РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 27 юни 2012 година
относно държавна помощ № SA.33015 (2012/C), която Малта възнамерява да приведе в действие в полза на Air Malta plc.
(нотифицирано под номер C(2012) 4198)
(само текстът на английски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/661/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на помощ SA.33015 (1),
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си съгласно горепосочените разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
С писмо от 16 май 2011 г. малтийските органи уведомиха Комисията за помощта за преструктуриране на Air Malta plc след заем като помощ за оздравяване в размер на 52 млн. EUR, одобрен с решение на Комисията от 15 ноември 2010 г. (N 504/2010, наричано по-долу „решение за оздравителна помощ“). Комисията поиска допълнителна информация с писма от 5 юли и 1 септември 2011 г., на които малтийските органи отговориха с писма от 2 август и 22 септември 2011 г.
(2)
С писмо от 25 януари 2012 г. Комисията уведоми малтийските органи, че е взела решение за откриване на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на помощта (наричано по-долу „решение за откриване“). Малтийските органи представиха мнението си относно това решение с писмо от 5 март 2012 г. Комисията постави допълнителни въпроси с писмо от 19 март 2012 г., на което малтийските органи отговориха на 19 април 2012 г.
(3)
Решението за откриване беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 21 февруари 2012 г. Комисията прикани заинтересованите страни да представят своите мнения.
(4)
Комисията получи мнения от шест заинтересовани страни. Те бяха препратени на малтийските органи, на които беше дадена възможност за отговор. Мнението им беше получено с писмо от 27 април 2012 г.
2. ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА И НА ПЛАНА ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
2.1 Помощ за преструктуриране
(5)
Малтийските органи уведомиха Комисията за помощ за преструктуриране в размер на 130 млн. EUR за Air Malta под формата на собствен капитал, включително замяна на дълг срещу собствен капитал в одобрения заем за оздравяване на стойност 52 млн. EUR, въз основа на описания по-долу план за преструктуриране (ПП), започваща през ноември 2010 г. (след одобряването на заема за оздравяване) и обхващаща петгодишен период на преструктуриране от есента на 2010 г. до есента на 2015 г.
2.2 Получател на помощта
(6)
Air Malta plc. е националният превозвач на Малта от 1974 г. насам. В началото на процеса на преструктуриране Air Malta експлоатира 12 пътнически въздухоплавателни средства и обслужва 43 редовни дестинации в Европа, Северна Африка и източната част на Средиземноморието. Air Malta е собственост на малтийското правителство (98 %) и частни инвеститори (2 %).
(7)
Air Malta е много малък участник на европейския авиационен пазар (около 1,8 милиона пътника през 2010 г.), което представлява само 0,25 % от целия производствен капацитет и продукция на европейските авиокомпании (от гледна точка на брой пътници). Предвид планираното намаляване на флотилията на Air Malta с 2 въздухоплавателни средства, то ще стане дори по-малък участник в разрастващия се европейски въздушнотранспортен пазар. Air Malta планира да се присъедини към глобално обединение, за да подобри връзките в условията на намалената си флотилия, а също така и да подобри използването на флотилията.
(8)
Въпреки това Air Malta е най-важният въздушен превозвач за въздушни маршрути от и до Малта с пазарен дял от 51 % (пътници) и 28 % (товари). Според малтийските органи планът за преструктуриране на Air Malta е съществено важен за Малта, тъй като той осигурява редовна и сигурна връзка до основните европейки и северноафрикански центрове, като същевременно подпомага икономиката чрез услуги като превоз на поща, товари и пациенти за лечение в чужбина. Основните конкуренти на Air Malta не изпълняват тази роля, най-вече нискотарифните превозвачи (LCC) като Ryanair и easyJet.
(9)
От няколко години Air Malta реализира загуби от своята основна дейност на авиокомпания, като само за финансовата 2010 г. (2) нейната оперативна загуба възлиза на 23,1 млн. EUR, а за финансовата 2011 г. - 37,3 млн. EUR (вж. таблица 2).
(10)
Air Malta plc. има следните дъщерни предприятия („група на Air Malta“):
Таблица 1
Структура на групата на Air Malta
Дъщерно предприятие
Дял на Air Malta plc.
Печалба преди данъци за финансовата 2010 г.
(в хиляди EUR)
Osprey Insurance Brokers Ltd. (застрахователен брокер)
100 %
618
Shield Insurance Company Ltd. (каптивна застрахователна компания)
100 %
1,165
Selmun Palace Hotel Co. Ltd. (четиризвезден хотел в Малта)
100 %
(879)
Holiday Malta (специализиран туроператор, базиран в Обединеното кралство)
100 %
(1 081 GBP)
World Aviation Group (генерален търговски представител на Air Malta и други авиокомпании)
50 %
241
Lufthansa Technik Malta (съвместно предприятие с Lufthansa Technik AG за извършване на дейности по поддръжката и ремонта на въздухоплавателни средства)
8 %
(10 896)
2.3 План за преструктуриране
(11)
Целта на ПП (от 29 ноември 2011 г.) и на актуализацията му от 28 февруари 2012 г. е до финансовата 2014 г. да се върне доходността на Air Malta и до 2015 г. да се възстанови неговата дългосрочна жизнеспособност. Срокът на ПП е ограничен до пет години, считано от есента на 2010 г. до есента на 2015 г.
(12)
В плана се допуска, че съществуващото равнище на загубите ще може да бъде променено от оперативна загуба (EBIT - печалба преди олихвяване и данъци) в размер на 37,3 млн. EUR и нетна загуба в размер на 88,9 млн. EUR през финансовата 2011 г. до оперативна печалба в размер на […] (3) млн. EUR и нетна печалба в размер на […] млн. EUR през финансовата 2014 г. и допълнително подобрение на положението с печалбата през финансовите 2015 г. и 2016 г. (вж. таблица 2).
Таблица 2
Печалба и загуба за периода 2008-2016 г.
(в млн. EUR)
Финансова година
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г. (ф)
2013 г. (ф)
2014 г. (ф)
2015 г. (ф)
2016 г. (ф)
Приходи
273,7
249,5
210,8
207,5
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Оперативен резултат
(8,9)
(33,8)
(23,1)
(37,3)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Нетен резултат
3,6
(23,7)
(11,6)
(88,9)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(13)
Целта на плана е да се постигне възвръщаемост на инвестирания капитал (ROCE) (4) в размер на [4-6] % и възвръщаемост на собствения капитал (ROE) (5) в размер на [5-7] % за финансовата 2016 г.
Таблица 3
ROCE и ROE за периода 2012-2016 г.
Финансова година
2012 г.
2013 г.
2014 г.
2015 г.
2016 г.
Възвръщаемост на собствения капитал (ROE)
-
-[30 - -20] %
[2-6 %] %
[4-6] %
[5-7] %
Възвръщаемост на инвестирания капитал (ROCE)
-[60 - -50] %
-[20- 10] %
[0-5] %
[4-6] %
[4-6] %
(14)
За постигането на тези резултати Air Malta предлага следните основни действия:
(15)
Целта е да се създаде икономически по-изгодно разписание. Следователно Air Malta ще прекрати определени въздушни маршрути - както реализиращи загуби, така и печеливши - и ще увеличи честотата на избрани основни въздушни маршрути.
(16)
Още в началото на 2011 г. Air Malta предприе действия за прекратяване на реализиращите загуби въздушни маршрути до Leipzig, Tunis, Damascus, Palermo и Turin.
(17)
Освен това от есента на 2011 г. Air Malta започна да прекратява или да намалява капацитета на определени въздушни маршрути, които се предлагат като компенсаторни мерки в съответствие с Насоките на Общността относно държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (6) (наричани по-долу „Насоки относно ОиП“). По този начин ще бъдат освободени съответните слотове в редица чуждестранни летища и, съответно, Air Malta ще се откаже от всички придобити права, които понастоящем има по отношение на въпросните слотове. До 2013 г. […] двойки слотове ще бъдат предадени на координирани летища (7) като London-Gatwick, Manchester, Amsterdam, Frankfurt, Geneva, Catania, Stuttgart, London-Heathrow и Munich. Вследствие на оттеглянето или намалената честота други авиокомпании ще могат да се възползват от потенциалното увеличение на техните коефициенти на натоварване и/или доходи.
(18)
Що се отнася до доходността на различните въздушни маршрути, малтийските органи представиха брутната печалба на всички въздушни маршрути през периода на финансовите 2010-2013 г., както и за периода от лятото на 2009 г. до лятото на 2012 г. Брутната печалба е изчислена по следния начин: приходи минус VDOC (променливи преки оперативни разходи) минус FDOC (фиксирани преки оперативни разходи). Въздушните маршрути са печеливши, ако брутната печалба е равна на или е по-голяма от 0 %. Въздушните маршрути са „на ръба на доходността“, ако брутната им печалба понастоящем е под 0 % и над -10 %, но в бъдеще могат да станат доходоносни. Според малтийските органи както печелившите, така и въздушните маршрути „на ръба“ са класифицирани като съответни компенсаторни мерки.
(19)
Промените в трасовата мрежа между финансовата 2010 г. и финансовата 2013 г. се отнасят до общо намаляване на капацитета от 20,9 % ASK (8) спрямо общия капацитет от 2010 г. Това включва намаляване на капацитета от [27-33] % ([12,5-15,5] % (9) са свързани с въздушни маршрути, за които се твърди, че са печеливши, [5,5-7,5] % (10) - въздушни маршрути „на ръба“ и [9-11] % (11) - непечеливши въздушни маршрути) и увеличаване на капацитета чрез стартирането на нови дестинации и разширяването на съществуващите разписания с [8-10] %.
Таблица 4
Промяна на капацитета за периода 2010-2013 г.
Промяна на капацитета
ASK
% спрямо финансовата 2010 г.
Общо ASK (финансовата 2010 г.)
4 145 522
Намаляване на капацитета от гледна точка на ASK
[…]
[27-33] %
Увеличаване на капацитета от гледна точка на ASK
[…]
[8-10] %
Общо ASK (финансовата 2013 г.)
3 275 710
79 %
Общо намаляване на капацитета (финансовите 2010-2013 г.)
869 812
20,9 %
(20)
Особено важни са връзките до международни центрове, които са съществени за достъпа на Малта до световните пазари. По тази причина Air Malta сключи споразумения за споделяне на кодови обозначения с редица авиокомпании. Освен това Air Malta планира да се присъедини към глобално обединение за подобряване на свързаността и използването на флотилията.
(21)
Инициативите по отношение на разходите са съсредоточени върху подобряване ефективността на дейността на Air Malta, за да се намали разходната структура чрез рационализиране на основната дейност, разрешаване на проблемите с неефективните елементи на дейността и превръщането ѝ в конкурентоспособна и устойчива авиокомпания. Годишното подобрение на доходността от инициативите по отношение на разходите се очаква да достигне общ размер от [42-52] млн. EUR до края на периода на ПП, което означава намаление на общите разходи на дружеството от [10-12] % и спад на общите оперативни разходи на пътник със [7,5-10] % (докато общият брой на превозените пътници през същия период остава почти непроменен). Основните елементи са: намаления, базирани на мрежата ([21-27] млн. EUR), икономии от персонала ([9-11] млн. EUR) и управление на договори ([7-9] млн. EUR).
(22)
Планираното намаление на капацитета с 20,9 % оказва въздействие върху фиксираните и върху променливите преки оперативни разходи като намаляване на зареждането с гориво с приблизително […] милиона галона ([…] млн. EUR), намаление на броя летателни часове, а оттам - намаление на общите разходи за поддръжка […] и намаление на таксите за кацане, обслужване, навигация и при прелитане […].
(23)
Авиокомпанията ще намали флотилията от 12 на 10 въздухоплавателни средства. Едно въздухоплавателно средство вече е преотдадено на лизинг на мексикански превозвач от […], а друго въздухоплавателно средство, което понастоящем е преотдадено на лизинг по краткосрочен договор, е преотдадено на лизинг на полски превозвач от […] до […]. И двете въздухоплавателни средства ще бъдат преотдадени на лизинг по себестойност, което означава, че ще се понижат общите разходи за лизинг на Air Malta. Очаква се намалението на общата лизингова ставка да бъде [2,5-3,5] млн. EUR.
(24)
Намаляването на мрежата обаче се очаква да окаже отрицателно въздействие върху превозените пътници и товари преди осъществяването на инициативите. Допуска се, че пътниците (както по редовни полети, така и с чартърни полети) ще намалеят от 1,75 милиона през финансовата 2011 г. на [1,5-1,7] милиона през финансовата 2013 г., което ще доведе до понижение на приходите с [11-13] млн. EUR. В резултат от намаляването на мрежата се очаква понижение така също на приходите от превоз на товари [1-2] млн. EUR.
(25)
Air Malta предоговаря договорите с основните си доставчици. Общата цел за реализиране на икономии от разходи по договори е около [7-8] млн. EUR. Стартиран е процес на преглед с десет делови партньора. Голяма част от икономиите […] вече е постигната в резултат на преговори с Международното летище на Малта (Malta International Airport). (12)
(26)
Целта на Air Malta е да увеличи своите приходи, като реализира странични приходи от допълнителни услуги срещу заплащане (подобно на подхода на LCC), заедно с подобряване на управлението на приходите и ценообразуването.
(27)
Предвид сезонния характер на пазара на Air Malta инициативите по отношение на приходите са съсредоточени върху повишаване на доходите през лятото, когато коефициентите на натоварване вече са сериозни, както и реализиране на приходи през зимата чрез целеви маркетинг, кампании и продажба на места. Предвижда се, общите приходи от пътник (включително странични приходи) да се увеличат на [110-120] EUR от пътник през финансовата 2016 г. спрямо [100-105] EUR през финансовата 2011 г. Тогава потоците на страничните приходи от пътници ще представляват [3-4] % от общите приходи за финансовата 2016 г. в сравнение с приблизително 20 % за основните конкуренти на дружеството easyJet и Ryanair. Основните инициативи по отношение на приходите включват: подобряване на коефициента на натоварване ([9-10] млн. EUR), управление на доходите ([8-10] млн. EUR) и страничните доходи ([9-11] млн. EUR).
(28)
Air Malta е разработила нова търговска стратегия, за да подобри своята конкурентоспособност и фактор на натоварване. Тази стратегия включва опростяване и стандартизация на процеси и оферти, обозначаване на Air Malta като „дестинационна авиокомпания“ (по-близки делови взаимоотношения с малтийския орган по туризма), изграждане на лоялност към клиентите и повторно използване на услугите на авиокомпанията, нетрадиционен маркетинг (guerrilla) и разпространение и иновативни продукти и оферти.
(29)
Тази нова стратегия и усъвършенстван маркетинг следва да доведат до подобряване на приходите. Както е видно от таблица 5, според ПП на Air Malta броят на пътниците ще намалее между финансовите 2011 г. и 2013 г. поради планираното намаление на капацитета. До финансовата 2016 г. обаче намалението в броя на пътниците ще бъде компенсирано чрез: целеви маркетинг […]; запълване на всички места чрез съсредоточаване върху увеличаване броя пътници през зимата и междинните сезони и пазарен растеж.
(30)
Предвид очаквания растеж на обема от пътници от приблизително [90 000-100 000] при средни доходи минус увеличаващите се разходи, свързани с пътниците, се очаква приходите да се увеличат със [7-9] % от 205,4 млн. EUR през финансовата 2011 г. на [200-240] млн. EUR през финансовата 2016 г.
Таблица 5
Коефициенти на натоварването, финансови 2011-2016 г.
Финансова година
2011 г.
2012 г.
2013 г.
2014 г.
2015 г.
2016 г.
Приходи (хиляди EUR)
205 369
[[180 000-220 000]
[180 000-220 000]
[190 000-240 000]
[200 000-240 000]
[200 000-240 000]
Пътници (милиона) (13)
1,75
[1,6-1,8]
[1,6-1,8]
[1,6-1,8]
[1,6-1,8]
[1,6-1,8]
Общ брой места (милиона)
[2,5-3]
[2-2,5]
[2-2,5]
[2-2,5]
[2-2,5]
[2-2,5]
Коефициент на натоварване (14)
[72-75] %
[72-75] %
[72-75] %
[72-75] %
[73-78] %
[73-78] %
(31)
Повишението на прогнозните коефициенти на натоварване отразява подобрената търговска стратегия на авиокомпанията и засиленото внимание върху управлението на доходите. Основната причина за промените в коефициента на натоварване е ръстът на въздушното движение (въз основа на очакван пазарен растеж от 5,9 %, прогнозиран от Евроконтрол), намалените такси с цел подобряване на конкурентоспособността, водещи до [4-6] % намаление на доходите и увеличение на броя пътници, преоценка на трасовата мрежа, за да се съсредоточи вниманието само върху стопански жизнеспособни въздушни маршрути, увеличаване на споразуменията за споделяне на кодови обозначения и сътрудничеството с […], преустановяване на практиката на предоставяне на безплатни билети на редица клиенти и очакваното подобряване на политическата ситуация в Либия (в плана се допуска спиране на полетите до Либия през финансовата 2012 г. поради скорошната криза).
(32)
След редица промени в търговския подход и стратегията за въздушните маршрути, които вече са били осъществени в началото на процеса на преструктуриране, авиокомпанията вече е реализирала ръст на коефициента на натоварване с [6-8] % (от [65-67] % през финансовата 2010 г. на [72-75] % през финансовата 2011 г.).
(33)
Air Malta ще използва стандартни за отрасъла практики по отношение на управлението на приходите, ценообразуването и засиленото внимание върху MICE (срещи, стимули, обсъждания, изложения), корпоративните пътувания и връзките с туроператорите. Очаква се тези усилия да доведат до повишение на приходите с [8-10] млн. EUR.
(34)
Свързаните с ценообразуването инициативи по отношение на приходите включват: промени в структурите на ценообразуване, съсредоточаване върху по-големите обеми на пътниците в периоди извън активния сезон и по-голяма ефективност на доходите по време на активния сезон, както и стратегическа рамка за управление на туроператори ([3-4] млн. EUR).
(35)
Инициативите за управление на приходите включват: процеси на опростяване, управление на пазара, а не на отделни полети ([4-5] млн. EUR).
(36)
В съответствие с подхода на много LCC Air Malta ще предлага странични услуги срещу заплащане както преди, така и по време на полета, което се очаква да доведе до повишение на приходите с [9-11] млн. EUR през финансовата 2016 година.
(37)
Инициативите за приходи преди полета включват:
-
различни такси за услугите в различните търговски канали (туроператори, световно разпространение, телефонен център и онлайн) между 10,00 EUR и 15,00 EUR, за да се насочи дейността към по-евтините и по-печеливши търговски канали като интернет (увеличение на доходността с [1-2] млн. EUR годишно),
-
увеличаване на приходите като всички добавени услуги се резервират чрез новия инструмент на авиокомпанията за резервации чрез интернет ([1-2] млн. EUR годишно),
-
налагане на такси за допълнителен багаж в размер на [35-45] EUR за всеки втори или следващ багаж; допуска се, че 3 % от всички пътници пътуват с повече от една чанта ([1-2] млн. EUR годишно),
-
допълнителни приходи ще бъдат реализирани така също чрез такса за резервиране на места в размер на [9-11] EUR за всяка резервация; допуска се, че резервация на място ще правят по 10 пътника на сектор,
-
такса за достъп до салона в размер на [9-11] EUR с предполагаема заетост от 1 % ([100 000-200 000 EUR] годишно),
-
приходи от застраховане на багаж в размер на [3-5] EUR, предлагано при онлайн резервиране, с предполагаем процент на сключване на застраховки от 1 % ([50 000-100 000] EUR годишно).
(38)
Инициативите за приходи по време на полета включват:
-
кетърингови услуги срещу заплащане ([4-5] млн. EUR годишно),
-
продажба на безмитни и други стоки ([1-2] млн. EUR годишно).
(39)
Air Malta планира значително преструктуриране на своята организация, за да се намалят разходите по отдели за оперативни дейности и помощни функции, но също така да се подобри производителността на оперативните функции по обслужване на клиенти. Преминаването към новата организация ще доведе до освобождаването на 430 еквивалента на пълно работно време (FTE), което означава годишна икономия от [9-11] млн. EUR. Процесът на преход към новата организация ще отнеме приблизително 18-24 месеца, следователно цялата икономия няма да се отрази върху резултатите от печалбата и загубата до финансовата 2014 г. Следва да се отбележи, че тази обща икономия отчасти ще бъде намалена от договорени увеличения на заплатите [2-3] % годишно, които са договорени с персонала, считано от финансовата 2013 г. нататък.
(40)
Четирите професионални съюза имат законен и валиден колективен договор, съгласно който персонала има право на схеми за ранно пенсиониране (ERS). Според критерия за допустимост до ERS само […] от персонала има право да подаде заявление.
(41)
Освен това Air Malta ще предложи схема за доброволно съкращаване (VRS), която ще бъде на разположение на целия персонал, като дружеството си запазва правото да приеме или откаже заявлението на даден член от персонала. Служителите имат право да участват в VRS, ако са работили без прекъсване в Air Malta най-малко […] години. По VRS се предлага заплащане до […] EUR на служител […].
(42)
Освен това дружеството претърпя така също промяна на основната организационна структура и назначи нови главни изпълнителни директори в своя ръководен екип.
2.4 Държавна помощ и финансиране на разходите за преструктуриране
(43)
Предвид общите разходи за преструктуриране в размер на 238 млн. EUR правителството на Малта възнамерява да рекапитализира получателя на помощта със 130 млн. EUR собствен капитал в съответствие със следния график: 60 млн. EUR ще бъдат инжектирани чрез издаване на нови акции през финансовата 2013 г., 15 млн. EUR през финансовата 2014 г., 3 млн. EUR през финансовата 2015 г. в допълнение към 52 млн. EUR държавен дълг, заменящ одобрения и вече отпуснат заем като помощ за оздравяване, който ще бъде преобразуван в собствен капитал.
(44)
Air Malta предлага оставащата сума (т.е. собствения принос в размер на 45 %) да се финансира чрез продажбата на земя (66,2 млн. EUR), продажба на дъщерни предприятия ([9-12] млн. EUR), продажба на двигатели ([9-12] млн. EUR) и банков заем ([20-25] млн. EUR).
(45)
Най-голямата част от собствения принос на дружеството ще бъде осигурена от продажбата на земя. Air Malta владее под аренда ценни имоти, намиращи се в района на Международното летище на Малта. Правителството на Малта е изразило своя стратегически интерес да придобие имотите на Air Malta във въздушната зона. Въпросните поземлени имоти представляват оскъден ресурс, който правителството би желало да разработи в съответствие с неговата дългосрочна стратегия за развитие на свързаните с въздухоплаването дейности в Малта, включително създаването на товарен център като част от разширения авиационен парк, който включва така също съоръжения за ремонт на въздухоплавателни средства и други свързани съоръжения. Продажбата няма да бъде извършвана чрез открит, прозрачен и недискриминационен търг. В съответствие с неговата обща политика и с националните нормативни изисквания обаче всички придобивания на имущество от правителството трябва да се извършват по справедлива и открита пазарна стойност, отразяваща цената, която би била платена от частен инвеститор при сделка между несвързани лица. В плана е предвидено земята в близост до летището да бъде продадена за обща сума в размер на 66,2 млн. EUR между финансовата 2012 г. и финансовата 2014 г. Стойността се основава на независим доклад за оценка от месец ноември 2011 г., изготвен от […] - независим оценител, назначен за тази цел от правителството.
(46)
Air Malta обезпечи частен заем в размер на [25-30] млн. EUR, отпуснат от […] през месец декември 2011 г. Този временен заем ще улесни прехода към окончателната структура на собствения капитал през следващите три години.
(47)
Air Malta очаква да реализира приходи в размер на [9-11] млн. EUR чрез продажбата на неговите дъщерни предприятия […].
(48)
Продажбата на резервни двигатели […] беше осъществена съответно на 28 октомври и 17 декември 2010 г. и бяха реализирани приходи в размер на [19-22] млн. USD. Докато двигател № […] беше изцяло собственост на Air Malta, двигател № […] обаче беше собственост на Air Malta на лизинг с възможност за закупуване на двигателя срещу [5-7] млн. EUR, която възможност беше упражнена. Нетните постъпления от продажбата на двигателите са [9-12] млн. EUR.
(49)
Банковият заем в размер на [20-25] млн. EUR ще бъде сключен едва през финансовата 2014 г. Следователно Air Malta все още не е приключило преговорите.
Таблица 6
Източници и употреби на финансирането през периода 2011-2016 г.
(в млн. EUR)
Употреби
Финансови 2011-2016 г.
Източници
Финансови 2011-2016 г.
Връщане на помощта за оздравяване
52 000
Вътрешен принос:
Продажба на земя
66 200
Погасяване на заем към трета страна
[20 000-25 000]
Продажба на дъщерни предприятия
[9 000-12 000]
Плащания за съкращения
[25 000-30 000]
Продажба на двигатели
[9 000-12 000]
Разходи за преструктуриране
[13 000-16 000]
Принос на трета страна:
Банков дълг
[20 000-25 000]
Капиталови разходи
[13 000-16 000]
Промяна в оборотния капитал/ нетни загуби
[50 000-60 000]
Плащане на резерви за поддръжка
[40 000-50 000]
Държавно финансиране:
Собствен капитал на правителството
130 000
Общо
238 000
238 000
2.5 Решение за откриване
(50)
На 25 януари 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване. В решението си Комисията изрази съмнения относно възстановяването на дългосрочната жизнеспособност на дружеството, а именно по отношение на осъществимостта на оптимистичните прогнози на предишната версия на ПП, в която се допуска, че възстановяването на доходността към 2016 г. ще бъде на сходно равнище с доходността на големите нискотарифни превозвачи като Ryanair или големите традиционни превозвачи като Lufthansa. По-специално Комисията постави под въпрос предполагаемото въздействие на страничните приходи, намаляването на разходите чрез предоговаряне на договорите, темповете на пазарен растеж, доходи и невключването на разходите вследствие на инфлацията в ПП на Air Malta. Освен това малтийските органи бяха поканени да представят разяснения по отношение на анализа на сценариите.
