РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 20 септември 2011 година
относно мярка С 35/10 (ex N 302/10), която Дания възнамерява да приведе в действие под формата на данъци върху хазартните игри, организирани онлайн, предвидени в закона на Дания относно данъците върху хазартните игри
(нотифицирано под номер C(2011) 6499)
(само текстът на датски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/140/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, алинея първа от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
На 6 юли 2010 г. от съображения за правна сигурност датските органи изпратиха уведомление съгласно член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) за законодателното предложение L 203 относно данъците върху хазартните игри („Закон за данъците върху хазартните игри“ (2)), прието на 25 юни 2010 г. С писма от 11 август 2010 г. и 22 септември 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация. Датските органи предоставиха необходимата информация с писмо от 20 октомври 2010 г.
(2)
Комисията също получи две отделни жалби по отношение на предложения Закон за данъците върху хазартните игри. Първата бе подадена от Датската асоциация на операторите на игрални автомати с развлекателна цел („DAB“) на 23 юли 2010 г. Втората жалба бе подадена от оператор на реално казино - „The Royal Casino“, на 6 август 2010 г. И двете жалби бяха предадени на датските органи на 23 септември 2010 г. за представяне на мнения. Датските органи представиха мненията си с писмо от 20 октомври 2010 г.
(3)
На 10 ноември 2010 г. в Брюксел бе проведена среща с датските органи за обсъждане на уведомлението и двете посочени по-горе жалби. По време на срещата датските органи представиха обяснителна бележка, озаглавена „Дилемата в резултат на висящото дело за държавна помощ“, в която заявяват и намерението си да отложат влизането в сила на закона, който бе предмет на уведомлението, до вземането на решение от страна на Комисията. (3)
(4)
С решение от 14 декември 2010 г. Комисията уведоми Дания за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, относно мярката, предмет на уведомлението. Решението на Комисията за откриване на процедура (наричано по-долу „решение за откриване на процедура“) бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4). Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си.
(5)
С писмо от 14 януари 2011 г. датските органи представиха своите наблюдения по решението за откриване на процедура.
(6)
Общо 17 заинтересовани страни представиха мненията си между 11 февруари и 22 февруари 2011 г. (5) На 16 март 2011 г. тези мнения бяха препратени на Дания, като ѝ бе дадена възможност да отговори. Комисията получи мненията на Дания с писмо от 14 април 2011 г.
2. ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА
(7)
След началото на производство за установяване на нарушение и изпращането на мотивирано становище на 23 март 2007 г. относно пречките пред свободното движение на услуги за спортни залагания в Дания (6), датското правителство взе решение за реформа на националното законодателство в областта на хазартните игри и услугите за залагания и смяна на съществуващия режим на монопол с регулиран и частично либерализиран такъв. Либерализацията се приема за необходима inter alia с цел съобразяване със законодателството на ЕС и в отговор на заплахата от незаконни услуги за хазартни игри, организирани онлайн от доставчици на хазартни услуги, намиращи се в други юрисдикции.
(8)
Законът относно данъците върху хазартните игри, предмет на уведомлението, е част от пакета закони, приети с цел либерализиране на сектора за хазартни игри. (7) Съгласно условията на член 1 от Закона за хазартните игри цялостната цел на тази законодателна реформа в сферата на услугите за хазартни игри е:
-
поддържане на потреблението на хазартни игри на умерено равнище;
-
закрила на младите и други уязвими лица срещу експлоатация или пристрастяване към хазартни игри;
-
закрила на потребителите на хазартни услуги чрез гарантиране на разумното, надеждно и прозрачно предоставяне на хазартни игри; и
-
опазване на обществения ред и предотвратяване на използването на хазартните игри за престъпни цели.
(9)
Съгласно Закона за хазартните игри „за предоставянето или организирането на хазартни услуги е необходим лиценз, освен ако настоящият закон или друг законодателен акт не предвижда друго“. Освен това предоставянето или организирането на хазартни услуги подлежи на данъчно облагане (член 1 от Закона за данъците върху хазартните игри).
(10)
Член 5 от Закона за хазартните игри дефинира хазартни игри като включващи следните дейности: i) лотария; ii) комбинирани хазартни игри и iii) залагания.
(11)
Комбинираните хазартни игри се отнасят до „дейности, при които участникът има шанс да спечели награда и при които вероятността за печалба зависи от комбинация от умение и шанс“. Следователно комбинираните хазартни игри включват игри, които често се предлагат от казина, например рулетка, покер, Бакара, Блек Джек и игрални автомати, които предлагат парични печалби.
(12)
Член 5 от Закона за хазартните игри определя организираните онлайн хазартни игри като „хазартна дейност, извършена от играч и доставчик на хазартни услуги, чрез използването на комуникация от разстояние“. Същата разпоредба дефинира хазартните игри в реални казина като „хазартна дейност, извършвана от играч и доставчик на хазартни услуги или агент на доставчици при физическия им контакт“. Услугите за залагания са дефинирани като „дейности, при които участник има възможност да спечели награда и при които се прави залагане за резултат от бъдещо събитие или възникването на бъдещо събитие“.
(13)
Съгласно членове 2-17 от Закона за данъците върху хазартните игри, игрите, които подлежат на данъчно облагане са i) лотария, включително и лотария с абонамент и лотария с нестопанска цел; ii) залагания, включително и тотализатор, iii) реални казина, iv) онлайн казина, v) игрални автомати, които предлагат парични печалби в игрални зали или питейни заведения, барове и др. vi) игри без залог.
(14)
В закона за данъците върху хазартните игри са заложени различни данъчни ставки в зависимост от това дали игрите се предоставят от онлайн казина или от реални казина.
(15)
Съгласно член 10 от Закона за данъците върху хазартните игри притежателите на лиценз за предоставяне на хазартни услуги в реални казина подлежат на облагане от 45 % от брутния приход от хазартни игри (залози минус печалби) минус стойността на жетоните и допълнителен налог от 30 % от брутния приход от хазартни игри (минус стойността на жетоните), който надвишава 4 милиона DKK (изчислени на месечна база). (8)
(16)
Съгласно член 11 от Закона за данъците върху хазартните игри притежателите на лиценз за предоставяне на хазартни услуги в онлайн казино подлежат на облагане от 20 % от техния брутен приход от хазартни игри.
(17)
Притежателите на лиценз за игрални автомати, които предлагат парични печалби (автомати с монета) в игрални зали, питейни заведения, барове и др. подлежат на облагане от 41 % от брутния приход от хазартни игри. Допълнителни 30 % се изплащат за игрални автомати в питейни заведения, барове и др. за брутни приходи от хазартни игри, които надвишават 30 000 DKK, и за игрални автомати в игрални зали за брутни приходи от хазартни игри, които надвишават 250 000 DKK. (9)
(18)
По отношение на лицензионните такси Законът за хазартните игри предвижда всяко лице, което кандидатства за лиценз за предлагане на залагания или игри в онлайн казино да плаща такса от 250 000 DKK (350 000 DKK при кандидатстване за лиценз за залагания и игри в онлайн казино едновременно) и годишна лицензионна такса между 50 000 DKK и 1 500 000 DKK в зависимост от приходите от игрални дейности.
(19)
Законът за хазартните игри задължава доставчиците на онлайн хазартни игри или да бъдат установени в Дания, или ако са местни лица в друга държава-членка от ЕС или от ЕИП да посочат одобрен представител (член 27).
3. ПРИЧИНИ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(20)
Комисията откри официална процедура по разследване, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на разглежданата мярка с обосновката, че има вероятност тя да включва държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(21)
По-специално Комисията счете, че предвид съдебната практика мярката може да се приеме за селективна. Припомни, че всяка оценка на селективността на данъчната мярка следва да включва проучване на това дали дадена мярка е по-благоприятна за определени предприятия в сравнение с други предприятия, чието правно и фактическо положение е сравнимо с оглед на целта, заложена във въпросната схема. (10)
(22)
Предвид естеството на игрите, предлагани онлайн и в реални заведения, социалния аспект на двата вида хазартни игри и социоикономическия профил на потребителите, Комисията изразява съмнения относно това дали различията между хазартните игри онлайн и в реални казина са достатъчно съществени, за да се смята, че те не са сравними в правно и фактическо отношение за целите на тяхното данъчно облагане съгласно Закона за данъците върху хазартните игри.
(23)
Освен това на този етап от процедурата Комисията изразява становището, че ако мярката бъде приета за селективна prima facie, датските органи не са успели да установят, че мярката може да бъде обоснована от логиката на данъчната система.
(24)
В тази връзка датските органи твърдят, че данъчната ставка за хазартните игри, организирани онлайн, отразява необходимия баланс между постигане на целите на датското законодателството по отношение на закрила на играчи, от една страна, и възможност за отговор на конкуренцията на онлайн оператори, установени в други държави с по-ниски данъчни ставки, от друга страна.
(25)
Освен това по отношение на позоваването на датските органи на цялостните цели, заложени в Закона за хазартните игри (вж. параграф 2) Комисията изразява становището, че тези цели изглежда са от общ характер и не са присъщи за данъчната система. Тъй като в съдебната практика е установено, че единствено присъщите на данъчната система цели са уместни, Комисията счита, че датските органи не са обосновали в достатъчна степен своето твърдение, че селективността на разглежданата мярка е необходима поради логиката на данъчната система.
(26)
Освен това Комисията изразява становището, че законът, предмет на уведомлението, включва данъчно предимство, предоставено чрез използването на държавни ресурси, тъй като отказването от данъчни приходи осигурява на операторите на онлайн хазартни игри предимство под формата на значително по-ниска данъчна ставка. Освен това дотолкова, доколкото мярката осигурява селективно икономическо предимство на онлайн оператори с дейност в Дания, тя може да засегне търговията на вътрешния пазар и да наруши конкуренцията.
(27)
Най-накрая Комисията изразява съмнения от отношение на това дали мярката, предмет на уведомлението, попада в обхвата на която и да е от дерогациите, предвидени в членове 107, параграф 2 и 107, параграф 3 от ДФЕС.
4. МНЕНИЯ НА ДАТСКИТЕ ОРГАНИ
(28)
С писмо от 14 януари 2011 г. датските органи представиха своите мнения по отношение на решението на Комисията за откриване на процедура.
(29)
Като се позовават на списък с фактически и икономически различия между хазартните игри в онлайн и реални казина, посочени в уведомлението, датските органи потвърждават виждането, че хазартните игри онлайн следва да се считат за дейност, различна от хазартните игри в реални казина.
(30)
Според датските органи софтуерът, използван при някои електронни игри, предлагани в реални казина, и не е идентичен с този, използван в онлайн казина. Освен факта, че платформите и доставчиците не са едни и същи, се посочва, че са налице големи различия между тези електронни игри, тъй като физическото присъствие на потребителите на хазартни услуги е необходимо за играта им в реални казина. Физическото присъствие води до различни разходи (например транспорт, входна такса, такса за гардероб, храни и напитки), които не възникват при хазартните игри онлайн.
(31)
За датските органи фактът, че редица държави-членки забраняват хазартните игри, организирани онлайн, макар да разрешават игрите в реални казина, свидетелства за различията при предоставянето на двата вида игрални услуги.
(32)
Освен това датските органи твърдят, че Комисията не е взела предвид заключенията от „Проучване относно хазартните услуги на вътрешния пазар на Европейския съюз“ от 2006 г. (11), според което онлайн и реалните казина следва да се разглеждат като различни пазари.
(33)
Датските органи също подчертават, че оценката на Комисията се съсредоточава единствено върху реалните казина и не взема предвид игралните автомати (т.е. автомати с монети, но не и рулетки, Блек Джек, покер и др.), намиращи се в реални питейни заведения, барове и др. или игрални зали.
(34)
По отношение обосновката на мерките чрез логиката на данъчната система датските органи твърдят, че Комисията може би е изтълкувала погрешно целта на мярката, предмет на уведомлението. Тази мярка няма за цел да запази международната конкурентоспособност на датската игрална индустрия, а по-скоро да гарантира четирите цели, заложени в законодателството (поддържане на хазартните игри на умерено равнище; закрила на младите или на други уязвими лица срещу експлоатация чрез игри или развиване на зависимост към хазартни игри; закрила на играчите чрез гарантиране, че игрите се предлагат по справедлив, отговорен и прозрачен начин; гарантиране на обществения ред и предотвратяване на използването на хазартните игри за престъпни цели).
(35)
По отношение различните данъчни ставки за онлайн и реални хазартни дейности датските органи обясняват, че са изправени пред законодателна и регулаторна дилема. От една страна не могат повече да поддържат настоящото положение на монопол и да отлагат либерализацията на пазара на онлайн хазартни игри. От друга страна налагането на еднаква данъчна ставка за хазартни дейности в онлайн и реални казина би попречило на поставените от правителството в областта цели на политиката.
(36)
По-специално датските органи твърдят, че установяването на еднакво данъчно ниво за всички хазартни дейности би довело до непоследователни решения независимо от избрания данъчен модел. Изборът на модел въз основа на по-ниска универсална данъчна ставка от 20 % би осигурил силен стимул за хазартната дейност в реалните казина, което ще противоречи на общия интерес за защита на потребителите.
(37)
От друга страна модел, основан на по-висока универсална данъчна ставка, подобна на приложената по отношение на хазартните игри в реалните казина, би разубедил онлайн операторите да кандидатстват за лиценз за предоставяне на услуги в Дания, като по този начин целите за либерализация, заложени в закона, ще претърпят неуспех. Това също ще противоречи на общия интерес за закрила на потребителите, тъй като няма да е възможен ефективен контрол върху хазартните игри онлайн.
(38)
В подкрепа на своята позиция датските органи представиха меморандум от Министерство по въпросите на данъчното облагане от 6 март 2010 г. до говорителя за политиката на политическите партии в датския парламент относно данъчното ниво, което следва да се установи. (12) Меморандумът показва, че настоящото диференцирано данъчно облагане следва да се приеме за резултат от балансирането между, от една страна, гарантиране на спазването на закона, като, от друга, се увеличи максимално данъчният приход, а хазартните дейности се поддържат на умерено равнище.
(39)
В тази връзка датските органи считат, че също следва да се вземат предвид международната конкуренция и глобалният характер на пазара на онлайн хазартни игри. В тази връзка датските органи се позовават на „Проучване относно хазартните услуги на вътрешния пазар на Европейския съюз“, съгласно което разходите на доставчиците за осъществяване на стопанска дейност на собствения пазар не следва да надвишават разходите за провеждане на стопанска дейност на чужд пазар, така че за потребители и доставчици да е по-изгодно да провеждат дейност в рамките на собствените си юрисдикции в сравнение с други държави. (13)
(40)
Освен това датските органи твърдят, че принципът, приложен от Съда по случая Salzgitter, съгласно който Комисията не следва да сравнява нивото на данъчно облагане, предмет на уведомление, с нивата, приложими в други държави-членки, с цел определяне дали мярката, която подлежи на уведомлението, представлява държавна помощ (14), не се прилага по отношение на закона, предмет на уведомлението, тъй като диференцираното данъчно облагане между хазартните дейности в реални и онлайн казина се основава изключително на вътрешни данъчни съображения. По-специално датското правителство не е взело предвид данъчните ставки, приложими в други държави-членки, така че да увеличи конкурентоспособността на датския игрален сектор, а просто е имало за цел да постигне целесъобразен баланс между четирите гореспоменати цели на политиката по закона, предмет на уведомлението.
(41)
Освен това датските органи твърдят, че Комисията е изтълкувала неправилно случая Salzgitter, тъй като е разчитала на него не за оценяване на селективния характер на мярката, предмет на уведомление, а за проучване на това дали селективността на мярката, предмет на уведомление, може да бъде разглеждана като обоснована.
(42)
Поради гореспоменатите причини датските органи считат, че данъчната мярка, предмет на уведомление, следва да бъде разглеждана като обоснована от логиката на данъчната система, ако бъде установено, че е селективна.
5. МНЕНИЯ НА ТРЕТИ СТРАНИ
(43)
Комисията получи мнения на 17 заинтересовани трети страни, включително и жалбоподателите: седем асоциации (15), седем предприятия (16) и три държави-членки. (17)
(44)
По отношение на селективността на мярката някои от заинтересованите страни твърдят, че онлайн и реалните казина не се намират в сравнимо правно и фактическо положение, тъй като тези предприятия не извършват дейност на един и същи пазар и следователно данъчната мярка не се основава на общо приложима данъчна система. По този начин данъчната мярка не следва да бъде разглеждана като селективна.
(45)
В подкрепа на тази позиция заинтересованите трети страни твърдят, че предлаганите от реални и онлайн казина продукти се различават съществено. Дейностите, предлагани от реални казина, имат социален елемент, като за разлика от онлайн хазартните игри, дискусии, външен вид и физическа среда са централна част от хазартната дейност. Освен това хазартните игри в реални казина следва да се приемат за част от цялостния развлекателен опит, допълнен от други дейности като например предлаганите услуги от ресторанти, барове, конвенционални удобства и хотели.
(46)
В допълнение тези заинтересовани страни твърдят, че хазартните дейности в онлайн и реални казина не водят до един и същи риск от пристрастяване. В подкрепа на тази позиция може да се разглежда съдебната практика на Съда на Европейския съюз, който твърди, че „предлагането на игри на късмета по интернет може да се окаже източник на рискове от различено естество и по-висок ред в областта на закрила на потребителите.“ (18) Прави се препратка и към проучване на хазартните игри, публикувано от Institut National de la Santé et de la Recherche Médicale (19), според което хазартните игри, организирани онлайн, създават реален риск от пристрастяване, в отговор на който обаче е необходим регулиран пазар на хазартни дейности онлайн.
(47)
Освен това някои заинтересовани страни твърдят, че е налице сегментация на пазара на хазартни игри въз основа на различни канали за разпространение, което ще представлява важен елемент за разграничаване на различните въпросни пазари. В тази връзка те се позовават на становището на френския орган за конкуренцията от 20 януари 2011 г., който отбелязва, че хазартните игри онлайн могат да бъдат разграничени от хазартните игри в клубове или заведения. (20)
(48)
Някои от заинтересованите страни посочват и, че операторите на реални казина са изправени пред ограничен конкурентен натиск в определена географска област, където предлагат игрите си. За разлика от тях онлайн операторите се сблъскват с ожесточена конкуренция в лицето на други онлайн оператори. По-специално тъй като игралните продукти в реални казина са свързани с физическо местоположение, потребителите трябва да се придвижат физически до съответното местоположение. Например в Дания има едва шест места, на които могат да функционират реални казина. За разлика от тях онлайн хазартните дейности дават на потребителите достъп до голям брой игрални продукти, предлагани от различни международни оператори. Освен това силната конкуренция на онлайн казина се засилва още повече от наличието на специализирани уебсайтове, които сравняват предложенията на различни доставчици на хазартни игри онлайн, и чрез множеството блогове и форуми, които позволяват на играчите да сравняват продукти, цени и услуги, предлагани от онлайн оператори.
(49)
Междувременно тези заинтересовани страни посочват, че маржовете на печалбата, свързани с хазартни игри онлайн, са значително по-ниски от свързаните с хазартната дейност в реални казина, предвид ожесточената конкуренция сред онлайн операторите и липсата на такава конкуренция сред реалните казина. Следователно онлайн казината биха имали значително по-ниски маржове по отношение на коефициента на изплащане на печалба, т.е. процента на залозите, които се изплащат обратно на клиентите. Освен това реалните казина могат да предлагат други странични продукти и така да генерират допълнителна печалба като казино хотели, барове или ресторанти, които липсват в онлайн средата. Впоследствие тъй като операторите на реални казина могат да генерират по-висока печалба от хазартни игри в сравнение с онлайн операторите, различните данъчни ставки ще бъдат обосновани от принципа „финансова възможност за плащане“, съгласно който тези, които могат да понесат по-висока данъчна тежест, следва да плащат по-високи данъци.
