1 942,1 miljun għall-2009. Fir-rigward tal-2010, rigward il-ħlasijiet ta’ tariffi tax-xogħol fil-minjieri li jkunu diġà saru, l-ammont li jrid jiġi rkuprat jeħtieġ li jiġi kkalkolat mill-Ungerija, bl-istess mod bħal fil-każ tal-2008 u l-2009, sakemm il-miżura tiġi abolita,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. Il-kombinazzjoni tat-tariffa fissa tax-xogħol fil-minjieri definita fil-ftehim ta’ estensjoni konkluż bejn l-Istat Ungeriż u MOL Nyrt. fit-22 ta’ Diċembru 2005 u l-emendi sussegwenti għall-Att XLVIII tal-1993 dwar ix-Xogħol fil-Minjieri tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat lil MOL Nyrt. fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
2. L-għajnuna mill-Istat imsemmija fl-Artikolu 1(1), mogħtija illegalment mill-Ungerija lil MOL Nyrt. bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-TFUE, hija inkompatibbli mas-suq intern.
3. L-Ungerija għandha żżomm lura mill-għoti tal-għajnuna mill-Istat imsemmija fil-paragrafu 1 fi żmien xahrejn mid-data tan-notifika tad-Deċiżjoni preżenti.
Artikolu 2
1. L-Ungerija għandha tirkupra l-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1 mingħand il-benefiċjarju.
2. L-għajnuna mill-Istat tammonta għal HUF 28 444,7 miljun għall-2008 u HUF 1 942,1 miljun għall-2009. Fir-rigward tal-2010, l-ammont ta’ għajnuna trid tiġi kkalkolata mill-Ungerija sakemm il-miżura tiġi abolita.
3. L-ammonti li jridu jiġu rkuprati għandhom jinkludu l-imgħaxijiet mid-data meta tqiegħdu għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarju sad-data ta’ meta jiġu attwalment irkuprati.
4. L-imgħax għandu jiġi kkalkolat fuq bażi komposta f’konformità mal-Kapitolu V tar-Regolament (KE) Nru 794/2004 kif emendat mir-Regolament (KE) Nru 271/2008.
Artikolu 3
1. L-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1 għandu jkun immedjat u effettiv.
2. L-Ungerija għandha tiżgura li din id-Deċiżjoni tiġi implimentata fi żmien erba’ xhur min-notifikazzjoni tagħha.
Artikolu 4
1. Fi żmien xahrejn wara n-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, l-Ungerija għandha tissottometti t-tagħrif li ġej lill-Kummissjoni:
(a)
l-ammont totali (kapital u imgħax ta’ rkupru) li jrid jiġi rkuprat mill-benefiċjarju, inkluż il-kalkolu tal-ammont ta’ għajnuna għall-2010;
(b)
deskrizzjoni ddettaljata tal-miżuri diġà meħudin u ppjanati sabiex tikkonforma ma’ din id-Deċiżjoni
(ċ)
dokumenti li juru li l-benefiċjarju ġie ordnat iħallas lura l-għajnuna.
2. L-Ungerija għandha żżomm lill-Kummissjoni infurmata dwar il-progress tal-miżuri nazzjonali meħudin biex tiġi implimentata din id-Deċiżjoni sakemm jitlesta l-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1. Hija għandha tissottometti minnufih, wara sempliċi talba mill-Kummissjoni, tagħrif dwar il-miżuri diġà mwettqa u ppjanati biex tkun konformi ma’ din id-Deċiżjoni Għandha tipprovdi wkoll tagħrif iddettaljat dwar l-ammonti ta’ għajnuna u ta’ imgħax tal-irkupru li diġà ġew irkuprati mingħand il-benefiċjarju.
Artikolu 5
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika tal-Ungerija.
Magħmul fi Brussell, id-9 ta’ Ġunju 2010.