(51)
Що се отнася до предложените компенсаторни мерки, Комисията изрази съмнения, че предложеното общо намаляване на капацитета с 20 % от ASK може да се счита за компенсаторна мярка, тъй като в него са включени така също въздушни маршрути, които реализират загуби и чието закриване е необходимо за възстановяването на жизнеспособността. Комисията поиска така също допълнителни разяснения относно изчисляването на доходността на определени въздушни маршрути, които не реализират загуби, както и допълнителна информация, която да покаже, че предложените мерки са достатъчни, за да се компенсира неоснователното нарушение на конкуренцията, причинено от държавната помощ.
(52)
Освен намаляването на капацитета Комисията изрази съмнения дали предложената продажба на активи, които не реализират загуби, може да се счита за компенсаторна мярка с оглед на факта, че, според точка 40 от Насоките относно ОиП, компенсаторна мярка следва да се прилага по-специално на пазар, на който предприятието ще има значително пазарно присъствие след преструктурирането.
(53)
Що се отнася до собствения принос, Комисията изрази своите съмнения дали той действително е реален, т.е. действителен и без да включва очаквани бъдещи печалби, както се изисква от точка 43 от Насоките за ОиП. По-специално Комисията поиска разяснение относно продажбата на дъщерни предприятия на Air Malta, наличието на предвидения заем в размер на 20 млн. EUR и дали продажбите на двигатели са били осъществени в рамките на периода на преструктуриране.
(54)
Накрая Комисията поиска допълнителни коментари относно съответствието на плана с принципа на еднократната помощ („един път - последен път“) във връзка с увеличението на капитала с 57 млн. EUR, извършено от малтийските органи през месец април 2004 г.
3. МНЕНИЕ НА МАЛТИЙСКИТЕ ОРГАНИ
(55)
В своя отговор към решението за откриване малтийските органи представиха мнения и разяснения относно всички повдигнати от Комисията въпроси в решението ѝ за откриване, като посочиха, че изпратеният ПП отговаря на всички условия, наложени от Насоките относно ОиП. Освен това малтийските органи представиха така също актуализация на процеса на преструктуриране, показваща, че вече е постигнат зна чителен напредък.
(56)
Що се отнася до съмненията относно прогнозираното възстановяване на доходността, Air Malta преразгледа своите прогнози (вж. Таблица 3) до печалба EBIT в размер [3-5] % през финансовата 2016 г., което е по-ниско от историческите печалби, реализирани от Ryanair и Lufthansa. Това намаление на доходността се дължи главно на промяната в допусканията за горивото.
(57)
Air Malta представи обосновани мнения относно страничните приходи, като показа, че те ще представляват [3-5] % от приходите от пътници през финансовата 2016 г., което е значително по-ниско от процентите, реализирани от преките конкурентни нискотарифни превозвачи (LCC) като Ryanair и easyJet, както и други мрежови превозвачи, които са възприели стратегията за страничните доходи, като Aer Lingus например. По отношение на намалението на разходите чрез предоговаряне на договори Air Malta потвърди, че вече са осигурени повече от [4-6] млн. EUR годишно благодарение на приключени преговори и са установени редица допълнителни икономии, които биха довели до обща сума на икономиите по договори в размер на [9-11] млн. EUR вместо планираните преди това [7-9] млн. EUR.
(58)
Малтийските органи преразгледаха също така своите допускания за темповете на растеж на малтийския пазар, като ги намалиха от 5,9 % годишен темп на растежа на 4 % годишно за периода до 2016 г. Освен това беше предвидено намаление в броя на превозените пътници от [2-4] % годишно за периода на финансовите 2011-2013 г. (в съответствие с намаляване на капацитета): след въпросното намаляване се допуска годишен темп на ръста на пътниците от [2-4] % за финансовите 2013-2016 г. Този темп на растеж е по-нисък от средния темп на пазарен растеж за целия период.
(59)
Малтийските органи обясниха, че ПП допуска само среден растеж от по-малко от 2 % за доходите през целия период (приходи от пътници, включително странични/общи приходи от пътници), което съответства на прогнозата за няколко мрежови превозвача в Европа като Aer Lingus или IAG и е по-ниско от преките конкуренти LCC easyJet и Ryanair. Малтийските органи са приспособили така също своето допускане за свързаните с инфлацията разходи, по-специално при лизингите на въздухоплавателни средства и предвидените разходи за гориво и разясниха допусканията за анализа на сценариите, включително отклонението от EBIT.
(60)
Що се отнася до предложените компенсаторни мерки, малтийските органи представиха допълнителна подробна информация относно изчисляването на доходността на въздушните маршрути по отношение на тяхното участие във фиксираните/променливите преки оперативни разходи и режийните разходи. Малтийските органи отново изразиха своята позиция, че продажбата на двете техни реализиращи печалби застрахователни компании би могла да се счита за съответстваща компенсаторна мярка, тъй като те са предоставяли на Air Malta изгодни застрахователни решения и двете дружества са били важни участници на местния застрахователен пазар в областта на въздухоплаването. Тъй като Air Malta е малка авиокомпания, при нея делът на режийните разходи от общата ѝ разходна база е голям, поради функционалните изисквания, свързани с функционирането на авиокомпанията. Следователно прекомерното намаляване на капацитета би застрашило дългосрочната жизнеспособност на авиокомпанията.
(61)
Що се отнася до собствения принос, малтийските органи потвърдиха, че всички продажби на дъщерни предприятия ще бъдат осъществени по открит, конкурентен, прозрачен и недискриминационен начин. Малтийските органи предоставиха също така допълнителна информация относно продажбата на двигатели, относно заема в размер на [20-25] млн. EUR, който ще бъде изтеглен през финансовата 2014 г., и потвърдиха сключването на споразумение за временен заем в размер на [25-30] млн. EUR.
(62)
Що се отнася до принципа на еднократната помощ („един път - последен път“), малтийските органи представиха бизнес плана, въз основа на който през 2004 г. е осъществено увеличение на капитала в размер на 57 млн. EUR, показващ, че тази операция следва да се счита за съответстваща на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика.
4. МНЕНИЯ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(63)
По време на официалната процедура по разследване в Комисията бяха получени мнения от шест заинтересовани страни: Ryanair; International Airlines Group SA (IAG, т.е. холдинговото дружество, притежаващо British Airways и Iberia); Малтийската търговска камара за търговия, предприятия и промишленост; Малтийската асоциация на пилотите в авиокомпаниите (ALPA); Малтийската асоциация на хотелиерите и ресторантьорите (MHRA) и един консултант, който не желае самоличността му да бъде разкривана.
(64)
Становищата на Малтийската търговска камара, ALPA и MHRA бяха в полза на продължаването на дейността на Air Malta, като подчертаха нейното значение за цялата малтийска икономика, по-специално за сектора на туризма. Комисията беше призована при оценката на ПП да вземе предвид особеностите на случая и малкия размер на Air Malta.
(65)
Критичните мнения, изразени от Ryanair и IAG, се отнасят главно до съмненията, които вече бяха изразени в решението за откриване, по отношение на възстановяването на жизнеспособността и основните допускания. Ryanair твърди, че малкият размер на флотилията на Air Malta я лишава от възможността да се възползва от икономии от мащаба и интеграция. Този недостатък ще бъде допълнително влошен от намаляването на броя на въздухоплавателните средства. Освен това Ryanair и анонимният консултант критикуват факта, че продажбата на земята няма да бъде извършена чрез открит търг и твърдят, че малтийските органи се надяват чрез тази сделка да успеят да инжектират допълнителна помощ в Air Malta.
(66)
Що се отнася до транспорта на пациенти за лечение в чужбина и връзката с дестинации извън ЕС въз основа на двустранно споразумение, Ryanair споменава законодателството в областта на задълженията за предоставяне на обществена услуга (PSO), по-специално Регламент (ЕО) № 1008/2008, според който PSO трябва да се възлагат въз основа на открит търг и да се заплащат на база на анализ на разходите, които едно типично добре управлявано предприятие би направило за изпълнение на тези задължения. Ryanair предупреждава за ex-post прилагане на предполагаеми PSO, за да обоснове ПП, и призовава Комисията да разследва този въпрос, по-специално за да определи дали е определено някакво такова възнаграждение.
5. МНЕНИЕ НА МАЛТИЙСКИТЕ ОРГАНИ ПО СТАНОВИЩАТА НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(67)
Малтийските органи подробно разгледаха всички аргументи, повдигнати в мненията на третите страни. По-специално малтийските органи отхвърлиха аргументите относно възстановяването на дългосрочната жизненост на Air Malta, като заявиха, че тенденцията на нарастващи загуби на авиолиния вече е преодоляна.
(68)
Търговската стратегия на Air Malta е да бъде „дестинационна авиокомпания“, чиято дейност е съсредоточена около местното летище. За успешното финансово оздравяване на дружеството допълнително ще способства значителното намаляване на отпадъците и загубите, придружено от промяна в работните практики на дружеството.
(69)
Що се отнася до аргумента за неспособността на Air Malta да се възползва от икономии от мащаба, малтийските органи твърдят, че характерът на оперативните разходи в авиационния отрасъл е променлив (в размер на [60-70] % в случая на Air Malta). Те включват разходи за гориво, наем и поддръжка на въздухоплавателни средства, разходи за кацане, навигация и екипажа на полета, като всички те се определят от регулирано пазарно ценообразуване, което до известна степен ограничава икономиите от мащаба, от които дадена авиокомпания би могла да се възползва.
(70)
Що се отнася до оценката и продажбата на стратегическо имущество на правителството, малтийските органи отново заявяват, че оценката е направена от външен и независим оценител […] без конфликт на интереси и е основана на подробен доклад, изготвен по международните стандарти за оценяване, определени от Международния съвет по стандарти за оценяване. Логиката, на която се основава тази сделка, е обоснована от новите потребности на дружеството (значително намален персонал) и промяната в културата, които изискват трудовите ресурси да бъдат съсредоточени в един модерен офис. Следователно авиокомпанията се освобождава от имущество, което повече не ѝ трябва. Предвид оскъдните поземлени ресурси в Малта, малтийските органи твърдят, че стратегията за създаване на авиационен парк върху тази земя предхожда преструктурирането на Air Malta с много години.
(71)
Що се отнася до обществените услуги, малтийските органи потвърдиха, че PSO в съответствие с Регламент (ЕО) № 1008/2008 относно общите правила за извършване на въздухоплавателни услуги в Общността не са били възлагани в миналото, нито се планират в бъдеще. Следователно държавата не е плащала, нито ще плаща каквато и да било компенсация. По тази причина на Air Malta никога не е предоставяно каквото и да било възнаграждение от обществени фондове за никакви услуги, които предоставя на и от Малта, включително транспортирането на болни пътници.
6. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
6.1 Наличие на държавна помощ
(72)
Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(73)
Понятието държавна помощ се прилага за всяко предимство, което пряко или непряко е предоставено и е финансирано с държавни ресурси, отпуснати от самата държава или от някой междинен орган, действащ по силата на правомощията, които са му предоставени.
(74)
В този контекст решението на малтийските органи да инжектират нов собствен капитал в размер на 130 млн. EUR следва да се счита за държавна помощ. Капиталовата инжекция включва държавни ресурси и представлява селективно предимство за Air Malta, тъй като подобрява финансовото ѝ положение.
(75)
Мярката засяга търговията между държавите членки и конкуренцията, тъй като Air Malta се конкурира с други авиокомпании от Европейския съюз, по-специално след влизането в сила на третия етап на либерализация на въздушния транспорт („третия пакет“) на 1 януари 1993 г. Въпросната мярка дава възможност на Air Malta да продължи да функционира, така че тя не е принудена да се изправи пред последиците, които обичайно произтичат от лошите ѝ финансови резултати, а оттам следва, че тя нарушава конкуренцията.
(76)
При тези условия капиталовата инжекция представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Малтийските органи не оспорват това заключение.
6.2 Съвместимост на помощта с вътрешния пазар съгласно Насоките относно ОиП
(77)
В член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС се посочва, че държавната помощ може да бъде разрешена, ако е отпусната за насърчаване на развитието на определени икономически сектори и когато тази помощ не засяга по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес.
(78)
Комисията считат, че настоящата мярка представлява помощ за преструктуриране, която трябва да бъде оценена с оглед на критериите съгласно Насоките относно ОиП, както и Насоките относно въздухоплаването от 1994 г., (15) за да се установи дали може да се счита за съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3 от ДФЕС.
(79)
Комисията признава, че малтийските органи са поели ангажимент да спазват задължението за изчакване (в съответствие с точка 34 от Насоките относно ОиП) и не са предоставили никаква помощ на Air Malta (освен помощта за оздравяване, одобрена от Комисията на 15 ноември 2010 г.).
6.2.1 Приемливост
(80)
Що се отнася до приемливостта, в точка 33 от Насоките относно ОиП е посочено, че предприятието трябва да отговаря на изискванията за предприятие в затруднено положение по смисъла на споменатите насоки (точки 9-13).
(81)
Според точка 9 от Насоките относно ОиП Комисията счита дадено предприятие за предприятие в затруднено положение, когато то не може, било то със собствени средства или със средства, които успее да получи от своите собственици/акционери или кредитори, да спре загубите, които, без външна намеса от публичните органи, почти със сигурност ще го обрекат на преустановяване на дейността в краткосрочен или средносрочен план.
(82)
По-нататък, в точка 10, буква а) от Насоките относно ОиП е разяснено, че дружество с ограничена отговорност се счита за предприятие в затруднено положение, когато регистрираният му капитал е намалял с повече от половината и повече от една четвърт от този капитал е бил загубен през предходните 12 месеца.
(83)
Комисията отбелязва, че Air Malta е дружество с ограничена отговорност, което е изгубило почти целия свой регистриран капитал и не може да изпълнява текущите си задължения. Air Malta е определено за дружество в затруднено положение още в решението, с което е одобрена оздравителната помощ за дружеството (16). Според точка 25 от Насоките относно ОиП дадената държава членка трябва да съобщи на Комисията, в срок не по-дълъг от шест месеца след разрешаването на мярката за оздравяване, план за преструктуриране или план за ликвидация или доказателство, че заемът за оздравяване е бил изплатен изцяло. Малтийските органи надлежно са изпратили ПП на Air Malta в рамките на шестмесечния срок. Предвид този относително кратък период положението на Air Malta не се е променило значително и, следователно, дружеството има нужда от помощ за преструктуриране, за да възстанови своята жизнеспособност. Следва, че дружеството очевидно все още отговаря на критериите, определени в точка 10, буква а) от Насоките относно ОиП, а оттам и представлява предприятие в затруднено положение поради същите причини, които са посочени в решението относно помощта за оздравяване (точки 7-13 и 45).
(84)
В точка 12 от Насоките е посочено, че едно новосъздадено предприятие не е приемливо за помощ за оздравяване или преструктуриране, дори и ако първоначалното му финансово положение е несигурно. По принцип едно предприятие се смята за новосъздадено през първите три години след започването на дейност в съответната област.
(85)
Air Malta е създадена през 1974 г. и, следователно, не може да се счита за новосъздадено предприятие.
(86)
В точка 13 от Насоките относно ОиП е посочено, че предприятие, принадлежащо или поето от по-голяма икономическа група, обикновено не е приемливо за предоставяне на помощ за оздравяване или преструктуриране, освен когато може да се докаже, че затрудненията на предприятието са вътрешни, а не са резултат от произволно разпределение на разходите в рамките на групата, като затрудненията са прекалено големи, за да може групата сама да се справи с тях. Когато предприятието в затруднение създава дъщерно дружество, то дъщерното дружество заедно с предприятието, което го контролира, ще се разглеждат като група и може да получат помощ при условията по настоящата точка.
(87)
Air Malta plc., заедно със своите дъщерни предприятия, образува група (вж. параграф (10)). Отчетите на групата показват, че авиокомпанията, макар че е част от по-голяма група от дружества, всъщност представлява 94 % от общия оборот на групата Air Malta и, следователно, няма възможност никоя друга част от групата да финансира преструктурирането на авиокомпанията. Освен това отчетите показват, че загубите на авиокомпанията са вътрешни за самата авиокомпания и, следователно, не могат да бъдат приписани на никоя част от групата.
(88)
Следователно Комисията счита, че затрудненията на Air Malta не са резултат от произволно разпределение на разходите в рамките на групата, а се дължат най-вече на слабите приходи от основната ѝ дейност. Затрудненията са прекалено големи, за да може групата сама да се справи с тях, особено защото много от дъщерните предприятия реализират загуби, а положителният принос от печелившите дъщерни предприятия е твърде малък, за да може да компенсира загубите от основната дейност на Air Malta.
6.2.2 Възстановяване на дългосрочната жизнеспособност
(89)
Първо, в съответствие с точка 35 от Насоките относно ОиП планът за преструктуриране, продължителността на който трябва да е възможно най-кратка, трябва да възстановява дългосрочната жизнеспособност на предприятието в рамките на един разумен срок и въз основа на разумни предположения за бъдещите условия за дейност.
(90)
Планът трябва да предвижда финансово оздравяване, което след края на преструктурирането да позволи на дружеството да покрие своите разходи включително обезценяването и финансовите задължения. Очакваната възвръщаемост на капитала трябва да е достатъчна, за да позволи на преструктурираното предприятие да се конкурира на пазара със свои собствени сили (точка 37 от Насоките относно ОиП).
(91)
ПП с петгодишен период на преструктуриране цели от финансовата 2014 г. да постигне възстановяване на доходността като по този начин се осигури дългосрочна жизнеспособност.
(92)
Освен това най-важните мерки за преструктуриране, както и изпълнението на компенсаторни мерки ще се осъществи през първата половина от периода на преструктуриране. Някои по-маловажни мерки за преструктуриране обаче, както и част от съобщената капиталова инжекция следва да бъдат извършени през 2014 г. и 2015 г. Малтийските органи показаха, че стратегията в ПП е планирана за период от пет години след внимателна преценка на най-краткото необходимо време за възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на дружеството, като се имат предвид възможните оперативни условия в бъдеще.
(93)
Комисията отбелязва, че съобщеният петгодишен период на преструктуриране се изисква по-специално поради преместването на Air Malta. Наистина Air Malta първо трябваше да приложи своите схеми за доброволно съкращаване и ранно пенсиониране (след преговори с професионалните съюзи) през първата половина на периода на преструктуриране. След това намаленият персонал на дружеството ще може да се премести в новата главна административна сграда. Следователно продажбата на земя, която е основният елемент от собствения принос, може да се осъществи едва през втората част на периода на преструктуриране (финансовите 2012-2014 г.). Освен това малтийските органи възнамеряват да предоставят помощта едва през втората половина на периода на преструктуриране (вж. параграф 43), поради бюджетни ограничения. Наред с това Комисията отбелязва, че в настоящата икономическа обстановка трябва да се постигне стабилизиране на ефективността на работата и на услугите, особено в сектора на въздушния транспорт, за да се гарантира дългосрочна жизнеспособност като стабилна основа за бъдещия растеж, а не само краткосрочно финансово оздравяване. Поради своята същност това отнема няколко години. Комисията отбелязва, че в предишни случаи е приеман период на преструктуриране от пет или повече години (17). Следователно, като се вземе предвид всичко, Комисията счита, че относително дългият период на преструктуриране (месец ноември 2010-2015 г.) е приемлив.
(94)
С цел постигане на финансово оздравяване на Air Malta ПП предвижда значителни намаления на разходите, по-специално чрез намаляване на капацитета и персонала, както и чрез по-добро управление на разходите. Очаква се общият размер на годишните подобрения на доходността, дължащи се на инициативи по отношение на разходите, да достигне [42-52] млн. EUR до края на периода на преструктуриране, което отговаря на намаление на общите разходи с [9-11] % между финансовата 2010 г. и финансовата 2016 г. или понижение на общите оперативни разходи на пътник с [8-10] % между финансовата 2010 г. и финансовата 2016 г.
(95)
ПП показва, че именно понижаването на капацитета чрез намаляване на флотилия от 12 на 10 въздухоплавателни средства и чрез съответното намаляване на предлагания капацитет от ASK води до значително намаляване на разходите.
(96)
Социалните разходи по преструктурирането са свързани с нормативните задължения на дружеството към работниците, които ще бъдат съкратени. Авиокомпанията вече е приключила преговорите с три от нейните професионални съюзи, обхващащи 85 % от работната ръка. Преговорите с останалия професионален съюз (ALPA) са на финалния етап. Комисията отбелязва, че авиокомпанията е преизпълнила своята цел от 500 доброволни заявления за схемите за ранно пенсиониране и за доброволно съкращаване. Повече от 40 % от планирания общ брой на персонала за съкращаване вече е напуснал дружеството.
(97)
Планираното намаление на разходите чрез управление на договорите в размер на [7-9] млн. EUR икономии на разходи изглежда постижимо, тъй като повече от [4-5] млн. EUR годишно вече са осигурени чрез преговори, които вече са приключили, а, според малтийските органи, преговорите с Международното летище на Малта (по-голямата част от което е собственост на частни акционери), на което се дължи най-голямата част от икономиите на разходи […], са приключени на 90 %.
(98)
Що се отнася до страничните приходи, малтийските органи показаха, че приетите стойности ([3-5] % от общите приходи или [3-5] % от приходите от пътници през финансовата 2016 г.) са значително по-ниски от процентите, които други превозвачи постигат, включително LLC и мрежови превозвачи. Освен това Air Malta успешно започна да осъществява някои от своите инициативи за странични приходи, резултатите от които съответстват, ако не и надвишават, заложените в ПП предвиждания.
(99)
Тези резултати се основават на реалистични допускания. Комисията отбелязва като положително, че след решението за откриване всички допускания в ПП са били преразгледани и редица основни допускания са били променени. По-подробно:
а)
БВП и пазарните прогнози са преразгледани, за да се отрази влошаващата се икономическа ситуация в Европа. Годишният процент на растеж от 5,9 % за малтийския въздушнотранспортен пазар е намален на 4 % годишно за периода до 2016 г. с оглед на преразгледаните от МВФ и Евростат прогнози за растеж на БВП;
б)
що се отнася до предполагаемите доходи, малтийските органи показаха, че приетият среден растеж от по-малко от 2 % на доходите отговаря на прогнозата за няколко мрежови превозвача в Европа (напр. Lufthansa 1,3 % през 2012 г., Air France-KLM 1,0 % през 2012 г., IAG 2,9 % през 2012 г.) и е по-ниска от преките конкуренти LCC - easyJet (3,4 % през 2012 г.) и Ryanair (5 % през 2012 г.);
в)
по отношение на допусканията за инфлация Air Malta преразгледа своите допускания и ги коригира във връзка с инфлацията, като включи към фиксирания компонент на лизингите на въздухоплавателни средства годишно нарастване на разходите от 1,2 %. Преразглеждането на инфлационния компонент в наемните споразумения води до свързано с инфлацията коригиране на 60 % от оперативната разходна база на авиокомпанията (разходи за персонал, гориво и наемни споразумения). От консервативна гледна точка не са правени инфлационни допускания за приходите, така че да се вземе предвид евентуално увеличение на покупателната способност в дългосрочен план. Освен това в ПП са включени увеличения на заплатите, а заплатите са второто по големина разходно перо за Air Malta;
г)
разходите за гориво, които са най-голямото разходно перо за авиокомпанията, са представени в реално изражение. Прогнозата за цената на горивото е преразгледана, за да отрази в по-голяма степен последните дългосрочни прогнози за цените на петрола.
(100)
Освен това малтийските органи представиха анализ на сценарии, включително - освен горепосочените най-реалистични допускания (базов сценарий) - най-добър и най-лош сценарий с изменени допускания за няколко основни фактора, като очаквани намаления на разходите чрез предоговаряне на договори, намаляване на персонала, брой на пътниците, приходи от пътник, цена на горивото и обменни курсове.
(101)
Преразглеждането и променянето на редица ключови допускания, посочено в параграф 99, доведе до преразгледани финансови прогнози за базовия сценарий, резултатът от което беше коригиране на оперативната печалба за финансовата 2015 г. от [11-13] млн. EUR на [9-11] млн. EUR и на оперативната печалба за 2016 г. от [13-15] млн. EUR на [9-11] млн. EUR. Заедно с представените разяснения, променените допускания и преразгледаните прогнози дават по-реалистична и стабилна представа за бъдещото развитие на Air Malta.
(102)
Целта на Air Malta е да постигне възвръщаемост на собствения капитал от [4-6] % и [4-6] % и възвръщаемост на инвестирания капитал от [4-6] % и [4-6] % съответно през финансовата 2015 г. и финансовата 2016 г. Тези стойности на доходността отговарят на сведенията за други големи европейски превозвачи през последните години.
(103)
Някои големи европейски въздушни превозвачи като British Airways, Iberia или easyJet целят много по-висока ROCE (12 % (18)) през следващите години. Комисията обаче счита, че Air Malta, която е малък превозвач с флотилия от само 10 въздухоплавателно средства, който няма големи възможности да се възползва от синергии и който допълнително възнамерява да изпълнява специфични нужди вследствие на периферното географско положение на Малта, не може да се сравнява с големите национални превозвачи или големите LCC. Предвид спецификата на настоящия случай ROCE в размер на [4-6] % изглежда достатъчно висока, за да може Air Malta самостоятелно да се конкурира на пазара.