(50)
Освен гореспоменатите аргументи някои заинтересовани страни също твърдят, че дори и да се установи, че датската мярка е селективна, критерият за селективност ще бъде обоснован от естеството и общата схема на данъчната система. Целта на датската диференцирана данъчна ставка бе да гарантира, че онлайн операторите ще кандидатстват за датски лиценз и следователно ще плащат датски данъци в бъдеще, като междувременно се гарантира, че са постигнати целите за закрила на потребителите, заложени в датското законодателство в областта на хазартните игри.
(51)
В тази връзка някои заинтересовани страни се позовават на известие на Комисията от 1998 г. относно прилагането на правилата за държавна помощ по отношение на мерките за пряко данъчно облагане на дружества (21), съгласно което общата цел на дадена данъчна система е събирането на приходи за държавни разходи. Въз основа на това те изразяват становището, че в противен случай няма да бъде постигната целта за оптимизирането на данъчните приходи от предоставяне на хазартни услуги онлайн на датски местни лица с по-висока данъчна ставка в сравнение със ставката, заложена за хазартни игри онлайн съгласно закона, предмет на уведомлението.
(52)
За разлика от горепосочените аргументи други трети страни - основно оператори на реални казина - представиха мнения срещу позицията на датските органи.
(53)
По същество тези заинтересовани страни твърдят, че датският данъчен режим следва да се разглежда като селективен, тъй като въвежда разлика в данъчното третиране между две групи предприятия, които са в сравнима правна и фактическа ситуация с оглед на целите на мярката. Тези страни твърдят, че онлайн и реалните казина извършват конкурентни дейности на един и същи пазар и следователно се намират в сравними ситуации.
(54)
В подкрепа на тази позиция заинтересованите страни твърдят, че игрите, предоставяни от онлайн и реални казина, са подобни. Правилата за казино игри следва да се приемат за едни и същи, а виртуалното взаимодействие с крупиетата или други играчи онлайн е сравнимо с реалното взаимодействие в реалните казина. Производителите на игрални автомати за реални казина произвеждат едни и същи модели за онлайн употреба и за реална употреба. Следователно от техническа гледна точка казино игрите, предлагани онлайн и в реални казина, са идентични по отношение на технологическите платформи, описания, характеристики, формати и параметри.
(55)
Освен това заинтересованите страни твърдят, че са сравними профилите на потребители на онлайн и реални казина. Следователно потребителският аспект следва да не се използва като уместен аргумент за разграничаване на хазартните игри онлайн от хазартните игри в реални казина.
(56)
Някои заинтересовани страни не смятат, че хазартните игри онлайн следва да се считат за различна дейност от хазартните игри в реални казина, а просто за друг канал, чрез който игрите се предлагат на играчите.
(57)
В допълнение към гореспоменатите аргументи заинтересованите страни изразяват становището, че настоящият игрален пазар следва да бъде считан за единен пазар, който претърпява основна промяна, белязана от съществено преминаване на играчи от реални към онлайн казина. Налице са няколко възможни причини за тази нова тенденция, включително и постоянно нарастващото използване на интернет, ниските оперативни разходи на онлайн казината на всички нива (съоръжения, персонал и фиксирани разходи), факта, че онлайн казината могат да предоставят навсякъде неограничен достъп до хазартни услуги онлайн 24 часа на ден, предвид настоящото развитие на новите технологии.
(58)
Заинтересованите страни предвиждат, че в бъдеще ще се увеличи това прехвърляне на пазарен дял от реални към онлайн казина, предвид бързия напредък на технологиите, търговските инициативи и навлизането на пазара на електронната търговия, които са направили този сектор от игралната индустрия особено динамичен и адаптивен. В тази връзка те се позовават и на становището на генерален адвокат Bot в случая с Liga Portuguesa de Futebol Profissional (22), според когото в резултат на въздействието на новите средства за комуникация игрите на късмета и хазартните игри, които в миналото са били достъпни единствено в специални помещения, могат сега да се играят по всяко време и на всяко място, предвид развитието на новите технологии като телефони, интерактивна телевизия и интернет.
(59)
Има препратка и към „Проучване на Комисията относно услугите за хазартни игри на вътрешния пазар“. (23) Следователно „бъдещето на хазартните игри в казината във все по-голяма степен ще бъде въз основа на сървър, тъй като игралните автомати все повече се развиват в посока игрален софтуер, който може да се свали“ (24). Тази тенденция ще бъде белязана от развитието на нови хибридни игрални салони.
(60)
Въз основа на горния аргумент заинтересованите страни стигнаха до заключението, че мярката е селективна, тъй като онлайн и реалните казина извършват дейности, които са в сравними правна и фактическа ситуация. Такава селективност не би могла да се обоснове и от логиката на данъчната система. Освен това те считат, че налагането на по-висока данъчна ставка няма да обезкуражи онлайн доставчиците да кандидатстват за лиценз в Дания.
(61)
В допълнение позоваването от страна на Дания на националните данъчни системи в други държави-членки с цел обосновка на нуждата от привличане на доставчици на онлайн казина не е съществено, тъй като според установената съдебна практика всяка обосновка следва да се основава единствено на националната данъчна система. (25) Също така аргументът на датските органи, че намаляването на данъчната ставка за определени предприятия е необходимо с цел увеличаване на конкурентоспособността на пазара, винаги е бил отхвърлян от съдилищата.
6. МНЕНИЯ НА ДАНИЯ ОТНОСНО МНЕНИЯТА НА ТРЕТИ СТРАНИ
(62)
Макар да потвърждават вижданията си, че мярката, предмет на уведомление, не е селективна и не представлява държавна помощ, датските органи посочват, че всички встъпили правителства защитават позицията, че от регулаторна гледна точка е необходимо да се направи разлика между онлайн и реални казина.
(63)
Също така посочват, че методиката, използвана за дефиниране на съответния пазар за целите на членове 101 и 102 от ДФЕС, е предназначена за частни предприятия и се основава на оценка на заместимостта на продукта от гледна точка на търсене и предлагане и следователно следва да се прилага за целта на оценка на държавна помощ. Прилагането на тази методика ще премине границите на правилата за държавна помощ, които се прилагат в настоящия случай по отношение на суверените данъчни правомощия на държава-членка.
(64)
От тази гледна точка хазартните игри онлайн следва да се разграничат от хазартните игри в реални казина. В тази връзка те се позовават и на становище на Комисията, прието при процедура за сливане, според което игралните автомати (автомати с джакпот, автомати с жетони и такива с развлекателни игри с парични или други награди) представляват отделен продуктов пазар. (26) Също така споменават и решението, прието от френския орган за конкуренция, според когото покерът в реални казина не е част от същия пазар като онлайн покера, тъй като покерът в реални казина изисква самоконтрол, наблюдение на останалите играчи, често по-високи разходи и ограничение от географска гледна точка. (27) Споменава се и решение за сливане, прието от британския орган за конкуренцията (Office of Fair Trading), който прави разграничение между лицензирани офиси за залагания, от една страна, и телефонни и интернет залагания, от друга. (28)
(65)
По отношение на различията в продуктовите пазари датските органи посочват, че според много встъпили органи в игралните заведения се предлагат допълнителни - и значително по-скъпи - услуги. От социологическа гледна точка датските органи повтарят виждането си, че играчите от разстояние и в реални казина са различни видове потребители, както е посочено и в наскоро издадената от Комисията Зелена книга относно хазарта по интернет на вътрешния пазар от 24 март 2011 г., в която се заявява, че профилът на потребителите на онлайн услуги изглежда е различен от този на клиентите на традиционни казина и пунктове за залагания. (29)
(66)
Датските органи също повтарят, че коефициентът на изплащане на печалба е значително по-висок при онлайн операторите, предвид ниските им оперативни разходи. Също посочват, че различията между онлайн и реалните казина са налице в техническите аспекти на използвания софтуер, различните нормативни актови за издаване на лицензи и господстващото положение на местно ниво за реалните казина.
(67)
Датските органи също оспорват интерпретацията на някои заинтересовани страни на гореспоменатото становище на генерален адвокат Bot по делото на Liga Portuguesa. Те посочват, че това становище, издадено в контекста на свободата на предоставяне на услуги, съответства на идеята, че следва да се приеме, че операторите на хазартни игри от разстояние са в различна правна и фактическа ситуация в сравнение с операторите на реални казина.
(68)
Датските органи обаче признават, че определени типове онлайн хазартни услуги може все пак да представлява друга форма на продажба, като в случая с услугите за залагания.
(69)
Във връзка с тези цели на закона, предмет на уведомлението, датските органи отхвърлят аргумента на някои заинтересовани страни, че законът, предмет на уведомлението, има за цел да привлече чуждестранни доставчици на хазартни услуги. Всъщност поставените от правителството цели са изброени в Закона за хазартните игри. Освен това общата цел на новия закон остава непроменена, тоест генериране на приход от хазартни игри като всяка подобна система за събиране на приходи за финансиране на държавния бюджет.
(70)
Датските органи също са съгласни с виждането, изразено от някои заинтересовани страни, че възможността на данъчно задължено лице да плаща може да се приеме за легитимна обосновка. В настоящия случай финансовият капацитет на операторите на хазартни игри онлайн действително би бил значително по-нисък.
(71)
Най-накрая датските органи посочват, че тяхната данъчна система в областта на хазартните игри от разстояние има за цел да гарантира възможно най-добрия приход. Следователно по-ниската данъчна ставка за хазартни игри онлайн би отразила нуждата от балансиране между четирите цели, заложени в закона, предмет на уведомлението, с нуждата от увеличаване до максимум на данъчните приходи.
7. ОЦЕНКА НА МЯРКАТА
7.1. Наличие на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(72)
Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, е несъвместима с вътрешния пазар, ако засяга търговията между държавите-членки.
7.1.1. Държавни ресурси
(73)
Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС мярката трябва да бъде отпусната от държава-членка или чрез държавни ресурси. Загубата на данъчен приход е равна на използването на държавни ресурси под формата на фискални разходи.
(74)
В разглеждания случай наличието на държавни ресурси не е оспорвано от никоя от страните, нито от датските органи, нито от жалбоподателите, нито от трети страни.
(75)
Като позволяват на операторите на хазартни игри онлайн да плащат данъци със сравнително ниска ставка от 20 % от техния брутен приход от хазартни игри (30), датските органи се отказват от приходи, които представляват държавни ресурси. Следователно Комисията изразява виждането, че разглежданата мярка включва загуба на държавни ресурси и по този начин се отпуска чрез държавни ресурси.
7.1.2. Предимство
(76)
Мярката също следва да осигури финансово предимство на получателя. Идеята за предимство обхваща не само ползите, а и намесата, която под различна форма смекчава разходите, които обичайно се покриват от бюджета на дадено предприятие. (31)
(77)
В настоящия случай наличието на държавни ресурси не е оспорвано от никоя от страните, нито от датските органи, нито от жалбоподателите, нито от трети страни.
(78)
Съгласно Закона за данъците върху хазартните игри предприятията, които предлагат онлайн хазартни услуги, подлежат на данъчно облагане върху брутния им приход от хазартни игри със ставка 20 %. Тази ставка е съществено по-ниска в сравнение със ставката, приложима по отношение на операторите на реални казина. Следователно предприятията, които предлагат хазартни игри онлайн, се възползват от предимство под формата на по-ниска данъчна тежест. Това води до заключението, че разглежданата мярка включва предимство за предприятията, които предоставят хазартни услуги онлайн.
7.1.3. Нарушаване на конкуренцията и въздействие върху търговията
(79)
Съгласно условията на член 107, параграф 1 от ДФЕС мярката трябва да засегне търговията в рамките на ЕС и да нарушава или да заплаши да наруши конкуренцията. В настоящия случай доставчиците на хазартни игри онлайн, установили се в Дания, ще бъдат изложени на конкуренция и ще бъдат ангажирани в търговия в рамките на Общността. Следователно Законът за данъците върху хазартните игри, който предвижда благоприятно данъчно облагане за датските предприятия, които предлагат хазартни услуги онлайн, непременно засяга търговията в рамките на Общността и нарушава или заплашва да наруши конкуренцията.
7.1.4. Селективност
(80)
За да бъде разглеждана като държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, мярката следва да бъде идентифицирана като селективна дотолкова, доколкото благоприятства за определени предприятия или производството на определени стоки.
(81)
Според установеното в съдебната практика тълкуване на селективност мярката е селективна, ако „цели частичното освобождаване на предприятията от финансови налози, които произтичат от нормалното прилагане на общата система за задължителни вноски, предвидени по закона“. (32) Следователно мярката е селективна, ако представлява отклонение от прилагането на общата рамка за данъчно облагане. Според действащата съдебна практика следва да се оцени дали дадена мярка благоприятства за определени предприятия за сметка на други предприятия, чието правно и фактическо положение е сравнимо с оглед на целта, поставена от въпросната схема. (33)
(82)
Съгласно съдебната практика, ако се установи, че мярката се отклонява от общата данъчна система, следва да се разгледа дали различията произтичат от естеството или от общата схема на данъчната система, от която е част. (34) С други думи въпросът е дали въпросната мярка, която изглежда селективна prima facie, е обоснована с оглед на логиката на данъчната система. (35)
(83)
При настоящия случай референтната система следва да бъде дефинирана като системата за данъчно облагане за датски хазартни дейности. Законът за данъците върху хазартните игри има за цел регулирането на плащането на данъци върху всички хазартни дейности, предлагани или организирани в Дания, независимо дали са онлайн или чрез реални казина. Следователно разглежданата мярка (т.е. диференцирано данъчно облагане в полза на хазартни дейности онлайн) следва да бъде оценена спрямо тази референтна данъчна система.
(84)
Тъй като законът, предмет на уведомлението, предвижда притежателите на лиценз, които предлагат игри в онлайн казина, да подлежат на данък от 20 % от брутния приход от хазартни игри, макар притежателите на лиценз, които предлагат игри в реални казина, да подлежат на основен данък от 45 % от брутния приход от хазартни игри и на допълнителен данък от до 30 % от брутния приход от хазартни игри, възниква въпросът дали операторите на онлайн и реални хазартни услуги, които подлежат на различни данъци, следва да бъдат разглеждани като сравними в правно и фактическо отношение.
(85)
В тази връзка датските органи се придържат към твърдението, че хазартните дейности в онлайн и реални казина не са правно и фактически сравними по отношение на платформи, разходи, финансови маржове, социални възможности, доставчици или продукти.
(86)
Освен това както и другите заинтересовано страни, те подчертават съществената разлика между двете категории оператори по отношение на ожесточената конкуренция пред онлайн казината в сравнение с липсата на конкуренция сред операторите на реални казина.
(87)
Въпреки броя на обективни различия между операторите на онлайн и реални казина (като физическо срещу онлайн присъствия) Комисията счита, че гореспоменатите различия между онлайн и реални казина не са достатъчни за установяване на съществено и решаващо разграничаване в законодателството и фактическото положение между двата вида предприятия.
(88)
В тази връзка Комисията отбелязва, че игрите, предлагани от оператори на реални и онлайн казина, са еквивалентни. Игрите, предлагани както от онлайн, така и от реални оператори - включително и рулетка, Бакара, Пунто Банко, Блек Джек, покер и хазартни игри на игрални автомати - са част то една и съща хазартна дейност независимо от техните онлайн или реални настройки. Освен това от техническа гледна точка казино игрите, предлагани онлайн и в реални казина, изглежда са сравними по отношение на технологични платформи, формат и параметри.
(89)
В тази връзка Комисията счита, че що се отнася до данъчното облагане на хазартните дейности, хазартните игри онлайн се явяват различен канал за разпространение на подобен вид хазартни дейности. В подкрепа на тази позиция Комисията отбелязва съществените усилия, полагани от онлайн казина, за да симулират изживяванията в реално казино, така че онлайн играчите да имат усещането, че играят в реално казино, а не във виртуална среда.
(90)
За да подкрепят тяхното виждане, че хазартните игри онлайн и в реални казина са правно и фактически несравними дейности, датските органи се позовават и на решение на британския орган за конкуренцията (Office of Fair Trading), която прави разграничение между лицензирани пунктове за залагания, от една страна, и залагания по телефона или интернет, от друга. (36) Това позоваване обаче противоречи на позицията на датските органи, че залаганията онлайн и в реални казина са идентични услуги. (37) В тази връзка противоречиво е и твърдението, че датските органи следва да приемат услугите за залагания в реални казина и онлайн за подобни дейности и следователно те да подлежат на едно и също данъчно облагане, като междувременно други видове хазартни игри в онлайн и реални казина са различни дейности и подлежат на различни данъчни ставки.
(91)
Датските органи също се позовават на решението по делото Candover-Cinven-Gala (38), което определя, че игралните автомати (автомати с джакпот, автомати с жетони или автомати за развлекателни игри с парични или други награди) представляват независим продуктов пазар. (39) Въпреки това освен факта, че това решение не засяга отпускането на държавна помощ, нито въпроса със селективността, трябва да се отбележи, че въпреки че решението гласи, че „игралните автомати (автомати с джакпот, автомати с жетони и автомати за развлекателни игри с парични или други награди) представляват отделен продуктов пазар“, в него се заявява, и че могат да се приемат за интегрирани в пакета хазартни дейности на съответните заведения, в които са разположени, т.е. казина, бинго зали, игрални зали, барове и пунктове за залагания, и др. (40)
(92)
По същия начин предполагаемите различия в социоикономическите профили на потребителите, рисковете от пристрастяване или пазарната оценка са недостатъчни за доказване, че хазартните игри в онлайн и реални казина представляват два различни вида дейности, които не са правно и фактически сравними. Някои от проучванията, на които се позовават както датските органи, така и жалбоподателите, изглежда съдържат достатъчно констатации в подкрепа на противоречащи си заключения. Така във връзка с Проучване на Комисията от 2006 г. относно хазартните услуги на вътрешния пазар (41) датските органи твърдят, че проучването посочва, че пазарите на онлайн и реални казина са отделни. (42) За разлика от това същият доклад се цитира от някои заинтересовани страни (43) с цел доказване, че пазарът на хазартни услуги онлайн не следва да се приема за нов пазар, а по-скоро за развитие на самия пазар на хазартни услуги, белязан от развитието на нови хибридни игрални салони. (44)
(93)
По същия начин се откриват противоречиви твърдения в проучването, извършено от Датския национален център за социални изследвания (45), което е цитирано от датските органи и жалбоподателите. Макар датските органи да твърдят, че потребителите на хазартни услуги в реални казина се различават от тези в онлайн казина по отношение на възраст, пол и образователно ниво, жалбоподателите, позовавайки се на същото проучване, стигат до обратното заключение, като твърдят, че проучването посочва, че няма съществени разлики между профилите на потребителите, които играят в реални и онлайн казина. Според тях в проучването се посочва, че потребителите на хазартни услуги, които играят в реални и онлайн казина, обикновено биха били едни и същи млади мъже на възраст между 18 и 24. (46)
(94)
Предвид гореспоменатото Комисията стигна до заключението, че онлайн и реалните казина следва да се приемат за правно и фактически сравними. Тъй като хазартните услуги както в онлайн, така и в реалните казина създават едни и същи рискове, мярката, предмет на уведомлението, е насочена към онлайн и реалните хазартни услуги. Разглежданата мярка въвежда диференцирано данъчно облагане в полза на оператори на хазартни игри онлайн и в ущърб на реалните казина. Следователно разглежданата мярка следва да се приеме за селективна prima facie по смисъла на член 107 от ДФЕС, тъй като представлява отклонение от общия данъчен режим.
(95)
Обосновката на селективния характер prima facie на мярката посредством естеството и общата схема на системата следва да се оцени с оглед на действащата съдебна практика. Ръководните принципи или обосновка на данъчната система могат да се използват за обосновка на селективността на мярката.