(104)
Освен това Air Malta до момента е постигнала напредък в преструктурирането, което е белег за ефективността на вече предприетите мерки за преструктуриране. Данните за 2011 г. показват увеличение на приходите с 1,6 % в сравнение с 2010 г. (въпреки намаляването на капацитета с 8 %), което е с 2,9 % над предварително прогнозираните нива в ПП (19). Финансовите резултатите на Air Malta за годината до месец декември 2011 г. са се подобрили с 13 млн. EUR спрямо предходната година и са с приблизително 1 милион EUR по-добри, отколкото прогнозираните резултати в ПП. Други основни показатели за същия период показват, че коефициентът на натоварване на местата се е повишил с [3-5] %, пътниците са се увеличили с [1-3] % и средните цени на билетите са се повишили с [0-2] %, а разходите на наличен седалко-километър (CASK) са с [0-2] % по-ниски.
(105)
На този фон Комисията счита, че преразгледаният ПП ще даде възможност на Air Malta да възстанови своята дългосрочна жизнеспособност в рамките на разумен период от време.
6.2.3 Избягване на неоснователно нарушаване на конкуренцията (компенсаторни мерки)
(106)
Второ, в съответствие с точка 38 от Насоките относно ОиП, трябва да бъдат взети компенсаторни мерки, за да се гарантира намаляването на неблагоприятните въздействия върху условията на търговия във възможно най-голяма степен. Тези мерки могат да включват продажба на активи, намаления на капацитета или пазарното присъствие и намаление на входните бариери на въпросните пазари (точка 39 от Насоките относно ОиП).
(107)
В това отношение закриването на реализиращите загуби дейности, което при всички случаи би било необходимо за възстановяването на дългосрочната жизнеспособност, няма да се счита за намаляване на капацитета или присъствието на пазара за целите на оценката на компенсаторните мерки (точка 40 от Насоките относно ОиП).
(108)
Air Malta предлага следните компенсаторни мерки:
-
намаляване на абсолютния капацитет за пътнически превоз,
-
предаване на печеливши и потенциално печеливши въздушни маршрути,
-
предаване на слотове за приземяване на координирани европейски летища,
-
намаляване на товарните полети,
-
продажба на дъщерни предприятия.
(109)
Първата компенсаторна мярка, предложена от Air Malta, е намаляване на капацитета за пътнически превоз. Общото намаление на капацитета е в размер на 19,7 % (между лятото на 2009 г. и лятото на 2012 г.) или 20,9 % (между финансовата 2010 г. и финансовата 2013 г.). Общото намаляване на капацитета не може да се приеме по точка 40 от Насоките относно ОиП, тъй като то включва също така намаляване и оттегляне на непечеливши въздушни маршрути.
(110)
Въз основа на представената в официалната процедура по разследване информация Комисията може да определи 14 печеливши въздушни маршрута (20), чиито капацитет да бъде намален или които да бъдат прекратени, както и броя на чартърните полети, които могат да бъдат приети като компенсаторни мерки.
(111)
Доходността на редовните полети се определя въз основа на т.нар. „брутна печалба“, която се изчислява по следния начин: приходи минус VDOC (променливи преки оперативни разходи) минус FDOC (фиксирани преки оперативни разходи). Въздушните маршрути са печеливши, ако брутната им печалба е равна или по-голяма от 0. При т. нар. „нетна печалба“ се вземат предвид също така режийните разходи. Комисията счита, че брутната печалба изглежда подходящата стойност, тъй като при нея се вземат предвид всички разходи, които са пряко свързани с въпросния въздушен маршрут. Използването на „нетната печалба“ би било твърде строго, тъй като режийните разходи нямат линейна връзка с големината и капацитета на флотилията и не могат да бъдат понижени под определено равнище, предвид факта, че някои дейности и функции са необходими за нормалното функциониране на авиокомпанията, независимо от нейната големина.
(112)
Комисията не взема предвид т.нар. въздушни маршрути „на ръба“, т.е. въздушни маршрути, които понастоящем не са печеливши, имат брутна печалба между 0 % и -10 %, но имат потенциал да са печеливши в бъдеще при правилно управление и търговско внимание и инвестиции, тъй като в точка 40 от Насоките относно ОиП се споменават „дейности, носещи загуби“, в момента на съобщаване на ПП.
(113)
Що се отнася до доходността на чартърните полети, малтийските органи потвърдиха, че всички чартърни услуги са печеливши. Общата доходност на чартърните полети за финансовата 2010 г. е [5-8] % (брутна печалба).
(114)
Комисията взема предвид данните за промените между финансовата 2010 г. и финансовата 2013 г., а не между лятото на 2009 г. и лятото на 2012 г., тъй като краят на финансовата 2010 г. (т.е. март 2010 г.) представлява по-подходяща начална точка, отколкото лятото на 2009 г., т.е. шест месеца по-рано, тъй като периодът на преструктуриране започва през есента на 2010 г. Комисията отбелязва, че малтийските органи са потвърдили, че трасовата мрежата следва да бъде постоянна, считано от финансовата 2013 г. нататък, за да може тази промяна на капацитета да важи за целия период на преструктуриране.
(115)
Въз основа на общия капацитет през финансовата 2010 г. в размер на 4 145 522 ASK, намаленията на капацитета, свързани както с печеливши редовни въздушни маршрути, така и с чартърни въздушни маршрути, възлизат на […] ASK, което е придружено от очаквано увеличение на капацитета от […] ASK. Следователно общото намаление на капацитета за пътнически превоз, което се приема като компенсаторна мярка (намалението на капацитета, свързано с печеливши въздушни маршрути, минус увеличението на капацитета), между финансовата 2010 г. и края на периода на преструктуриране е в размер на 5 % от капацитета за 2010 г.
(116)
В резултат на промяната в мрежата на Air Malta, намалението на честотите на извършване на полети и премахването на определени въздушни маршрути, […] двойки слотове за приземяване (21) ще бъдат предадени на европейски координирани летища от ниво 3 (22). Комисията отбелязва, че предаването на тези слотове за приземяване ще даде възможност на други конкурентни авиокомпании да увеличат своя капацитет на тези координирани летища (независимо от конкретния въздушен маршрут, който е бил преустановен) и, следователно, представлява намаление на входните бариери за пазара. По тази причина тази мярка може да бъде приета като компенсаторна мярка.
(117)
В официалната процедура по разследване малтийските органи са предложили - като допълнителна компенсаторна мярка - намаляване на капацитета с 20 % при товарните полети. В съответствие с малтийските органи всички въпросни товарни полети са били печеливши. Air Malta притежава значителен пазарен дял от местния пазар на товарни превози (с пазарен дял от 28 % за полети от и за Малта). Следователно Комисията ще вземе предвид това намаление като компенсаторна мярка.
(118)
Освен намаляването на капацитета Air Malta предлага като компенсаторна мярка да продаде активи, които не реализират загуби. Това включва нейните дъщерни предприятия Shield Insurance Company Ltd („Shield Insurance“) и Osprey Insurance Brokers Company Ltd („Osprey Insurance Brokers“). Shield Insurance е каптивна застрахователна компания, която осъществява своята дейност в Guernsey и е създадена най-вече, за да застрахова периферните авиационни застрахователни полици на Air Malta. Тя обаче има достъп до международния застрахователен пазар и е лицензирана да извършва застрахователна дейност от различни класове, както по отношение на групата на Air Malta, така и за трети страни. Osprey Insurance Brokers е застрахователен брокер, който е специализиран в обслужването на клиенти от среден до голям икономически мащаб, като предлага всички класове застраховки, включително авиационни.
(119)
В съответствие с точка 40 от Насоките относно ОиП компенсаторните мерки трябва да се прилагат по-специално на пазарите, където предприятието ще има значително пазарно присъствие след преструктурирането.
(120)
Пазарът, на който Air Malta има и ще има значително пазарно присъствие, е малтийският въздушнотранспортен пазар (както пътнически, така и товарен). Това не важи за застрахователния сектор. Застрахователните дейности са странични дейности, които не са тясно свързани с въздушния транспорт. Всъщност, след продажбата на Shield Insurance и Osprey Insurance Brokers, групата на Air Malta повече няма да осъществява дейност на застрахователния пазар. Следователно нито продажбата на Shield Insurance, нито на Osprey Insurance Brokers може да се счита за компенсаторна мярка.
(121)
Когато преценява дали компенсаторните мерки са подходящи, Комисията ще взема предвид пазарната структура и условията на конкуренция, за да е сигурна, че каквато и да било подобна мярка не води до нарушаване на структурата на пазара (точка 39 от Насоките относно ОиП).
(122)
Компенсаторните мерки трябва да са пропорционални на нарушаващото въздействие на помощта, и по-специално на размера и относителното значение на предприятието на неговия(ите) пазар(и). Степента на намаляване трябва да бъде установявана в рамките на конкретния случай (точка 40 от Насоките относно ОиП).
(123)
Air Malta е много малък участник на европейския авиационен пазар, като представлява само 0,25 % от целия производствен капацитет и продукция на европейския авиационен отрасъл (от гледна точка на пътници). Макар че Air Malta все още заема водеща позиция на малтийския авиационен пазар, авиокомпаниите, които биха могли да се възползват от напускането на пазара от страна на Air Malta, преди всичко са големи LCC като Ryanair и easyJet, които вече притежават значителен пазарен дял на европейския авиационен пазар.
(124)
Комисията отбелязва, че за малък превозвач като Air Malta всяко допълнително намаляване на големината на флотилията ще окаже отрицателно въздействие върху жизнеспособността на авиокомпанията, без да предоставя никакви осезаеми пазарни възможности на конкурентите. Флотилията на Air Malta може да е твърде малка, за да се постигнат синергии и успешно да има разнообразна флотилия, за да може да привлича по-голям пазар и да достигне до потенциалните пазари. За Air Malta е много трудно да разнообрази бордовите продукти (различните класи за резервация на полетите) и конфигурациите на местата в своите въздухоплавателни средства, за да увеличи до максимум печалбите. Освен това малкият размер поставя Air Malta в неизгодно положение при финансирането на въздухоплавателни средства, обслужването на договори и други въпроси, при които икономиите от мащаба осигуряват осезаеми финансови и конкурентни ползи. Всяко по-нататъшно намаление на капацитета би могло да окаже кумулативно отрицателно въздействие върху способността на авиокомпанията да се конкурира с по-големи конкуренти.
(125)
Освен това Малта е район, който е допустим за подпомагане по член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. Според точка 56 от Насоките относно ОиП условията за разрешаване на помощ може да бъдат по-малко строги по отношение на прилагането на компенсаторни мерки.
(126)
Освен това при оценяването на уместността на предложените компенсаторни мерки Комисията трябва да вземе предвид особеностите на настоящия случай. Периферното географско положение на Малта, която е остров, води до проблеми, свързани с достъпа до останалата част от Европейския съюз. Комисията признава, че малтийските острови са изолирани в географско отношение и, следователно, трансграничните връзки с континентална Европа и други части на света са ограничени до морски и въздушен транспорт. Подходящите въздушни връзки са съществено важни за икономиката на Малта, предвид високата ѝ степен на икономическа отвореност (23) (което обуславя необходимостта от надеждни транспортни връзки за пътуващите по работа) и важността на туристическия отрасъл (24). Те са жизненоважни така също за икономическото и социално сближаване на Малта както вътрешно, така и с останалата част на ЕС, като осигуряват ежедневен превоз на поща и товари, включително бързо развалящи се стоки между островите и континентална Европа, както и превоз на пътници по медицински причини на носилки и в инкубатори (ако изискваните специални медицински грижи не се предлагат в Малта).
(127)
Също така в своето решение от 7 март 2007 г. относно Cyprus Airways (25), при преценката на уместността на компенсаторните мерки, Комисията счете по отношение на Кипър, че
„териториални и, следователно, постоянни характеристики, които оказват влияние върху социално-икономическото му развитие. Това, че Кипър се явява в южната периферия води до преки проблеми по отношение на достъпността до останалата част на Европейския съюз и в резултат на това държавата е в голяма степен зависима от въздушния и морския транспорт, но особено много от въздушния транспорт. Това е важно, тъй като в случая на Кипър, въздушното пътуване е единственото жизнеспособно средство за превоз на бизнес пътници.“
(128)
Комисията отбелязва, че положението на Малта е сравнимо с това на Кипър по отношение на периферния характер, достъпността и зависимостта от въздушния транспорт.
(129)
Комисията отбелязва, че, тъй като Air Malta е много малък участник на европейския авиационен пазар и съобщената помощ няма да даде възможност на Air Malta да води агресивна политика на експанзия или да увеличи своя размер, нарушаващото въздействие на съобщената мярка е ограничено.
(130)
Комисията счита, че намаляването на капацитета с 5 % (за печеливши дейности) при пътническия превоз (което е свързано с намаляване с 2 въздухоплавателни средства на флотилията от 12 въздухоплавателни средства) може да пръв поглед да изглежда малко. Като се има предвид обаче малкият размер на Air Malta в сравнение с производствения капацитет и продукция на европейския авиационен отрасъл (от гледна точка на пътници) и малкият размер на флотилията на Air Malta, Комисията счита, че това намаляване на капацитета не е незначително. Освен това Комисията отбелязва, че общото намаляване на капацитета ще доведе до намаление на пазарния дял на Air Malta на малтийския въздушнотранспортен пазар от 51 % през 2010 г. на очаквани по-малко от 40 % през 2016 г. (26)
(131)
С оглед на горното и като се вземе така също факта, че Air Malta ще предаде важен брой слотове на координирани летища, което непосредствено ще предостави нови възможности за дейност на нейните конкуренти, важното намаляване на капацитета с 20 % в сегмента на товарните полети (което ще засегне значителния пазарен дял на местния пазар на товарни превози, които Air Malta притежава), особеното положение на Малта по отношение на периферното разположение, достъпността и зависимостта от въздушния транспорт, Комисията заключва, че предложените компенсаторни мерки са подходящи за свеждане до минимум на нарушаващото въздействие на помощта и че са пропорционални на това въздействие и на големината и значимостта на Air Malta.
6.2.4 Ограничена до миниум помощ (собствен принос)
(132)
Трето, в съответствие с точка 43 от Насоките относно ОиП, за да бъде ограничен размерът на помощта до минимума на необходимите разходи за преструктуриране, от получателя на помощта се очаква да направи значителен принос към плана за преструктуриране от своите собствени ресурси. Това може да включва продажбата на активи, които не са съществено важни за оцеляването на предприятието, или външно финансиране при пазарни условия.
(133)
По отношение на големи предприятия Комисията обикновено счита за подходящ принос от най-малко 50 % от разходите за преструктуриране. При изключителни обстоятелства обаче и в случаи на особено големи трудности Комисията може да приеме по-малък принос (точка 44 от Насоките относно ОиП).
(134)
Собственият принос трябва да бъде действителен, т.е. наличен, без да включва очаквани бъдещи печалби като парични потоци (точка 43 от Насоките относно ОиП). Собственият принос не трябва да включва в себе си каквато и да било допълнителна държавна помощ.
(135)
Както е описано по-горе в раздел 2.4, предложеният собствен принос на Air Malta се състои от продажбата на земя, продажбата на дъщерни предприятия, продажбата на двигатели и банков заем.
(136)
Най-важната част от собствения принос на дружеството (66,2 млн. EUR) ще бъде получена от продажбата на земя, намираща се в периметъра на Международното летище на Малта, на малтийската държава. Предварителният договор за продажба е подписан на 7 декември 2011 г.
(137)
Продажбата няма да бъде осъществена чрез открит, прозрачен и недискриминационен търг. В съответствие обаче с неговата обща политика и националните нормативни изисквания всички придобивания на имоти от малтийското правителство трябва да се извършват при справедлива и открита пазарна стойност, отразяваща цената, която би била платена от частен инвеститор при сделка между несвързани лица.
(138)
Air Malta е обяснила, че, с оглед на нейното преструктуриране, част от имотите ѝ са станали излишни, като главния ѝ офис, който ще бъде твърде голям за намалените ѝ трудови ресурси. С преместването в ново помещение дружеството желае също така да даде тласък на своето културно преобразяване в модерна и динамична авиокомпания.
(139)
Правителството на Малта е изразило своя стратегически интерес да придобие имотите на Air Malta, които се намират в периметъра на Международното летище на Малта, тъй като въпросните поземлени имоти представляват ограничен ресурс. Малтийските органи обясниха своята дългосрочна стратегия за развитието на авиационната дейност в Малта, включително създаването на товарен център като част от разширения авиационен парк, който включва също така ремонт на въздухоплавателни средства и други свързани съоръжения.
(140)
Комисията признава, че чрез продажбата на земя малтийските органи осъществяват своята стратегия за развитие на авиационния отрасъл в Малта, за да се повиши заетостта в този сектор. Следователно Комисията счита, че основната цел на продажбата на земя не е вливането на свежи пари в Air Malta, а по-скоро преследване на осъществима политическа цел.
(141)
Стойността на земята е определена въз основа на независим доклад за оценка от 25 ноември 2011 г. от […] - независим оценител, назначен от правителството за тази цел. […] е уважавана фирма за недвижими имоти с дългосрочен международен и национален опит. Комисията анализира оценката и я е определила за добре обоснована. Оценката не дава повод за безпокойство, тъй като не са установени явни грешки, използвани са приети методики - приложените стандарти за оценка са определени от Международния съвет по стандарти за оценяване - и оценката е основана на достоверни допускания. Следователно Комисията счита, че резултатът от посочения доклад за оценка в подходяща степен отразява реалистичната пазарна цена на земята.
(142)
С оглед на горното Комисията приема постъпленията от продажбата на земя за собствен принос.
(143)
Според малтийските органи от продажбата на дъщерните предприятия […] следва да бъдат получени най-малко [10-12] млн. EUR.
(144)
Стойността на дъщерните предприятия е основана на примерните стойности, установени от […] в документ, озаглавен „Преглед на евентуална продажба на активи“ („Review of potential disposal of assets“) от 24 юни 2011 г.
(145)
Малтийските органи потвърдиха, че всички продажби и сделки ще бъдат извършени по открит, конкурентен, прозрачен и недискриминационен начин. Процесът на продажба се управлява от независим консултант. Процесът на продажба чрез открит търг е стартиран с публикуването на Покана за представяне на предложения и създаването на електронно информационно пространство. След предварителния подбор на участниците в търга, информационното пространство е на разположение на подбраните участници в търга за целите на финансовия и правен анализ. Подбраните участници в търга се приканват да представят окончателна оферта. Печелившият участник се избира и одобрява от Съвета на директорите на Air Malta с цел да се увеличи до максимум стойността на активите. Най-важните стъпки се съобщават на участника, който не е избран, за да се гарантира прозрачността и недискриминационния характер на процедурата. Вече са стартирани две процедури на продажба в съответствие с горепосочената процедура: продажбата на Selmun Palace и на Holiday Malta.
(146)
Комисията отбелязва, че първите оферти за едно от дъщерните предприятия -Holiday Malta, са значително […] от ориентировъчната стойност. Скорошната оценка обаче на Selmun Palace от месец декември 2011 г. - […] - подкрепя стойност в диапазона между […] млн. EUR и […] млн. EUR.
(147)
Макар че Air Malta представи консервативен подход - допусканията в ПП включват 15 % корекция за риск (постъпления от продажби в размер на [10-12] млн. EUR вместо [12-14] млн. EUR) - Комисията счита, че представената информация относно оценката на дъщерните предприятия не е достатъчна. Докладите за оценка са с относително ниско качество и не дават възможност на Комисията категорично да определи действителната стойност на дъщерните предприятия.
(148)
На тази база Комисията не може да определи количествено точната сума на постъпленията от продажбата на дъщерни предприятия. Комисията обаче отбелязва, че, въз основа на наличната информация, дъщерните предприятия действително имат определена стойност. Следователно всички приходи от продажбата на дъщерни предприятия ще увеличат собствения принос.
(149)
Постъпленията от продажбата на два резервни двигателя на […] - международно частно дружество за финансиране и лизинг на резервни двигатели - следва да бъдат включени в собствения принос на дружеството към неговите разходи за преструктуриране. Продажбата на резервния двигател със сериен номер ESN […] е осъществена на 28 октомври 2010 г. и реализира [10-12] милиона USD. Продажбата на резервния двигател със сериен номер ESN […] е осъществена на 17 декември 2010 г. и реализира [9-11] милиона USD. Общите постъпления от продажбата на двигатели възлизат на [19-23] милиона USD (около [15-17] млн. EUR). Следва обаче да се отбележи, че двигател № … е изцяло собственост на Air Malta, а двигател № […] е владение на Air Malta на лизинг. Авиокомпанията е имала възможност да закупи двигател № […] за [5-7] млн. EUR, която е упражнена, като следователно двигателят е продадена на […] и след това отново взет под наем.
(150)
Air Malta е използвала нетните постъпления от продажбата на двигателите за целите на собствения принос и, следователно, е счела [5-7] млн. EUR за разход. Нетните постъпления се изчисляват като приходи от продажбата на двигатели на […] ([10-12] милиона USD + [9-11] милиона USD = [19-23] милиона USD или [15-17] млн. EUR) минус разходите за закупуване на двигател № […]) ([5-7] млн. EUR), което означава, че собственият принос е в размер на [10-12] млн. EUR.
(151)
Комисията отбелязва, че продажбите на двигатели са осъществени в рамките на периода на преструктуриране или няколко дни преди началото му. Следователно всички приходи от тези продажби могат да се считат за собствен принос. Освен това Комисията приема предложеното изчисление на действителната сума на постъпленията от продажбите, а оттам и приема собствения принос от [9-12] млн. EUR.
(152)
Заем в размер на [20-25] млн. EUR следва да бъде отпуснат от […] в средата на 2014 г.
(153)
Малтийските органи представиха писма за намерение от две банки от 24 и 29 ноември 2011 г. До момента обаче не са сключени правно обвързващи споразумения, тъй като, според малтийските органи, търговската политика на банките не им позволява да се ангажират повече от две години преди сделката. Тъй като не са представени обвързващи споразумения, този банков заем не може да се счита за действителен и наличен собствен принос съгласно изискването на точка 43 от Насоките относно ОиП.
(154)
Комисията обаче отбелязва, че Air Malta вече е сключила временен заем за финансиране през 2011 г. в размер на [25-30] млн. EUR с тригодишен срок на падежа, който е обезпечен без никакво съдействие от малтийските органи. Целта на този заем е временно финансиране на преструктурирането на Air Malta до 2014 г., когато се очаква да бъдат получени постъпленията от продажбата на земята.
(155)
Заемът ще бъде предоставен от […]. И двете банки следва да се считат за частни банки. […]
(156)
Към момента Air Malta следва да заплаща лихва в размер на [4-6] % годишно (т.е. [150-350] базисни пункта над […] основния лихвен процент като референтен процент, който понастоящем възлиза на 2,5 %) плюс такси в размер на [1-1,5] % годишно. Заемът е обезпечен с ипотека в размер на [25-30] млн. EUR.
(157)
Комисията отбелязва, че това споразумение за заем от месец декември 2011 г. показва, че Air Malta вече е успяла да получи външно финансиране при пазарни условия без помощта на малтийските органи. Това финансиране показва, че пазарът вярва в осъществимостта на предвиденото възстановяване на жизнеспособността. Следователно Комисията счита заема от [25-30] млн. EUR като част от собствения принос.
(158)
С оглед на горното Комисията счита за подходящ и приемлив собствен принос постъпленията от продажбата на земя (66,2 млн. EUR), продажбата на двигатели ([9-12] млн. EUR) и банковия заем, сключен през месец декември 2011 г. (30 млн. EUR). Следователно общият собствен принос възлиза на 107 млн. EUR, което представлява 45 % от общите разходи за преструктуриране. Освен това Комисията отбелязва, че, ако бъдат получени очакваните постъпления от продажбата на дъщерни предприятия, тогава нивото на собствения принос ще се увеличи до [10-12] млн. EUR и общият собствен принос би възлязъл на 49,5 % от общите разходи за преструктуриране.
(159)
Малта е район, който е допустим за подпомагане по член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. Условията за разрешаване на помощ в подпомаганите райони може да не са толкова строги, що се отнася до размера на приноса от получателя на помощта (точка 56 от Насоките относно ОиП). Освен това периферното географско положение на Малта предизвиква проблеми по отношение на достъпа до останалата част от ЕС и в резултат на това държавата е много зависима от въздушния транспорт (вж. параграф (126) по-горе), което следва да се вземе предвид.
(160)
Собствен принос малко под 50 % изглежда приемлив предвид особеностите на настоящия случай. Тъй като ПП, особено представения финансов план, показва, че размерът на помощта е такъв, че да се избегне предоставянето на Air Malta на прекомерно много пари в брой, които биха могли да се използват за агресивни, нарушаващи пазара дейности, които не са свързани с процеса на преструктуриране, както и че помощта не финансира нови инвестиции, които не са съществено важни за възстановяване на жизнеспособността на предприятието, както е посочено в точка 45 от Насоките относно ОиП, Комисията счита, че в настоящия случай собствен принос от най-малко 45 % е подходящ.
6.2.5 Принцип на еднократната помощ (един път - последен път)
(161)
Накрая, помощта трябва да отговаря на условието за еднократна помощ (един път - последен път). В точка 72 от Насоките относно ОиП е предвидено, че дружество, което вече е получило помощ за оздравяване или помощ за преструктуриране през последните десет години, не може да бъде допуснато до помощ за оздравяване или преструктуриране.
(162)
През месец април 2004 г., преди присъединяването към ЕС, малтийските органи са извършили увеличение на капитала в размер на 57 млн. EUR. Въпросната сделка е осъществена в натура и включва прехвърлянето на недвижимо имущество (земя и сгради) в замяна на получаването на допълнителни акции в Air Malta. Малтийските органи не са счели тази мярка като помощ за оздравяване или преструктуриране, като са решили, че увеличението на капитала е съвместимо с принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика.
(163)
Тогава Комисията е била уведомена за тази мярка в контекста на предприсъединителното сътрудничество. Тъй като мярката е била предоставена преди присъединяването на Малта към ЕС, не е било нужно Малта да получи одобрение от Комисията преди увеличението на капитала през 2004 г. В съответствие с последователната практика на Комисията (27) обаче Комисията ще вземе предвид помощта за преструктуриране, отпусната преди присъединяването, за прилагането на принципа на еднократната помощ (един път - последен път) в последващите случаи на помощ за преструктуриране.
(164)
С цел да се определи дали в инжекцията от 2004 г. има икономическо предимство в полза на Air Malta и, следователно, тази мярка включва държавна помощ, Комисията трябва да прецени дали предприятието е получило „икономическо предимство, което не би получило при нормални пазарни условия“ (28). Комисията проучва този въпрос чрез прилагане на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика (MEIP). Според този тест, когато, при определени обстоятелства, частен инвеститор, който осъществява дейност при нормални пазарни условия в пазарна икономика със съпоставим размер на този на органите, функциониращи в публичния сектор, би могъл да изрази желание да направи въпросния принос на капитал, следователно не е обвързана държавна помощ. Следователно Комисията трябва да прецени дали частният инвеститор би сключил въпросната сделка при същите условия (29). Становището на хипотетичния частен инвеститор е това на благоразумен инвеститор (30), чиято цел за увеличаване до максимум на печалбата се преследва внимателно, като се преценява равнището на приемливия риск за дадената възвръщаемост. (31)
(165)
Освен това „… [С]ъпоставянето между поведението на публични и на частни инвеститори трябва да се прави по отношение на отношението, което частният инвеститор би имал към момента на въпросната сделка, като се има предвид наличната информация и предвидимите тенденции по това време“. (32)
(166)
Анализът и оценката на Комисията трябва да включват всички фактори, които са от значение за въпросната сделка и за нейния контекст. Това включва финансовото положение на предприятието - получател на помощта, на съответния пазар, докато ex-post тенденции или резултати не са от значение, освен ако са били предвидени към момента на сключване на сделката (33).
(167)
Въпросната сделка е включвала прехвърлянето от правителството на недвижими имоти (земя и сгради) към Air Malta в замяна на получаването на допълнителни акции в Air Malta. Air Malta в продължение на дълго време е използвала тези имоти. Въпросните недвижими имоти преди това са били във владение на Air Malta съгласно договор за наем от 1979 г. за неопределен срок. През годините Air Malta е повишила стойността на имотите за своя собствена сметка и въз основа на очакването, че имотите ще бъдат прехвърлени.
(168)
Комисията отбелязва, че тази сделка е била обсъждана и подготвяна в продължение на няколко години. Планът за прехвърляне на земята е бил изготвен още през 90-те години на XX век. Тази сделка се споменава в документ на надзорния съвет още през 2000 г. Причината за забавянето на нейното осъществяване е приватизацията на Международното летище на Малта, която приключва едва през 2002 г.
(169)
Сделката е сключена с оглед на корпоративната стратегия и бизнес плана за периода 2004-2007 г. (ноември 2003 г.) и 3-годишната финансова прогноза. Предвид положителните изгледи за пазарната среда като очакван пазарен растеж за малтийския въздушнотранспортен пазар, увеличаващи се капацитет от места и печалби в европейския авиационен сектор, както и насърчителните резултати, според бизнес плана се очаквало значително увеличение на пътниците и доходите през следващите години и постигане на доходност до финансовата 2007 г.
(170)
Тези прогнози са отразявали общото мнение в авиационния отрасъл към посочения момент, според което се е предвиждал сериозен растеж във въздушнотранспортния сектор. Освен това положителните резултати са били базирани да допълнителни очаквани възможности за растеж вследствие на присъединяването на Малта към ЕС. Наред с подобряването на капиталовата структура с бизнес плана се предлагат редица разумни инициативи като въвеждането на стандартизирана и модерна флотилия с ефективно използване на горивата от Airbus A319/A320, както и рационализиране на поддръжката. Комисията отбелязва, че през 2004 г. LCC не са били считани като заплаха за Air Malta на основния ѝ пазар, тъй като дължината на въздушните маршрути от/за Малта била считана за твърде дълга, за да може да сработи стопанският модел на LCC. Макар от ex post гледна точка да се оказва, че очакванията са били твърде оптимистични и пазарните предизвикателства са подценени, предвид наличната през 2004 г. информация и общото становище в авиационния отрасъл, Комисията счита прогнозите в бизнес плана и 3-годишната финансова прогноза за убедителни към дадения момент.
(171)
Поради факта, че малтийското правителство, като основен акционер в Air Malta, е внесло само минимален акционерен капитал при основаването на дружеството през 1974 г., преди месец април 2004 г. Air Malta в значителна степен е била недостатъчно капитализирана в сравнение с други национални превозвачи и е имало нужда от капиталова структура, която да отговаря на дейността му. Целта на извършеното в натура - чрез прехвърляне на земя - увеличение на капитала е била да се гарантира балансирана финансова структура на дружеството, за да може то да се обвърже със стратегия за растеж и да се даде възможност за допълнително увеличение на собствения капитал чрез подобрена организация за управление на оборотния капитал.
(172)
Сделката е основана на пазарна стойност с консултация от PriceWaterhouseCoopers, откъдето е заявено, че „стойността на активите, които се прехвърлят на дружеството, отговаря най-малко на номиналната стойност на акциите и премиите по тях, които дружеството е емитирало на правителството на Малта“.
(173)
Освен това Комисията отбелязва, че Air Malta през април 2004 г. не е било предприятие в затруднено положение. Въпреки че Air Malta е реализирало загуби, включително чрез дъщерното предприятие на Air Malta - Azzura Air след 11 септември, по това време Air Malta е имала значителни финансови резерви. Въз основа на данните от 31 юли 2003 г. общата сума на собствения капитал на Air Malta е 45,7 млн. EUR (емитиран акционерен капитал 11,7 млн. EUR плюс положително салдо на отчета за приходите и разходите). Според отчета на ръководството за седеммесечния период, приключил на 29 февруари 2004 г., загубата за този период е била 15,5 млн. EUR, а за цялата финансова година е очаквана загуба от 19,2 млн. EUR. При приключването на задължителните финансови отчети през юли 2004 г. са били признати допълнителни загуби, които са били изчислени в началото на 2005 г. През април 2004 г. обаче за тези загуби не би могло да се знае, нито те да се очакват.
(174)
Освен това Air Malta успява да получи допълнителни средства от три частни банки без каквото и да било съдействие от правителството.
(175)
Накрая, малцинствените частни акционери са участвали в увеличението на капитала пропорционално на своите дялови участия (по-малко от 5 % от общия капитал).
(176)
Въз основа на горното Комисията не разполага с категорични доказателства, че операцията от април 2004 г. не е сключена в съответствие с принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика, тъй като изглежда съвсем основателно да се допусне, че при сходни обстоятелства един частен инвеститор би постъпил по същия начин като малтийското правителство. Следователно операцията от 2004 г. не представлява държавна помощ за Air Malta.
(177)
Освен това малтийските органи са потвърдили, че Air Malta не е получавала каквато и да било помощ за оздравяване или преструктуриране през последните десет години. Следователно Комисията счита, че принципът на еднократната помощ „един път - последен път“ е спазен.
6.3 Заключение
(178)
С оглед на горното Комисията счита, че предвидената помощ в размер на 130 млн. EUR и ПП са съвместими с условията, изисквани съгласно Насоките относно ОиП. Следователно Комисията счита, че помощта е съвместима с вътрешния пазар.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Съобщената от малтийските органи помощ за преструктуриране, състояща се в отпускането на 130 млн. EUR на Air Malta под формата на собствен капитал, включително замяна на дълг срещу собствен капитал в одобрения заем за оздравяване на стойност 52 млн. EUR, представлява държавна помощ по смисъла на член 107 г. параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Тази държавна помощ е съвместима с вътрешния пазар въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Малта.
Съставено в Брюксел на 27 юни 2012 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-27 ta’ Ġunju 2012
dwar l-għajnuna mill-istat Nru SA.33015 (2012/C) li Malta qed tippjana li timplimenta għall-Air Malta plc.
(notifikata bid-dokument numru C(2012) 4198)
(Il-verżjoni bl-Ingliż biss hija awtentika)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/661/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li kkunsidrat id-deċiżjoni li biha l-Kummissjoni ddeċidiet li tibda l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE, fir-rigward tal-għajnuna SA.33015 (1),
Wara li talbet lill-partijiet interessati biex jippreżentaw il-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet imsemmija hawn fuq, u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
1. IL-PROĊEDURA
(1)
B'ittra bid-data tas-16 ta’ Mejju 2011, Malta nnotifikat lill-Kummissjoni bl-għajnuna għar-ristrutturar tal-Air Malta plc, wara self ta’ għajnuna għas-salvataġġ ta’ EUR 52 miljun li kien approvat b'Deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-15 ta’ Novembru 2010 (N 504/2010, minn issa 'l quddiem "id-deċiżjoni dwar l-għajnuna għas-salvataġġ"). Il-Kummissjoni talbet informazzjoni addizzjonali b'ittri bid-data tal-5 ta’ Lulju u l-1 ta’ Settembru 2011, li mbagħad l-awtoritajiet Maltin wieġbu permezz tal-ittri bid-dati tat-2 ta’ Awwissu u t-22 ta’ Settembru 2011.
(2)
Permezz tal-ittra bid-data tal-25 ta’ Jannar 2012, il-Kummissjoni infurmat lil Malta li hi kienet iddeċidiet li tibda l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE fir-rigward tal-għajnuna (minn hawn 'il quddiem "id-deċiżjoni tal-ftuħ") Malta pprovdiet kummenti dwar din id-Deċiżjoni permezz ta’ ittra bid-data tal-5 ta’ Marzu 2012. Il-Kummissjoni staqsiet aktar mistoqsijiet b'ittra bid-data tad-19 ta’ Marzu 2012, li Malta wieġbet għalihom fid-19 ta’ April 2012.
(3)
Id-deċiżjoni tal-ftuħ ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea fil-21 ta’ Frar 2012. Il-Kummissjoni talbet lill-partijiet interessati biex jippreżentaw il-kummenti tagħhom.
(4)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti mingħand sitt partijiet interessati. Hija għaddiethom lil Malta, li ngħatat l-opportunità li tirreaġġixxi, il-kummenti min-naħa ta’ Malta waslu permezz ta’ ittra bid-data tas-27 ta’ April 2012.
2. DESKRIZZJONI TAL-MIŻURA U L-PJAN TA’ RISTRUTTURAR
2.1 Għajnuna għar-ristrutturar
(5)
Malta ħabbret għajnuna għar-ristrutturar ta’ EUR 130 miljun għall-Air Malta fil-forma ta’ ekwità inkluż skambju ta’ dejn ma’ ekwità tas-self għas-salvataġġ approvat ta’ EUR 52 miljun, abbażi tal-Pjan ta’ Ristrutturar (PR) deskritt hawn taħt li beda f'Novembru 2010 (wara l-approvazzjoni tas-self għas-salvataġġ) u li jkopri perjodu ta’ ristrutturar ta’ ħames snin mill-ħarifa 2010 sal-ħarifa 2015.
2.2 Il-benefiċjarju
(6)
L-Air Malta plc hija l-linja tal-ajru nazzjonali ta’ Malta sa mill-1974. Fil-bidu tal-proċess ta’ ristrutturar, l-Air Malta kienet tħaddem 12-il ajruplan tal-passiġġieri u kienet taqdi 43 destinazzjoni skedati fl-Ewropa, l-Afrika ta’ Fuq u l-Mediterran tal-Lvant. L-Air Malta hija tal-Gvern Malti (98 %) u ta’ investituri privati (2 %)
(7)
L-Air Malta għandha rwol ferm żgħir fis-suq Ewropew tal-avjazzjoni (madwar 1,8 miljun passiġġier fl-2010), li jirrappreżenta 0,25 % biss tal-kapaċità produttiva u l-produzzjoni tal-industrija tal-ajru Ewropea kollha (f'termini ta’ passiġġieri). Bit-tnaqqis maħsub ta’ żewġ ajruplani mill-flotta tagħha, l-Air Malta se jkollha rwol saħansitra iżgħar fis-suq Ewropew tat-trasport bl-ajru li dejjem qed jikber. L-Air Malta beħsiebha tingħaqad f'alleanza globali biex ittejjeb il-konnettività f’dan ix-xenarju ta’ flotta mnaqqsa kif ukoll biex ittejjeb l-użu tal-flotta.
(8)
Madankollu, l-Air Malta hija l-aktar trasportatur bl-ajru importanti għal titjiriet minn u lejn Malta b'sehem fis-suq ta’ 51 % (passiġġieri) u 28 % (merkanzija). Skont Malta, ir-ristrutturar tal-Air Malta huwa kruċjali billi jipprovdi lil Malta b’ rabta regolari u kredibbli lejn iċ-ċentri ewlenin Ewropej u dawk tal-Afrika ta’ Fuq filwaqt li tappoġġa wkoll l-ekonomija permezz ta’ servizzi bħalma huma t-trasport tal-posta, merkanzija u pazjenti għal kura barra minn Malta. Il-kompetituri ewlenin tal-Air Malta ma jaqdux dan ir-rwol, speċjalment il-linji tal-ajru low cost (low cost carriers, LCC) bħar-Ryanair u l-easyJet.
(9)
L-Air Malta ilha tagħmel telf fin-negozju ewlieni tal-linja tal-arju tagħha għal bosta snin u sofriet telf operattiv ta’ EUR 23,1 miljun fis-sena finanzjarja (SF) (2) 2010 u EUR 37,3 miljun fis-SF2011 (ara t-Tabella 2).
(10)
Air Malta plc għandha dawn is-sussidjarji li ġejjin ("Air Malta Group"):
Tabella 1
L-istruttura tal-Air Malta Group
Kumpanija sussidjarja
Sehem tal- Air Malta plc.
Profitt qabel it-taxxa fis-SF2010
f'EUR 000
Osprey Insurance Brokers Ltd (sensar tal-assigurazzjoni)
100 %
618
Shield Insurance Company Ltd (kumpanija ristretta tal-assigurazzjoni)
100 %
1 165
Selmun Palace Hotel Co. Ltd (lukanda b'erba' stilel f'Malta)
100 %
(879)
Holiday Malta (operatur tal-vjaġġi speċjalizzat ibbażat f'Malta)
100 %
(GBP 1 081)
World Aviation Group (aġent ġenerali tal-bejgħ għall-Air Malta u linji tal-ajru oħrajn)
50 %
241
Lufthansa Technik Malta (impriża konġunta ma’ Lufthansa Technik AG biex jitwettqu operazzjonijiet ta’ manutenzjoni u tiswija tal-ajruplani)
8 %
(10896)
2.3 Il-Pjan ta’ Ristrutturar
(11)
Il-PR (bid-data tad-29 ta’ Novembru 2011) u l-Aġġornament tiegħu tat-28 ta’ Frar 2012 jimmiraw li jerġgħu jibnu l-profitabilità tal-Air Malta sas-SF2014 u l-vijabbiltà tagħha fit-tul sal-2015. Id-dewmien tal-PR huwa limitat għal ħames snin, li jibdew mill-ħarifa 2010 għall-ħarifa 2015.
(12)
Il-pjan jassumi li se jkun possibbli li l-livell eżistenti ta’ telf jinqaleb minn telf operattiv (EBIT) ta’ EUR 37,3 miljun u telf nett ta’ EUR 88,9 miljun fis-SF2011 għal qligħ operattiv ta’ EUR[…] (*) miljun u qligħ nett ta’ EUR […] miljun fis-SF2014, b'titjib ulterjuri fil-qagħda tal-qligħ fis-SF2015 u s-SF2016 (ara t-Tabella 2).
Tabella 2
Qligħ u telf 2008-2016
(f’miljuni ta’ EUR)
Sena finanzjarja
2008
2009
2010
2011
2012(f)
2013(f)
2014(f)
2015(f)
2016(f)
Introjti
273,7
249,5
210,8
207,5
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Riżultat tal-operat
(8,9)
(33,8)
(23,1)
(37,3)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Riżultat nett
3,6
(23,7)
(11,6)
(88,9)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(13)
Il-pjan għandu l-għan li jikseb redditu fuq il-kapital imħaddem (ROCE) (3) ta’ [minn 4 sa 6] % u redditu fuq l-ishma (ROE) (4) ta’ [minn 5 sa 7] % għas-SF2016.
Tabella 3
ROCE u ROE 2012-2016
SF
2012
2013
2014
2015
2016
Redditu fuq l-ekwità (ROE)
mhux applikabbli
- [minn 30 sa - 20] %
[minn 2 sa 6 %] %
[minn 4 sa 6] %
[minn 5 sa 7] %
Redditu fuq il-kapital imħaddem (ROCE)
- [minn 60 sa - 50] %
- [minn 20 sa 10] %
[minn 0 sa 5] %
[minn 4 sa 6] %
[minn 4 sa 6] %
(14)
Sabiex jinkisbu dawn ir-riżultati, l-Air Malta qiegħda tipproponi l-azzjonijiet ewlenin l ġejjin:
Strateġija għar-rotot u n-netwerk
(15)
Il-mira hi li toħloq skeda aktar kosteffettiva. Għaldaqstant, Air Malta se twaqqaf ċerti rotot - dawk li joħolqu telf u dawk li jagħmlu qligħ - u jżidu l-frekwenza fuq numru ta’ rotot ewlenin.
(16)
L-Air Malta diġà ħadet azzjoni, fil-bidu tal-2011, biex twaqqaf ir-rotot lejn Leipzig, Tuneż, Damasku, Palermo u Turin li qed iġarrbulha telf.
(17)
Barra minn hekk, mill-ħarifa 2011, l-Air Malta bdiet twaqqaf jew tnaqqas il-kapaċità ta’ ċerti rotot li huma offruti bħala miżuri kumpensatorji skont il-linji gwida tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ kumpaniji f'diffikultà (5) (minn hawn 'il quddiem, "il-Linji Gwida S&R"). Dan se jirrilaxxa wkoll is-slots pertinenti f'numri ta’ ajruporti barranin, biex b'hekk l-Air Malta ċċedi kwalunkwe drittijiet akkwistati (grandfather rights) li bħalissa għandha fuq dawn is-slots. Mill-2013, […] l-Air Malta se ċċedi l-pari ta’ slots f'ajruporti kkordinati (6) bħal London-Gatwick, Manchester, Amsterdam, Frankfurt, Ġinevra, Catania, Stuttgart, London-Heathrow u Munich. Permezz tal-ħruġ u tal-frekwenza mnaqqsa, linji tal-ajru oħrajn se jkunu jistgħu jgawdu miż-żieda potenzjali fil-fattur tat-tagħbija u/jew ir-rendimenti.
(18)
Rigward il-profittabbiltà ta’ rotot differenti, Malta pprovdiet l-marġini gross mir-rotot kollha bejn is-SF2010-SF2013 kif ukoll għas-sajf 2009-sajf 2012. Il-marġni gross huwa kkalkulat kif ġej: Il-VDOC (spejjeż varjabbli tal-operat dirett) u l-FDOC (spejjeż fissi tal-operat dirett) imnaqqsa mill-introjtu. Ir-rotot huma profittabbli jekk ikollhom marġini gross ugwali jew ogħla minn 0 %. Ir-rotot huma "marġinalment profittabbli" jekk il-marġini gross tagħhom bħalissa huwa inqas minn 0 % iżda ogħla minn - 10 % iżda se jsiru profittabbli fil-ġejjieni. Skont Malta, ir-rotot profittabbli u r-"rotot marġinali" ġew ikklassifikati bħala miżuri kumpensatorji rilevanti.
(19)
Il-bidliet fin-netwerk tar-rotot bejn is-SF2010 u SF2013 huma marbuta ma’ tnaqqis globali fil-kapaċità ta’ PKO ta’ 20,9 % (7) tal-kapaċità globali tal-2010. Dan jinkludi tnaqqis fil-kapaċità ta’ [minn 27 sa 33] % ([minn 12,5 sa 15,5] % (8) marbuta ma’ rotot li ntqal li kienu profittabbli, [minn 5,5 sa 7,5] % (9) għal "rotot marġinali" u [minn 9 sa 11] % (10) għal rotot mhux profittabbli) u żieda fil-kapaċità permezz tat-tnedija ta’ destinazzjonijiet ġodda u l-espansjoni ta’ skedi eżistenti ta’ [minn 8 sa 10] %.
Tabella 4
Il-bidla fil-kapaċità 2010-2013
Bidla fil-kapaċità
PKO
% tas-SF2010
PKO totali (SF2010)
4 145 522
Tnaqqis ta’ PKO fil-kapaċità
[…]
[minn 27 sa 33] %
Żieda ta’ PKO fil-kapaċità
[…]
[minn 8 sa 10] %
PKO totali (SF2010)
3 275 710
79 %
Tnaqqis globali fil-kapaċità (SF2010-SF2013)
869 812
20,9 %
(20)
Huma speċjalment importanti l-konnessjonijiet ma’ ċentri internazzjonali li huma essenzjali biex Malta jkollha aċċess għas-swieq globali. Għaldaqstant, Air Malta għamlet ftehimiet ta’ kondiviżjoni tal-kodiċijiet ma’ għadd ta’ linji tal-ajru. Barra minn hekk, l-Air Malta beħsiebha tingħaqad f'alleanza globali biex jittejbu l-konnettività u l-użu tal-flotta.
Inizjattivi tal-ispiża
(21)
L-inizjattivi tal-ispiża jiffukaw biex itejbu l-effiċjenja tal-operazzjonijiet tal-Air Malta fit-tnaqqis tal-istruttura tal-kost billi jiffaċilitaw in-negozju ewlieni, jindirizzaw l-ineffiċjenzi operazzjonali u jpoġġu lil-linja tal-ajru f'pożizzjoni kompetittiva u sostenibbli. It-titjib annwali fil-profittabilità mill-inizjattivi tal-ispiża huwa mistenni li jkollu total ta’ EUR [minn 42 sa 52] miljun sal-aħħar tal-perjodu tal-PR li jfisser tnaqqis fl-ispejjeż totali tal-Kumpanija ta’ [minn 10 sa 12] % u tnaqqis fl-ispiża totali tal-operat għal kull passiġġier minn [minn 7,5 sa 10] % (filwaqt li t-total tal-passiġġieri trasportati matul l-istess perjodu jibqa' kważi kostanti). L-oġġetti ewlenin huma:: tnaqqis ibbażat fuq in-netwerk (EUR [minn 21 sa 27] miljun), tfaddil mill-persunal (EUR [minn 9 sa 11-il] miljun) u l-ġestjoni tal-kuntratt (EUR [minn 7 sa 9] miljun).
(22)
It-tnaqqis ppjanat fil-kapaċità ta’ 20,9 % jolqot l-ispejjeż varjabbli u fissi tal-operat bħat-tnaqqis fl-uplift tal-fjuwil ta’ madwar […] miljun gallun (EUR […] miljun), it-tnaqqis fin-numru ta’ sigħat fl-ajru u għalhekk tnaqqis fl-ispejjeż globali tal-manutenzjoni u tnaqqis fl-ispejjeż tal-inżul, l-immaniġġar u n-navigazzjoni u spejjeż tar-rotta[…].
(23)
Il-linja tal-ajru se tnaqqas il-flotta tagħha minn 12 għal 10 ajruplani. Ajruplan wieħed diġà ġie sollukat lil trasportatur Messikan minn […] u ajruplan ieħor, li bħalissa huwa sollukat b'kuntratt għal żmien qasir, ġie sollukat lil trasportatur Pollakk minn […] sa […]. Iż-żewġ ajruplani se jiġu sollukati għall-flus u għalhekk se jnaqqsu n-nefqa globali tal-kuntratt ta’ kera tal-Air Malta. Ir-rata tal-kera ġenerali hija mistenni tonqos b'EUR [minn 2,5 sa 3,5] miljun.
(24)
Madankollu, it-tnaqqis fin-netwerk huwa mistenni jkollu effett negattiv fuq il-passiġġieri u l-merkanzija li tinġarr, sa ma l-inizjattivi jiġu implimentati. Huwa mistenni li l-passiġġieri (skedati jew ċarter) se jonqsu minn 1,75 miljun fis-SF2011 għal [1,5 to 1,7] miljun fis-SF2013 li jirriżulta fi tnaqqis fl-introjtu ta’ EUR [minn 11 sa 13-il] miljun. L-introjtu mill-merkanzija huwa wkoll mistenni jonqos b'EUR [minn 1 sa 2] miljun bħala riżultat ta’ tnaqqis fin-netwerk.
(25)
L-Air Malta qiegħda tinnegozja mill-ġdid il-kuntratti mal-fornituri ewlenin tagħha. Il-mira ewlenija għat-tfaddil tal-ispiża hija ca. EUR [minn 7 sa 8] miljun. Ir-reviżjoni nbdiet ma’ għaxart isħab fin-negozju. Ammont kbir ta’ ffrankar ta’ flus […] kien diġà nkiseb permezz ta’ negozjati mal-Malta International Airport (11).
Inizjattivi tal-introjtu
(26)
L-Air Malta għandha l-għan li żżid l-introjtu tagħha bl-introduzzjoni ta’ introjtu anċillari minn servizzi pagabbli addizzjonali (simili għall-approċċ tal-linji tal-ajru low cost) flimkien mat-titjib kif timmaniġġa l-introjtu tagħha u l-ipprezzar.
(27)
Minħabba n-natura staġunali tas-suq tal-Air Malta, l-inizjattivi tal-introjtu huma ffukati sabiex iżidu r-rendiment fis-sajf, meta l-fatturi tat-tagħbija jkunu diġà b'saħħithom, u biex iżidu l-introjtu fix-xitwa permezz ta’ kummerċjalizzazzjoni mmirata, kampanji u bejgħ ta’ sits. L-introjtu totali mill-passiġġier għal kull passiġġier (inkluż l-introjtu anċillari) huwa mistenni jiżdied għal EUR [110-120] għal kull passiġġier fis-SF2016 meta mqabbla mal-EUR [100-105] fis-SF2011. Il-flussi tal-introjtu anċillari tal-passiġġieri mbagħad se jkunu jirrappreżentaw [minn 3 sa 4] % tal-introjtu totali fis-SF2016, imqabbla ma’ bejn wieħed u ieħor 20 % tal-kompetituri ewlenin tal-Kumpanija, easyJet u Ryanair. L-inizjattivi tal-introjtu ewlenin jinkludu: It-titjib tal-fattur tat-tagħbija (EUR [minn 9 sa 10] miljun), il-ġestjoni tar-rendiment (EUR [minn 8 sa 10] miljun) u l-introjtu anċillari (EUR [minn 9 sa 11-il] miljun).