(96)
В тази връзка датските органи твърдят, че предвид особеностите на въпросния сектор, диференциалното данъчно облагане в полза на оператори на хазартни услуги онлайн представлява единственият начин за гарантиране на ефективността на техния данъчен режим. Установяването на по-висока данъчна ставка би обезкуражило операторите на хазартни игри онлайн да кандидатстват за датски лиценз, докато въвеждането на по-ниска данъчна тежест за всички оператори би противоречало на цялостната цел за поддържане на хазартните игри на разумно ниво.
(97)
Датските органи също така твърдят, че финансовият капацитет на операторите на хазартни игри онлайн, който се предполага, че е по-нисък в сравнение с операторите на реални казина, обосновава различните данъчни ставки между двете категории оператори.
(98)
С оглед на горните аргументи Комисията припомня, че според съдебната практика (47) и Известие на Комисията относно прилагането на правилата за държавни помощи по отношение на мерките за пряко данъчно облагане на дружества (48) държавата-членка трябва да установи дали разглежданата мярка произтича от основните или ръководните принципи на тази система. Обосновката въз основа на естеството или цялостната структура на въпросната данъчна система представлява изключение от принципа за забрана на държавна помощ. Следователно трябва да подлежи на строго тълкуване. (49)
(99)
Това води до заключението, че от датските органи се очаква да докажат, че въпросната данъчна мярка е обоснована от логиката на данъчната система. Датските органи обаче не са представили достатъчно и убедителни доказателства в подкрепа на твърдението, че намаляването на данъчната ставка за определен сегмент (онлайн оператори) от по-обширна категория (оператори на хазартни услуги) като средство, което гарантира, че първите ще кандидатстват за лиценз, произтича от принципите и логиката в основата на данъчната система. По-специално целта за привличане на чуждестранни оператори на хазартни услуги онлайн в Дания и регулирането им от датските правила следва да се приеме като цел на публичната политика, която е извън логиката на данъчната система.
(100)
По същия начин във връзка с предполагаемо по-малкия капацитет за плащане на операторите на хазартни игри онлайн датските органи не са успели да установят, че е налице разлика в рентабилността на онлайн и реалните казина, която би обосновала диференциалното данъчно облагане. Датските органи също не показаха, че финансовият капацитет за плащане е принцип, присъщ за тяхната система за пряко корпоративно данъчно облагане, на която може да се разчита в настоящия случай за обосновка за диференцирано данъчно облагане на онлайн и реални казина.
(101)
От горепосоченото следва, че Комисията не счита, че селективността на закона, предмет на уведомление, е обоснована с оглед на логиката на данъчната система.
7.1.5. Заключение
(102)
С оглед на гореспоменатото Комисията счита, че критериите, заложени в член 107, параграф 1 от ДФЕС, са изпълнени и че мярката за налагане на по-ниска данъчна ставка за хазартни игри онлайн представлява държавна помощ за доставчици на хазартни услуги онлайн, установени в Дания.
7.2. Съвместимост на мярката въз основа на член 107, параграф 3 от ДФЕС
(103)
В член 107, параграфи 2 и 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз са заложени правила, които определят кога определени мерки за помощ са съвместими с вътрешния пазари и какви видове помощ могат да се приемат за съвместими с вътрешния пазар.
(104)
Комисията счита, че разглежданата мярка може да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар съгласно дерогация, заложена в член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, който позволява помощите „…да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес.“
(105)
Комисията отбелязва, че мярката не попада в обхвата на действащите насоки за прилагане на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС. Следователно това трябва да се оцени пряко с оглед на тази разпоредба в Договора. За да бъде съвместима по член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, дадена мярка за помощ трябва да цели постигането на цел от общ интерес в необходима и пропорционална степен. При оценяване на съвместимостта на мярката с вътрешния пазар Комисията измерва положителното въздействие по отношение на постигането на цел от общ интерес спрямо потенциалните отрицателни странични ефекти като нарушаване на търговията и конкуренцията. Този тест се основава на тристепенно проучване. Първите два етапа се съсредоточават върху положителното въздействие от държавната помощ, а третият етап разглежда отрицателните ефекти и произтичащите от тях положителни и отрицателни ефекти. (50) Тестът е структуриран по следния начин:
(1)
Мярката за помощ има ли добре дефинирана цел от общ интерес?
(2)
Помощта съобразена ли е с постигането на целта от общ интерес, т.е. помощта предложена ли е в отговор на пазарна неефективност или друга цел? И по-специално:
а)
мярката за помощ целесъобразен инструмент ли е, т.е. съществуват ли други по-подходящи инструменти?
б)
налице ли е стимулиращо въздействие, т.е. помощта променя ли поведението на потенциални бенефициери?
в)
мярката за помощ пропорционална ли е, т.е. може ли същата промяна в поведението да се постигне с по-малка помощ?
(3)
Ограничено ли е нарушението на конкуренцията и въздействието върху търговията, така че окончателният баланс да е положителен?
7.2.1. Цел от общ интерес
(106)
Датските органи обясняват, че са взели решение да предприемат реформа на действащото законодателство в областта на хазартните игри и услугите за залагания с цел смяна на сегашния монополен режим с регулиран и частично либерализиран режим. Либерализацията се приема за необходимост inter alia за съобразяване със законодателството на ЕС след започването на производство и издаването на мотивирано становище на 27 март 2007 г. (51) и в отговор на заплахата от незаконни хазартни услуги онлайн, предлагани от доставчици на игрални услуги, установени в други държави.
(107)
До настоящия момент датският сектор за хазартни игри основно е бил под държавен монопол, тъй като е бил издаден един лиценз на държавното предприятие „Danske Spil“ A/S. Въпреки че нормативната уредба забранява на чуждестранни доставчици на хазартни игри онлайн да предлагат услугите си на потребители в Дания, много доставчици на хазартни игри онлайн, установени в други държави-членки и трети държави, предлагат услугите си чрез канали, които не се намират в Дания, като сателитни телевизионни канали от Обединеното кралство. В уведомлението си датските органи заявяват, че на практика не могат да забранят на други доставчици на хазартни игри да предлагат услугите си в Дания поради производство в датски съд, при което се е установило, че настоящият монопол в датския хазартен сектор представлява ограничение на свободното движение на услуги. В резултат на това остава налице незадоволителна ситуация, при която законността на съществуващия монопол е поставена под съмнение не само в административно и съдебно производство, а и чрез пряко предоставяне на хазартни услуги онлайн от нелицензирани оператори, установени в други юрисдикции.
(108)
Съгласно обяснителен меморандум към Закона за хазартните игри процесът на либерализация е обоснован от последните технологически тенденции, което означава, че Дания сега е част от общество на глобални комуникации, където потребителите имат достъп до широк кръг услуги на доставчици от различни юрисдикции. През последните десет години игралната индустрия се е превърнала в основен продукт за продажби в интернет, особено след въвеждането на онлайн покер. Интернет осигурява на датските граждани възможността да сравняват продуктите и продуктовата гама на „Danske Spil“ с различни продукти, предлагани от доставчици на хазартни игри онлайн, установени в Обединеното кралство, Малта, Гибралтар и други държави. През последните години все повече датчани са започнали да ползват хазартни услуги, предлагани от международни доставчици на игри. Както бе обяснено от датските органи, правителството се опасява, че при липсата на ефективно регулиране и контрол предоставянето на игрални услуги може да породи негативни последствия за обществото като престъпност и нарушаване на обществения ред и може да доведе до пристрастяване към хазартните игри на уязвими лица. Междувременно печалбите на „Danske Spil“ бележат постоянен спад. Следователно датските органи трябва да имат възможност да регулират и контролират игралните услуги, предлагани на датски граждани с цел въвеждане на контролирана рамка на игралната индустрия и следователно предотвратяване на отрицателните последствия за обществото.
(109)
В тази връзка Комисията припомня, че секторът на хазартни игри никога не е подлежал на хармонизация в рамките на Европейския съюз. Съгласно член 2 от Директивата за услугите хазартните дейности изрично са изключени от обхвата на директивата. (52) Въпреки липсата на каквото и да е вторично законодателство в областта обаче трансграничните хазартни дейности попадат в обхвата на основните свободи по Договора, а именно свободата на установяване (член 49 от ДФЕС) и свободното предоставяне на услуги (член 56 от ДФЕС).
(110)
По същество член 56 от ДФЕС забранява ограниченията на свободното предоставяне на услуги в рамките на Съюза, дори и ако тези ограничения се прилагат без разлика по отношение на национални доставчици на услуги и на доставчици от други държави-членки, ако има вероятност ограниченията да забранят, възпрепятстват или направят по-малко привлекателни дейностите на доставчиците на услуги, които са се установили в друга държава-членка, където те законно предоставят такива услуги. (53) Според установената съдебна практика законодателството на дадена държава-членка, която забранява на доставчици, установили се в друга държава-членка да предлагат услуги на територията на първата държава-членка по интернет, представлява ограничаване на свободното предоставяне на услуги, заложено в член 56 от ДФЕС (54). Освен това свободното предоставяне на услуги е в полза както на доставчиците, така и на получателите на услугите. (55)
(111)
При настоящия случай въпреки че предоставянето на хазартни услуги не попада по презумпция в обхвата на основните свободи по член 56 от ДФЕС, датското законодателство също засяга свободата на установяване. Член 27 от Закона за хазартните игри задължава доставчиците на хазартни игри онлайн или да бъдат установени в Дания, или, ако са местни лица на друга държава-членка от ЕС или от ЕИП, да посочат одобрен представител. Обосновката за ограниченията е една и съща както за свободата на установяване, така и за свободното предоставяне на услуги.
(112)
Ограниченията на тези основни свободи са приемливи единствено като изключителни мерки, изрично предвидени по член 52 от ДФЕС или обосновани съгласно съдебната практика на Съда от съображения за първостепенен обществен интерес. Член 52, параграф 1 от ДФЕС позволява ограничения, обосновани по съображения за обществен ред („ordre public“), обществена сигурност или обществено здраве.
(113)
По отношение на хазартните дейности определен брой причини от първостепенен обществен интерес са признати в решенията на Съда като целите за закрила на потребителите и защита както срещу измами, така и срещу подтикване към хазартна дейност както и общата нужда от опазване на обществения ред. В този контекст морални, религиозни и културни фактори и неблагоприятни от морална и финансова гледна точка последствия за лицето и обществото, свързани с игралната индустрия и залаганията, могат да служат за обосновка на наличието от страна на националните органи на свобода на преценка, необходима, за да им позволи да определят каква закрила на потребителите и опазване на обществения ред да изискват. Следователно ограниченията трябва във всеки случай да бъдат обосновани от задължителни изисквания от общ интерес, трябва да бъдат целесъобразни за постигането на целта, която преследват, и трябва да не надвишават необходимото за постигането ѝ. Трябва да се прилагат без дискриминация. (56)
(114)
Следва да се отбележи обаче, че загубата на данъчен приход не е едно от съображенията, изброени в член 52 от ДФЕС, нито е прието в съдебната практика (57) и следователно не може да се приеме за съображение от първостепенен обществен интерес, което може да се използва при обосновка на мярката, която по същество противоречи на основната свобода.
(115)
По-специално по отношение на обосновката на ограниченията на предоставянето на трансгранични хазартни услуги Съдът постанови, както следва (58):
„57.
Предвид очертаните обстоятелства (…) следва да се отбележи, че правната уредба на хазартните игри е една от областите, в които между държавите членки съществуват значителни различия от морално, религиозно и културно естество. При липса на хармонизация по въпроса на общностно равнище всяка държава членка трябва да прецени в тези области и в съответствие със собствената си ценностна система изискванията, които включва защитата на съответните интереси.
58.
Само обстоятелството, че дадена държава членка е избрала различна система за защита от приетата в друга държава членка, не би могло да окаже въздействие върху преценката на необходимостта от и пропорционалността на приетите в тази област разпоредби. Последните трябва да се преценяват само с оглед на целите, преследвани от компетентните органи на съответната държава членка, и на равнището на защита, което те възнамеряват да осигурят.
59.
Ето защо държавите членки са свободни да установяват задачите на своята политика в областта на хазартните игри и, когато се налага, да определят с точност търсеното ниво на защита. Въпреки това ограниченията, които налагат, следва да удовлетворяват условията за пропорционалност, очертани в практиката на Съда (Решение по дело Placanica и др., посочено по-горе, точка 48).
(…)
69.
В това отношение следва да се отбележи, че секторът на предлаганите по Интернет хазартни игри не е хармонизиран на общностно равнище. Следователно дадена държава членка може основателно да смята, че само законното предлагане по Интернет в този сектор от оператор (…) на услуги в друга държава членка, в която той е установен и в която по принцип за него вече се прилагат законови условия и се упражнява контрол от страна на компетентните органи на последната държава, не би могло да се приеме за достатъчна гаранция за защита на потребителите в държавата срещу рискове от измама и престъпни прояви предвид затрудненията, пред които при подобни обстоятелства могат да бъдат и зправени органите на държавата членка по установяване, за да оценят професионалните качества и почтеността на операторите.
70.
Освен това поради липсата на пряк контакт между потребителя и оператора достъпните по Интернет хазартни игри са свързани с по-големи по значение и различни по естеството си опасности спрямо традиционните пазари на такива игри, що се отнася до евентуалните измами, извършвани от операторите спрямо потребителите.“
(116)
В наскоро издадено решение Съдът също посочи подробно рисковете от хазартните игри онлайн. (59)
„103.
Необходимо е да се напомни, че характеристиките, присъщи на предлагането на хазартни игри по интернет, могат също да се окажат източник на значително увеличени рискове от различен характер в областта на защитата на потребителите, и конкретно на младите хора и на лицата, които имат особена склонност към игри или могат да развият такава склонност, в сравнение с традиционните пазари на такива игри. Освен липсата на посочената по-горе пряка връзка между потребителя и оператора особено лесният и траен достъп до предлаганите по интернет игри, както и потенциално високият обем и честота на такова предлагане с международен характер в среда, която освен това се характеризира с изолираност на участника в игрите, с анонимност и с липса на социален контрол, представляват също така фактори, които могат да благоприятстват развиването на пристрастяване към игри и изразходването на прекомерни средства във връзка с тях, както и съответно да засилят свързаните с тях отрицателни социални и морални последици, както са изведени те на преден план от постоянната съдебна практика.
104.
От друга страна, следва да се отбележи, че предвид правото на преценка, с което разполагат държавите членки във връзка с определянето на равнището на защита на потребителите и на обществения ред в сектора на хазартните игри, с оглед на критерия за пропорционалност не е задължително приетата от органите на държава членка ограничителна мярка да съответства на концепция, споделяна от всички държави членки по отношение на способите за закрила на въпросния законен интерес (вж. по аналогия Решение от 28 април 2009 г. по дело Комисия/Италия, C-518/06, Сборник, стр. I-3491, точки 83 и 84).
105.
Предвид всичко изложено по-горе следва да се признае, че мярка, с която се налага забрана, насочена към всякакъв вид хазартни игри по интернет, по принцип може да се счита за подходяща за преследване на легитимните цели за предотвратяване на подтикването към изразходване на прекомерни средства във връзка с игрите и за борба срещу пристрастяването към тях, както и за защита на младите хора, дори когато предлагането на такива игри продължава да бъде разрешено по по-традиционни канали.“
(117)
Липсата на хармонизация в сферата на хазартните игри и различните подходи на държавите-членки по отношение на позволените игри и операторите, оторизирани са ги предлагат обрисува картина на силно фрагментиран вътрешен пазар за предоставяне на трансгранични хазартни услуги. Макар някои държави-членки да ограничават или дори да забраняват предлагането на някои игри на късмета, други са избрали по-отворени пазари. Много държави-членки също наскоро са преразгледали законодателството си в сферата на хазартните игри или са в процес на преразглеждане с оглед на ръста на услугите за хазартни игри онлайн.
(118)
Датските органи не са представили подробни данни за размера на незаконните хазартни дейности на датски местни лица, а вместо това посочват, че развитието на нерегламентирания сектор за хазартни игри онлайн е обезпокояващ аспект от гледна точка на обществото.
(119)
Тази тенденция се потвърждава в Зелената книга на Европейската комисия от март 2011 г. (60) В придружаващия Работен документ на Комисията се цитира брутен приход от хазартни игри за хазартните дейности онлайн в Дания от 250 милиона EUR за 2008 г., от които 14 % (т.е. 34 милиона EUR) са свързани с казино игри, а 22 % (т.е. 56 милиона EUR) с покер. (61) По определение както казино игрите онлайн, така и онлайн покерът са забранени дейности.
(120)
Очаква се тези цифри да нараснат. В Зелената книга се докладва, че хазартните игри онлайн са най-бързо разрастващият се сегмент от пазара за хазартни игри, със 7,5 % годишни приходи от целия пазар за хазартни игри за 2008 г. (ЕС-27) и се очаква да удвои размера си до 2013 г. (62) Второ, делът на националното потребление на хазартни игри, свързано с хазартните дейности онлайн, се оценява на 21,9 % в Дания, т.е. втори по големина дял в рамките на ЕС, където средното ниво е 7,5 %. (63)
(121)
Като се вземе предвид гореспоменатата съдебна практика както и цялостната характеристика на пазара на хазартни услуги в ЕС, Комисията изразява виждането, че аргументите, представени от датските органи за обосновка на приемането на мярката, предмет на уведомлението, са добре подкрепени. По-специално Комисията осъзнава особеностите на разглежданите дейности: хазартните игри, предоставени по интернет, са преобразили сектора, чрез създаването на световен пазар, на който физическите граници са размити. В този контекст, както бе посочено в Зелената книга от 2011 г. (64), Комисията също отбелязва нуждата от контрол на сектора за хазартни игри онлайн с цел предотвратяване на отрицателните последствия, които хазартните игри онлайн оказват върху потребителите. В допълнение към значителния риск от пристрастяване към хазартни игри онлайн, установен от редица социални проучвания (65), специално внимание следва да се обърне на непълнолетни и други уязвими лица, включително и потребители с ниски доходи, потребители на хазартни услуги с предишно пристрастяване към хазарт и млади възрастни, които не осъзнават рисковете, свързани с проблемите на хазартните игри. С цел закрила на тези категории потенциални играчи държавите-членки следва да имат възможност за контрол на сектора на хазартни игри онлайн и чрез налагане на ограничение на възрастта или условия за лицензиране, посредством контрол на системите за обработка на плащанията и ограничаване на ограничаване на маркетинга и популяризирането на хазартните игри онлайн.
(122)
Следователно предприетата в Дания реформа в резултат на приемането на закона, предмет на уведомлението, съответства на целта на Зелената книга на Европейската комисия от 24 март 2011 г. относно хазарта по интернет на вътрешния пазар, която имаше за цел да допринесе за приемането в държавите-членки на нормативна уредба за предоставянето на хазартни игри онлайн с цел по-голяма правна сигурност за всички участници. (66) Зелената книга бе отговор на заключенията на Съвета от декември 2010 г., които приветстваха широка консултация от страна на Европейската комисия относно хазарта по интернет на вътрешния пазар, която би позволила задълбочен дебат по въпросите, повдигнати по-специално във връзка с хазартните услуги онлайн, (67) и резолюцията на Европейския парламент, приета на 10 март 2009 г., с която се призовава Комисията в тясно сътрудничество с националните правителства да проучи икономическите и неикономическите последствия от предоставянето на трансгранични хазартни услуги. (68) Трябва да се подчертае, че законодателната реформа, реализирана чрез закона, предмет на уведомлението, отговаря на целите, защитавани от Комисията, което е довело до откриването на процедура за установяване на нарушение и изпращането на мотивирано становище до датските органи през март 2007 г. (69)
(123)
Поради тези съображения Комисията счита, че Законът за данъците върху хазартните игри, предмет на уведомлението, дотолкова, доколкото той ще либерализира пазара и ще позволи на датски и чуждестранни оператори на хазартни игри онлайн да предоставят услугите си на датски жители, като междувременно гарантира, че те изпълняват необходимите условия за лицензиране от датските органи, служи на добре дефинирана цел от общ интерес.