Il-fattur tat-tagħbija
(28)
Air Malta żviluppat strateġija kummerċjali ġdida sabiex ittejjeb il-kompetittività tagħha u l-fattur tat-tagħbija. Din l-istrateġija tinkludi s-simplifikazzjoni u l-istandardizzazzjoni tal-proċessi u l-offerti, il-branding tal-Air Malta bħala “linja tal-arju tad-destinazzjoni” (relazzjonijiet aktar mill-qrib mal-Awtorità Maltija tat-Turiżmu), it-trawwim tal-lealtà tal-klijenti u tan-negozju ripetittiv, il-kummerċjalizzazzjoni u d-distribuzzjoni aggressivi u prodotti u offerti innovattivi.
(29)
Din l-istrateġija l-ġdida u l-kummerċjalizzazzjoni mtejba għandhom iwasslu għal żieda fl-introjtu. Kif wieħed jista' jara fit-Tabella 5, skont il-PR tal-Air Malta, in-numru ta’ passiġġieri se jonqos bejn is-SF2011 u s-SF2013 minħabba t-tnaqqis ippjanat fil-kapaċità; madankollu, sas-SF2016 it-tnaqqis fil-passiġġieri se jkun ġie rkuprat: kummerċjalizzazzjoni mmirata[…]; mili ta’ sits fi żmien ta’ negozju baxx billi jsir iffukar biex jiżdied l-għadd ta’ passiġġieri fix-xitwa u fl-istaġuni intermedji u t-tkabbir tas-suq.
(30)
B'żieda fil-volum tal-passiġġieri mistennija għal madwar [minn 90 000 sa 100 000] li bħala medja trendi anqas spejjeż inkrementali relatati, l-introjtu mistenni jiżdied b'[bejn 7 sa 9] % minn EUR 205,4 miljun fis-SF2011 għal EUR [minn 200 sa 240] miljun fis-SF2016.
Tabella 5
Il-fatturi tat-tagħbija, SF2011 sas-SF2016
SF
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Introjtu (EUR 000)
205 369
[minn 180 000 sa 220 000 ]
[minn 180 000 sa 220 000 ]
[minn 190 000 sa 240 000 ]
[minn 200 000 sa 240 000 ]
[minn 200 000 sa 240 000 ]
Passiġġieri (miljun) (12)
1,75
[minn 1,6 sa 1,8]
[minn 1,6 sa 1,8]
[minn 1,6 sa 1,8]
[minn 1,6 sa 1,8]
[minn 1,6 sa 1,8]
Totali ta’ sits (miljun)
[minn 2,5 sa 3]
[minn 2 sa 2,5]
[minn 2 sa 2,5]
[minn 2 sa 2,5]
[minn 2 sa 2,5]
[minn 2 sa 2,5]
Il-fattur tat-tagħbija (13)
[minn 72 sa 75] %
[minn 72 sa 75] %
[minn 72 sa 75] %
[minn 72 sa 75] %
[minn 73 sa 78] %
[minn 73 sa 78] %
(31)
Din iż-żieda fil-fatturi ta’ tagħbija mbassra tirrifletti l-istrateġija kummerċjali mtejba tal-linja tal-ajru u li hija ffukata aktar fuq il-ġestjoni tar-rendiment. Il-muturi ewlenin wara l-bidliet fil-fattur ta’ tagħbija huma ż-żieda fit-traffiku (ibbażata fuq tkabbir mistenni tas-suq ta’ 5,9 % kif previst minn Eurocontrol), tariffi mraħħsa biex itejbu l-pożizzjoni kompetittiva li tirriżulta fi tnaqqis ta’ [minn 4 sa 6] % fir-rendiment u żieda fin-numru ta’ passiġġieri, l-evalwazzjoni mill-ġdid tan-netwerk sabiex tiffoka fuq rotot kummerċjalment vijabbli biss, l-espansjoni ta’ ftehimiet tal-kondiviżjoni tal-kodiċi u kooperazzjoni ma’ […], il-waqfien tal-għoti ta’ biljetti kumplimentari lil firxa ta’ benefiċjarji u t-titjib mistenni tas-sitwazzjoni politika fil-Libja (il-pjan jassumi li titjiriet lejn il-Libja huma sospiżi matul is-SF2012 dovuti għall-kriżi riċenti).
(32)
Wara għadd ta’ bidliet fl-approċċ kummerċjali u l-istrateġija tar-rotot li diġà ġew implimentati fil-bidu tal-proċess ta’ ristrutturar, il-linja tal-ajru diġà kisbet żieda fil-fattur ta’ tagħbija ta’ [minn 6 sa 8] % (minn [minn 65 sa 67] % fis-SF2010 sa [minn 72 sa 75] % fis-SF2011).
Il-ġestjoni tar-rendiment
(33)
L-Air Malta se tapplika prassi standard tal-industrija għall-immaniġġar tal-introjtu, l-ipprezzar u l-fokus dejjem akbar fuq laqgħat, inċentivi, vidjokonferenzi u wirjiet, l-ivvjaġġar korporattiv u r-relazzjonijiet tal-operaturi tal-vjaġġi. Dawn l-isforzi mistennija jirriżultaw f’titjib fl-introjtu ta’ EUR [minn 8 sa 10] miljun.
(34)
L-inizjattivi tal-introjtu fl-ipprezzar jinkludu: bidliet fl-istrutturi tal-ipprezzar, konċentrazzjoni fuq volumi ogħla tal-passiġġieri matul perjodi kwieti u prestazzjoni aħjar tar-rendiment matul l-istaġun għoli kif ukoll qafas strateġiku għall-maniġment tal-Operaturi tal-Vjaġġi (EUR [minn 3 sa 4] miljun).
(35)
L-inizjattivi tal-introjtu fil-maniġment jinkludu: is-simplifikazzjoni tal-proċessi, il-maniġment tas-suq aktar milli ta’ titjiriet individwali (EUR [minn 4 sa 5] miljun).
Introjtu anċillari qabel it-titjira u matul it-titjira
(36)
Wara l-approċċ ta’ ħafna LCCs, l-Air Malta se timponi ħlasijiet għal servizzi anċillari kemm qabel u kemm matul it-titjira li mistennija jwasslu għal żieda fl-introjtu ta’ EUR [minn 9 sa 11-il] miljun fis-SF2016.
(37)
L-inizjattivi ta’ introjtu qabel it-titjira jinkludu
-
ħlas tas-servizzi differenzjat skont il-mezzi tal-bejgħ (operaturi tal-vjaġġi, distribuzzjoni globali, call centre u onlajn) bejn EUR 10,00 u EUR 15,00 sabiex tingħata spinta lin-negozju għal mezzi tal-bejgħ orħos u aktar profittabbli bħalma huwa l-internet (żieda fil-profitabilità minn EUR [minn 1 sa 2] miljun fis-sena);
-
introjti mtejba permezz tas-servizzi miżjuda kollha bbukkjati permezz tal-Magna l-ġdida tal-Buking fuq l-Internet tal-linja tal-ajru (EUR [minn 1 sa 2] miljun fis-sena);
-
tariffi imposti fuq bagalji addizzjonali ta’ EUR [minn 35 sa 45] għal kwalunkwe bagalja oħra, huwa mistenni li 3 % tal-passiġġieri kollha jivvjaġġaw b'aktar minn bagalja waħda (EUR [minn 1 sa 2] miljun fis-sena);
-
għandu wkoll jiġi ġġenerat introjtu addizzjonali permezz ta’ tariffi tal-buking tas-sits ta’ EUR [minn 9 sa 11] għal kull sit, huwa preżunt li bħala jkun hemm 10 passiġġieri għal kull settur li jirriżervaw is-sit;
-
tariffa ta’ aċċess għal-lounges ta’ EUR [minn 9 sa 11] b'rata ta’ użu preżunta ta’ 1 % (EUR [minn 100 000 sa 200 000] fis-sena);
-
introjtu permezz tal-assigurazzjoni tal-bagalja ta’ EUR [minn 3 sa 5] offruti meta l-buking isir onlajn b'rata tal-użu preżunta ta’ 1 % (EUR [minn 50 000 sa 100 000] fis-sena).
(38)
L-inizjattivi ta’ introjtu matul it-titjira jinkludu
-
servizz ta’ ikel imħallas (EUR [minn 4 sa 5] miljun fis-sena);
-
bejgħ ta’ oġġetti bla dazju u oġġetti oħra (EUR [minn 1 sa 2] miljun fis-sena).
Tnaqqis fl-impjegati u l-bidla fl-organizzazzjoni
(39)
L-Air Malta beħsiebha tirristruttura b'mod sinifikattiv l-organizzazzjoni tagħha biex tnaqqas l-ispejjeż tal-uffiċċju u l-funzjonijiet ta’ appoġġ iżda wkoll biex ittejjeb il-produttività tal-funzjonijiet operattivi ewlenin. Il-migrazzjoni lejn l-organizzazzjoni l-ġdida se tirrilaxxa madwar 430 ekwivalenti full-time (full-time equivalent, FTE), u tagħti ffrankar annwali ta’ EUR [minn 9 sa 11-il] miljun. Il-proċess ta’ tranżizzjoni lejn l-organizzazzjoni l-ġdida se jieħu minn madwar 18 sa 24 xahar u għalhekk l-iffrankar kollu mhux se jkollu impatt fuq ir-riżultati tal-qligħ u t-telf sas-SF2014. Ta' min jinnota li din l-iffrankar globali se jittiekel minħabba żidiet ikkuntrattati fil-pagi ta’ [minn 2 sa 3] % fis-sena miftiehma mal-persunal mis-SF2013 'il quddiem.
(40)
L-erba' trade unions għandhom ftehim kollettiv legalment validu, li permezz tiegħu l-iskemi ta’ rtirar kmieni (early retirement schemes, ERS) huma disponibbli għall-persunal bħala dritt. Il-kriterju tal-eliġibilità tal-ERS huwa tali li […] biss mill-persunal huma eliġibbli li japplikaw.
(41)
Barra minn hekk, l-Air Malta se toffri skema ta’ sensji volontarji (voluntary retirement scheme, VRS) li se tkun disponibbli għall-persunal kollu safejn il-kumpanija żżomm id-dritt li taċċetta jew tirrifjuta l-applikazzjoni tal-membru tal-persunal. L-impjegati huma eliġibbli għal VRS meta huma jkunu ħadmu kontinwament mal-Air Malta għal mill-inqas […] snin. Il-VRS toffri pagament sa EUR […] għal kull impjegat […].
(42)
Barra minn hekk, il-kumpanija għaddiet ukoll minn bidla strutturali prinċipali fl-organizzazzjoni tagħha u rreklutat eżekuttivi ewlenin ġodda fit-tim tal-maniġment tagħha.
2.4 Għajnuna mill-Istat u finanzjament tal-ispejjeż ta’ ristrutturar
(43)
Meta jitqiesu l-ispejjeż tar-ristrutturar totali ta’ EUR 238 miljun, il-Gvern ta’ Malta beħsiebu jirrikapitalizza l-benefiċjarju b'EUR 130 miljun ta’ ekwità skont l-iskeda li ġejja: EUR 60 miljun se jiġu investiti permezz tal-ħruġ ta’ ishma ġodda fis-SF2013, EUR 15-il miljun fis-SF2014, EUR 3 miljun fis-SF2015 minbarra t-EUR 52 miljun f'dejn tal-Gvern li jissostitwixxi s-self approvat ta’ għajnuna għas-salvataġġ u li diġà tħallsas biex ġie konvertiti f'ekwità.
(44)
L-Air Malta qed tipproponi li l-ammont li jifdal (jiġifieri l-kontribuzzjoni proprja ta’ 45 %) li għandhom ikunu ffinanzjati permezz tal-bejgħ ta’ art (EUR 66,2 miljun), il-bejgħ ta’ sussidjarji (EUR [minn 9 sa 12-il] miljun), bejgħ ta’ magni (EUR [minn 9 sa 12-il] miljun) u self mill-bank (EUR [minn 20 sa 25] miljun).
(45)
L-iktar parti importanti tal-kontribuzzjoni proprja tal-Kumpanija se jiġi mill-bejgħ tal-art. L-Air Malta tippossjedi titolu ta’ kiri fuq proprjetà ta’ valur li tinsab fil-perimetru tal-ajruport internazzjonali ta’ Malta. Il-Gvern ta’ Malta esprima interess strateġiku li jikseb il-proprjetà tal-Air Malta ta’ ħdejn l-ajruport. Is-siti kkonċernati jirrappreżentaw riżors skars li l-Gvern jixtieq jara jiżviluppa b'mod konsistenti mal-istrateġija fit-tul tiegħu għall-iżvilupp ta’ attività relatata mal-avjazzjoni f'Malta, inkluż il-ħolqien ta’ ċentru tal-merkanzija bħala parti minn park tal-avjazzjoni li jinkludi wkoll it-tiswija tal-ajruplani u faċilitajiet relatati oħra. Il-bejgħ mhux se jsir b'offerta miftuħa, trasparenti u mhux diskriminatorja. Madankollu, b'konformità mal-politika ġenerali tiegħu u r-rekwiżiti legali nazzjonali, il-proprjetà kollha akkwistata mill-Gvern għandha ssir f'valur ġust tas-suq miftuħ, li jirrifletti l-prezz li kieku jitħallas fuq bażi ta’ distakkament minn investitur privat. Il-Pjan jassumi l-bejgħ tal-art maġenb l-ajruport għal total ta’ EUR 66,2 miljun bejn is-SF2012 u s-SF2014. Il-valur jissejjes fuq ir-rapport ta’ evalwazzjoni indipendenti minn Novembru 2011 sa […], evalwatur indipendenti maħtur mill-Gvern għal dan il-għan.
(46)
L-Air Malta ggarantiet self privat ta’ EUR [minn 25 sa 30] miljun pprovdut minn […] f'Diċembru 2011. Dan is-self tranżitorju se jiffaċilita t-tranżizzjoni għall-istruttura finali tal-ekwità matul it-tliet snin li ġejjin.
(47)
L-Air Malta tikkalkula li se tiġġenera introjtu ta’ EUR [minn 9 sa 11-il] miljun permezz tal-bejgħ tas-sussidjarji tagħha[…].
(48)
Il-bejgħ tal-magni ta’ riserva […] sar fit-28 ta’ Ottubru u s-17 ta’ Diċembru 2010 rispettivament u ġġenera introjtu ta’ USD [minn 19 sa 22] miljun. Madankollu, billi magna Nru […] kienet għalkollox proprjetà tal-Air Malta, magna Nru […] kienet proprjetà tal-Air Malta mikrija bil-għażla li l-magna tinxtara b'EUR [minn 5 sa 7] miljun, liema għażla ġiet eżerċitata. Il-qligħ nett mill-bejgħ tal-magni huwa ta’ EUR [minn 9 sa 12-il] miljun.
(49)
Is-self mill-bank ta’ EUR [minn 20 sa 25] miljun se jiġi konkluż biss fis-SF2014, l-Air Malta għaldaqstant għadha ma kkonkludietx in-negozjati.
Tabella 6
Is-sorsi u l-użi tal-finanzjamenti 2011-2016
(f’miljuni ta’ EUR)
Użi
SF2011-2016
Sorsi
SF2011-2016
Ħlas lura ta’ għajnuna għas-salvataġġ
52 000
Kontribuzzjoni interna:
Bejgħ ta' artijiet
66 200
Ħlas lura ta' self terz
[minn 20 000 sa 25 000 ]
Bejgħ tal-kumpaniji sussidjarji
[minn 9 000 sa 12 000 ]
Ħlasijiet minħabba s-sensji
[minn 25 000 sa 30 000 ]
Bejgħ ta' magni
[minn 9 000 sa 12 000 ]
Spejjeż għar-ristrutturar
[minn 13 000 sa 16 000 ]
Il-kontribuzzjoni minn partijiet terzi:
Dejn tal-bank
[minn 20 000 sa 25 000 ]
Nefqa kapitali
[minn 13 000 sa 16 000 ]
Bidliet fil-kapital operatorju/telf nett
[minn 50 000 sa 60 000 ]
Ħlas ta' riżervi għall-manutenzjoni
[minn 40 000 sa 50 000 ]
Finanzjament mill-gvern:
Ekwità tal-gvern
130 000
Total
238 000
238 000
2.5 Id-deċiżjoni tal-ftuħ
(50)
Fil-25 ta’ Jannar 2012, il-Kummissjoni fetħet il-proċedura ta’ investigazzjoni formali. Fid-deċiżjoni tagħha, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar ir-ritorn tal-kumpanija għall-vijabbiltà fit-tul, jiġifieri fir-rigward tal-fattibbiltà tat-tbassir ottimist tal-verżjoni preċedenti tar-RP fejn ir-ritorn għall-profitabbiltà sal-2016 kien mistenni jkun fuq livell simili għall-profittabbiltà ta’ linji tal-ajru low cost ewlenin bħar-Ryanair jew ta’ linji tal-ajru maġġuri u tradizzjonali bħal-Lufthansa. B’mod partikolari, il-Kummissjoni ddubitat l-impatt preżunt tal-introjtu anċillari, it-tnaqqis fl-ispejjeż permezz tan-negozjar mill-ġdid tal-kuntratti, ir-rati ta’ tkabbir tas-suq, ir-rendiment u n-nuqqas ta’ inklużjoni tal-inflazzjoni tal-ispiża fil-PR tal-Air Malta. Barra minn hekk, Malta kienet mistiedna tipprovdi kjarifiki rigward l-analiżi tax-xenarju.
(51)
Fir-rigward tal-miżuri kumpensatorji proposti, il-Kummissjoni ddubitat li t-tnaqqis propost tal-kapaċità globali ta’ 20 % tal-PKO jista' jitqies bħala miżuri kompensatorji billi jinkludi wkoll rotot li qed jagħmlu t-telf li jeħtieġ li jitwaqqfu biex tinġab lura l-vijabbiltà. Il-Kummissjoni talbet ukoll iktar kjarifiki rigward il-kalkolu tal-qligħ ta’ ċerti rotot li ma kinux qed jagħmlu telf kif ukoll tagħrif addizzjonali li jista' juri li l-miżuri proposti huma biżżejjed biex jagħmlu tajjeb għad-distorsjoni żejda tal-kompetizzjoni kkawżata bl-għajnuna mill-Istat.
(52)
Minbarra t-tnaqqis tal-kapaċità, il-Kummissjoni ddubitat jekk il-bejgħ propost ta’ assi li mhux jagħmlu telf jistax jiġi kkunsidrat bħala miżura kumpensatorja fid-dawl tal-fatt li skont il-punt 40 tal-Linji Gwida S&R, il-miżura kumpensatorja għandha sseħħ partikolarment f'suq fejn il-kumpanija se jkollha pożizzjoni sinifikanti fis-suq wara r-ristrutturar.
(53)
Fir-rigward tal-kontribuzzjoni proprja, il-Kummissjoni esprimiet id-dubju tagħha jekk din hijiex tassew reali, jiġifieri attwali, li teskludi l-qligħ kollu mistenni fil-futur, kif meħtieġ skont il-punt 43 tal-Linji Gwida S&R. B'mod partikolari, il-Kummissjoni talbet kjarifika dwar il-bejgħ tas-sussidjarji tal-Air Malta, id-disponibbiltà tal-EUR 20 miljun previsti f'self u jekk il-bejgħ tal-magni sarx waqt il-perjodu tar-ristrutturar.
(54)
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni talbet aktar kummenti rigward il-konformità tal-Pjan mal-prinċipju ta’ "għajnuna unika" fir-rigward taż-żieda fil-kapital ta’ EUR 57 miljun li Malta għamlet f'April 2014.
3. KUMMENTI MINN MALTA
(55)
Fir-risposta tagħha għad-deċiżjoni tal-ftuħ, Malta ppreżentat kummenti u kjarifiki rigward il-punti kollha msemmijin fid-deċiżjoni tal-ftuħ tal-Kummissjoni, u b'hekk indikat li l-PR innotifikat huwa konformi mal-kundizzjonijiet kollha imposti mil-Linji Gwida S&R. Barra minn hekk, Malta pprovdiet ukoll aġġornament li jirrigwarda l-proċess ta’ ristrutturar, u b'hekk uriet li diġà sar progress sinifikanti.
(56)
Fir-rigward tad-dubji dwar ir-ritorn għall-profitabbiltà li ġie mbassar, l-Air Malta rrivediet l-previżjonijiet tagħha (ara t-Tabella 3) għal marġini EBIT ta’ [minn 3 sa 5] % fis-SF2016, li huwa iktar baxx mill-marġnijiet storiċi miksuba mir-Ryanair u l-Lufthansa. Dan it-tnaqqis fil-profittabbiltà huwa prinċipalment dovut għall-allinjament mill-ġdid tas-suppożizzjonijiet tal-fjuwil.
(57)
L-Air Malta pprovdiet kummenti sostanzjati dwar l-introjti anċillari, li juru li dawn se jirrappreżentaw [minn 3 sa 5] % mill-introjtu tal-passiġġieri fis-SF2016 li huwa ferm inqas mill-perċentwali miksuba mil-linji tal-ajru low cost (LCCs) li qegħdin f'kompetizzjoni diretta mal-Air Malta bħar-Ryanair u l-easyJet kif ukoll trasportaturi tan-netwerk oħrajn li impjegaw l-istrateġija tad-introjtu anċillari, bħal l-Aer Lingus. Rigward it-tnaqqis tal-ispejjeż permezz ta’ negozjar mill-ġdid tal-kuntratti, l-Air Malta kkonfermat li diġà ġew kommessi 'l fuq minn EUR [minn 4 sa 6] miljun fis-sena permezz ta’ negozjati konklużi u ġie identifikat ffrankar addizzjonali li kieku jwassal għal ammont totali ta’ ffrankar mill-kuntratti ta’ EUR [minn 9 sa 11-il] miljun minflok EUR [minn 7 sa 9] miljun kif kien ġie ppjanat qabel.
(58)
Malta rrevediet ukoll il-preżunzjonijiet tagħha fir-rigward tar-rati ta’ tkabbir tas-suq billi naqqset ir-rata ta’ tkabbir annwali minn 5,9 % għal 4 % fis-sena għall-perjodu sal-2016. Barra minn hekk, ġie preżunt tnaqqis fl-għadd ta’ passiġġieri ta’ [minn 2 sa 4] % fis-sena għall-perjodu SF2011-SF2013 (b'konformità mat-tnaqqis fil-kapaċità): wara tali tnaqqis, ġiet preżunta rata ta’ tkabbir annwali fl-għadd ta’ passiġġieri għas-SF2013-SF2016. Din ir-rata ta’ tkabbir hija aktar baxxa mir-rata medja ta’ tkabbir tas-suq matul il-perjodu globali.
(59)
Malta għamlitha ċara li l-PR jassumi biss rata medja ta’ tkabbir ta’ inqas minn 2 % għar-rendimenti matul il-perjodu (l-introjtu mill-passiġġieri jinkludi l-introjtu anċillari/it-total tal-passiġġieri) li huwa konformi mat-tbassir għal diversi linji tal-ajru tan-netwerk fl-Ewropa bħall-Aer Lingus jew l-IAG u inqas mil-LCCs li jikkompetu direttament, jiġifieri easyJet u Ryanair. Malta adattat ukoll il-preżunzjonijiet tagħha dwar l-ispiża tal-inflazzjoni, b'mod partikolari fir-rigward tal-kiri tal-ajruplani u t-tbassir tal-ispejjeż tal-fjuwil u ċċarat il-preżunzjonijiet għall-analiżi tax-xenarju inkluża d-devjazzjoni minn EBIT.
(60)
Fir-rigward tal-miżuri kumpensatorji proposti, Malta pprovdiet informazzjoni dettaljata addizzjonali rigward il-kalkolu tal-profittabbiltà tar-rotot fir-rigward tal-kontribuzzjoni tagħhom fl-ispejjeż fissi/varjabbli tal-operat dirett u l-ispejjeż ġenerali. Malta tenniet li l-bejgħ taż-żewġ kumpaniji tal-assigurazzjoni tagħha li jagħmlu qligħ jista' jitqies bħala miżura kumpensatorja rilevanti billi pprovda lill-Air Malta b'soluzzjonijiet tal-assigurazzjoni kosteffettivi u ż-żewġ kumpaniji kellhom rwol sinifikanti fis-suq lokali tal-assigurazzjoni tal-avjazzjoni. Billi l-Air Malta hija linja tal-ajru żgħira, hija għandha komponent għoli ta’ spejjeż ġenerali relatat mal-bażi tal-ispejjeż globali tagħha minħabba rekwiżiti funzjonali għall-operat ta’ linja tal-ajru. Għaldaqstant, tnaqqis eċċessiv tal-kapaċità jispiċċa biex jikkomprometti l-vijabbiltà fit-tul tal-linja tal-ajru.
(61)
Fir-rigward tal-kontribuzzjoni proprja, Malta kkonfermat li l-bejgħ kollu tas-sussidjarji se jsir b’mod miftuħ, kompetittiv, trasparenti u bla diskriminazzjoni. Malta wkoll ipprovdiet tagħrif addizzjonali rigward il-bejgħ ta’ magni, il-faċilità ta’ EUR [minn 20 sa 25] miljun faċilità li trid titħejja fis-SF2014 u kkonfermat il-konklużjoni ta’ ftehim dwar self tranżitorju ta’ EUR [minn 25 sa 30] miljun.
(62)
Fir-rigward tal-prinċipju ta’ "għajnuna unika", Malta ppreżentat pjan tan-negozju li fuqu twettqet iż-żieda fil-kapital ta’ EUR 57 miljun fl-2004, li turi li din it-tranżazzjoni għandha titqies li hija konformi mal-prinċipju ta’ investitur f'ekonomija tas-suq.
4. IL-KUMMENTI TAL-PARTIJIET INTERESSATI
(63)
Matul il-proċedura ta’ investigazzjoni formali, il-Kummissjoni rċeviet kummenti mingħand sitt partijiet interessati: Ryanair; International Airlines Group SA (IAG, jiġifieri l-kumpanija possedenti li għandha l-British Airways u l-Iberia); Il-Kamra tal-Kummerċ, l-Intrapriża u l-Industrija ta’ Malta; L-Assoċjazzjoni Maltija tal-Piloti tal-Linji tal-Ajru (ALPA); L-Assoċjazzjoni Maltija tal-Lukandi u r-Restoranti (MHRA) u konsulent li ma jixtieqx jikxef l-identità tiegħu.
(64)
L-osservazzjonijiet tal-Kamra tal-Kummerċ ta’ Malta, l-ALPA u l-MHRA kienu favur il-kontinwità tal-Air Malta fin-negozju b'enfasi fuq l-importanza tagħha għall-ekonomija Maltija kollha, speċjalment għas-settur tat-turiżmu. Il-Kummissjoni kienet mistiedna tqis il-partikolaritajiet tal-każ u d-daqs żgħir tal-Air Malta meta jivvalutaw il-PR.
(65)
Il-kummenti kritiċi magħmula minn Ryanair u IAG jirreferu l-aktar għad-dubji diġà espressi fid-deċiżjoni ta’ ftuħ dwar ir-ritorn għall-vijabbiltà u s-suppożizzjonijiet sottostanti. Ryanair tiddikjara li d-daqs żgħir tal-flotta tal-Air Malta jċaħħadha mill-possibilità li tgawdi minn ekonomiji ta’ skala u mill-integrazzjoni. Dan l-iżvantaġġ se jkompli jikber bit-tnaqqis fin-numru ta’ ajruplani. Barra minn hekk, Ryanair u l-konsulent anonimu jikkritikaw il-fatt li l-bejgħ tal-art mhux se jsir f'sejħa miftuħa għall-offerti u jallegaw li Malta qed tittama li tagħti aktar għajnuna lill-Air Malta permezz ta’ din it-tranżazzjoni.
(66)
Fir-rigward tat-trasport ta’ pazjenti għal trattament barra mill-pajjiż u r-rabta ma’ destinazzjonijiet mhux fl-UE bbażata fuq ftehim bilaterali, Ryanair issemmi l-leġiżlazzjoni dwar l-obbligi tas-servizz pubbliku (OSP), b'mod partikolari r-Regolament 1008/2008 skont liema l-OSP għandhom ikunu imposti wara sejħa miftuħa għall-offerti u kkumpensati fuq il-bażi ta’ analiżi tal-ispejjeż li kumpanija tipika mmexxija b'mod tajjeb tkun ġarrbet fit-twettiq ta’ dawk l-obbligi. Ryanair twissi b'applikazzjoni ex post tal-OSP li suppost kien hemm sabiex tiġġustifika l-PR u tistieden lill-Kummissjoni tinvestiga din il-kwistjoni, b'mod partikolari sabiex tiddetermina jekk ġiex determinat tali kumpens.
5. KUMMENTI MINN MALTA DWAR L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-PARTIJIET INTERESSATI
(67)
Malta indirizzat fid-dettall l-argumenti kollha ppreżentati minn partijiet terzi fil-kummenti tagħhom. B'mod partikolari, Malta kkonfutat l-argumenti dwar ir-ritorn għall-vijabbiltà fit-tul tal-Air Malta billi affirmat li t-tendenza ta’ żieda fit-telf tal-Linja tal-Ajru diġà treġġet lura.
(68)
L-istrateġija kummerċjali tal-Air Malta hi dik li tkun "linja tal-ajru destinazzjoni" bl-attivitajiet tagħha kkonċentrati madwar l-ajruport lokali. Il-kumpanija se jirnexxilha tirpilja b'suċċess ukoll permezz ta’ tnaqqis sinifikanti ta’ skart u telf akkumpanjati minn tibdil fid-drawwiet tax-xogħol tal-kumpanija.
(69)
Rigward l-argument tal-inabbiltà tal-Air Malta li tagħmel qligħ minn ekonomiji ta’ skala, l-awtoritajiet Maltin jargumentaw li l-ispejjeż operattivi fl-industrija tal-linji tal-ajru huma varjabbli fin-natura tagħhom (li jammontaw għal [60-70] % fil-każ tal-Air Malta). Dawn jinkludu l-ispejjeż tal-fjuwil, il-kiri u l-manutenzjoni tal-ajruplani, l-ispejjeż tal-inżul, in-navigazzjoni u l-ekwipaġġ, li huma kollha xprunati minn ipprezzar tas-suq regolat li jillimita, sa ċertu punt, l-ekonomiji ta’ skala li linja tal-ajru tista’tibbenefika minnhom.
(70)
Rigward l-istima u l-bejgħ ta’ proprjetà strateġka lill-gvern, Malta tasserixxi li l-istima twettqet minn evalwatur estern u indipendenti […] bl-ebda kunflitt ta’ interess u hija bbażata fuq rapport dettaljat li jsegwi l-istandards internazzjonali tal-istimar kif stabbiliti mill-Kunsill Internazzjonali tal-Istandards tal-Istimar. Il-loġika wara din it-tranżazzjoni hija evidenzjata mill-ħtiġijiet ġodda tal-kumpanija (tnaqqis sinifikanti fl-għadd ta’ impjegati) u l-bidla tal-kultura li teħtieġ li l-ħaddiema jkunu bbażati f'uffiċċju modern wieħed. Għalhekk il-linja tal-ajru neħħiet il-proprjetà li ma kellhiex aktar bżonn. Minħabba li r-riżorsi tal-art f'Malta huma skarsi, l-awtoritajiet Maltin jammettu li l-istrateġija biex jinħoloq park tal-avjazzjoni fuq din l-art ilha teżisti għal ħafna snin qabel ir-ristrutturar tal-Air Malta.
(71)
Safejn huma kkonċernati s-servizzi pubbliċi, l-awtoritajiet Maltin ikkonfermaw li la ġew imposti OSP skont ir-Regolament Nru 1008/2008 dwar regoli komuni għall-operat ta’ servizzi tal-ajru fil-Komunità, fil-passat u lanqas mhuma ppjanati għall-ġejjieni. Konsegwentement, l-Istat ma ħallas l-ebda kumpens u lanqas mhu se jħallas. Għalhekk, l-Air Malta qatt ma ġiet ngħatat xi remunerazzjoni minn fondi pubbliċi għal kwalunkwe mis-servizzi li hija tipprovdi lejn u minn Malta, inkluż it-trasport ta’ passiġġieri mediċi.
6. IL-VALUTAZZJONI TAL-GĦAJNUNA
6.1 L-eżistenza tal-Għajnuna mill-Istat
(72)
Skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat TFUE, kwalunkwe għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, tkun xi tkun il-forma, li tfixkel jew thedded li tfixkel il-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti intrapriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti oġġetti, għandha, sakemm taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern.
(73)
Il-kunċett ta’ għajnuna mill-Istat japplika għal kwalunkwe vantaġġ mogħti direttament jew indirettament, iffinanzjat mir-riżorsi tal-Istat, mogħti mill-Istat innifsu jew permezz ta’ kwalunkwe korp intermedjarju li jaġixxi minħabba s-setgħat li ngħatawlu.
(74)
F’dan il-kuntest, id-deċiżjoni tal-awtoritajiet Maltin li jinjettaw ekwità ġdida ta’ EUR 130 miljun għandha titqies bħala għajnuna mill-Istat. L-injezzjoni tal-kapital tinvolvi riżorsi tal-Istat u tikkostitwixxi vantaġġ selettiv għall-Air Malta, billi ttejjeb il-qagħda finanzjarja tagħha.
(75)
Il-miżura taffettwa l-kummerċ bejn Stati Membri u l-Kompetizzjoni għaliex Air Malta tinsab f'kompetizzjoni ma’ linji tal-ajru oħrajn tal-Unjoni Ewropea, b’mod partikolari minn mindu daħal fis-seħħ it-tielet stadju tal-liberalizzazzjoni tat-trasport bl-ajru ("it-Tielet Pakkett") fl-1 ta’ Jannar 1993. IIl-miżura inkwistjoni tippermetti lill-Air Malta li tkompli topera sabiex ma jkollhiex għalfejn taffaċċja l-konsegwenzi normalment imnissla mir-riżultati finanzjarji ħżiena tagħha u għalhekk din tfixkel il-kompetizzjoni.
(76)
Skont dawn il-kundizzjonijiet, l-injezzjoni tal-kapital tikkostitwixxi Għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE. Din il-konklużjoni mhix ikkontestata mill-awtoritajiet Maltin.
6.2 Il-kompatibbiltà tal-għajnuna mas-suq intern skont il-Linji Gwida S&R.
(77)
L-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE jipprovdi li l-għajnuna mill-Istat tista' tiġi awtorizzata fejn tingħata sabiex tippromwovi l-iżvilupp ta’ ċerti setturi ekonomiċi u fejn din l-għajnuna ma taffettwax b’mod ħażin il-kundizzjonijiet tan-negozju sal-punt li tkun kontra l-interess komuni.
(78)
Il-Kummissjoni tqis li din il-miżura tikkostitwixxi għajnuna għar-ristrutturar li għandha tiġi evalwata fid-dawl tal-kriterji taħt il-Linji Gwida S&R kif ukoll il-Linji Gwida tal-Avjazzjoni 1994 (14), sabiex tistabbilixxi jekk tistax tkun kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3) tat-TFUE.
(79)
Il-Kummissjoni tagħraf li l-awtoritajiet Maltin impenjaw ruħhom li jirrispettaw l-obbligu li ma jintroduċux miżuri inkompatibbli (l-obbligu stand-still) (skont il-punt 34 tal-Linji Gwida S&R) u li ma taw l-ebda għajnuna lill-Air Malta (apparti l-għajnuna għas-salvataġġ kif approvata mill-Kummissjoni fil-15 ta’ Novembru 2010).
6.2.1 Eliġibbiltà
(80)
Rigward l-eliġibbiltà, il-punt(33) tal-Linji Gwida S&R jiddikjara li l-kumpanija għandha tikkwalifika bħala kumpanija f'diffikultà skont dawn il-Linji gwida (il-punti 9-13).
Kumpanija f'diffikultà
(81)
Skont punt 9 tal-Linji Gwida S&R, il-Kummissjoni tqis li kumpanija tkun f'diffikultà meta din ma tkunx tista', kemm permezz tar-riżorsi tagħha jew permezz ta’ fondi li tista' takkwista mingħand is-sidien/l-azzjonisti jew il-kredituri tagħha, tagħmel tajjeb għal telf li, mingħajr għajnuna esterna mill-awtoritajiet pubbliċi, kważi ċertament se jwassalha biex tfalli f'qasir żmien jew ftit wara.
(82)
Sussegwentement, il-punt 10(a) tal-Linji Gwida S&R jagħmilha ċara li kumpanija b'responsabbiltà limitata hija kkunsidrata bħala f'diffikultà meta aktar minn nofs il-kapital tagħha jkun sparixxa u aktar minn kwart ta’ dak il-kapital ikun intilef matul it-12-il xahar ta’ qabel.
(83)
Il-Kummissjoni tinnota li l-Air Malta hija kumpanija b'responsabbiltà limitata li tilfet kważi l-kapital irreġistrat tagħha kollu u ma tistax tissodisfa l-obbligi attwali tagħha. L-Air Malta nstabet li kienet kumpanija f’diffikultà diġà fid-deċiżjoni li permezz tagħha l-għajnuna għas-salvataġġ għall-kumpanija kienet ġiet approvata (15). Skont il-punt (25) tal-Linji Gwida S&R, Stat Membru kkonċernati jrid jibgħat pjan ta’ ristrutturar, jew pjan ta’ likwidazzjoni jew prova li s-self għas-salvataġġ tħallas lura kompletament lill-Kummissjoni, sa mhux aktar tard minn sitt xhur wara li l-miżura ta’ għajnuna għas-salvataġġ tkun ġiet awtorizzata. Malta nnotifikat kif xieraq il-PR tal-Air Malta matul dawk is-sitt xhur. Billi f'dan il-perjodu relattivament qasir, is-sitwazzjoni tal-Air Malta ma nbidlitx b'mod sostanzjali u għalhekk teħtieġ għajnuna għar-ristrutturar għar-ritorn tagħha għall-vijabbiltà, huwa ovvju li l-kumpanija xorta waħda għadha tissodisfa l-kriterji stabbiliti fil-punt 10(a) tal-Linji Gwida S&R u għalhekk tikkwalifika bħala kumpanija f'diffikultà għall-istess raġunijiet indikati fid-deċiżjoni dwar l-għajnuna għas-salvataġġ (il-punti 7-13 u 45).
(84)
Il-punt 12 tal-Linji Gwida jistipula li kumpanija li għadha kif inħolqot mhijiex eliġibbli għall-għajnuna għas-salvataġġ u għar-ristruttur anki jekk il-pożizzjoni finanzjarja inizjali tagħha ma tkunx żgura. Fil-prinċipju, kumpanija tkun ikkunsidrata bħala ġdida għall-ewwel tliet snin wara l-bidu tal-operazzjonijiet fl-ambitu relevanti tal-attività.
(85)
L-Air Malta twaqqfet fl-1974 u għalhekk ma tistax titqies bħala kumpanija ġdida.
Grupp kummerċjali
(86)
Skont il-punt 13 tal-Linji Gwida S&R, intrapriża li tagħmel parti minn grupp ta’ intrapriżi akbar, jew li dalwaqt se tiġi akkwistata minn grupp ta’ intrapriżi, normalment, ma tkunx eliġibbli għall-għajnuna għas-salvataġġ u għall-istrutturar mill-ġdid, għajr meta jkun jista' jintwera li d-diffikultajiet tal-kumpanija jkunu intrinsiċi u mhumiex riżultat ta’ xi allokazzjoni arbitrarja ta’ spejjeż fil-grupp, u li d-diffikultajiet huma serji ħafna, tant li ma jistgħux jiġu ġestiti mill-grupp stess”. Meta kumpanija f'diffikultà toħloq kumpanija sussidjarja, il-kumpanija sussidjarja, flimkien mal-kumpanija f'diffikultà li tikkontrollaha, se jitqiesu bħala grupp u jistgħu jirċievu għajnuna skont il-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan il-punt.
(87)
L-Air Malta plc tifforma grupp flimkien mas-sussidjarji tagħha (ara l-paragrafu (9)). Il-kontijiet tal-grupp juru li l-linja tal-ajru, minkejja li hija parti minn grupp akbar ta’ kumpaniji, tikkostitwixxi 94 % tat-total tal-fatturat tal-Grupp Air Malta u għalhekk ma hemm l-ebda possibbiltà għal xi parti oħra tal-Grupp li tiffinanzja l-istrutturar mill-ġdid tal-linja tal-ajru. Barra minn hekk, il-kontijiet juru li t-telf tal-linja tal-ajru huwa intrinsiku għal-linja tal-ajru nnifisha u għalhekk mhumiex attribwibbli għal kwalunkwe parti tal-grupp.
(88)
Il-Kummissjoni għalhekk tqis li d-diffikultajiet tal-Air Malta mhumiex riżultat ta’ allokazzjoni arbitrarja tal-ispejjeż fil-grupp iżda huma dovuti l-aktar għall-introjtu dgħajjef fin-negozju ewlieni tagħha. Id-diffikultajiet huma serji wisq biex jiġu trattati mill-grupp innifsu speċjalment billi ħafna mill-kumpaniji sussidjarji qed jagħmlu telf u l-kontribuzzjoni pożittiva minn sussidjarji bi profitt hija wisq żgħira biex tagħmel tajjeb għat-telf fin-negozju ewlieni tal-Air Malta.
6.2.2 Ir-ritorn għall-vijabbiltà fit-tul
(89)
L-ewwel nett, skont il-punt 35 tal-Linji Gwida S&R il-pjan ta’ ristrutturar, li kellu jdum mill-anqas possibbli, kellu jġib lura l-vijabbiltà fit-tul tal-kumpanija fi żmien raġonevoli u abbażi ta’ suppożizzjonijiet realistiċi fir-rigward tal-kundizzjonijiet tal-operat għall-ġejjieni.
(90)
Il-pjan irid jipproponi tibdil fil-kumpanija b'tali mod li wara li jkun tlesta r-ristrutturar, din tkun tista’ tkopri l-ispejjeż kollha tagħha, inklużi d-deprezzament u l-ispejjeż finanzjarji. Il-qligħ mistenni fuq il-kapital irid ikun biżżejjed sabiex il-kumpanija ristrutturata tkun tista' tikkompeti fis-suq bil-merti tagħha stess (il-punt 37 tal-Linji Gwida S&R).
(91)
Il-PR b'perjodu ta’ ristrutturar ta’ ħames snin għandu l-għan li jikseb lura l-profitabbiltà mis-SF2014 biex b'hekk jiżgura l-vijabbiltà fit-tul.
(92)
Barra minn hekk, l-aktar miżuri importanti tar-ristrutturar kif ukoll l-implimentazzjoni tal-miżuri kumpensatorji se jseħħ fl-ewwel nofs tal-perjodu tar-ristrutturar. Madankollu, xi miżuri minuri tar-ristrutturar kif ukoll parti mill-injezzjoni tal-kapital notifikata għandhom jitwettqu fl-2014 u fl-2015. L-awtoritajiet Maltin urew li l-istrateġija tal-PR hija mifruxa fuq ħames snin wara evalwazzjoni bir-reqqa tal-iqsar żmien meħtieġ biex tiġi rrestawrata l-vijabbiltà fit-tul tal-kumpanija, filwaqt li jżommu f'moħħhom il-kundizzjonijiet operattivi possibbli għall-ġejjieni.
(93)
Il-Kummissjoni tinnota li l-perjodu ta’ ristrutturar nnotifikat ta’ ħames snin huwa speċjalment meħtieġ minħabba r-rilokazzjoni tal-Air Malta. Tabilħaqq, l-Air Malta kellha l-ewwel timplimenta s-sensja volontarja tagħha u skemi ta’ rtirar bikri (wara n-negozjati mat-trade unions) fl-ewwel nofs tal-perjodu tar-ristrutturar. Imbagħad, il-kumpanija b'inqas impjegati tkun tista' tiċċaqlaq lejn il-bini tal-kwartieri ġenerali l-ġodda. Għalhekk, il-bejgħ tal-art, li jikkostitwixxi l-element ewlieni tal-kontribuzzjoni proprja, jista' jseħħ biss fit-tieni nofs tal-perjodu ta’ ristrutturar (SF2012-SF2014). Barra minn hekk, Malta għandha l-ħsieb li tqassam l-għajnuna biss fit-tieni nofs tal-perjodu ta’ ristrutturar (ara l-paragrafu 43) minħabba restrizzjonijiet fil-baġit. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li, speċjalment fis-settur tat-trasport bl-ajru fiċ-ċirkustanzi ekonomiċi attwali, għandha tinkiseb stabbiltà fil-prestazzjoni operattiva u s-servizzi sabiex tiġi żgurata l-vijabbiltà fit-tul bħala bażi soda għat-tkabbir fil-futur u mhux rkupru fil-qasir biss. Naturalment, dan jieħu diversi snin. Il-Kummissjoni tinnota li f'każijiet preċedenti kienu ġew aċċettati perjodi ta ristrutturar ta’ ħames snin jew aktar (16). Għalhekk, fuq bilanċ, il-Kummissjoni tqis li l-perjodu relattivament twil tar-ristrutturar (Novembru 2010 - 2015) huwa aċċettabbli.
(94)
Biex jippermetti l-irkupru tal-Air Malta, il-PR jipprevedi tnaqqis kbir fl-ispejjeż, speċjalment permezz tat-tnaqqis tal-kapaċità u l-persunal kif ukoll titjib fl-immaniġġar tal-ispejjeż. It-total tat-titjib fil-profitabilità annwali mill-inizjattivi tal-ispiża huma mistenni li jkun ta’ EUR [minn 42 sa 52] miljun sa tmiem il-perjodu tar-ristrutturar li jikkorrispondi għal tnaqqis fl-ispejjeż totali ta’ [minn 9 sa 11] % bejn SF2010 u SF2016 jew tnaqqis tat-total tal-ispiża operattiva għal kull passiġġier ta’ [minn 8 sa 10] % bejn SF2010 u SF2016.
(95)
Il-PR juri b'mod speċjali li t-tnaqqis tal-kapaċità billi d-daqs tal-flotta jinżel minn 12 għal 10 ajruplani u billi minħabba f'hekk tonqos il-kapaċità tal-PKO offruti, twassal għal tnaqqis sinifikanti fl-ispejjeż.
(96)
L-ispejjeż soċjali tar-ristrutturar jammontaw għall-obbligi legali tal-Kumpanija lil dawk il-ħaddiema li se jkunu ngħataw s-sensja. Il-linja tal-ajru diġà kkonkludiet negozjati ma’ tlieta mit-trade unions tagħha, li jkopru 85 % tal-forza tax-xogħol. In-negozjati mat-trade union li jifdal (ALPA) qorbu lejn l-aħħar. Il-Kummissjoni tinnota li l-linja tal-ajru qabżet il-mira tagħha ta’ 500 applikazzjoni volontarja għall-Iskemi tagħha ta’ Rtirar Bikri u ta’ Sensja Volontarja. Aktar minn 40 % tal-persunal diġà telaq mill-kumpanija.
(97)
It-tnaqqis preżunt tal-ispejjeż permezz ta’ maniġment tal-kuntratti permezz ta’ EUR [minn 7 sa 9] miljun fi tnaqqis fl-ispejjeż jidher possibbli billi diġà ġew impenjati aktar minn EUR [minn 4 sa 5] miljun fis-sena, permezz tan-negozjati konklużi sal-lum u, skont l-awtoritajiet Maltin, in-negozjati mal-Ajruport Internazzjonali ta’ Malta (li fil-biċċa l-kbira tiegħu huwa proprjetà ta’ azzjonisti privati) li jikkontribwixxu l-ogħla ammont ta’ tnaqqis fl-ispejjeż […] huma 90 % konklużi.
(98)
Rigward l-introjtu anċillari, l-awtoritajiet Maltin urew li ċ-ċifri preżunti ([minn 3 sa 5] % tal-introjtu totali jew [minn 3 sa 5] % tal-introjtu mill-passiġġieri SF2016) huma ferm aktar baxxi mill-perċentwali miksuba minn trasportaturi oħra inklużi l-LLCs u t-trasportaturi tan-netwerk. Barra minn hekk, l-Air Malta rnexxielha tibda timplimenta xi inizjattivi tal-introjtu anċillari tagħha li qed jagħtu riżultati li huma fil-livell, jekk mhux aktar 'il fuq mill-previżjonijiet li jinsabu fil-PR.
Analiżi tax-xenarju
(99)
Dawn ir-riżultati huma bbażati fuq suppożizzjonijiet realistiċi. B’mod pożittiv, il-Kummissjoni tinnota li, wara l-ftuħ tad-Deċiżjoni, is-suppożizzjonijiet kollha tal-PR kienu riveduti u ġew adattati għadd ta’ suppożizzjonijiet ewlenin. F'aktar dettall:
(a)
Il-PDG u t-tbassir tas-suq ġew riveduti sabiex jirriflettu d-deterjorament tas-sitwazzjoni ekonomika fl-Ewropa. Ir-rata tat-tkabbir annwali tas-suq ta’ 5,9 % għas-suq Malti tat-trasport bl-ajru tnaqqset għal 4 % fis-sena għall-perjodu sal-2016 fid-dawl tat-tbassir tat-tkabbir tal-PDG rivedut mill-FMI u l-Eurostat.
(b)
Fir-rigward tar-rendiment preżunt, Malta wriet li tkabbir medju preżunt ta’ inqas minn 2 % fir-rendiment huwa konformi mat-tbassir għal diversi trasportaturi tan-netwerk fl-Ewropa (eż. 1,3 % fl-2012 għal-Lufthansa, 1,0 % fl-2012 għall-Air France-KLM, 2,9 % fl-2012 għall-IAG) u inqas mil-linji tal-ajru low cost (LCCs) li qegħdin f'kompetizzjoni diretta mal-Air Malta bħall-easyJet (3,4 % fl-2012) u Ryanair (5 % fl-2012).
(c)
Rigward is-suppożizzjonijiet dwar l-inflazzjoni, l-Air Malta rrevediet is-suppożizzjonijiet tagħha u kkoreġiethom skont l-inflazzjoni billi inkludiet żieda ta’ 1,2 % kull sena fl-ispejjeż għall-komponent fiss tal-kiri tal-ajruplani Ir-reviżjoni tal-komponent tal-inflazzjoni fuq il-ftehimiet tal-kera jirriżulta f'60 % tal-ispejjeż tal-bażi operattiva tal-linja tal-ajru (spejjeż tal-persunal, ftehimiet tal-fjuwil u tal-kiri) qed tiġi kkoreġuta skont l-inflazzjoni. B’mod konservattiv, ma saru l-ebda suppożizzjonijiet fir-rigward tal-inflazzjoni għall-introjtu li jammonta għal żieda fil-kapaċità tax-xiri fil-tul. Barra minn hekk, iż-żidiet fil-pagi - il-pagi huma t-tieni l-akbar parti mill-ispejjeż għall-Air Malta - ġew inklużi fil-PR.