7.2.2. Помощ, съобразена с желаната цел
(124)
Мярката за помощ се приема за необходима и пропорционална, когато представлява целесъобразен инструмент за постигането на идентифицирана цел от общ интерес, когато има насърчаващо въздействие върху бенефициерите и когато не води до ненужно нарушаване на конкуренцията.
(125)
Датското правителство взе решение за либерализиране на датския пазар за хазартни игри онлайн и за разрешаване на издаването на неограничен брой онлайн лицензи. Издаването на такъв лиценз обаче подлежи изпълнението на редица условия, свързани inter alia с надеждността на ръководството на дружеството, което кандидатства за лиценз. За успеха на либерализацията датското правителство също взе решение за намаляване на данъчното облагане за онлайн оператори, като единство остави непроменени данъчните ставки за оператори на реални казина. В тази връзка жалбоподателите твърдят, че намаляването на данъчната ставка за онлайн оператори не е най-целесъобразното решение. Например блокирането на плащания и комуникация (инструменти за изкуствено отделяне) все пак могат да бъдат използвани за постигането на целите на процеса на либерализация без нуждата от налагане на по-ниски данъчни ставки за онлайн оператори. Според жалбоподателите Дания следователно е могла да избере да укрепи забраната за незаконни хазартни игри онлайн чрез блокиране на „плащания и комуникация“ (филтриране по имена на домейни, блокиране на интернет протокол и блокиране на плащания) или чрез ограничаване на броя лицензи, които да се издадат.
(126)
Във връзка с използването на „системите за блокиране“ в Зелената книга на Комисията се заявява, че ефикасността на системата за блокиране зависи от предварително определен и актуализиран списък за блокиране, както и от ефикасни софтуерни системи. Датските органи обаче посочват, че имат съмнения дали тези системи за блокиране могат да доведат до очакваните резултати, тъй като потребителите на хазартни игри онлайн могат да заобиколят интернет блокирането, като променят използваните „портове“, а забраната на определени плащания може да блокира напълно законни търговски транзакции, различни от плащания, свързани със залози и награди.
(127)
Във връзка с възможността за издаване на ограничен брой онлайн лицензи, въздействието зависи от броя лицензи, който следва да се издаде. Ако броят е ограничен до само няколко лиценза, малкият брой конкуренти ще намали конкуренцията и ще повлияе върху предлагането, което би означавало по-високи разходи за потребители под формата на по-нисък коефициент на изплащане на печалба в сравнение с неограничения брой лицензи. Намаленият брой лицензи също ограничава разнообразието и качеството на избор на потребителите на пазара и позволява на производителите да полагат по-малко усилия при изпълнението на желанията и нуждите на потребителите. (70) Ограничаването на броя лицензи също поставя въпроси по отношение на критериите за определяне на броя лицензи по непроизволен начин, как и коя институция упражнява мониторинг върху изискванията за лицензиране и какво се предприема по отношение на незаконното предоставяне на услуги, т.е. кой какви мерки предприема срещу незаконно предоставените хазартни услуги. (71)
(128)
С оглед на тези съображение Комисията счита, че по-ниската данъчна ставка за хазартните дейности онлайн е целесъобразен инструмент за постигане на целите на либерализацията, заложени в новия Закон за хазартните игри. Мярката помощ ще гарантира, че онлайн операторите, които желаят да предоставят хазартни услуги на датски граждани, ще кандидатстват за лиценз и ще изпълнят приложимите национални разпоредби.
(129)
Комисията счита, че мярката за помощ може да промени поведението на чуждестранните доставчици на хазартни игри онлайн, тъй като по-ниската данъчна ставка представлява стимул за такива оператори да получат лиценз в Дания и следователно да започнат да предлагат законни хазартни услуги онлайн.
(130)
Помощта се приема за пропорционална, единствено ако същата промяна в поведението не може да бъде постигната с по-малка помощ и по-малко нарушаване. Размерът на помощта трябва да бъде ограничен до минимума, необходим за извършването на дейността, която ще получи помощта. В настоящия случай Комисията счита, че датските органи са изготвили мярката, така че да намалят евентуалния размер на включена държавна помощ и да сведат до минимум нарушаването на конкуренцията в резултат на мярката.
(131)
В меморандума, представен от датското Министерство по въпросите на данъчното облагане от 6 март 2010 г. на говорителите за политиката на политическите партии в датския парламент на ниво наложен данък (72), изборът на по-ниска данъчна ставка от 20 % от брутния приход от хазартни игри за хазартната дейност онлайн бе обоснован от следните критерии:
а)
Хазартните игри, предоставени по датски лицензи, следва да се адаптират към настоящото предлагане от доставчици на хазартни игри онлайн в чужбина, т.е. данъчната ставка следва да се измени с цел съобразяване с високите коефициенти на изплащане на печалба, предлагани от чуждестранни доставчици на хазартни игри онлайн, което да ги мотивира да кандидатстват на практика за лиценз.
б)
Общият брой предлагани игри следва да се увеличи, което да доведе като цяло до нарастване на оборота.
в)
Хазартните продукти следва да бъдат толкова атрактивни, че играчите да не искат да изберат уебсайтове на чужди (незаконни) оператори.
г)
Инструментите за блокиране следва да се използват за гарантиране в комбинация с букви а) - в), че ще се сведат до минимум хазартните игри на уебсайта на незаконни оператори.
(132)
В този меморандум датските органи отбелязват, че законодателството на Обединеното кралство, което следва да се разглежда като много близко с датската нормативна уредба в областта на хазартните игри, предвижда данъчна ставка от 15 % за хазартните игри онлайн. Датските органи считат, че данъчната ставка за хазартните игри онлайн може да бъде по-висока отколкото в Обединеното кралство, тъй като за разлика от Обединеното кралство Дания ще въведе и допълнителни мерки за блокиране, за да възпрепятства играчите да използват уебсайтове на чуждестранни оператори, които не са получили датски лиценз.
(133)
По аналогичен начин датските органи цитират примерите с Франция и Италия, които са либерализирали своите пазари и са наложили по-високи данъчни ставки в сравнение с Обединеното кралство. Датските органи отбелязват, че тези пазари са значително по-големи от датския пазар. Размерът на пазара може да окаже осезаемо въздействие върху желанието на операторите да навлязат на даден пазар, дори и ако е налице по-висока данъчна ставка, тъй като разходите, които винаги се свързват с установяването на дейност на нов пазар, са сравнително по-високи за навлизането на по-малки пазари.
(134)
Меморандумът включва симулация на евентуално въздействие върху приходите на данъчните ставки от 15 %, 20 % и 25 %, като също се вземат предвид евентуални промени в хазартните модели на потребителите на хазартни услуги и действията на операторите. Следствие на симулацията се стига до заключението, че при данъчна ставка от 20 % за доставчиците на хазартни игри все още ще е достатъчно изгодно да кандидатстват за датски лиценз, а потребителите на хазартни игри ще имат достъп до привлекателни услуги. Може да се очаква определянето на по-висока данъчна ставка (т.е. 25 %) да увеличи натиска върху коефициента на изплащане на печалба, като в резултат положителното въздействие върху приходите при 25 % процента може да се окаже по-ниско в сравнение с 20 %.
(135)
Следователно датският законодател е стигнал до заключението, че определянето на по-висока данъчна ставка за хазартни игри онлайн би довело до хазартен продукт, който няма да е достатъчно привлекателен за потребителите на хазартни игри, което от своя страна ще доведе до по-нисък оборот, като неутрализира очакването за незабавни по-високи данъчни приходи.
(136)
Заключенията на датския законодател по отношение на целесъобразното ниво на данъчно облагане за хазартни дейности онлайн също се потвърждават в доклад на консултантска фирма в бранша, която установява, че данъчна ставка от 20 % не означава, че държавата ще се откаже от приход, който би получила в противен случай. (73) Съгласно този доклад това е най-високо оценената икономически осъществима възможност - с по-висока оценка би била „оценка без възвращаемост“, т.е. данъчна ставка, която просто е прекалено висока, за да осигури валидна бизнес среда за навлизане на пазара на оператори. Над тази оценка данъчният приход започва да намалява.
(137)
С оглед на гореспоменатото Комисията счита, че данъчната ставка от 20 % от брутния приход от хазартни игри, приложим за онлайн оператори, не е по-ниска от необходимото за осигуряване на постигането на целите по Закона за хазартните игри. Следователно мярката за помощ отговаря на изискването за пропорционалност, заложено в практиката на Съда.
7.2.3. Въздействие върху конкуренцията и търговията между държавите-членки
(138)
С оглед на въздействието на мярката за помощ върху конкуренцията и търговията трябва да се прави разграничение между евентуално нарушение на търговията между държавите-членки и нарушение на конкуренцията на територията на Дания, и по-специално със съществуващите оператори на реални казина.
(139)
С оглед на търговията между държавите-членки не се очаква отрицателно въздействие. Законът за хазартните игри позволява на датските жители законно да използват хазартни услуги, предлагани на уебсайтове на лицензирани оператори на хазартни игри онлайн. Тези уебсайтове не са ограничени до датските потребители, а до тях имат достъп жители на всички държави-членки на ЕС, като се спазват ограниченията, предвидени в националното законодателство. С определянето на данъчна ставка за оператори на хазартни игри онлайн на 20 % от брутния приход от хазартни игри датската мярка за помощ в голяма степен съответства на ставките на подобни данъци, наложени в други държави-членки, които вече са реформирали своето законодателство в областта на хазартните игри онлайн. Например както Белгия, така и Обединеното кралство налагат данъчна ставка от 15 % от брутния приход от хазартни игри за хазартни услуги онлайн, докато други държави-членки прилагат дори по-ниски ставки (например Естония - 5 % от брутния приход от хазартни игри, Латвия - 10 % от брутния приход, Финалдния - 8,25 % от брутния приход). Единствено Словакия е определила по-висока данъчна ставка - 27 % от брутния приход от хазартни игри.
(140)
С оглед на нарушаването на конкуренцията в рамките на Дания потенциално мярката ще е от ползва за значителен брой различни датски и чуждестранни оператори на хазартни игри онлайн, които до този момент не са имали право да предоставят услугите си на датски жители. Дания е представила списък с доставчиците на хазартни игри онлайн, които вече са проявили желание да кандидатстват за лиценз. Тъй като единствено държавното дружество до този момент е имало право да предоставя хазартни услуги онлайн, либерализацията ще увеличи цялостната конкуренция на пазара.
(141)
Въпреки че мярката представлява държавна помощ и прилагането ѝ може и да има последствия за действащите оператори на реални казина, които плащат данъци до 75 % от брутните приходи от хазартни игри, Комисията счита, че като цяло равносметката от прилагането на мярката е положителен.
(142)
Както бе посочено по-горе, определянето на данъчна ставка за хазартни игри онлайн на същото или подобно ниво на ставката за оператори на реални казина би довело до ситуация, при която секторът и играчите няма да отговорят на възможността за законно предоставяне на хазартни услуги онлайн на датския пазар, като по този начин ще се провалят набелязаните цели от общ интерес, заложени в Закона за хазартните игри.
(143)
Следователно Комисията стигна до заключението, че мярката е съвместима с вътрешния пазар по член 107, параграф 3), буква в) от ДФЕС.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(144)
Комисията счита, че чрез държавни ресурси законът, предмет на уведомлението, осигурява данъчно предимство на операторите на хазартни игри онлайн. Мярката се приема за селективна prima facie, тъй като разграничава оператори на хазартни игри онлайн и оператори на реални казина, които с оглед на заложената в мярката цел са в сравнимо фактическо и правно положение. Датските органи не са успели да докажат, че селективността prima facie на закона, предмет на уведомление, е обоснована от логиката на данъчната система. По този начин законът, предмет на уведомлението, се приема за държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(145)
Комисията обаче счита, че помощта изпълнява условията, необходими за приемането ѝ за съвместима с вътрешния пазар по член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Мярка C 35/10, която Дания възнамерява да приведе в действие под формата на данъци върху хазартните игри онлайн в датския Закон за данъците върху хазартните игри, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Следователно привеждането в действие на мярката е разрешено.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Кралство Дания.
Съставено в Брюксел на 20 септември 2011 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-20 ta’ Settembru 2011
dwar il-miżura C 35/10 (ex N 302/10) li d-Danimarka qed tippjana biex timplimenta fil-forma ta’ Dazji fuq il-Logħob tal-Azzard Onlajn fl-Att Daniż dwar id-Dazji fuq il-Logħob tal-Azzard
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 6499)
(It-test Daniż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/140/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li sejħet lill-partijiet interessati biex iressqu l-kummenti tagħhom skont dawk l-Artikoli (1) u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Fis-6 ta’ Lulju 2010, skont l-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) l-awtoritajiet Daniżi nnotifikaw il-Proposta Leġiżlattiva L 203 dwar id-Dazji fuq il-Logħob tal-Azzard (l-“Att dwar id-Dazji fuq il-Logħob tal-Azzard” (2)), adottata fil-25 ta’ Ġunju 2010, għal raġunijiet ta’ ċertezza legali. Il-Kummissjoni talbet aktar informazzjoni bl-ittri tal-11 ta’ Awwissu 2010 u t-22 ta’ Settembru 2010. L-awtoritajiet Daniżi pprovdew l-informazzjoni mitluba bl-ittra tal-20 ta’ Ottubru 2010.
(2)
Il-Kummissjoni rċeviet ukoll żewġ ilmenti separati fir-rigward tal-Att dwar id-Dazji fuq il-Logħob tal-Azzard propost. L-ewwel wieħed ġie mressaq mill-Assoċjazzjoni Daniża tal-Industrija tal-Magni tal-Logħob (“DAB”) fit-23 ta’ Lulju 2010. It-tieni ilment ġie mressaq minn operatur tal-każinos tradizzjonali, ir-“Royal Casino”, fis-6 ta’ Awwissu 2010. Iż-żewġ ilmenti tressqu lill-awtoritajiet Daniżi fit-23 ta’ Settembru 2010 għall-kummenti tagħhom. L-awtoritajiet Daniżi bagħtu l-kummenti tagħhom fl-ittra tagħhom tal-20 ta’ Ottubru 2010.
(3)
Fl-10 ta’ Novembru 2010 saret laqgħa fi Brussell mal-awtoritajiet Daniżi sabiex jiddiskutu n-notifika u ż-żewġ ilmenti msemmija hawn fuq. Waqt il-laqgħa, l-awtoritajiet Daniżi ppreżentaw nota bit-titlu “Id-dilemma maħluqa mill-każ pendenti tal-għajnuna mill-Istat”, li fiha ħabbru wkoll l-intenzjoni tagħhom li jipposponu d-dħul fis-seħħ tal-Att notifikat sakemm il-Kummissjoni tadotta deċiżjoni. (3)
(4)
Bid-deċiżjoni tal-14 ta’ Diċembru 2010, il-Kummissjoni infurmat lid-Danimarka li hija ddeċidiet li tibda l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE, fir-rigward tal-miżura notifikata. Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tagħti bidu għall-proċedura (minn hawn ’il quddiem id-“deċiżjoni ta’ inizjazzjoni”) ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea. (4) Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati biex iressqu l-kummenti.
(5)
L-awtoritajiet Daniżi ressqu l-osservazzjonijiet tagħhom dwar id-deċiżjoni ta’ inizjazzjoni bl-ittra tal-14 ta’ Jannar 2011.
(6)
B’kollox, 17-il parti terza interessata ressqet il-kummenti bejn il-11 ta’ Frar u t-22 ta’ Frar 2011 (5). Dawn il-kummenti ntbagħtu lid-Danimarka fis-16 ta’ Marzu 2011, li ngħatat l-opportunità li twieġeb. Il-Kummissjoni rċeviet il-kummenti tad-Danimarka bl-ittra tal-14 ta’ April 2011.
2. DESKRIZZJONI TAL-MIŻURA
(7)
Wara li bdew il-proċeduri ta’ ksur u ntbagħtet opinjoni raġunata fit-23 ta’ Marzu 2007 rigward l-impedimenti fil-moviment liberu ta’ servizzi ta’ mħatri fuq l-isports fid-Danimarka (6), il-gvern Daniż iddeċieda li jirriforma l-leġiżlazzjoni nazzjonali dwar is-servizzi tal-logħob tal-azzard u l-imħatri, u jbiddel is-sistemi eżistenti ta’ monopolju b’waħda regolata u parzjalment liberalizzata. Il-liberalizzazzjoni kienet meqjusa neċessarja, fost l-oħrajn, sabiex tkun konformi mal-liġi tal-UE u biex tirrispondi għat-theddida imposta minn servizzi illegali ta’ logħob tal-azzard onlajn ipprovduti minn fornituri tas-servizzi tal-logħob tal-azzard li jinsabu f’ġuriżdizzjonijiet oħra.
(8)
L-Att dwar id-Dazji fuq il-Logħob tal-Azzard notifikat huwa parti minn ġabra ta’ Atti introdotti sabiex jilliberalizzaw is-settur tal-logħob tal-azzard (7). Skont it-termini tal-Artikolu 1 tal-Att dwar il-Logħob tal-Azzard, l-għan ġenerali ta’ din ir-riforma ġdida tal-liġi għas-servizzi tal-logħob tal-azzard huwa:
-
li l-konsum tal-logħob tal-azzard jinżamm fuq livell moderat;
-
li jiġu protetti ż-żgħażagħ u persuni oħra vulnerabbli mill-esplojtazzjoni jew milli jaqbdu l-vizzju tal-logħob tal-azzard;
-
li jiġu protetti l-lagħaba billi tiżgura li l-logħob tal-azzard huwa pprovdut b’mod raġonevoli, affidabbli u trasparenti; u
-
li jiżgura ordni pubblika u jevita li l-logħob tal-azzard jintuża għal skopijiet kriminali.
(9)
Skont l-Att dwar il-Logħob tal-Azzard, “il-provvista u l-arranġament tal-logħob tal-azzard jeħtieġ liċenzja, sakemm dan l-Att jew xi leġiżlazzjoni oħra ma jipprovdux mod ieħor”. B’żieda ma’ dan, il-provvista jew l-arranġament tal-logħob tal-azzard huwa soġġett għall-ħlas tad-dazju (l-Artikolu 1 tal-Att dwar id-Dazji fuq il-Logħob tal-Azzard).
(10)
L-Artikolu 5 tal-Att dwar il-Logħob tal-Azzard ifisser il-logħob tal-azzard bħala wieħed li jkopri l-attivitajiet li ġejjin: (i) lotteriji, (ii) kombinazzjoni ta’ logħob tal-azzard, u (iii) imħatri.
(11)
Il-kombinazzjoni ta’ logħob tal-azzard tirreferi għall-“attivitajiet fejn parteċipant għandu ċans jirbaħ premju, u fejn il-probabbiltà li jirbaħ tiddependi fuq kombinazzjoni ta’ abbiltà u possibbiltà”. Għalhekk, il-kombinazzjoni tal-logħob tal-azzard tinkludi logħob li ħafna drabi huwa offrut fil-każinos, bħal pereżempju r-rulett, il-poker, il-bakkarà, il-blackjack u l-magni tal-logħob li joffru rebħ ta’ flus.
(12)
L-Artikolu 5 tal-Att dwar il-Logħob tal-Azzard ifisser il-logħob tal-azzard onlajn bħala “logħob tal-azzard bejn parteċipant u fornitur tal-logħob tal-azzard bl-użu ta’ komunikazzjoni remota”. L-istess dispożizzjoni tfisser il-logħob tal-azzard tradizzjonali bħala “logħob tal-azzard li jsir minn parteċipant u fornitur tal-logħob tal-azzard, jew l-aġent tal-fornitur, li jiltaqgħu fiżikament”. Is-servizzi tal-imħatri huma mfissra bħala “attivitajiet fejn parteċipant għandu possibbiltà li jirbaħ premju, u fejn imħatra ssir fuq ir-riżultat ta’ avveniment fil-futur jew l-okkorrenza ta’ avveniment fil-futur”.
(13)
Skont it-termini tal-Artikoli 2-17 tal-Att dwar id-Dazji fuq il-Logħob tal-Azzard, il-logħob soġġett għad-dazju huwa (i) lotteriji, li jinkludu lotteriji ta’ klassi u lotteriji bla profitt, (ii) imħatri, li jinkludu mħatri lokali, (iii) każinos tradizzjonali, (iv) każinos onlajn, (v) magni tal-logħob li joffru rebħ ta’ flus fi swali tad-divertiment jew djar pubbliċi, barijiet eċċ., u (vi) logħob mingħajr imħatri.
(14)
L-Att dwar id-Dazji fuq il-Logħob tal-Azzard jistabbilixxi rati ta’ taxxa differenti, skont jekk il-logħob huwiex ipprovdut f’każinos onlajn jew f’każinos tradizzjonali.
(15)
Skont l-Artikolu 10 tal-Att dwar id-Dazji fuq il-Logħob tal-Azzard, id-detenturi tal-liċenzja li jipprovdu logħob f’każinos tradizzjonali, huma soġġetti għal imposta bażika ta’ 45 fil-mija tad-dħul gross mil-logħob tal-azzard tagħhom (“GGR” - id-differenza bejn l-imħatri u r-rebħ), bit-tnaqqis tal-valur tat-tokens fl-arranġament, u għal imposta addizzjonali ta’ 30 fil-mija tad-dħul gross mil-logħob tal-azzard (bit-tnaqqis tal-valur tat-tokens fl-arranġament) li jaqbeż DKK 4 miljun (meta kkalkulat kull xahar) (8).
(16)
Skont l-Artikolu 11 tal-Att dwar id-Dazji fuq il-Logħob tal-Azzard, id-detenturi tal-liċenzja li jipprovdu logħob f’każino onlajn, huma soġġetti għal imposta ta’ 20 fil-mija tal-GGR tagħhom.
(17)
Id-detenturi tal-liċenzja li jipprovdu magni tal-logħob li joffru rebħ ta’ flus (slot machines) fi swali tad-divertiment u djar pubbliċi, barijiet, eċċ., huma soġġetti għal imposta ta’ 41 fil-mija tad-dħul gross mil-logħob tal-azzard tagħhom. Żieda ta’ 30 fil-mija hija mħallsa fuq magni tal-logħob fi djar pubbliċi, barijiet, eċċ., għad-dħul gross mil-logħob tal-azzard li jaqbeż DKK 30 000, u fuq magni tal-logħob fi swali tad-divertiment għad-dħul gross mil-logħob tal-azzard li jaqbeż DKK 250 000. (9)
(18)
Fir-rigward tal-ħlas tal-liċenzja, l-Att dwar il-Logħob tal-Azzard jipprovdi li kull min japplika għal liċenzja biex joffri mħatri jew logħob f’każinos onlajn, għandu jħallas DKK 250 000 (DKK 350 000 jekk japplikaw kemm għall-imħatri, kif ukoll għal-logħob f’każinos onlajn), u ħlas tal-liċenzja fis-sena li tvarja bejn DKK 50 000 sa DKK 1 500 000, skont id-dħul mil-logħob tal-azzard.
(19)
L-Att dwar il-Logħob tal-Azzard jeħtieġ fornituri ta’ logħob tal-azzard onlajn li jiġu stabbiliti fid-Danimarka, jew jekk huma residenti ta’ Stat Membru ieħor tal-UE jew iż-ŻEE, li jiġi nominat rappreżentant approvat (Artikolu 27).
3. RAĠUNIJIET GĦALL-FTUĦ TAL-PROĊEDURA
(20)
Il-Kummissjoni fetħet il-proċedura ta’ investigazzjoni formali stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE rigward il-miżura inkwistjoni minħabba li tista’ tinkludi għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(21)
B’mod partikolari, il-Kummissjoni kkunsidrat li l-miżura tista’ titqies bħala selettiva fid-dawl tal-ġurisprudenza. Hija ftakret li kull valutazzjoni tas-selettività ta’ miżura tat-taxxa għandha tinvolvi eżaminazzjoni ta’ jekk il-miżura mogħtija tkunx favur ċerti impriżi b’kuntrast ma’ impriżi oħra, li s-sitwazzjoni legali u fattwali tagħhom hija kumparabbli fid-dawl tal-għan milħuq mill-iskema inkwistjoni. (10)
(22)
Minħabba n-natura tal-logħob offrut onlajn u fi stabbilimenti tradizzjonali, l-esperjenza soċjali pprovduta bil-logħob taż-żewġ tipi, u l-profili soċjo-ekonomiċi tal-konsumaturi, il-Kummissjoni kellha dubji dwar jekk id-differenzi bejn il-logħob tal-azzard onlajn u tradizzjonali kinux sostanzjali biżżejjed biex tikkunsidrahom bħala mhux komparabbli fil-liġi u fil-fatt għall-għanijiet tat-trattament tat-taxxa tagħhom skont l-Att dwar id-Dazji fuq il-Logħob tal-Azzard.
(23)
Aktar minn hekk, f’dan l-istadju tal-proċedura, il-Kummissjoni ħadet il-pożizzjoni li jekk il-miżura għandha tiġi kkunsidrata prima facie bħala selettiva, l-awtoritajiet Daniżi jkunu fallew milli jistabbilixxu li l-miżura tista’ tiġi ġġustifikata mil-loġika tas-sistema tat-taxxa.
(24)
F’dan ir-rigward, l-awtoritajiet Daniżi argumentaw li r-rata tat-taxxa għal-logħob tal-azzard onlajn uriet il-bilanċ neċessarju bejn il-fatt li jiġu sodisfatti l-għanijiet tal-leġiżlazzjoni Daniża dwar il-logħob tal-azzard sabiex jiġu protetti l-parteċipanti minn naħa waħda, u l-kapaċità li tiġi affrontata l-kompetizzjoni mill-operaturi onlajn stabbiliti f’pajjiżi oħra b’rati tat-taxxa iktar baxxi min-naħa l-oħra.
(25)
Barra minn hekk, rigward ir-referenza mill-awtoritajiet Daniżi għall-għanijiet ġenerali milħuqa mill-Att dwar il-Logħob tal-Azzard (ara l-paragrafu 8), il-Kummissjoni ħadet il-pożizzjoni li dawn l-għanijiet dehru li huma ta’ natura ġenerali u esterni għas-sistema tat-taxxa. Ladarba hija ġurisprudenza stabbilita l-fatt li l-għanijiet intrinsiċi tas-sistema tat-taxxa biss huma pertinenti, il-Kummissjoni kkunsidrat li l-awtoritajiet Daniżi ma ssostanzjawx biżżejjed il-pretensjoni tagħhom li s-selettività tal-miżura tat-taxxa inkwistjoni kienet meħtieġa mil-loġika tas-sistema tat-taxxa.
(26)
Aktar minn hekk, il-Kummissjoni ħadet il-pożizzjoni li l-Att notifikat inkluda vantaġġ fuq it-taxxa konferit permezz tal-użu tar-riżorsi tal-Istat, minħabba li d-dħul tat-taxxa ta lill-operaturi tal-logħob tal-azzard onlajn vantaġġ f’forma ta’ rata sostanzjali aktar baxxa tad-dazju. Barra minn hekk, safejn il-miżura tipprovdi vantaġġ ekonomiku selettiv lill-operaturi onlajn li joperaw fid-Danimarka, din tista’ taffettwa l-kummerċ fis-suq intern u ttellef il-kompetizzjoni.
(27)
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni wriet id-dubji tagħha dwar jekk il-miżura notifikata tistax taqa’ fl-ambitu ta’ kwalunkwe deroga stabbilita fl-Artikoli 107(2) u 107(3) tat-TFUE.
4. KUMMENTI MILL-AWTORITAJIET DANIŻI
(28)
Bl-ittra tal-14 ta’ Jannar 2011, l-awtoritajiet Daniżi ressqu l-kummenti tagħhom dwar id-deċiżjoni tal-Kummissjoni biex jibdew il-proċedimenti.
Kummenti dwar il-komparabbiltà bejn każinos onlajn u tradizzjonali
(29)
L-awtoritajiet Daniżi, skont lista ta’ differenzi fattwali u ekonomiċi bejn il-logħob tal-azzard onlajn u tradizzjonali ppreżentati fin-notifika tagħhom, reġgħu tennew li l-logħob tal-azzard onlajn għandu jitqies bħala attività differenti mil-logħob tal-azzard tradizzjonali.
(30)
Skont l-awtoritajiet Daniżi, is-softwer użat f’ċertu logħob elettroniku offrut f’każinos tradizzjonali u dak użat f’każinos onlajn mhuwiex l-istess. Minbarra l-fatt li l-pjattaformi u l-fornituri mhumiex l-istess, intqal li hemm differenzi kbar bejn dan il-logħob elettroniku, minħabba li l-preżenza fiżika tal-lagħaba hija meħtieġa sabiex dan jintlagħab f’każinos tradizzjonali. Il-preżenza fiżika tinkludi diversi kosti (pereżempju għat-trasportazzjoni, il-ħlas fuq id-dħul, il-ħlas għal kmamar tal-ilbies, l-ikel jew ix-xorb) li mhumiex inklużi f’logħob tal-azzard onlajn.
(31)
Għall-awtoritajiet Daniżi, il-fatt li numru ta’ Stati Membri jipprojbixxu l-logħob tal-azzard onlajn waqt li jippermettu servizzi ta’ logħob tal-azzard tradizzjonali wera d-differenzi involuti fil-provvista taż-żewġ tipi ta’ logħob tal-azzard.
(32)
Aktar minn hekk, l-awtoritajiet Daniżi sostnew li l-Kummissjoni ma qisitx il-konklużjonijiet tal-“Istudju dwar is-Servizzi tal-Logħob tal-Azzard fis-Suq Intern tal-Unjoni Ewropea” (“Study of Gambling Services in the Internal Market of the European Union”) (11) tal-2006, fejn skont dan, il-każinos onlajn u tradizzjonali għandhom jiġu kkunsidrati bħala swieq differenti.
(33)
L-awtoritajiet Daniżi enfasizzaw ukoll li l-valutazzjoni tal-Kummissjoni ffukat biss fuq każinos tradizzjonali u ma qisitx il-magni tal-logħob tal-azzard (jiġifieri slot machines, iżda mhux rulett, blackjack, poker, eċċ.) li jinsabu fi djar pubbliċi tradizzjonali, barijiet, eċċ., jew swali tad-divertiment u swali tal-logħob tal-azzard.
Kummenti dwar is-selettività prima facie li tiġi ġġustifikata mil-loġika tas-sistema tat-taxxa
(34)
Fir-rigward tal-ġustifikazzjoni għall-miżuri permezz tal-loġika tas-sistema tat-taxxa, l-awtoritajiet Daniżi jsostnu li l-Kummissjoni setgħet interpretat ħażin l-għan tal-miżura notifikata. L-għan ta’ din il-miżura mhuwiex li tiġi ppriservata l-kompetittività internazzjonali tal-industrija Daniża tal-logħob tal-azzard, iżda biex jintlaħqu l-erba’ għanijiet stabbiliti fil-leġiżlazzjoni (iż-żamma tal-logħob tal-azzard fuq livell moderat; il-protezzjoni taż-żgħażagħ jew persuni oħra vulnerabbli mill-esplojtazzjoni tal-logħob jew milli jiżviluppaw il-vizzju tal-logħob tal-azzard; il-protezzjoni tal-parteċipanti bl-assigurazzjoni li l-logħob huwa offrut b’mod ġust, responsabbli u trasparenti; l-assigurazzjoni ta’ ordni pubblika u l-prevenzjoni mil-logħob tal-azzard li jintuża għal skopijiet kriminali).
(35)
Fir-rigward tar-rati tat-taxxa differenti fuq il-logħob tal-azzard onlajn u tradizzjonali, l-awtoritajiet Daniżi spjegaw li huma affrontati b’dilemma leġiżlattiva u regolatorja. Minn naħa waħda, ma jistgħux jibqgħu jżommu s-sitwazzjoni monopolistika attwali u jtawlu l-liberalizzazzjoni tas-suq tal-logħob tal-azzard onlajn. Min-naħa l-oħra, il-provvista għal livell tat-taxxa uniformi għall-attivitajiet ta’ logħob tal-azzard onlajn u tradizzjonali, jikkontesta l-għanijiet ta’ politika milħuqa mill-gvern f’dan il-qasam.
(36)
B’mod partikolari, l-awtoritajiet Daniżi argumentaw li l-istabbiliment ta’ livell tat-taxxa uniformi għall-attivitajiet kollha tal-logħob tal-azzard iwassal għal soluzzjonijiet inkonsistenti, irrispettivament mill-mudell tat-taxxa magħżul. L-għażla ta’ mudell ibbażat fuq rata tat-taxxa aktar baxxa u uniformi ta’ 20 fil-mija tagħti inċentiv b’saħħtu li wieħed jilgħab f’każinos tradizzjonali, li huwa kuntrarju għall-interess ġenerali tal-protezzjoni tal-konsumatur.
(37)
F’kuntrast ma’ dan, mudell ibbażat fuq rata tat-taxxa aktar għolja u uniformi simili ma’ dik applikata għal-logħob tal-azzard tradizzjonali, ibiddel l-opinjoni tal-operaturi onlajn milli jiksbu liċenzja sabiex jipprovdu servizzi mid-Danimarka, u għalhekk iwaqqa’ l-għanijiet tal-liberalizzazzjoni tal-liġi. Dan imur ukoll kontra l-interess ġenerali tal-protezzjoni tal-konsumaturi, ladarba l-ebda kontroll effettiv tal-logħob tal-azzard onlajn mhuwa possibbli.
(38)
B’appoġġ għall-pożizzjoni tagħhom, l-awtoritajiet Daniżi ressqu memorandum mill-Ministru għat-Tassazzjoni tas-6 ta’ Marzu 2010 lill-Kelliema dwar il-Politika tal-partijiet politiċi tal-Parlament Daniż dwar il-livell ta’ dazju li għandu jiġi stabbilit (12). Il-memorandum juri li t-trattament tat-taxxa differenzjat attwali għandu jiġi meqjus bħala r-riżultat ta’ eżerċizzju ta’ bilanċ, li minn naħa waħda huwa mmirat li jiżgura li l-liġi hija mħarsa, u min-naħa l-oħra huwa mmirat li jgħolli d-dħul mit-taxxa u jżomm il-logħob tal-azzard fuq livell moderat.
(39)
F’din il-konnessjoni, l-awtoritajiet Daniżi kkunsidraw li l-kompetizzjoni internazzjonali u n-natura globali tal-industrija tal-logħob tal-azzard onlajn għandhom jiġu meqjusa wkoll. F’dan ir-rigward, l-awtoritajiet Daniżi rreferew għall-“Istudju dwar is-Servizzi tal-Logħob tal-Azzard fis-Suq Intern tal-Unjoni Ewropea”, li skontu, il-kosti sabiex isir negozju fil-pajjiż għall-fornituri ma għandhomx jaqbżu l-ispejjeż sabiex isir negozju barra l-pajjiż, biex b’hekk ikun iktar attraenti għall-konsumaturi u l-fornituri li joperaw fi ħdan il-ġuriżdizzjonijiet tagħhom milli f’pajjiżi oħra. (13)
(40)
Aktar minn hekk, l-awtoritajiet Daniżi argumentaw li l-prinċipju stabbilit mill-Qorti tal-Ġustizzja fil-każ ta’ Salzgitter, li skontu, il-Kummissjoni ma għandhiex tikkumpara l-livell notifikat ta’ tassazzjoni ma’ livelli applikabbli fi Stati Membri oħra sabiex tiddetermina jekk il-miżura notifikata tikkostitwixxix l-għajnuna mill-Istat (14), ma japplikax għall-Att notifikat, minħabba li t-trattament tat-taxxa differenzjat bejn l-attivitajiet ta’ logħob tal-azzard onlajn u tradizzjonali huwa bbażat esklużivament fuq konsiderazzjonijiet tat-taxxa interna. B’mod partikolari, il-gvern Daniż ma qiesx ir-rati tat-taxxa applikabbli fi Stati Membri oħra sabiex ikabbar il-kompetittività tal-industrija Daniża tal-logħob tal-azzard, iżda ra biss li jsib bilanċ xieraq mal-erba’ għanijiet tal-politika msemmija qabel tal-Att notifikat.
(41)
Aktar minn hekk, l-awtoritajiet Daniżi argumentaw li l-Kummissjoni interpretat ħażin il-każ ta’ Salzgitter, minħabba li qagħdet fuqu mhux biex tivvaluta n-natura selettiva tal-miżura notifikata, iżda biex teżamina jekk is-selettività tal-miżura notifikata tistax titqies bħala ġustifikata.
(42)
Għar-raġunijiet imsemmija hawn fuq, l-awtoritajiet Daniżi jikkunsidraw li l-miżura notifikata tat-taxxa, jekk tinstab li hija selettiva, għandha titqies bħala ġustifikata mil-loġika tas-sistema tat-taxxa.
5. KUMMENTI MINN PARTIJIET TERZI
(43)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti minn 17-il parti terza interessata, inklużi l-kwerelanti: sebgħa minnhom kienu assoċjazzjonijiet, (15) sebgħa kienu impriżi (16) u tlieta kienu Stati Membri (17).
Kummenti minn partijiet terzi favur il-pożizzjoni tal-awtoritajiet Daniżi
(44)
Fir-rigward tas-selettività tal-miżura, uħud mill-partijiet interessati jsostnu li l-każinos onlajn u tradizzjonali mhumiex f’sitwazzjoni legali u fattwali komparabbli, għax dawn l-impriżi ma joperawx fl-istess suq u, konsegwentement, il-miżura tat-taxxa ma titlaqx mis-sistema tat-taxxa ġeneralment applikabbli. Għalhekk, il-miżura tat-taxxa ma għandhiex titqies bħala selettiva.
(45)
Bħala appoġġ għal din il-pożizzjoni, il-partijiet terzi interessati jsostnu li l-prodotti offruti minn każinos onlajn u tradizzjonali huma sostanzjalment differenti. L-attivitajiet offruti minn każinos tradizzjonali jikkostitwixxu esperjenza soċjali fejn, b’kuntrarju għal-logħob tal-azzard onlajn, id-diskussjoni, l-apparenza u l-ambjent fiżiku huma parti ċentrali tal-esperjenza tal-logħob tal-azzard. Aktar minn hekk, il-logħob tal-azzard tradizzjonali għandu jitqies bħala parti mill-esperjenza ġenerali tad-divertiment, li hija kkupplimentata b’attivitajiet oħra, fosthom dawk offruti mir-ristoranti, il-barijiet, il-faċilitajiet konvenzjonali u s-servizzi tal-lukandi.
(46)
Barra minn hekk, dawk il-partijiet interessati jargumentaw li l-attivitajiet tal-logħob tal-azzard onlajn u tradizzjonali ma jippreżentawx l-istess riskji ta’ vizzju. L-appoġġ għal din il-pożizzjoni jista’ jinstab fil-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea, li qalet li “l-karatteristiċi speċifiċi għall-offerta tal-logħob tal-azzard fuq l-Internet jistgħu ikunu sors ta’ riskji ta’ natura differenti, u ta’ portata ikbar rigward il-protezzjoni tal-konsumaturi”. (18) Issir ukoll referenza għall-istudju dwar il-logħob tal-azzard ippubblikat mill-Institut National de la Santé et de la Recherche Médicale (19), fejn skont dan, il-logħob tal-azzard jippreżenta riskju veru ta’ vizzju li, madankollu, jeħtieġ jiġi indirizzat minn suq regolat għal-logħob tal-azzard onlajn.