(d)
L-ispejjeż tal-fjuwil, li huma l-ikbar parti mill-ispiża għal-linja tal-ajru, huma espressi f'termini reali. It-tbassir tal-prezz tal-fjuwil ġie rivedut biex jirrifletti aħjar l-aħħar previżjonijiet tal-prezzijiet taż-żejt fit-tul.
(100)
Barra minn hekk, Malta pprovdiet analiżi tax-xenarju inkluż, apparti l-aktar suppożizzjonijiet realistiċi msemmija hawn fuq (ix-xenarju tal-każ bażi), l-aqwa xenarju u l-agħar xenarju b'suppożizzjonijiet modifikati fuq diversi fatturi prinċipali bħat-tnaqqis mistenni fl-ispejjeż permezz ta’ negozjar mill-ġdid tal-kuntratti, it-tnaqqis fil-persunal, in-numru ta’ passiġġieri, l-introjtu minn kull passiġġier, il-prezz tal-fjuwil u r-rati tal-kambju.
(101)
Ir-reviżjoni u l-adattament ta’ għadd ta’ suppożizzjonijiet ewlenin kif deskritti fil-paragrafu 99 wasslu għal projezzjonijiet finanzjarji riveduti għax-xenarju tal-każ bażi li jirriżulta li għas-SF2015 il-qligħ operattiv se jmur minn EUR [minn 11 sa 13-il] miljun għal EUR [minn 9 sa 11-il] miljun u l-qligħ operattiv għas-SF2016 minn EUR [minn 13 sa 15-il] miljun għal EUR [minn 9 sa 11-il] miljun. Flimkien mal-kjarifika pprovduta, is-suppożizzjonijiet adattati u l-previżjonijiet riveduti issa jagħtu stampa aktar realistika u soda tal-iżvilupp tal-Air Malta fil-ġejjieni.
(102)
L-Air Malta għandha l-għan li tikseb redditu fuq l-ekwità ta’ [minn 4 sa 6] % u [minn 4 sa 6] % u redditu fuq il-kapital imħaddem ta’ [minn 4 sa 6] % u [minn 4 sa 6] % fis-SF2015 u SF2016, rispettivament. Dawn iċ-ċifri ta’ profittabbiltà huma konformi ma’ dawk ta’ trasportaturi Ewropej maġġuri oħrajn f’dawn l-aħħar snin.
(103)
Xi l-linji tal-ajru Ewropej maġġuri bħall-British Airways, Iberia jew easyJet qed jimmiraw li jiksbu ROCE (12 % (17)) ħafna aktar ogħla fis-snin li ġejjin. Madankollu, il-Kummissjoni tinnota li l-Air Malta bħala trasportatur żgħir bi flotta ta’ 10 ajruplani biss, li ma għandhiex wisq possibbiltà li tgawdi minn sinerġiji u li għandha l-għan addizzjonali li tissodisfa bżonnijiet speċifiċi minħabba s-sitwazzjoni ġeografika periferali ta’ Malta, mhijiex komparabbli ma’ dik ta’ trasportaturi tal-bandiera ewlenin jew LCCs kbar. Minħabba l-partikolaritajiet tal-każ preżenti, jidher li ROCE ta’ [minn 4 sa 6] % huwa biżżejjed biex jippermetti lill-Air Malta tikkompeti fis-suq fuq il-merti tagħha stess.
(104)
Barra minn hekk, sa issa l-Air Malta għamlet progress fir-ristrutturar, li juri li l-miżuri tar-ristrutturar li ġew implimentati huma diġà effettivi. Iċ-ċifri tal-2011 juru żieda fl-introjtu ta’ 1,6 % meta mqabbla mal-2010 (minkejja t-8 % tnaqqis fil-kapaċità) li hija 2,9 % ogħla mil-livelli mbassra oriġinarjament fil-PR (18). Il-prestazzjoni finanzjarja tal-Air Malta għas-sena li spiċċat f'Diċembru 2011 tjiebet bi EUR 13-il miljun fuq l-aħħar sena u hija madwar EUR 1 miljun aħjar mir-riżultati mbassra fil-PR. Indikaturi importanti oħrajn għall-istess perjodu juru li l-fattur tat-tagħbija għall-postijiet żdied bi [minn 3 sa 5] %, il-passiġġieri żdiedu minn [minn 1 sa 3] % u l-prezz medju tal-biljett żdied b'[minn 0 sa 2] % filwaqt li l-Ispiża għall-Postijiet/Kilometru Offruti (SPKO) hija [minn 0 sa 2] % inqas.
(105)
F'dan l-isfond, il-Kummissjoni tqis li r-reviżjoni tal-PR se tippermetti lill-Air Malta li tirkupra l-vijabbiltà tagħha fi żmien raġonevoli.
6.2.3 Biex jiġi evitat tfixkil inaċettabbli tal-kompetizzjoni (miżuri kumpensatorji)
(106)
It-tieni nett, skont il-punt 38 tal-Linji Gwida S&R, għandhom jittieħdu miżuri kumpensatorji sabiex jiġi żgurat li l-effetti negattivi fuq il-kundizzjonijiet kummerċjali jkunu minimizzati kemm jista' jkun. Dawn il-miżuri jistgħu jinkludu ċ-ċessjoni ta’ assi, it-tnaqqis fil-kapaċità jew fil-preżenza fis-suq u tnaqqis tal-ostakoli għad-dħul fis-swieq ikkonċernati (il-punt 39 tal-Linji Gwida S&R).
(107)
F'dan ir-rigward, it-terminazzjoni ta’ attivitajiet li jġibu telf li fi kwalunkwe każ se jkunu meħtieġa biex jerġgħu jistabbilixxu l-vijabbiltà mhux se jiġu kkunsidrati bħala tnaqqis tal-kapaċità jew tal-preżenza fis-suq għall-għan tal-valutazzjoni dwar il-miżuri kumpensatorji (il-punt 40 tal-Linji Gwida S&R).
(108)
L-Air Malta tipproponi l-miżuri kumpensatorji li ġejjin:
-
Tnaqqis tal-kapaċità assoluta fit-trasport tal-passiġġieri;
-
Ċediment ta’ qligħ u rotot li għandhom il-potenzjal li jagħmlu qligħ;
-
Ċediment ta’ slots tal-inżul f'ajruporti koordinati Ewropej;
-
Tnaqqis tat-titjiriet tal-merkanzija;
-
Bejgħ tal-kumpaniji sussidjarji
Tnaqqis tal-kapaċità assoluta fit-trasport tal-passiġġieri;
(109)
L-ewwel miżura kumpensatorja offruta mill-Air Malta hija t-tnaqqis tal-kapaċità fit-trasport tal-passiġġieri. It-tnaqqis tal-kapaċità totali jammonta għal 19,7 % (mis-sajf 2009 sas-sajf 2012) jew 20,9 % (mis-SF2010 sas-SF2013). Skont il-punt 40 tal-Linji Gwida S&R, it-tnaqqis tal-kapaċità totali ma jistax jiġi aċċettat billi dan jinkludi wkoll it-tnaqqis u l-irtirar ta’ rotot mhux profittabbli.
Ċediment ta’ rotot li jagħmlu qligħ jew li għandhom il-potenzjal li jagħmlu qligħ;
(110)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni pprovduta fil-proċedura ta’ investigazzjoni formali, il-Kummissjoni tinsab f’pożizzjoni li tidentifika 14-il rotta (19) li se titnaqqsilhom il-kapaċità jew li se jitwaqqfu li huma profittabbli kif ukoll numru ta’ titjiriet ċarter li jistgħu jiġu aċċettati bħala miżuri kumpensatorji.
(111)
Il-profittabilità tar-rotot skedati huma ddeterminati fuq il-bażi tal-hekk imsejjaħ "marġni gross" li huwa kkalkulat kif ġej: L-introjtu mingħajr il-VDOC (l-ispejjeż varjabbli tal-operat dirett) mingħajr il-FDOC (l-ispejjeż fissi tal-operat dirett). Ir-rotot huma profitabbli jekk ikollhom marġini gross ugwali jew aktar minn 0. L-hekk imsejjaħ "marġini nett" iqis ukoll l-ispejjeż ġenerali. Mil-lenti tal-Kummissjoni, il-marġini gross jidher li huwa ċ-ċifra t-tajba billi dan jikkunsidra l-ispejjeż kollha li huma direttament marbuta mar-rotta inkwistjoni. L-applikazzjoni tal-"marġini nett" tkun stretta wisq billi l-ispejjeż ġenerali għandhom relazzjoni mhux lineari mad-daqs u l-kapaċità tal-flotta u ma jistax jitnaqqas taħt ċertu livell minħabba li xi attivitajiet u xi funzjonijiet huma meħtieġa għall-operazzjonijiet normali tal-linja tal-ajru, ikun x 'ikun id-daqs tagħha.
(112)
Il-Kummissjoni ma tiħux inkunsiderazzjoni l-hekk imsejħa rotot "marġinali", jiġifieri rotot li ma jagħmlux qligħ illum b'marġini gross bejn 0 % u - 10 % iżda li b'ġestjoni u b'attenzjoni u investiment kummerċjali ġusti għandhom il-potenzjal għal profittabbiltà fil-futur, billi l-punt 40 tal-Linji Gwida S&R jirreferi għal "attivitajiet li jagħmlu t-telf" fiż-żmien li jiġi nnotifikat il-PR.
(113)
Rigward il-profitt ta’ titjiriet ċarter, l-awtoritajiet Maltin ikkonfermaw li s-servizzi ċarter kollha kienu profittabbli. Il-profittabbiltà globali tat-titjiriet ċarter għas-SF2010 kienet ta’ [minn 5 sa 8] % (marġini gross).
(114)
Il-Kummissjoni tieħu inkunsiderazzjoni ċ-ċifri għall-bidliet bejn is-SF2010 u s-SF2013 u mhux bejn is-sajf 2009 u s-sajf 2012 billi t-tmiem tas-SF2010 (jiġifieri Marzu 2010) jikkostitwixxi punt ta’ tluq aktar xieraq mis-sajf 2009, jiġifieri sitt xhur qabel, fid-dawl tal-perjodu tar-ristrutturar li beda fil-ħarifa 2010. Il-Kummissjoni tinnota li l-awtoritajiet Maltin ikkonfermaw li n-netwerk tar-rotot għandu jkun kostanti mis-SF2013 'il quddiem sabiex dan it-tibdil fil-kapaċità jkun japplika għall-perjodu kollu tar-ristrutturar.
(115)
Abbażi tal-kapaċità globali fis-SF2010 ta’ 4 145 522 PKO, it-tnaqqis tal-kapaċità marbut mar-rotot skedati u ċarter profittabbli jammonta għal […] PKO li hija akkumpanjata minn żieda fil-kapaċità mistennija ta’ […] PKO. Għalhekk, it-tnaqqis totali tal-kapaċità fit-trasport tal-passiġġieri aċċettabbli bħala miżura kompensatorja (tnaqqis fil-kapaċità marbut ma’ rotot profittabbli mingħajr iż-żieda fil-kapaċità) bejn is-SF2010 u t-tmiem tal-perjodu ta’ ristrutturar jammonta għal 5 % tal-kapaċità tal-2010.
Ċediment ta’ slots tal-inżul f'ajruporti koordinati Ewropej;
(116)
Bħala riżultat tal-bidla fin-netwerk tal-Air Malta, it-tnaqqis fil-frekwenzi u l-kanċellazzjoni ta’ ċerti rotot, […] il-pari ta’ slots għall-inżul (20) se jiġu ċeduti fil-Livell Ewropew 3 tal-Ajruporti Koordinati (21). Il-Kummissjoni tinnota li ċ-ċediment ta’ dawn is-slots għall-inżul se jippermetti lil-linji tal-ajru kompetituri oħrajn iżidu l-kapaċità tagħhom f'dawk l-ajruporti koordinati (irrispettivament mir-rotta konkreta li ġiet irtirata) u għalhekk dan jirrappreżenta tnaqqis ta’ ostakli għad-dħul fis-suq. Għalhekk, din il-miżura tista' tiġi aċċettata bħala miżura kumpensatorja.
Tnaqqis tat-titjiriet tal-merkanzija;
(117)
Fil-proċedura ta’ investigazzjoni formali, Malta pproponiet bħala miżura kumpensatorja addizzjonali, tnaqqis fil-kapaċità ta’ 20 % f'titjiriet tal-merkanzija. Skont Malta, it-titjiriet tal-merkanzija kollha kkonċernati kienu profittabbli. L-Air Malta għandha pożizzjoni sinifikanti fis-suq lokali tal-merkanzija u tal-ġarr tal-merkanzija (b’sehem fis-suq ta’ 28 % għal titjiriet minn u lejn Malta). Għalhekk, il-Kummissjoni se tqis dan it-tnaqqis bħala miżura kumpensatorja.
Bejgħ tal-kumpaniji sussidjarji
(118)
Lil hinn mit-tnaqqis tal-kapaċità, l-Air Malta tipproponi l-bejgħ ta’ assi li jagħmlu telf bħala miżuri kumpensatorji. Dan jinkludi s-sussidjarji tagħha Shield Insurance Company Ltd ("Shield Insurance") u Osprey Insurance Brokers Company Ltd ("Osprey Insurance Brokers"). Shield Insurance hija Kumpanija Ristretta tal-Assigurazzjoni li topera f'Guernsey u twaqqfet primarjament biex jiġu assigurati l-poloz tal-assigurazzjoni tal-avjazzjoni periferali. Madankollu, hija għandha l-aċċess għas-suq tal-assigurazzjoni internazzjonali u hija liċenzjata biex tittransiġi negozji tal-assigurazzjoni ta’ diversi klassijiet, kemm fir-rigward tal-Air Malta grupp kif ukoll għal partijiet terzi. Osprey Insurance Brokers huma sensara tal-assigurazzjoni u jispeċjalizzaw fil-maniġment tal-kontijiet ta’ natura ekonomika medja sa kbira li jinvolvi l-klassijiet kollha ta’ assigurazzjonijiet, inkluża l-avjazzjoni.
(119)
Skont il-punt 40 tal-Linji Gwida S&R, il-miżuri kumpensatorji għandhom iseħħu b'mod partikolari fis-suq fejn wara r-ristrutturar il-kumpanija se jkollha pożizzjoni sinifikanti fis-suq.
(120)
Is-suq fejn l-Air Malta għandha u se jkollha pożizzjoni sinifikanti fis-suq hija fis-suq Malti tat-trasport bl-ajru (passiġġieri u merkanzija). Dan ma japplikax għas-settur tal-assigurazzjoni. L-attivitajiet tal-assigurazzjoni huma attivitajiet mhux ewlenin li mhumiex strettament marbuta mal-kummerċ tat-trasport bl-ajru. Wara l-bejgħ ta’ Shield Insurance u Osprey Insurance Brokers, il-grupp tal-Air Malta mhux se jibqa' attiv fis-suq tal-assigurazzjoni. Għaldaqstant, la l-bejgħ ta’ Shield Insurance u lanqas ta’ Osprey Insurance Brokers ma’ jista' jitqies bħala miżura kompensatorja.
L-adegwatezza tal-miżuri kumpensatorji proposti
(121)
Fil-valutazzjoni ta’ jekk il-miżuri kumpensatorji humiex xierqa, il-Kummissjoni se tqis l-istruttura tas-suq u l-kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni sabiex ikun żgurat li kwalunkwe miżura bħal din ma twassalx għal deterjorazzjoni fl-istruttura tas-suq (il-punt 39 tal-Linji Gwida R&R)
(122)
Il-miżuri kumpensatorji għandhom ikunu proporzjonati mal-effetti ta’ tfixkil ikkawżati mill-għajnuna, u b’mod partikolari, mad-daqs u mal-importanza relattivi tal-kumpanija fis-suq jew fis-swieq li topera fihom. L-ammont ta’ tnaqqis irid ikun stabbilit fuq bażi ta’ każ b’każ (il-punt 40 tal-Linji Gwida S&R).
(123)
L-Air Malta għandha rwol ferm żgħir fis-suq tal-avjazzjoni Ewropew b'rappreżentanza ta’ 0,25 % biss tal-kapaċità produttiva u l-produzzjoni tal-industrija (f'termini ta’ passiġġieri) tal-linji tal-ajru Ewropej kollha. Għalkemm, l-Air Malta xorta għandha pożizzjoni fuq quddiem fis-suq Malti tal-avjazzjoni, il-linji tal-ajru li jistgħu jgawdu mill-ħruġ tal-Air Malta mis-suq huma fuq kollox il-LCCs il-kbar bħar-Ryanair u l-easyJet li diġà għandhom sehem sinifikanti fis-suq Ewropew tal-avjazzjoni.
(124)
Il-Kummissjoni tinnota li għal trasportatur żgħir bħall-Air Malta, kwalunkwe tnaqqis ulterjuri fid-daqs tal-flotta tagħha se jkollu effett negattiv fuq il-vijabbiltà tal-linja tal-ajru, mingħajr ma jipprovdi xi opportunitajiet siewja fis-suq għall-kompetituri. Il-flotta tal-Air Malta tista' tkun żgħira wisq biex tipprovdi sinerġiji u biex b’mod effiċjenti jkollha l-flotta varjata biex tattira suq akbar u tilħaq swieq potenzjali. Għall-Air Malta, huwa diffiċli ħafna li tiddiversifika l-prodotti u l-konfigurazzjonijiet tas-siġġijiet abbord l-ajruplani tagħha sabiex tkun tista' timmassimizza l-qligħ. Barra minn hekk, dan iċ-ċokon ipoġġi lill-Air Malta fi żvantaġġ fil-finanzjament tal-ajruplani, fil-maniġment tal-kuntratti u fi kwistjonijiet oħra fejn l-ekonomiji ta’ skala jwasslu benefiċċji kompetittivi u finanzjarji tanġibbli. Kwalunkwe tnaqqis ulterjuri fil-kapaċità jista' jkollu effett kumulattiv negattiv fuq l-abbiltà tal-linja tal-ajru li tikkompeti ma’ kompetituri ikbar minnha.
(125)
Barra minn hekk, Malta hija żona eliġibbli għall-għajnuna skont l-Artikolu 107(3)(a) tat-TFUE. Skont il-punt 56 tal-Linji Gwida S&R, il-kundizzjonijiet għall-awtorizzazzjoni tal-għajnuna jistgħu jkunu inqas stretti rigward l-implimentazzjoni ta’ miżuri kumpensatorji.
(126)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni trid tqis il-partikolaritajiet tal-każ preżenti meta tkun qed tivvaluta l-adegwatezza tal-miżuri kumpensatorji proposti. Is-sitwazzjoni ġeografika periferali ta’ Malta bħala gżira tikkawża problemi rigward l-aċċessibbiltà għall-bqija tal-Unjoni Ewropea. Il-Kummissjoni tirrikonoxxi li l-Gżejjer Maltin huma ġeografikament iżolati u għalhekk il-konnessjonijiet transkonfinali mal-Ewropa kontinentali u partijiet oħra tad-dinja huma limitati għat-trasport bil-baħar u bl-ajru. Kollegamenti bl-ajru adegwati huma kruċjali għall-ekonomija ta’ Malta minħabba l-livell għoli tagħha ta’ ftuħ ekonomiku (22) (li teħtieġ konnessjonijiet kredibbli tat-trasport għal dawk li jivvjaġġaw għsn-negozju) u l-importanza tal-industrija tat-turiżmu (23). Dawn huma wkoll vitali għall-koeżjoni ekonomika u soċjali f'Malta kemm internament kif ukoll mal-bqija tal-UE billi jipprovdu trasport ta’ kuljum tal-posta u l-merkanzija li tinkludi prodotti temporanji bejn il-gżejjer u l-Ewropa kontinentali kif ukoll it-trasport ta’ passiġġieri għal raġunijiet mediċi fi streċers u inkubaturi (fil-każijiet fejn kura medika speċjali meħtieġa ma tkunx disponibbli f’Malta).
(127)
Apparti dan, fid-Deċiżjoni tagħha tas-7 ta’ Marzu 2007 dwar Cyprus Airways (24), il-Kummissjoni, fil-valutazzjoni tagħha tal-adegwatezza tal-miżuri kompensatorji fir-rigward ta’ Ċipru, hija qieset
"karatteristiċi territorjali, u għalhekk permanenti, li għandhom impatt fuq l-iżvilupp soċjo-ekonomiku tiegħu. Il-periferalità lejn in-Nofsinhar ta’ Ċipru tirriżulta fi problemi diretti rigward l-aċċessibilità għall-bqija tal-Unjoni Ewropea u għaldaqstant, il-pajjiż huwa ferm dipendenti fuq it-trasport bl-ajru u bil-baħar, imma partikolarment fuq it-trasport bl-ajru. Dan huwa importanti billi fil-każ ta’ Ċipru, l-ivvjaġġar bl-ajru huwa l-uniku mezz vijabbli ta’ trasport kummerċjali tal-passiġġieri."
(128)
Il-Kummissjoni tinnota li Malta hija f’sitwazzjoni paragunabbli għal dik ta’ Ċipru fir-rigward tal-periferialità, l-aċċessibbiltà u d-dipendenza fuq it-trasport bl-ajru.
(129)
Il-Kummissjoni tinnota li, billi l-Air Malta għandha rwol ferm żgħira fis-suq tal-avjazzjoni Ewropea u billi l-għajnuna nnotifikata mhux se tippermetti lill-Air Malta li twettaq politika ta’ espansjoni aggressiva jew li tikber, l-effett ta’ tfixkil tal-miżura notifikata huwa limitat.
(130)
Il-Kummissjoni tikkunsidra li 5 % tnaqqis tal-kapaċità (għal attivitajiet profittabbli) fit-trasport tal-passiġġieri (li huwa relatat mat-tnaqqis ta’ żewġ ajruplani fuq flotta ta’ tnax) tista' mal-ewwel daqqa ta’għajn tidher li hija żgħira. Madankollu, meta jitqies iċ-ċokon tal-Air Malta meta mqabbel mal-kapaċità produttiva u l-produzzjoni tal-industrija Ewropea tal-avjazzjoni (f'termini ta’ passiġġieri) u ċ-ċokon tal-flotta tal-Air Malta, il-Kummissjoni ssib li dan it-tnaqqis fil-kapaċità mhuwiex sinifikanti. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li t-tnaqqis tal-kapaċità kumplessiva se jirriżulta fi tnaqqis tas-sehem fis-suq tal-Air Malta fis-suq Malti tat-trasport bl-ajru minn 51 % fl-2010 għal inqas minn 40 % mistenni fl-2016 (25).
(131)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, u meta tikkunsidra ulterjurment li l-Air Malta se ċċedi għadd importanti ta’ slots f’ajruporti koordinati, biex immedjatament toħloq opportunitajiet ġodda ta’ negozju għall-kompetituri tagħha, it-tnaqqis importanti fil-kapaċità ta’ 20 % fil-qasam tat-titjiriet tal-merkanzija (li se jaffettwa l-pożizzjoni sinifikanti tal-Air Malta fis-suq lokali tal-merkanzija u tal-ġarr tal-merkanzija), is-sitwazzjoni partikolari ta’ Malta rigward il-periferalità, l-aċċessibbiltà u d-dipendenza fuq it-trasport bl-ajru, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżuri kumpensatorji proposti huma adegwati biex jimminimizzaw l-effetti ta’ tfixkil tal-għajnuna u proporzjonati għal dawk l-effetti, u d-daqs u l-importanza tal-Air Malta.
6.2.4 Il-limitazzjoni tal-għajnuna għall-minimu meħtieġ (il-kontribuzzjoni proprja)
(132)
It-tielet nett, skont il-punt 43 tal-Linji Gwida S&R, sabiex l-ammont ta’ għajnuna jiġi limitat għall-minimu strett tal-ispejjeż neċessarji għar-ristrutturar, huwa meħtieġ kontribut sinifikanti mill-benefiċjarju mir-riżorsi tiegħu stess għall-pjan ta’ ristrutturar. Dan jista’ jinkludi l-bejgħ ta’ assi li mhumiex essenzjali għas-sopravivenza tal-kumpanija, jew finanzjament estern fil-kundizzjonijiet tas-suq.
(133)
Għall-kumpaniji l-kbar, il-Kummissjoni normalment tikkunsidra kontribut ta’ mill-inqas 50 % tal-ispejjeż għar-ristrutturar bħala wieħed xieraq. Madankollu, f'ċirkostanzi eċċezzjonali u f'każijiet ta’ tbatija partikolari, il-Kummissjoni tista' taċċetta kontribuzzjoni aktar baxxa (il-punt 44 tal-Linji Gwida S&R).
(134)
Il-kontribuzzjoni proprja trid tkun reali, jiġifieri attwali, li teskludi l-qligħ kollu fil-futur bħall-fluss tal-flus (il-punt 43 tal-Linji Gwida S&R). Minnha nnifisha, il-kontribuzzjoni proprja ma għandhiex tinkludi xi għajnuna ulterjuri mill-Istat.
(135)
Kif deskritt hawn fuq fit-Taqsima 2.4, il-kontribuzzjoni proprja proposta tal-Air Malta tikkonsisti fil-bejgħ tal-art, il-bejgħ tal-kumpaniji sussidjarji, il-bejgħ ta’ magni u self mill-bank.
Il-bejgħ ta’ art
(136)
L-iktar parti importanti tal-kontribuzzjoni proprja tal-Kumpanija (EUR 66,2 miljun) se tiġi mill-bejgħ ta’ art li tinsab fil-perimetru tal-Ajruport Internazzjonali ta’ Malta lill-Istat Malti. Il-Wegħda tal-Ftehim dwar il-Bejgħ ġiet iffirmata fis-7 ta’ Diċembru 2011.
(137)
Il-bejgħ mhux se jsir b'offerta miftuħa, trasparenti u mhux diskriminatorja. Madankollu, b'konformità mal-politika ġenerali tiegħu u r-rekwiżiti legali nazzjonali, il-proprjetà akkwistata mill-Gvern Malti kollha, għandha ssir f'valur ġust tas-suq miftuħ, li jirrifletti l-prezz li li kieku jitħallas fuq bażi ta’ distakkament minn investitur privat.
(138)
L-Air Malta spjegat li minħabba r-ristrutturar tagħha xi wħud mill-proprjetajiet tagħha saru superfluwi bħall-uffiċċju ewlieni tagħha li se jkun kbir wisq għal forza tax-xogħol imnaqqsa tagħha. Biċ-ċaqliq tagħha lejn bini ġdid, il-kumpanija tixtieq ukoll li tistimola t-trasformazzjoni kulturali tagħha f'linja tal-arju moderna u dinamika.
(139)
Il-Gvern ta’ Malta esprima interess strateġiku li jikseb il-proprjetà tal-Air Malta li tinsab fil-perimetru tal-ajruport internazzjonali ta’ Malta billi s-siti tal-art kkonċernati jirrappreżentaw riżors skars. Malta spjegat strateġija tagħha fit-tul għall-iżvilupp ta’ attività relatata mal-avjazzjoni f'Malta, inkluż il-ħolqien ta’ ċentru tat-tagħbija bħala parti minn park tal-avjazzjoni li jinkludi wkoll it-tiswija tal-ajruplani u faċilitajiet relatati oħra.
(140)
Il-Kummissjoni tirrikonoxxi li bil-bejgħ tal-art, Malta qed issegwi l-istrateġija tagħha biex tiżviluppa industrija marbuta mal-avjazzjoni f'Malta sabiex jiżdiedu l-impjiegi f’dan is-settur. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li l-bejgħ tal-art ma għandux l-iskop ewlieni li jinjetta aktar flus fl-Air Malta iżda li jsegwi għan ta’ politika kredibbli.
(141)
Il-valur tal-art jissejjes fuq ir-rapport ta’ valutazzjoni indipendenti bid-data tal-25 ta’ Novembru 2011 sa […], evalwatur indipendenti maħtur mill-Gvern għal dan il-għan. […] hija kumpanija immobiljari b'reputazzjoni soda b'esperjenza internazzjonali u lokali fit-tul. Il-Kummissjoni analizzat l-evalwazzjoni u sabet li hija waħda soda. L-evalwazzjoni ma toħloq l-ebda tħassib billi ma nstabu l-ebda żbalji evidenti, huma applikati metodoloġiji aċċettati - l-istandards tal-istimar applikati huma stabbiliti mill-Kunsill Internazzjonali tal-Istandards tal-Istimar - u l-evalwazzjoni hija bbażata fuq suppożizzjonijiet kredibbli. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li r-riżultat ta’ dan ir-rapport ta’ stima huwa approssimazzjoni xierqa għall-prezz realistiku tal-art skont is-suq.
(142)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni taċċetta r-rikavat mill-bejgħ tal-art bħala kontribuzzjoni proprja.
Il-bejgħ tal-kumpaniji sussidjarji
(143)
Il-bejgħ tal-kumpaniji sussidjarji […] għandu, skont Malta, jiġġenera mill-inqas EUR [minn 10 sa 12-il] miljun.
(144)
Il-valur tas-sussidjarji huwa bbażata fuq valuri indikattivi stabbiliti minn […] f’dokument intitolat "Reviżjoni tal-potenzjal taċ-ċessjoni tal-assi" bid-data tal-24 ta’ Ġunju 2011.
(145)
Malta kkonfermat li l-bejgħ u t-tranżazzjonijiet kollha se jitwettqu b'mod miftuħ, kompetittiv, trasparenti u mhux diskriminatorju. Il-proċess tal-bejgħ huwa mmaniġġat minn konsulent indipendenti. Il-proċess miftuħ tal-bejgħ tal-offerta jitnieda bil-pubblikazzjoni ta’ Talba għal Proposti u bil-ftuħ ta’ kamra ta’ dejta elettronika. Wara l-għażla tal-offerenti li jkunu ntgħażlu fl-ewwel fażi, il-kamra tad-dejta tinfetaħ mill-ġdid għall-offerenti magħżula għal fini ta’ diliġenza dovuta. L-offerenti magħżula huma mistiedna jippreżentaw l-offerta finali tagħhom. L-offerent magħżul jintgħażel u jiġi approvat mill-Bord tad-Diretturi tal-Air Malta bil-għan li jimmassimizza l-valur tal-assi. Il-passi l-aktar importanti huma notifikati lil offerent mhux magħżul biex tiġi żgurata proċedura trasparenti u mhux diskriminatorja. Diġà tnedew żewġ proċeduri tal-bejgħ skont il-proċedura deskritta hawn fuq: il-bejgħ ta’ Selmun Palace u ta’ Holiday Malta.
(146)
Il-Kummissjoni tinnota li l-ewwel offerti għal waħda mis-sussidjarji, Holiday Malta, kienu sinifikament […] mill-valur indikattiv. Madankollu, evalwazzjoni reċenti ta’ Selmun Palace f'Diċembru 2011 - […] - jappoġġaw valur li jvarja bejn EUR […] miljun u EUR […] miljun.
(147)
Għalkemm l-Air Malta ppreżentat approċċ konservattiv - is-suppożizzjonijiet fil-PR jinkludu aġġustament tar-riskju ta’ 15 % (ir-rikavat mil-bejgħ ta’ EUR [minn 10 sa 12-il miljun minflok EUR [minn 12 sa 14-il] miljun) Ir-rapporti ta’ evalwazzjoni huma ta’ kwalità relattivament baxxa u ma jippermettux lill-Kummissjoni li tasal għal konklużjoni kif suppost dwar il-valur attwali tas-sussidjarji.
(148)
F'dan l-isfond, il-Kummissjoni mhix f'pożizzjoni li tikkwantifika l-ammont eżatt ta’ rikavat mill-bejgħ tas-sussidjarji. Madankollu, il-Kummissjoni tinnota li, fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli, is-sussidjarji huma tabilħaqq ta’ ċertu valur. Kull introjtu mill-bejgħ tas-sussidjarji, iżid il-kontribuzzjoni proprja.
Il-bejgħ ta’ magni
(149)
Ir-rikavat mill-bejgħ ta’ żewġ magni ta’ riżerva sa […], kumpanija privata u internazzjonali tal-iffinanzjar u l-kiri għall-magni ta’ riżerva, għandu jkun inkluż fil-kontribuzzjoni proprja tal-kumpanija għall-ispejjeż ta’ ristrutturar tagħha. Il-bejgħ tal-magna żejda bin-numru tas-serje ESN […] sar fit-28 ta’ Ottubru 2010 u ġġenera USD [minn 10 sa 12-il] miljun. Il-bejgħ tal-magna żejda bin-numru tas-serje ESN […] sar fis-17 ta’ Ottubru 2010 u ġġenera USD [minn 9 sa 11-il] miljun. Ir-rikavat globali mill-bejgħ tal-magni jammonta għal USD [minn 19 sa 23] miljun (madwar EUR [minn 15 sa 17-il] miljun). Madankollu, għandu jiġi nnutat li filwaqt li l-magna Nru … kienet kompletament proprjetà Air Malta, magna Nru […] kienet proprjetà mikrija tal-Air Malta. Il-Linja tal-Ajru kellha l-għażla li tixtri l-magna Nru […] b'EUR [minn 5 sa 7] miljun, liema għażla ġiet eżerċitat, u konsegwentement il-magna ġiet mibjugħa lil […] u mbagħad mikrija lura.
(150)
Għall-iskop tal-kontribuzzjoni proprja, l-Air Malta applikat ir-rikavati netti, ġejjin mill-bejgħ tal-magni, u kien għalhekk ikkunsidrat li EUR [minn 5 sa 7] miljun bħala spiża. Ir-rikavati netti huma kkalkulati bħala introjtu mill-bejgħ tal-magni lil […] (USD [minn 10 sa 12-il] miljun + USD [minn 9 sa 11-il] miljun = USD [minn 19 sa 23] miljun jew EUR [minn 15 sa 17-il] miljun) inqas mill-ispiża tax-xiri tal-magna Nru […]) (EUR [minn 5 sa 7] miljun) li jirriżultaw f'EUR [minn 10 sa 12-il] miljun bħala kontribuzzjoni proprja.
(151)
Il-Kummissjoni tinnota li l-bejgħ tal-magni sar matul il-perjodu ta’ ristrutturar jew biss ftit jiem 'il bogħod mill-bidu tiegħu. Għalhekk, l-introjtu kollu minn dak il-bejgħ jista' jitqies bħala kontribuzzjoni proprja. Barra minn hekk, il-Kummissjoni taċċetta l-kalkolu propost tal-ammont reali tar- rikavati minn bejgħ u għalhekk taċċetta l-kontribuzzjoni proprja ta’ EUR [minn 9 sa 12-il] miljun.
Self mill-Bank
(152)
Għandu jingħata self li jammonta għal EUR [minn 20 sa 25] miljun minn […] min-nofs l-2014.
(153)
Malta pprovdiet ittri ta’ intenzjoni miż-żewġ banek bid-dati tal-24 u d-29 ta’ Novembru 2011. Madankollu, minn dakinhar għadu ma ġie konkluż l-ebda ftehim li jorbot legalment billi skont Malta, hija politika kummerċjali tal-banek li ma jorbtux lilhom infushom aktar minn sentejn qabel it-tranżazzjoni. Billi ma ġew ipprovduti l-ebda ftehimiet li jorbtu, dan is-self mill-bank ma jistax jitqies bħala kontribuzzjoni proprja reali u attwali kif mitlub fil-punt 43 tal-Linji Gwida S&R.
(154)
Madankollu, il-Kummissjoni tinnota li l-Air Malta diġà waslet għall-konklużjoni ta’ finanzjament temporanju f'Diċembru 2011 li jammonta għal EUR [minn 25 sa 30] miljun għal tliet snin ta’ maturità, garantiti mingħajr kwalunkwe għajnuna mill-awtoritajiet Maltin. L-għan ta’dan is-self hu finanzjament temporanju għar-ristrutturar tal-Air Malta sal-2014 meta r-rikavat mill-bejgħ tal-art huwa mistenni jimmaterjalizza.
(155)
Is-self se jiġi pprovduti minn […]. Iż-żewġ banek għandhom jitqiesu bħala banek privati.[…]
(156)
L-Air Malta għandha tħallas rata attwali tal-imgħax ta’ [minn 4 sa 6] % fis-sena (jiġifieri [minn 150 sa 350] punt bażi 'l fuq […] mir-rata bażi bħala rata ta’ referenza li bħalissa tammonta għal 2,5 %) u spejjeż li jammontaw għal [minn 1 sa 1,5] % fis-sena. Is-self huwa garantit b'ipoteka ta’ EUR [minn 25 sa 30] miljun.
(157)
Il-Kummissjoni tinnota li dan il-ftehim ta’ self ta’ Diċembru 2011 juri li l-Air Malta kienet diġà kapaċi tikseb finanzjament estern bil-kundizzjonijiet tas-suq mingħajr kwalunkwe għajnuna mill-awtoritajiet Maltin. Tali finanzjament juri li s-suq jemmen fil-fattibilità tar-ritorn għall-vijabilità previst. Il-Kummissjoni għalhekk tikkunsidra li self ta’ EUR [minn 25 sa 30] miljun bħala parti mill-kontribuzzjoni proprja.
L-adegwatezza tal-kontribuzzjoni proprja proposta
(158)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni tqis ir-rikavat mill-bejgħ ta’ art (EUR 66,2 miljun) bħala kontribuzzjoni proprja adegwata u aċċettabbli; il-bejgħ ta’ magni (EUR [minn 9 sa 12-il] miljun) u s-self mill-bank konkluż f’Diċembru 2011 (EUR 30 miljun). It-total tal-kontribuzzjoni proprja għalhekk jammonta għal EUR 107 miljun li jikkostitwixxi 45 % tal-ispejjeż totali tar-ristrutturar. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li jekk ir-rikavat mistenni mill-bejgħ tas-sussidjarji jseħħ verament, imbagħad il-livell tal-kontribuzzjoni proprja se jiżdied b'EUR [minn 10 sa 12-il] miljun u t-total tal-kontribuzzjoni proprja jista' għalhekk jitla' għal 49,5 % tal-ispejjeż totali tar-ristrutturar.
(159)
Malta hija żona eliġibbli għall-għajnuna skont l-Artikolu 107(3)(a) tat-TFUE. F’żoni megħjuna, il-kundizzjonijiet għall-awtorizzazzjoni tal-għajnuna jistgħu jkunu inqas stretti fir-rigward d-daqs tal-kontribuzzjoni tal-benefiċjarju (il-punt 56 tal-Linji Gwida S&R). Barra minn hekk, is-sitwazzjoni ġeografika periferali ta’ Malta toħloq problemi fir-rigward tal-aċċessibilità għall-bqija tal-UE u għalhekk jirriżulta li l-pajjiż huwa ferm dipendenti fuq it-trasport bl-ajru (ara l-paragrafu (131) hawn fuq) u dan irid jiġi kkunsidrat.
(160)
Minħabba l-partikolaritajiet tal-każ preżenti, jidher li kontribuzzjoni proprja li tkun ftit inqas minn 50 % hija aċċettabbli. Billi l-PR, speċjalment il-pjan finanzjarju li ġie ppreżentat, juri li l-ammont ta’ għajnuna huwa tali li jevita li jipprovdi lill-Air Malta bi flus żejda li jista' jintuża għal attivitajiet aggressivi u ta’ tfixkil fis-suq li ma jkunux marbuta mal-proċess ta’ ristrutturar u li dik l-għajnuna ma tiffinanzjax xi investiment ġdid li mhuwiex essenzjali biex il-kumpanija terġa' ssir vijabbli kif stipulat fil-punt 45 tal-Linji Gwida S&R, il-Kummissjoni tikkonkludi li kontribuzzjoni proprja ta’ mill-inqas 45 % hija xierqa fil-każ preżenti.
6.2.5 Il-prinċipju ta’ "għajnuna unika"
(161)
Fl-aħħar nett, l-għajnuna għandha tirrispetta l-kundizzjoni li hija “għajnuna unika”. Il-punt 72 tad-Linji Gwida S&R, jistipula li kumpanija li tkun ibbenefikat minn għajnuniet għar-ristrutturar u għas-salvataġġ fl-aħħar 10 snin mhix eliġibbli għall-għajnuna ta’salvataġġ u għar-ristrutturar.
(162)
F'April 2004, qabel l-adeżjoni tagħha fl-UE, Malta wettqet żieda fil-kapital ta’ EUR 57 miljun. It-tranżazzjoni inkwistjoni saret in natura u tinvolvu trasferiment ta’ proprjetà reali (art u bini) bi tpattija għall-ksib ta’ ishma addizzjonali fl-Air Malta. L-awtoritajiet Maltin li ma qisux din il-miżura bħala għajnuna għas-salvataġġ jew għar-ristrutturar qiesu ż-żieda kapitali bħala kumpatibbli mal-prinċipju ta’ investitur f'ekonomija tas-suq.
(163)
Il-Kummissjoni ġiet infurmata b'din il-miżura dak iż-żmien, fil-kuntest ta’ kooperazzjoni qabel l-adeżjoni. Billi l-miżura ngħatat qabel Malta ssieħbet fl-UE, ma kienx hemm bżonn li Malta tfittex l-approvazzjoni tal-Kummissjoni qabel ma timplimenta ż-żieda fil-kapital fl-2004. Madankollu, skont il-prassi konsistenti tal-Kummissjoni (26), il-Kummissjoni se tqis l-għajnuna għar-ristrutturar mogħtija qabel l-adeżjoni għall-applikazzjoni tal-prinċipju ta’ "għajnuna unika" f’każijiet sussegwenti ta’ għajnuna għar-ristrutturar.
(164)
Sabiex jiġi ddeterminat jekk kienx hemm vantaġġ ekonomiku favur l-Air Malta fl-injezzjoni tal-2004 u għalhekk din il-miżura tinvolvi għajnuna mill-Istat, il-Kummissjoni trid tivvaluta jekk il-kumpanija rċevietx "vantaġġ ekonomiku, li li kieku ma kinitx tikseb f'kundizzjonijiet normali tas-suq (27)". Biex teżamina din il-kwistjoni l-Kummissjoni qed tapplika l-prinċipju ta’ investitur f'ekonomija tas-suq (MEIP). Skont dan it-test, meta, f’ċirkustanzi simili, investitur privat li jopera f’kundizzjonijiet normali tas-suq ta’ ekonomija tas-suq ta’ daqs kumparabbli ma’ dak tal-entitajiet li joperaw fis-settur pubbliku seta' ġie mħeġġeġ jagħmel il-kontribuzzjoni kapitali inkwistjoni, ma tkun involuta l-ebda għajnuna mill-Istat. Il-Kummissjoni għalhekk trid tivvaluta jekk investitur privat kienx jaċċetta t-tranżazzjoni inkwistjoni bl-istess termini (28). L-attitudni tal-investitur privat ipotetiku hija dik ta’ investitur prudenti (29) li l-għan tiegħu tal-massimizzazzjoni tal-qligħ hija kkontrollata mill-prudenti dwar il-livell ta’ riskju aċċettabbli għal rata partikolari ta’ ritorn (30).
(165)
Barra minn hekk, "… [I]l-paragun bejn l-aġir tal-investituri pubbliċi u privati għandu jiġi stabbilit fir-rigward tal-attitudni li investitur privat kien ikollu, waqt it-tranżazzjoni inkwistjoni, fid-dawl tal-informazzjoni disponibbli u tal-iżviluppi prevedibbli f’dak il-mument (31)".
(166)
L-analiżi u l-valutazzjoni tal-Kummissjoni għandha tinkludi l-fatturi kollha rilevanti għall-operazzjoni inkwistjoni u l-kuntest tagħha. Dan se jinkludi s-sitwazzjoni finanzjarja tal-kumpanija benefiċjarja fis-suq rilevanti, filwaqt li r-riżultati jew l-iżviluppi ex post huma irrelevanti sakemm dawn ma kinux previsti fiż-żmien tal-investiment (32).
(167)
It-tranżazzjoni inkwistjoni kienet tinvolvi t-trasferiment mill-Gvern ta’ proprjetà reali (art u bini) lill-Air Malta talli jiksbu ishma addizzjonali fl-Air Malta. L-użu tal-proprjetà inkwistjoni kien ilu li ngħata lill-Air Malta. Il-proprjetà immobbli kkonċernata qabel kienet tal-Air Malta skont ftehim ta’ kiri mill-1979 għal perjodu indefinit. Matul is-snin, l-Air Malta tejbet il-valur tal-proprjetà fuq spejjeż tagħha stess u fuq il-bażi tal-aspettattiva li l-proprjetà kienet se tiġi trasferita.
(168)
Il-Kummissjoni tinnota li din it-tranżazzjoni kienet ġiet diskussa u mħejjija fuq numru ta’ snin. Il-pjan li tittrasferixxi l-art kien diġà sar fis-snin 90. Karta tal-bord fis-sena 2000 kienet diġà rreferiet għal din it-tranżazzjoni. Ir-raġuni għad-dewmien tal-implimentazzjoni tagħha hija l-privatizzazzjoni tal-Ajruport Internazzjonali ta’ Malta li tlestiet biss fl-2002.
(169)
It-tranżazzjoni saret fid-dawl ta’ Strateġija Korporattiva u Pjan ta’ Negozju 2004-2007 (Novembru 2003) u projezzjoni ta’ tliet snin finanzjarji. Minħabba prospetti pożittivi għall-ambjent tas-suq bħat-tkabbir fis-suq mistenni fis-suq Malti tat-trasport tal-ajru, iż-żieda fil-kapaċità tal-postijiet u l-marġini ta’ qligħ fis-settur Ewropew tal-avjazzjoni kif ukoll riżultati inkoraġġanti, il-pjan tan-negozju kien qed jistenna żieda sostanzjali fir-rendiment u fil-passiġġieri matul is-snin ta’ wara sabiex tinkiseb il-profittabbiltà mis-SF2007.
(170)
It-tbassir rilevanti kien jirrifletti l-opinjoni ġenerali fl-industrija tal-linji tal-ajru li dak iż-żmien kienet qed tbassar tkabbir qawwi fis-settur tat-trasport bl-ajru. Barra minn hekk, ir-riżultati pożittivi kienu bbażati fuq opportunitajiet addizzjonali ta’ tkabbir mistenni dovut għall-adeżjoni ta’ Malta fl-UE. Minbarra t-titjib tal-istruttura kapitali, il-pjan tan-negozju ppropona għadd ta’ inizjattivi raġonevoli bħall-introduzzjoni ta’ flotta standardizzata, moderna u effiċjenti fil-fjuwil ta’ Airbus A319/A320 kif ukoll ir-razzjonalizzazzjoni tal-manutenzjoni. Il-Kummissjoni tinnota li fl-2004, l-LCCs ma kinux meqjusa bħala theddida għall-Air Malta fis-suq prinċipali tagħha billi t-tul tar-rotot għal/minn Malta kienu meqjusa bħala twal wisq biex il-mudell tan-negozju tal-LCC jirnexxi. Għalkemm l-aspettattivi rriżultaw li kienu wisq ottimisti u l-isfidi fis-suq issottovalutati minn perspettiva ex post, minħabba l-informazzjoni disponibbli fl-2004 u l-opinjoni ġenerali fl-industrija tal-linji tal-ajru, il-Kummissjoni tqis li t-tbassir fil-pjan tan-negozju u fil-projezzjoni finanzjarji ta’ tliet snin bħala kredibbli għal dak iż-żmien.
(171)
Minħabba li l-Gvern Malti bħala azzjonist maġġuri tal-Air Malta kkontribwixxa biss kapital azzjonarju minimu meta l-kumpanija twaqqfet fl-1974, l-Air Malta kienet ferm sottokapitalizzata mqabbla mat-trasportaturi tal-bandiera qabel April 2004 u kienet teħtieġ struttura kapitali proporzjonata mal-ħidmiet tagħha. Iż-żieda kapitali, li saret in natura bit-trasferiment ta’ art, kienet intiża sabiex tiżgura li l-kumpanija kellha struttura finanzjarja bbilanċjata sabiex tippermettilha li tinvolvu ruħha fi strateġija ta’ tkabbir u tippermetti aktar ingranaġġ tal-ekwità permezz ta’ arranġamenti mtejba fil-maniġment tal-kapital operattiv.
(172)
It-tranżazzjoni kienet ibbażata fuq valur tas-suq bil-parir ta’ PriceWaterhouseCoopers li kienet tistqarr li "l-valur tal-assi li qed jiġu allokati lill-kumpanija jikkorrispondi tal-inqas għall-valur nominali tal-ishma u l-premium tal-ishma fuqhom maħruġa fil-kumpanija għall-Gvern ta’ Malta".
(173)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li l-Air Malta ma kinitx kumpanija f'diffikulta f'April 2004. Għalkemm Air Malta sofriet minn telf imġarrab mis-sussidjarja tal-Air Malta, Azzura Air wara 9/11, Malta kellha riżervi sinifikanti ta’ flus f'dak iż-żmien. Abbażi taċ-ċifri fil-31 ta’ Lulju 2003, l-ekwità totali tal-Air Malta kienet ta’ EUR 45,7 miljun (kapital azzjonarju maħruġ ta’ EUR 11,7 miljun flimkien ma’ bilanċ pożittiv fuq il-kont tal-qligħ u t-telf). Abbażi tal-kont tal-maniġment għas-seba' xhur li ntemmu fid-29 ta’ Frar 2004, it-telf għal dan il-perjodu kien ta’ EUR 15,5 miljun u kien mistenni telf ta’ EUR 19,2 miljun għas-sena finanzjarja kollha. Ġie rikonoxxut aktar telf meta ngħalqu r-rapporti finanzjarji statutorji f'Lulju 2004 u mbagħad ikkalkulat fil-bidu tal-2005. Madankollu, dan it-telf ma kienx ikun magħruf jew antiċipat f'April 2004.
(174)
Barra minn hekk, l-Air Malta kienet kapaċi tiġbor dejn estern minn tliet banek privati mingħajr is-sostenn tal-Gvern.
(175)
Fl-aħħar nett, l-azzjonisti minoritarji privati pparteċipaw fiż-żieda kapitali fil-proporzjon għat-titoli tagħhom (inqas minn 5 % tal-kapital totali).
(176)
F'dan l-isfond, il-Kummissjoni ma għandhiex evidenza konvinċenti li turi li t-tranżazzjoni ta’ April 2004 ma kinitx konformi mal-prinċipju ta’ investitur f'ekonomija tas-suq billi jidher pjuttost raġonevoli li wieħed jassumi li investitur privat kien iġib ruħu bħall-Gvern Malti, f’ċirkustanzi simili. Għalhekk, it-tranżazzjoni tal-2004 ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat lill-Air Malta.
(177)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet Maltin komplew jikkonfermaw li l-Air Malta ma rċeviet l-ebda għajnuna għas-salvataġġ jew għar-ristrutturar matul dawn l-aħħar 10 snin. Il-Kummissjoni għalhekk tikkunsidra li l-prinċipju ta’ "għajnuna unika" huwa rispettat.
6.3 Konklużjoni
(178)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni tqis li l-għajnuna maħsuba li tammonta għal EUR 130 miljun u l-PR huma kompatibbli mal-kundizzjonijiet meħtieġa mil-Linji Gwida S&R. Għalhekk, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-għajnuna kienet kompatibbli mas-suq intern.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna għar-ristrutturar innotifikata minn Malta tikkonsisti f'għotja ta’ EUR 130 miljun lill-Air Malta fil-forma ta’ ekwità, inkluż skambju ta’ dejn ma’ ekwità għas-self għas-salvataġġ approvat EUR 52 miljun, tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, fit-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Dik l-għajnuna mill-Istat hija kompatibbli mas-suq intern fuq il-bażi tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika ta’ Malta.
Magħmul fi Brussell, is-27 ta’ Ġunju 2012.