(47)
Aktar minn hekk, xi partijiet interessati argumentaw li hemm tqassim tas-suq tal-logħob tal-azzard ibbażat fuq modi differenti ta’ distribuzzjoni, li jikkostitwixxu element pertinenti sabiex jintgħarfu s-swieq rilevanti differenti. F’dan ir-rigward, huma jirreferu għall-opinjoni tal-awtorità Franċiża għall-kompetizzjoni tal-20 ta’ Jannar 2011, li osservat li l-logħob tal-azzard onlajn jista’ jkun differenti mil-logħob tal-azzard fil-klabbs jew il-ħwienet. (20)
(48)
Uħud mill-partijiet interessati osservaw ukoll li l-operaturi tal-logħob tal-azzard tradizzjonali huma soġġetti għal pressjoni kompetittiva limitata fiż-żona ġeografika speċifika fejn huma joffru l-logħob tagħhom. B’kuntrast ma’ dan, l-operaturi onlajn jaffaċċjaw kompetizzjoni ħarxa minn operaturi onlajn oħra. B’mod partikolari, ladarba l-prodotti tal-logħob tal-azzard f’każinos tradizzjonali huma marbuta ma’ post fiżiku, il-konsumaturi jeħtieġu jiċċaqilqu fiżikament sabiex jaslu għall-post rilevanti. Pereżempju, fid-Danimarka hemm sitt postijiet biss fejn il-każinos tradizzjonali jistgħu joperaw. B’kuntrast ma’ dan, l-attivitajiet tal-logħob tal-azzard onlajn jippermettu li l-parteċipanti jkollhom aċċess għal numru kbir ta’ organizzazzjonijiet tal-logħob tal-azzard minn operaturi internazzjonali differenti. Aktar minn hekk, il-kompetizzjoni b’saħħitha għall-każinos onlajn tkompli tikber dejjem aktar bl-eżistenza ta’ siti elettroniċi speċjalizzati li jikkumparaw l-offerti ta’ għadd ta’ fornituri tal-logħob tal-azzard onlajn, u bl-għadd ta’ blogs u forums li jippermettu lill-parteċipanti li jikkumparaw il-prodotti, il-prezzijiet u s-servizzi offruti mill-operaturi onlajn.
(49)
Fl-istess ħin, dawn il-partijiet interessati josservaw li l-marġnijiet tal-profitt assoċjati mal-logħob tal-azzard onlajn huma b’mod sinifikanti aktar baxxi minn dawk assoċjati mal-logħob tal-azzard tradizzjonali, minħabba l-kompetizzjoni ħarxa fost l-operaturi onlajn u n-nuqqas tat-tali kompetizzjoni bejn il-każinos tradizzjonali. Għalhekk, il-każinos onlajn ikollhom b’mod sinifikanti marġnijiet aktar baxxi fir-rigward tal-proporzjon tar-rimborż, jiġifieri l-persentaġġ tal-ammonti milgħuba li huwa kkreditat lura lill-konsumaturi. Akar minn hekk, il-każinos tradizzjonali jistgħu joffru prodotti sekondarji oħra u għalhekk jibbenefikaw mid-dħul sekondarju fosthom lukandi tal-każinos, barijiet, jew ristoranti, li mhumiex preżenti f’ambjent onlajn. Konsegwentement, ladarba l-operaturi tal-logħob tal-azzard tradizzjonali jistgħu jiġġeneraw profitt ogħla fil-logħob tal-azzard mill-operaturi onaljn, id-differenza fir-rati tat-taxxa tkun ġustifikata mill-prinċipju tal-“kapaċità finanzjarja għall-ħlas”, fejn skont dan, dawk li jifilħu piż ogħla tat-taxxa għandhom iħallsu taxxi ogħla.
(50)
Minbarra l-argumenti msemmija hawn fuq, xi partijiet interessati argumentaw ukoll li anke jekk il-miżura Daniża tinstab li hija selettiva, il-kriterju ta’ selettività jkun iġġustifikat min-natura u l-iskema ġenerali tas-sistema tat-taxxa. L-għan tar-rata tat-taxxa differenzjata Daniża kien li jkun hemm assigurazzjoni li l-operaturi onlajn japplikaw għal-liċenzja Daniża u għalhekk iħallsu taxxi Daniżi fil-futur, waqt li fl-istess ħin ikun hemm garanzija li jintlaħqu l-għanijiet tal-protezzjoni tal-konsumaturi, kif stabbiliti fil-leġiżlazzjoni Daniża dwar il-logħob tal-azzard.
(51)
B’żieda ma’ dan, xi partijiet interessati rreferew għall-Avviż tal-Kummissjoni tal-1998 fuq l-applikazzjoni tar-regoli tal-għajnuna tal-Istat għall-miżuri relatati mat-tassazzjoni tan-negozji (21), fejn skont dawn, l-għan kollu tas-sistema tat-taxxa huwa l-ġbir tad-dħul għan-nefqa tal-Istat. Fuq din il-bażi, huma jikkunsidraw li l-għan li jitkattar id-dħul tat-taxxa milli jipprovdu logħob tal-azzard onlajn lir-residenti Daniżi ma jintlaħaqx b’rata tat-taxxa ogħla mir-rata stabbilita għal-logħob tal-azzard onlajn skont l-Att notifikat.
Kummenti minn partijiet terzi kontra l-pożizzjoni tal-awtoritajiet Daniżi
(52)
F’kuntrast mal-argumenti msemmija qabel, partijiet terzi oħra - il-biċċa l-kbira tagħhom huma operaturi tradizzjonali - ressqu kummenti kontra l-attitudni tal-awtoritajiet Daniżi.
(53)
Essenzjalment, dawn il-partijiet interessati argumentaw li s-sistema Daniża tat-taxxa għandha titqies bħala selettiva, minħabba li tintroduċi differenza fit-trattament tat-taxxa bejn żewġ gruppi ta’ impriżi li jinsabu f’sitwazzjoni legali u fattwali li hija komparabbli fid-dawl tal-għanijiet tal-miżura. Dawn il-partijiet jallegaw li l-każinos onlajn u tradizzjonali jwettqu attivitajiet kompetenti fl-istess suq wieħed u għalhekk, huma jinsabu f’sitwazzjonijiet komparabbli.
(54)
B’appoġġ għal din il-pożizzjoni, il-partijiet interessati jsostnu li l-logħob ipprovdut mill-każinos onlajn u tradizzjonali huwa simili. Ir-regoli tal-logħob tal-każinos għandhom jitqiesu bħala l-istess, u l-interazzjonijiet virtwali mal-krupiera jew parteċipanti oħra onlajn huma komparabbli mal-interazzjonijiet reali f’każinos tradizzjonali. Il-manifatturi tal-magni tal-logħob tal-azzard tradizzjonali jkollhom jipproduċu l-istess mudelli għall-użu onlajn bħall-użu tradizzjonali. Għalhekk, mil-lat tekniku, il-logħob tal-każinos offrut kemm onlajn kif ukoll mhux onlajn kien identiku f’termini ta’ pjattaformi teknoloġiċi, id-deskrizzjonijiet, il-fatturi, il-format u l-parametri.
(55)
Aktar minn hekk, il-partijiet interessati allegaw li l-profili tal-konsumaturi ta’ każinos onlajn u tradizzjonali huma komparabbli. Għalhekk, l-aspett tal-konsumatur m’għandux jintuża bħala argument pertinenti sabiex jintgħaraf il-logħob tal-azzard onlajn minn dak tradizzjonali.
(56)
Xi partijiet interessati ma ħasbux li l-logħob tal-azzard onlajn għandu jitqies bħala attività differenti mil-logħob tal-azzard tradizzjonali, iżda biss bħala mod ieħor li bih huwa offrut il-logħob lill-parteċipanti.
(57)
B’żieda mal-argumenti msemmija hawn fuq, il-partijiet interessati jaħsbu li s-suq attwali tal-logħob tal-azzard għandu jitqies bħala suq uniku li qed jgħaddi minn bidla kbira, immarkata minn bidla sostanzjali tal-parteċipanti mill-każinos tradizzjonali għal dawk onlajn. Hemm bosta raġunijiet possibbli għal dan l-iżvilupp riċenti, li jinkludu l-użu dejjem akbar tal-Internet, l-ispejjeż baxxi tat-tħaddim tal-każinos onlajn fil-livelli kollha (faċilitajiet, impjegati u spejjeż fissi), il-fatt li l-każinos onlajn jistgħu jipprovdu aċċess bla limitu għal-logħob tal-azzard erbgħa u għoxrin siegħa kuljum u kullimkien minħabba l-iżvilupp kontinwu tat-teknoloġiji l-ġodda.
(58)
Il-partijiet interessati jbassru li din il-bidla fis-sehem tas-suq mil-logħob tal-azzard tradizzjonali għal dak onlajn se tkompli tiżdied fil-futur minħabba l-pass mgħaġġel tal-progress teknoloġiku, l-inizjattivi kummerċjali, u l-penetrazzjoni tas-suq tipika tal-kummerċ elettroniku, li għamlu lil dan is-settur tal-industrija tal-logħob tal-azzard tassew dinamiku u trasformattiv. F’dan ir-rigward, huma jirreferu wkoll għall-opinjoni tal-Avukat Ġenerali Bot fil-każ tal-Liga Portuguesa de Futebol Profissional (22) fejn skont dan, l-impatt ta’ mezzi ġodda ta’ komunikazzjoni huwa tant li l-logħob tal-azzard u l-imħatri, li qabel kienu disponibbli biss fi premessi speċifiċi, issa jistgħu jintlagħbu f’kull ħin u post, minħabba l-evoluzzjoni tat-teknoloġiji l-ġodda bħat-telefowns, it-televixin interattiv u l-Internet.
(59)
Issir ukoll referenza għall-Istudju tal-Kummissjoni dwar is-Servizzi tal-Logħob tal-Azzard fis-Suq Intern tal-2006. (23) Għalhekk, “il-futur tal-logħob tal-azzard fil-każinos jidher li kulma jmur se jkompli jkun ibbażat fuq servers, minħabba li l-magni tal-logħob jibqgħu dejjem aktar jinkludu softwer biex jitniżżel il-logħob onlajn”. (24) Dan l-iżvilupp ikun immarkat bl-iżvilupp tal-postijiet ġodda ta’ logħob tal-azzard ibridi.
(60)
Abbażi tal-argument imsemmi qabel, il-partijiet interessati jikkonkludu li l-miżura hija selettiva minħabba li l-każinos onlajn u tradizzjonali jwettqu attivitajiet li huma f’sitwazzjoni komparabbli fil-liġi u fil-fatt. It-tali selettività lanqas ma tista’ tiġi ġġustifikata mil-loġika tas-sistema tat-taxxa. Aktar minn hekk, huma jikkunsidraw li jekk jimponu rata tat-taxxa ogħla, dan mhux se jiskoraġġixxi lill-fornituri onlajn milli japplikaw għal liċenzja fid-Danimarka.
(61)
Aktar minn hekk, ir-referenza Daniża għas-sistemi tat-taxxa nazzjonali ta’ Stati Membri oħra biex tiġi ġġustifikata l-ħtieġa li jiġu attirati l-fornituri tal-każinos onlajn mhijiex pertinenti, minħabba li hija meqjusa bħala ġurisprudenza kostanti li kwalunkwe ġustifikazzjoni għandha tiġi bbażata esklużivament fuq is-sistema tat-taxxa nazzjonali. (25) Barra minn hekk, l-argument tal-awtoritajiet Daniżi li t-tnaqqis tar-rata tat-taxxa applikabbli għal ċerti impriżi hija neċessarja sabiex is-suq isir aktar kompetittiv ġie miċħud b’mod konsistenti mill-qrati.
6. KUMMENTI MID-DANIMARKA DWAR IL-KUMMENTI TAL-PARTIJIET TERZI
(62)
Waqt li jtennu l-pożizzjonijiet tagħhom li l-miżura notifikata mhijiex selettiva u ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat, l-awtoritajiet Daniżi josservaw li l-gvernijiet kollha li jintervjenu jappoġġjaw il-pożizzjoni tagħhom li hemm ħtieġa, minn perspettiva regolatorja, li ssir distinzjoni bejn il-każinos onlajn u dawk tradizzjonali.
(63)
Josservaw ukoll li l-metodoloġija użata għad-definizzjoni tas-suq rilevanti għall-finijiet tal-Artikoli 101 u 102 tat-TFUE hija intenzjonata għall-impriżi privati u hija bbażata fuq valutazzjoni tas-sostitwibbiltà tal-prodott mill-fehma tad-domanda u l-provvista, u għalhekk m’għandhiex tapplika għall-għan tal-valutazzjoni tal-għajnuna mill-Istat. L-applikazzjoni ta’ din il-metodoloġija taqbeż il-limiti tar-regoli tal-għajnuna mill-Istat, li fil-każ preżenti huma applikati għas-setgħat tat-taxxa sovrana tal-Istat Membru.
(64)
Fil-fehma tagħhom, il-logħob tal-azzard onlajn għandu jitqiegħed għalih mil-logħob tal-azzard tradizzjonali. F’dan ir-rigward, jirreferu wkoll għall-pożizzjoni tal-Kummissjoni adottata fil-proċedimenti tal-amalgamazzjonijiet, fejn il-magni tal-logħob tal-azzard (magni tal-jackpot, magni tat-tokens u l-flus kontanti jew id-divertimenti bil-prezzijiet (AWPs)) jikkostitwixxu suq separat tal-prodott (26). Isemmu wkoll fost l-oħrajn id-deċiżjoni adottata mill-Awtorità Franċiża għall-Kompetizzjoni, fejn skont dan, il-poker tradizzjonali ma jiffurmax parti mill-istess suq tal-poker onlajn, minħabba li l-poker tradizzjonali jeħtieġ kontroll awtomatiku personali, osservazzjoni tal-parteċipanti l-oħra, ħafna drabi spejjeż ogħla u limitu mill-fehma ġeografika (27). Issir ukoll referenza għal deċiżjoni ta’ amalgamazzjoni adottata mill-Office of Fair Trading Brittanniku, li jagħmel distinzjoni bejn uffiċċji liċenzjati tal-imħatri minn naħa, u l-imħatri li jsiru fuq it-telefown jew l-Internet min-naħa l-oħra (28).
(65)
Fir-rigward tad-differenza fis-swieq tal-prodotti, l-awtoritajiet Daniżi josservaw li, skont ħafna partijiet intervenjenti, servizzi addizzjonali - u iktar għaljin b’mod sinifikanti - huma offruti fi stabbilimenti tal-logħob tal-azzard. Mill-fehma soċjoloġika, l-awtoritajiet Daniżi tennew il-pożizzjoni tagħhom li l-parteċipanti remoti u tradizzjonali huma tipi differenti ta’ konsumaturi, kif inhu indikat ukoll fil-Green Paper dwar il-Logħob tal-Azzard Onlajn fis-Suq Intern riċenti tal-Kummissjoni tal-24 ta’ Marzu 2011, li ddikjara li l-profil tal-lagħaba onlajn jidher li huwa differenti minn dak tal-konsumaturi ta’ każinos tradizzjonali jew ħwienet tal-imħatri (29).
(66)
L-awtoritajiet Daniżi jtennu wkoll li l-proporzjoni tar-rimborż huwa b’mod sinifikanti ogħla għall-operaturi onlajn, minħabba l-ispejjeż baxxi tagħhom tat-tħaddim. Huma josservaw ukoll li d-differenzi bejn il-każinos onlajn u tradizzjonali jistgħu jinstabu fl-aspetti tekniċi tas-softwer użat, ir-regolamenti differenti biex jinħarġu l-liċenzji, u l-pożizzjoni tad-dominanza lokali għall-każinos tradizzjonali.
(67)
L-awtoritajiet Daniżi jikkontestaw ukoll l-interpretazzjoni minn ċerti partijiet interessati tal-opinjoni msemmija hawn fuq tal-Avukat Ġenerali Bot fil-kawża tal-Liga Portuguesa. Huma josservaw li din l-opinjoni, li nħarġet fil-kuntest tal-libertà li jingħataw is-servizzi, taqbel mal-idea li l-operaturi tal-logħob tal-azzard remot għandhom jitqiesu li jinsabu f’sitwazzjoni legali u fattwali differenti mill-operaturi tal-logħob tal-azzard tradizzjonali.
(68)
Madankollu, l-awtoritajiet Daniżi jirrikonoxxu li ċerti tipi ta’ servizzi ta’ logħob tal-azzard onlajn xorta waħda jistgħu jikkostitwixxu forma oħra ta’ bejgħ, bħal fil-każ tas-servizzi tal-imħatri.
(69)
Fir-rigward tal-għanijiet tal-Att notifikat, l-awtoritajiet Daniżi jiċħdu l-argument ta’ ċerti partijiet interessati li l-Att notifikat huwa maħsub li jattira fornituri barranin tal-logħob tal-azzard. Anzi, l-għanijiet milħuqa mill-gvern huma dawk imniżżla fl-Att dwar il-Logħob tal-Azzard. B’żieda ma’ dan, l-għan ġenerali tal-Att il-ġdid jibqa’ mhux mittiefes, jiġifieri li jiġi ġġenerat id-dħul fuq il-logħob tal-azzard bħal kull sistema simili għall-ġbir tad-dħul sabiex jiġi ffinanzjat il-baġit pubbliku.
(70)
L-awtoritajiet Daniżi jaqblu wkoll mal-pożizzjoni espressa minn xi partijiet interessati li l-abbiltà tal-persuna taxxabbli li jħallas tista’ titqies bħala ġustifikazzjoni valida. Fil-każ preżenti, il-kapaċità finanzjarja tal-operaturi tal-logħob tal-azzard onlajn fil-fatt tkun b’mod sinifikanti aktar baxxa.
(71)
Fl-aħħar nett, l-awtoritajiet Daniżi josservaw li s-sistema tat-taxxa tagħhom dwar il-logħob tal-azzard remot hija mfassla b’mod li tiżgura l-aqwa rendiment tad-dħul possibbli. Għalhekk, ir-rata tat-taxxa baxxa għal-logħob tal-azzard onlajn tirrifletti l-ħtieġa li jkun hemm bilanċ bejn l-erba’ għanijiet stabbiliti fl-Att notifikat, bil-ħtieġa li jinġabar l-akbar dħul tat-taxxi.
7. VALUTAZZJONI TAL-MIŻURA
7.1. Eżistenza tal-għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE
(72)
Skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, kull għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat fi kwalunkwe forma li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi, għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern.
7.1.1. Riżorsi tal-Istat
(73)
L-Artikolu 107(1) tat-TFUE jeħtieġ li l-miżura tingħata minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi mill-Istat. Nuqqas fid-dħul tat-taxxa huwa ndaqs għall-konsum tar-riżorsi mill-Istat fil-forma ta’ spiża fiskali.
(74)
Fil-każ evalwat, il-preżenza tar-riżorsi tal-Istat ma ġietx ikkontestata minn xi parti u lanqas mill-awtoritajiet Daniżi, mill-kwerelanti, jew partijiet terzi.
(75)
Billi jippermettu lill-operaturi tal-logħob tal-azzard onlajn iħallsu taxxa b’rata relattivament baxxa ta’ 20 fil-mija tal-GGR (30), l-awtoritajiet Daniżi jċedu d-dħul li jikkostitwixxi r-riżorsi mill-Istat. Għalhekk, il-Kummissjoni tieħu l-pożizzjoni li l-miżura inkwistjoni tinvolvi telf ta’ riżorsi mill-Istat, u għalhekk tingħata permezz tar-riżorsi mill-Istat.
7.1.2. Vantaġġ
(76)
Il-miżura għandha tagħti wkoll vantaġġ finanzjarju lir-reċipjent. Il-kunċett ta’ vantaġġ ikopri mhux biss il-benefiċċji pożittivi iżda wkoll l-interventi li, taħt forom differenti, inaqqsu l-ħlasijiet li normalment huma inklużi fil-baġit ta’ impriża (31).
(77)
Fil-każ preżenti, l-eżistenza ta’ vantaġġ ma ġietx sfidata minn xi parti, u lanqas mill-awtoritajiet Daniżi, il-kwerelanti, jew il-partijiet terzi.
(78)
Skont l-Att dwar id-Dazji fuq il-Logħob tal-Azzard, l-impriżi tal-logħob tal-azzard onlajn jistgħu jħallsu t-taxxa fuq il-GGR tagħhom b’rata ta’ 20 fil-mija. Din ir-rata hija sostanzjalment inqas mir-rata applikabbli għall-operaturi tal-logħob tal-azzard tradizzjonali. Għalhekk, l-impriżi tal-logħob tal-azzard onlajn jibbenefikaw minn vantaġġ fil-forma ta’ piż inqas tat-taxxa. Isegwi li l-miżura evalwata tinvolvi vantaġġ għall-impriżi li jipprovdu servizzi ta’ logħob tal-azzard onlajn.
7.1.3. It-tfixkil tal-kompetizzjoni u l-effett fuq il-kummerċ
(79)
Skont it-termini tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE, il-miżura għandha taffettwa l-kummerċ fi ħdan l-UE u tfixkel, jew thedded li tfixkel il-kompetizzjoni. Fil-każ preżenti, il-fornituri tal-logħob tal-azzard onlajn li jistabbilixxu lilhom infushom fid-Danimarka se jkunu esposti għall-kompetizzjoni u jkunu involuti fil-kummerċ fi ħdan il-Komunità. Konsegwentement, l-Att dwar id-Dazji fuq il-Logħob tal-Azzard li jipprovdi għat-trattament tat-taxxa tal-impriżi Daniżi li jipprovdu servizzi ta’ logħob tal-azzard onlajn, jaffettwa neċessarjament il-kummerċ fi ħdan il-Komunità u jfixkel, jew jhedded li jfixkel il-kompetizzjoni.
7.1.4. Selettività
(80)
Sabiex titqies bħala għajnuna mill-Istat fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE, il-miżura għandha tinstab bħala selettiva sakemm tkun favur ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti oġġetti.
(81)
L-interpretazzjoni stabbilita tas-selettività fil-ġurisprudenza hija li miżura tkun selettiva jekk hija “intenzjonata parzjalment li teżenta dawk l-impriżi mill-imposti finanzjarji li jirriżultaw mill-applikazzjoni normali tas-sistema ġenerali tal-kontribuzzjonijiet obbligatorji imposti bil-liġi.” (32) Isegwi li l-miżura hija selettiva jekk din tikkostitwixxi tluq mill-applikazzjoni tal-qafas tat-taxxa ġenerali. Skont il-ġurisprudenza eżistenti, għandu jiġi evalwat jekk miżura mogħtija hijiex favur ċerti impriżi milli impriżi oħra li s-sitwazzjoni legali u fattwali tagħhom hija komparabbli fid-dawl tal-għan milħuq mill-iskema inkwistjoni (33).
(82)
Skont il-każistika, jekk il-miżura hija kkunsidrata li titlaq mis-sistema tat-taxxa ġenerali, għandha tkun eżaminata biex tiddetermina jekk dik id-differenza tirriżultax min-natura jew l-iskema ġenerali tas-sistema tat-taxxa li tagħmel parti minnha (34). Fi kliem ieħor, il-mistoqsija hija jekk il-miżura kkonċernata, li tidher prima facie li hija selettiva, hijiex iġġustifikata fid-dawl tal-loġika tas-sistema tat-taxxa (35).
Sistema ta’ Referenza
(83)
Fil-każ preżenti, is-sistema ta’ referenza għandha tkun imfissra bħala s-sistema ta’ tassazzjoni għall-attivitajiet Daniżi tal-logħob tal-azzard. L-Att dwar id-Dazji fuq il-Logħob tal-Azzard għandu l-għan li jirregola l-ħlas tad-dazju fuq l-attivitajiet kollha tal-logħob tal-azzard li huma pprovduti jew irranġati fid-Danimarka, sew jekk huma attivitajiet onlajn, kif ukoll dawk tradizzjonali. Għalhekk, huwa kontra din is-sistema ta’ referenza tat-taxxa li l-miżura inkwistjoni (jiġifieri t-trattament tat-taxxa differenzjat favur l-attivitajiet tal-logħob tal-azzard onlajn) għandha tiġi eżaminata.
Tluq mis-sistema tat-taxxa ġenerali
(84)
Ladarba l-Att notifikat jipprovdi li d-detenturi tal-liċenzja jipprovdu li logħob f’każinos onlajn huma soġġetti għal imposta ta’ 20 fil-mija tal-GGR, waqt li d-detenturi tal-liċenzja li jipprovdu logħob f’każinos tradizzjonali huma soġġetti għal imposta bażika ta’ 45 fil-mija tal-GGR flimkien ma’ ħlas addizzjonali sa 30 fil-mija tal-GGR, tirriżulta l-mistoqsija dwar jekk l-operaturi tal-logħob tal-azzard onlajn jew tradizzjonali, li huma soġġetti għal dazji differenti tat-taxxa, għandhomx jitqiesu bħala legalment u fattwalment komparabbli.
(85)
F’dan ir-rigward, l-awtoritajiet Daniżi argumentaw b’mod kontinwu li l-attivitajiet tal-logħob tal-azzard onlajn u tradizzjonali mhumiex legalment u fattwalment komparabbli skont il-pjattaformi, l-ispejjeż, il-marġnijiet finanzjarji, l-esperjenza soċjali, il-fornituri u l-prodotti.
(86)
Aktar minn hekk, bħal fil-każ ta’ partijiet oħra interessati, huma enfasizzaw id-differenza sostanzjali bejn iż-żewġ kategoriji ta’ operaturi b’referenza għall-kompetizzjoni ħarxa affrontata mill-każinos onlajn meta mqabbla man-nuqqas tal-kompetizzjoni li jiltaqgħu magħha l-operaturi tradizzjonali.
(87)
Minkejja n-numru ta’ differenzi oġġettivi bejn l-operaturi tal-logħob tal-azzard onlajn u dawk tradizzjonali (bħal pereżempju l-preżenza fiżika kontra dik fuq l-Internet), il-Kummissjoni tikkunsidra li d-differenzi msemmija qabel bejn il-każinos tal-logħob tal-azzard onlajn u tradizzjonali mhumiex suffiċjenti biex jistabbilixxu distinzjoni sostanzjali u deċiżiva fil-liġi u fil-fatt bejn iż-żewġ tipi ta’ impriżi.
(88)
F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tosserva li l-logħob offrut mill-operaturi tal-logħob tal-azzard tradizzjonali u onlajn huwa l-istess. Il-logħob offrut mill-operaturi onlajn u tradizzjonali - li jinkludi r-rulett, il-bakkarà, il-punto banco, il-blackjack, il-poker u l-logħob fuq il-magni tal-logħob - jifforma parti mill-istess attività ta’ logħob tal-azzard, irrelevanti mill-isfond tagħhom fuq l-Internet jew tradizzjonali. Aktar minn hekk, mil-lat tekniku, il-logħob tal-każinos offrut onlajn u f’postijiet tradizzjonali jidher li huwa komparabbli f’termini ta’ pjattaformi teknoloġiċi, formats u parametri.
(89)
F’dak ir-rigward, il-Kummissjoni tikkunsidra li, safejn it-tassazzjoni tal-attivitajiet tal-logħob tal-azzard hija kkonċernata, il-logħob tal-azzard jitqies bħala mod ieħor ta’ distribuzzjoni ta’ tip simili tal-attivitajiet tal-logħob tal-azzard. Bħala appoġġ għal din il-pożizzjoni, il-Kummissjoni tosserva l-isforzi sostanzjali mwettqa mill-każinos onlajn biex jissimulaw l-esperjenza tal-każino tradizzjonali b’tali mod li l-parteċipanti onlajn iħossuhom qegħdin f’atmosferi ta’ każino tradizzjonali, aktar milli f’ambjenti virtwali.
(90)
Sabiex jappoġġjaw il-pożizzjoni tagħhom li l-logħob tal-azzard onlajn u tradizzjonali jitqies bħala attivitajiet legalment u fattwalment mhux komparabbli, l-awtoritajiet Daniżi rreferew fost l-oħrajn għal deċiżjoni tal-Office of Fair Trading Birttanniku li jagħmel distinzjoni bejn ħwienet liċenzjati tal-imħatri minn naħa, u l-imħatri fuq it-telefown jew l-Internet min-naħa l-oħra (36). Madankollu, din ir-referenza tmur kontra l-pożizzjoni tal-awtoritajiet Daniżi li tgħid li l-imħatri onlajn u dawk li ma jsirux fuq l-Internet huma servizzi identiċi (37). F’dan ir-rigward, huwa wkoll kontradittorju l-fatt li l-awtoritajiet Daniżi għandhom jikkunsidraw is-servizzi tal-imħatri onlajn u dawk li ma jsirux fuq l-Internet bħala attivitajiet simili, u għalhekk jagħmluhom soġġetti għall-istess trattament tat-taxxa, waqt li jqisu tipi oħra ta’ attivitajiet ta’ logħob tal-azzard onlajn u tradizzjonali bħala attivitajiet distinti, u għalhekk jagħmluhom soġġetti għal rati differenti tat-taxxa.
(91)
L-awtoritajiet Daniżi qagħdu wkoll fuq id-deċiżjoni Candover-Cinven-Gala (38), li tgħid li l-magni tal-logħob tal-azzard (magni tal-jackpot, magni tat-tokens u flus kontanti jew AWPs) ikkostitwixxew suq tal-prodott indipendenti (39). Madankollu, minbarra l-fatt li din id-deċiżjoni ma kkonċernatx l-applikazzjoni tar-regoli tal-għajnuna mill-Istat u lanqas il-kwistjoni tas-selettività, għandu jiġi osservat li minkejja li d-deċiżjoni tgħid li “l-magni tal-logħob tal-azzard (magni tal-jackpot, magni tat-tokens u magni tal-flus kontanti jew divertiment bil-prezzijiet (AWP)) jikkostitwixxu suq tal-prodott separat”, tgħid ukoll li “jistgħu jitqiesu bħala integrati fil-pakkett tal-logħob tal-azzard fuq il-postijiet rispettivi ta’ fejn jinsabu, jiġifieri fil-każinos, klabbs tal-bingo, postijiet ta’ divertiment, ħwienet tax-xorb, ħwienet tal-imħatri, eċċ”. (40).
(92)
Id-differenzi allegati fil-profili soċjo-ekonomiċi tal-konsumaturi, riskji ta’ vizzju, jew evoluzzjoni tas-suq huma bl-istess mod insuffiċjenti biex juru li l-logħob tal-azzard onlajn jew tradizzjonali jikkostitwixxi żewġ tipi differenti ta’ attivitajiet li mhumiex komparabbli legalment u fattwalment. Uħud minn dawn l-istudji li qagħdu fuqhom l-awtoritajiet Daniżi u l-kwerelanti bl-istess mod, jidher li jinkludu sejbiet biżżejjed biex jappoġġjaw il-konklużjonijiet opposti. Għalhekk, fir-rigward tal-Istudju tal-Kummissjoni dwar is-Servizzi tal-Logħob tal-Azzard fis-Suq Intern tal-2006 (41), l-awtoritajiet Daniżi jsostnu li l-istudju għandu tendenza juri li s-swieq onlajn u tradizzjonali huma separati (42). F’kuntrast ma’ dan, l-istess rapport huwa msemmi minn xi partijiet interessati (43) biex juru li s-suq tal-logħob tal-azzard onlajn m’għandux jitqies bħala suq ġdid iżda bħala l-evoluzzjoni tal-istess suq tal-logħob tal-azzard, immarkat bl-iżvilupp ta’ postijiet ġodda tal-logħob tal-azzard ibridi (44).
(93)
Bl-istess mod, l-istqarrijiet kontradittorji jinsabu fl-istudju mwettaq miċ-Ċentru Nazzjonali Daniż għar-Riċerka Soċjali (45), li huwa msemmi mill-awtoritajiet Daniżi u l-kwerelanti. Waqt li l-awtoritajiet Daniżi jsostnu li l-lagħaba fil-każinos tradizzjonali huma differenti minn dawk fil-każinos onlajn fejn tidħol l-età, is-sess u l-livell ta’ edukazzjoni, il-kwerelanti, li joqogħdu fuq l-istess studju, jaslu għall-konklużjoni opposta u jgħidu li l-istudju juri li m’hemmx distinzjonijiet kbar bejn il-profili tal-konsumaturi li jilagħbu f’każinos tradizzjonali jew onlajn. Fil-fehma tagħhom, l-istudju juri li l-lagħaba li jilagħbu logħob kemm fil-każinos tradizzjonali kif ukoll f’dawk onlajn, ikunu normalment l-istess irġiel żgħażagħ ta’ bejn it-18 u l-24 sena (46).
(94)
Fuq il-bażi ta’ dak kollu msemmi qabel, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-każinos onlajn u tradizzjonali għandhom jitqiesu bħala legalment u fattwalment komparabbli. Ladarba l-logħob tal-azzard onlajn u tradizzjonali joħloq l-istess riskji, il-miżura notifikata tindirizza l-logħob tal-azzard kemm onlajn, kif ukoll tradizzjonali. Il-miżura inkwistjoni tintroduċi trattament tat-taxxa differenzjat favur l-operaturi tal-logħob tal-azzard onlajn għad-detriment tal-każinos tradizzjonali. Isegwi li l-miżura evalwata għandha titqies prima facie bħala selettiva għall-finijiet tal-Artikolu 107 tat-TFUE, ladarba tikkostitwixxi tluq mis-sistema tat-taxxa ġenerali.
Ġustifikazzjoni mil-loġika tas-sistema tat-taxxa
(95)
Jekk miżura li tidher prima facie li hija selettiva tistax tiġi ġġustifikata min-natura u l-iskema ġenerali tas-sistema, għandu jiġi eżaminat fid-dawl tal-ġurisprudenza eżistenti. Wieħed jista’ joqgħod fuq il-prinċipji ta’ gwida jew il-prinċipji tas-sistema tat-taxxa biex jiġġustifika s-selettività tal-miżura.
(96)
F’dan ir-rigward, l-awtoritajiet Daniżi argumentaw li, minħabba l-aspetti problematiċi tas-settur involut, it-trattament tat-taxxa differenzjat favur l-operaturi tal-logħob tal-azzard onlajn jikkostitwixxi l-uniku mod li jiżgura l-effiċjenza tas-sistema tat-taxxa tagħhom. Li wieħed jistabbilixxi rata tat-taxxa ogħla jista’ jaqta’ qalb l-operaturi tal-logħob tal-azzard milli japplikaw għal liċenzja Daniża, waqt li l-introduzzjoni ta’ piż tat-taxxa iktar baxx għall-operaturi kollha kkonċernati ikun il-kuntrarju tal-għan ġenerali li l-logħob tal-azzard jinżamm f’livell raġunat.
(97)
L-awtoritajiet Daniżi ddikjaraw ukoll li l-kapaċità finanzjarja tal-operaturi tal-logħob tal-azzard onlajn, li hija allegatament inqas minn dik tal-operaturi tal-logħob tal-azzard tradizzjonali, iġġustifikat ir-rati tat-taxxa differenti bejn iż-żewġ kategoriji ta’ operaturi.
(98)
Fid-dawl tal-argumenti msemmija, il-Kummissjoni tgħid li, skont il-ġurisprudenza (47) u l-Avviż tal-Kummissjoni dwar l-applikazzjoni tar-regoli għall-għajnuna mill-Istat ta’ miżuri relatati mat-tassazzjoni tan-negozju dirett (48), Stat Membru għandu jistabbilixxi jekk il-miżura taħt konsiderazzjoni hijiex derivata mill-prinċipji bażiċi jew ta’ gwida ta’ dik is-sistema. Ġustifikazzjoni bbażata fuq in-natura jew l-istruttura ġenerali tas-sistema tat-taxxa inkwistjoni tikkostitwixxi eċċezzjoni għall-prinċipju li l-għajnuna mill-Istat hija pprojbita. Għalhekk, għandha tkun soġġetta għal interpretazzjoni stretta (49).
(99)
Isegwi li huwa essenzjali li l-awtoritajiet Daniżi juru li l-miżura tat-taxxa inkwistjoni hija ġustifikata mil-loġika tas-sistema tat-taxxa. Madankollu, l-awtoritajiet Daniżi ma ppreżentawx evidenza suffiċjenti u konvinċenti li tappoġġja l-istqarrija tagħhom li t-tnaqqis fir-rata tat-taxxa għal segment partikolari (operaturi onlajn) ta’ kategorija akbar (operaturi tal-logħob tal-azzard) bħala mezz li jiżgura li ta’ qabel għandhom japplikaw għal-liċenzja, huwa derivat mill-prinċipji u l-loġika tas-sistema tat-taxxa tagħhom. B’mod partikolari, l-għan li jiġu attirati l-fornituri barranin tas-servizz tal-logħob tal-azzard onlajn fid-Danimarka u jagħmluhom soġġetti għar-regoli Daniżi għandu jitqies bħala għan ta’ politika pubblika li ma taqax fl-ambitu tal-loġika tas-sistema tat-taxxa.
(100)
Bl-istess mod, fir-rigward tal-kapaċità baxxa allegata ta’ ħlas tal-operaturi tal-logħob tal-azzard onlajn, l-awtoritajiet Daniżi ma stabbilewx li hemm differenza fil-profitabilità bejn l-attivitajiet tal-każinos onlajn u dawk tradizzjonali li tiġġustifika t-trattament tat-taxxa differenzjat. L-awtoritajiet Daniżi lanqas ma wrew li l-kapaċità finanzjarja ta’ ħlas hija prinċipju marbut mas-sistema tagħhom tat-tassazzjoni tan-negozju dirett li wieħed jista’ joqgħod fuqha fil-każ preżenti bħala ġustifikazzjoni għat-trattament tat-taxxa differenzjat tal-każinos onlajn u tradizzjonali.
(101)
Isegwi minn dan li ntqal li l-Kummissjoni ma tikkunsidrax li s-selettività tal-Att notifikat hija ġustifikata fid-dawl tal-loġika tas-sistema tat-taxxa.
7.1.5. Konklużjoni
(102)
Fid-dawl ta’ dan li ntqal, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 107(1) tat-TFUE huma mwettqa u li l-miżura li timponi rata tat-taxxa aktar baxxa dwar il-logħob tal-azzard onlajn tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat għall-fornituri tas-servizzi tal-logħob tal-azzard onlajn stabbiliti fid-Danimarka.
7.2. Kompatibbiltà tal-miżura fuq il-bażi tal-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE
(103)
L-Artikolu 107(2) u (3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea jistabbilixxi regoli li jistipulaw meta ċerti miżuri ta’ għajnuna huma kompatibbli mas-suq intern, u x’tip ta’ għajnuna tista’ tiġi kkunsidrata bħala kompatibbli mas-suq intern.
(104)
Il-Kummissjoni tikkunsidra li l-miżura inkwistjoni tista’ tiġi ddikjarata bħala kompatibbli mas-suq intern skont id-deroga pprovduta fl-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE, li jippermetti “…għajnuna maħsuba sabiex tiffaċilita l-iżvilupp ta’ ċerti attivitajiet jew ta’ ċerti reġjuni ekonomiċi, basta dik l-għajnuna ma tfixkilx il-kundizzjonijiet tal-kummerċ sa grad li jkun kuntrarju għall-interess komuni.”
(105)
Il-Kummissjoni tosserva li l-miżura ma taqax fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-linji gwida eżistenti għall-applikazzjoni tal-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE. Għalhekk, għandha tiġi eżaminata direttament fid-dawl ta’ din id-dispożizzjoni tat-Trattat. Sabiex tkun kompatibbli mal-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE, miżura ta’ għajnuna għandha ssegwi għan ta’ interess komuni b’mod neċessarju u proporzjonat. Meta teżamina l-kompatibbiltà ta’ miżura mas-suq intern, il-Kummissjoni tibbilanċja l-impatt pożittiv tagħha fit-termini ta’ ksib ta’ għan ta’ interess komuni kontra l-effetti sekondarji negattivi potenzjali, bħat-tfixkil fil-kummerċ u l-kompetizzjoni. It-test huwa bbażat fuq eżaminazzjoni ta’ tliet stadji. L-ewwel żewġ stadji jindirizzaw l-effetti pożittivi tal-għajnuna mill-Istat, u t-tielet stadju jittratta l-effetti negattivi u l-bilanċ riżultattiv ta’ effetti pożittivi u negattivi (50). It-test huwa strutturat kif ġej:
(1)
Il-miżura ta’ għajnuna għandha għan ta’ interess komuni ddefinit tajjeb?
(2)
L-għajnuna hija xierqa biex jintlaħaq l-għan ta’ interess komuni, jiġifieri l-għan propost jindirizza falliment tas-suq jew għan ieħor? B’mod partikolari:
(a)
il-miżura tal-għajnuna hija strument xieraq, jew jeżistu xi strumenti oħra li huma aħjar?
(b)
jeżisti effett tal-inċentiv, jiġifieri l-għajnuna tbiddel l-atteġġjament tal-benefiċjarji potenzjali?
(c)
il-miżura tal-għajnuna hija proporzjonali, jiġifieri l-istess bidla fl-atteġġjament tista’ tinkiseb b’inqas għajnuna?
(3)
It-tfixkil tal-kompetizzjoni u l-effett fuq il-kummerċ huma limitati biex il-bilanċ ġenerali jkun pożittiv?
7.2.1. Għan ta’ interess komuni
(106)
L-awtoritajiet Daniżi spjegaw li ddeċidew li jkomplu b’riforma tal-leġiżlazzjoni eżistenti dwar is-servizzi tal-logħob tal-azzard u l-imħatri, sabiex ibiddlu s-sistema eżistenti ta’ monopolju b’sistema regolata u parzjament liberalizzata. Il-liberalizzazzjoni kienet ikkunsidrata neċessarja, fost oħrajn, sabiex tkun konformi mal-liġi tal-UE wara l-inizjazzjoni ta’ proċedimenti ta’ ksur u l-ħarġa ta’ opinjoni raġunata fit-23 ta’ Marzu 2007 (51), u sabiex tirrispondi għat-theddida maħluqa minn servizzi illegali ta’ logħob tal-azzard onlajn ipprovduti minn fornituri ta’ servizzi tal-logħob tal-azzard f’pajjiżi oħra.
(107)
Sa issa, is-settur Daniż għal-logħob tal-azzard kien essenzjalment Stat monopolju minħabba li liċenzja waħda biss inħarġet għal kumpanija kkontrollata mill-Istat, “Danske Spil A/S”. Minkejja l-qafas regolatorju li jipprojbixxi l-fornituri tal-logħob tal-azzard onlajn milli jikkummerċjalizzaw is-servizzi tagħhom lill-konsumaturi residenti fid-Danimarka, bosta fornituri tal-logħob tal-azzard onlajn stabbiliti fi Stati Membri oħra, u kif ukoll f’pajjiżi terzi, offrew is-servizzi tagħhom permezz ta’ modi li ma jinsabux fid-Danimarka, fosthom stazzjonijiet tat-televixin bis-satellita li jixxandru mir-Renju Unit. L-awtoritajiet Daniżi fin-notifika tagħhom qalu li huma ma setgħux fil-prattika jinfurzaw il-projbizzjoni kontra fornituri oħra tas-servizzi tal-logħob tal-azzard milli jikkummerċjalizzaw is-servizzi tagħhom fid-Danimarka, minħabba l-proċediment tal-qorti Daniża fejn intqal li l-monopolju Daniż attwali tal-logħob tal-azzard kien jikkostitwixxi restrizzjoni tal-moviment liberu tas-servizzi. B’riżultat ta’ dan, ippersistiet sitwazzjoni li mhi sodisfaċenti xejn, fejn il-legalità tal-monopolju eżistenti ġie sfidat mhux biss fi proċedimenti amministrattivi u ġudizzjarji, iżda wkoll permezz ta’ forniment dirett ta’ servizzi tal-logħob tal-azzard onlajn minn operaturi mhux liċenzjati, stabbiliti f’ġuriżdizzjonijiet oħra.
(108)
Skont il-memorandum ta’ spjega flimkien mal-Att dwar il-Logħob tal-Azzard, il-proċess ta’ liberalizzazzjoni kien iġġustifikat b’referenza għall-iżviluppi teknoloġiċi l-aktar reċenti, u dan ifisser li d-Danimarka issa hija parti minn soċjetà ta’ komunikazzjoni globali fejn il-konsumaturi għandhom aċċess għal għażla wiesgħa ta’ servizzi minn fornituri ta’ ġuriżdizzjonijiet varji. Matul dawn l-aħħar għaxar snin, il-logħob tal-azzard żviluppa fi prodott kbir ta’ bejgħ fuq l-Internet, speċjalment wara l-introduzzjoni tal-poker onlajn. L-Internet ipprovda liċ-ċittadini Daniżi b’opportunità li jqabblu l-prodotti u l-għażla ta’ prodotti ta’ Danske Spil mal-prodotti offruti minn fornituri tal-logħob tal-azzard onlajn stabbiliti fir-Renju Unit, Malta, Ġibiltà u pajjiżi oħra. Fis-snin li għaddew, numru ta’ Daniżi li qed ikompli jikber b’rata mgħaġġla bdew jilagħbu logħob tal-azzard mal-fornituri internazzjonali tal-logħob tal-azzard. Kif spjegat mill-awtoritajiet Daniżi, il-biża’ tal-gvern kienet li l-provvista tal-logħob tal-azzard, jekk ma tiġix irregolata u kkontrollata effettivament, tista’ twassal għal effetti negattivi fuq is-soċjetà fil-forma ta’ kriminalità u ksur ta’ ordni pubblika, u tista’ tikkawża lil individwi vulnerabbli li jaqgħu fil-vizzju tal-logħob tal-azzard. Fl-istess ħin, il-profitti ta’ Danske Spil bdew jonqsu b’mod stabbli. Għalhekk, l-awtoritajiet Daniżi riedu jkunu kapaċi jirregolaw u jikkontrollaw il-logħob tal-azzard offrut liċ-ċittadini Daniżi sabiex iwasslu l-logħob tal-azzard f’qafas ikkontrollat, u għalhekk jevitaw konsegwenzi negattivi fuq is-soċjetà.
(109)
F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tgħid li s-settur tal-logħob tal-azzard qatt ma kien soġġett għal xi armonizzazzjoni fi ħdan l-Unjoni Ewropea. Skont l-Artikolu 2 tad-Direttiva dwar is-Servizzi, il-logħob tal-azzard huwa saħansitra eskluż b’mod espliċitu mill-kamp ta’ applikazzjoni tad-Direttiva. (52) Madankollu, minkejja n-nuqqas ta’ xi tip ta’ leġiżlazzjoni sekondarja f’dan il-qasam, l-attivitajiet tal-logħob tal-azzard bejn il-fruntieri jistgħu jaqgħu fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-libertajiet fundamentali tat-Trattat, jiġifieri l-libertà ta’ stabbiliment (Artikolu 49 tat-TFUE) u l-libertà għall-provvista ta’ servizzi (Artikolu 56 tat-TFUE).
(110)
Fil-prinċipju, l-Artikolu 56 tat-TFUE jeħtieġ l-abolizzjoni tar-restrizzjonijiet kollha fuq il-libertà għall-provvista ta’ servizzi, anke jekk dawk ir-restrizzjonijiet japplikaw mingħajr distinzjoni għall-fornituri nazzjonali tas-servizzi u għall-fornituri minn Stati Membri oħra, jekk ir-restrizzjonijiet jistgħu jipprojbixxu, jimpedixxu jew iqisu bħala inqas vantaġġjużi l-attivitajiet tal-fornituri tas-servizzi stabbiliti fi Stat Membru ieħor fejn jipprovdu servizzi simili legalment. (53) Hija wkoll ġurisprudenza konsistenti l-fatt li l-leġiżlazzjoni minn Stat Membru li jipprojbixxi l-fornituri stabbiliti fi Stati Membri oħra milli joffru servizzi fit-territorju ta’ dak l-ewwel Stat Membru permezz tal-Internet, tikkostitwixxi restrizzjoni ta’ libertà għall-provvista ta’ servizzi skont l-Artikolu 56 tat-TFUE. (54) Aktar minn hekk, il-libertà għall-provvista ta’ servizzi hija għall-benefiċċju tal-fornituri u r-reċipjenti tas-servizzi. (55)
(111)
Fil-każ preżenti, minkejja li d-dispożizzjoni ta’ servizzi tal-logħob tal-azzard taqa’ primarjament fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-libertà fundamentali tal-Artikolu 56 tat-TFUE, il-leġiżlazzjoni Daniża taffettwa wkoll il-libertà ta’ stabbiliment. Skont l-Artikolu 27 tal-Att dwar il-Logħob tal-Azzard, id-Danimarka teħtieġ fornituri tal-logħob tal-azzard onlajn biex jew ikunu stabbiliti fid-Danimarka, jew, jekk huma residenti ta’ Stat Membru ieħor tal-UE jew iż-ŻEE, jaħtru rappreżentant approvat. Il-ġustifikazzjonijiet għar-restrizzjonijiet huma l-istess għal-libertà ta’ stabbiliment bħal tal-libertà għall-provvista ta’ servizzi.
(112)
Ir-restrizzjonijiet dwar dawn il-libertajiet fundamentali huma aċċettabbli biss bħala miżuri eċċezzjonali pprovduti b’mod ċar fl-Artikolu 52 tat-TFUE, jew iġġustifikati skont il-każistika tal-Qorti, għal raġunijiet prevalenti oħra ta’ interess ġenerali. L-Artikolu 52(1) tat-TFUE jippermetti restrizzjonijiet iġġustifikati fuq il-bażi ta’ politika pubblika (“ordre public”), sigurtà pubblika, jew saħħa pubblika.
(113)
Safejn l-attivitajiet tal-logħob tal-azzard huma kkonċernati, ċertu numru ta’ raġunijiet prevalenti ta’ interess ġenerali ġew rikonoxxuti mill-Qorti tal-Ġustizzja fir-regoli tagħha, fosthom l-għanijiet tal-protezzjoni tal-konsumaturi u l-prevenzjoni tal-frodi u l-inċitament għall-infiq eċċessiv fil-logħob tal-azzard, kif ukoll il-ħtieġa ġenerali li tiġi ppriservata l-ordni pubblika. F’dak il-kuntest, il-fatturi morali, reliġjużi u kulturali, u l-konsegwenzi moralment u finanzjarjament ta’ ħsara għall-individwu u s-soċjetà assoċjati mal-logħob tal-azzard u l-imħatri, jistgħu jservu biex jiġġustifikaw l-eżistenza fuq il-parti tal-awtoritajiet nazzjonali ta’ marġni ta’ apprezzament, li huwa suffiċjenti biex jippermettilhom jiddeterminaw liema protezzjoni tal-konsumaturi u priservazzjoni tal-ordni pubblika huma meħtieġa. Bl-istess mod, ir-restrizzjonijiet għandhom fi kwalunkwe każ jiġu ġġustifikati minn rekwiżiti mandatarji fl-interess ġenerali, għandhom ikunu xierqa biex jissodisfaw l-għan milħuq, u ma għandhomx imorru lilhinn minn dak li hu meħtieġ sabiex jiksbuh. Għandhom ukoll jiġu applikati mingħajr diskriminazzjoni. (56)
(114)
Madankollu, għandu jiġi osservat li t-tnaqqis fid-dħul tat-taxxa mhuwiex wieħed mir-raġunijiet imniżżla fl-Artikolu 52 tat-TFUE, u lanqas mhu aċċettat fil-ġurisprudenza (57) u għalhekk, ma jistax jitqies bħala raġuni prevalenti ta’ interess pubbliku li wieħed jista’ joqgħod fuqha biex jiġġustifika miżura li fil-prinċipju tikkontradixxi l-libertà fundamentali.
(115)
Fir-rigward speċifiku tal-ġustifikazzjoni għar-restrizzjonijiet dwar id-dispożizzjoni tal-logħob tal-azzard bejn il-fruntieri, il-Qorti tal-Ġustizzja stabbiliet dan li ġej (58):
“57.
F’dan il-kuntest (…) għandu jiġi osservat ukoll li l-leġiżlazzjoni dwar il-logħob tal-azzard tagħmel parti mill-oqsma li fihom jeżistu diverġenzi kunsiderevoli ta’ natura morali, reliġjuża u kulturali bejn l-Istati Membri. Fin-nuqqas ta’ armonizzazzjoni Komunitarja fil-qasam, huwa kull Stat Membru li għandu jevalwa, f’dawn l-oqsma, skont il-firxa ta’ valuri partikolari għalih, ir-rekwiżiti li teżiġi l-protezzjoni tal-interessi kkonċernati.
58.
Is-sempliċi fatt li Stat Membru jkun għażel sistema ta’ protezzjoni differenti minn dik adottata minn Stat Membru ieħor ma jistax ikollu impatt fuq l-evalwazzjoni tan-neċessità u tal-proporzjonalità tad-dispożizzjonijiet adottati dwar is-suġġett. Dawn għandhom jiġu evalwati biss fid-dawl tal-għanijiet tal-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru kkonċernat u tal-livell ta’ protezzjoni li dawn ikunu jixtiequ jiżguraw.
59.
Għaldaqstant, l-Istati Membri huma liberi li jiffissaw l-għanijiet tal-politika tagħhom fil-qasam tal-logħob tal-azzard u,jekk ikun il-każ, li jiddefinixxu bi preċiżjoni l-livell ta’ protezzjoni mixtieq. Madankollu, ir-restrizzjonijiet li huma jimponu għandhom jissodisfaw il-kundizzjonijiet li jirriżultaw mill-ġurisprudenza tal-Qorti fir-rigward tal-proporzjonalità tagħhom (sentenza Placanica et, punt 48).
(…)
69.
F’dan ir-rigwar, għandu jiġi osservat li s-settur tal-logħob tal-azzard offert permezz tal-Internet mhuwiex is-suġġett ta’ armonizzazzjoni Komunitarja. Għalhekk, Stat Membru jista’ jikkunsidra li s-sempliċi fatt li operatur (…) jipproponi legalment servizzi li jaqgħu f’dan is-settur permezz tal-Internet fi Stat Membru ieħor, fejn ikun stabbilit u fejn, bħala prinċipju, ikun diġà suġġett għal kundizzjonijiet legali u għal kontrolli min-naħa tal-awtoritajiet kompetenti ta’ dan l-Istat tal-aħħar, ma jistax jitqies bħala garanzija suffiċjenti ta’ protezzjoni tal-konsumaturi nazzjonali kontra r-riskji ta’ frodi u ta’ kriminalità, fid-dawl tad-diffikultajiet li jistgħu jsibu, f’tali kuntest, l-awtoritajiet tal-Istat Membru ta’ stabbiliment fir-rigward tal-evalwazzjoni tal-kwalitajiet u tal-onestà professjonali tal-operaturi.
70.
Barra minn hekk, minħabba n-nuqqas ta’ kuntatt dirett bejn il-konsumatur u l-operatur, il-logħob tal-azzard aċċessibbli bl-Internet jimplika riskji ta’ natura differenti u ta’ portata ikbar meta mqabbla mas-swieq tradizzjonali ta’ tali logħob fir-rigward ta’ eventwali frodi mwettqa mill-operaturi fil-konfront tal-konsumaturi.”
(116)
F’sentenza riċenti, il-Qorti rreferiet ukoll fid-dettall għar-riskji tal-logħob tal-azzard onlajn (59):
“103.
Għandu jiġi osservat li bl-istess mod, il-karatteristiċi speċifiċi għall-offerta ta’ logħob tal-azzard fuq l-Internet jistgħu jkunu sors ta’ riskji ta’ natura differenti u ta’ portata ikbar rigward il-protezzjoni tal-konsumaturi, u b’mod partikolari ta’ żgħażagħ u ta’ persuni li għandhom tendenza partikolari għal-logħob jew jistgħu jiżviluppaw tali tendenza, f’relazzjoni mas-swieq tradizzjonali ta’ tali logħob. Barra min-nuqqas ta’ kuntatt dirett bejn il-konsumatur u l-operatur, imsemmi qabel, il-faċilità partikolari u l-permanenza tal-aċċess għal-logħob propost fuq l-Internet, kif ukoll il-volum u l-frekwenza potenzjalment għoljin ta’ tali offerta ta’ natura internazzjonali, f’ambjent li huwa barra minn dan ikkaratterizzat minn iżolament tal-lagħab, anonimità u assenza ta’ kontroll soċjali, jikkostitwixxu daqstant fatturi ta’ natura li jiffavorixxu żvilupp tal-vizzju għal-logħob u tal-infiq eċċessiv u għaldaqstant, iżidu l-konsegwenzi soċjali u morali negattivi relatati, kif ġew esposti minn ġurisprudenza kostanti.
104.
Barra minn dan, hemm lok li jiġi osservat li, fid-dawl tas-setgħa diskrezzjonali li għandhom l-Istati Membri fir-rigward tad-determinazzjoni tal-livell ta’ protezzjoni tal-konsumaturi u tal-ordni soċjali fis-settur tal-logħob tal-azzard, ma huwiex meħtieġ, fir-rigward tal-kriterju ta’ proporzjonalità, li miżura restrittiva stabbilita mill-awtoritajiet ta’ Stat Membru tikkorrispondi għal kunċett komuni għall-Istati Membri għal dak li jikkonċerna l-modalitajiet ta’ protezzjoni tal-interess leġittimu inkwistjoni (ara, b’analoġija, s-sentenza C-518/06, Il-Kummissjoni vs L-Italja, [2009] Ġabra I-3491, paragrafi 83 u 84).
105.
Fid-dawl ta’ dak kollu li ntqal, għandu jiġi rikonoxxut li miżura ta’ projbizzjoni li tirrigwarda kull offerta ta’ logħob tal-azzard fuq l-Internet tista’, bħala regola, titqies bħala adegwata sabiex jintlaħqu l-għanijiet leġittimi ta’ prevenzjoni tal-inkoraġġiment għal infiq eċċessiv relatat mal-logħob u ta’ ġlieda kontra l-vizzju għal-logħob kif ukoll il-protezzjoni taż-żgħażagħ, anki jekk l-offerta ta’ tali logħob tibqa’ awtorizzata minn modi iktar tradizzjonali.”
(117)
In-nuqqas ta’ armonizzazzjoni fil-qasam tal-logħob tal-azzard u l-affronti differenti tal-Istati Membri rigward il-firxa ta’ logħob permess u l-operaturi awtorizzati biex joffru dan il-logħob, jagħti stampa ta’ suq intern tassew frammentat għad-dispożizzjoni ta’ servizzi tal-logħob tal-azzard bejn il-fruntieri. Waqt li xi Stati Membru jirrestrinġu, jew saħansitra jipprojbixxu l-offerta ta’ ċertu logħob tal-azzard, oħrajn għażlu swieq aktar miftuħa. Bosta Stati Membri reċentament taw ħarsa wkoll lejn il-leġiżlazzjoni tagħhom dwar il-logħob tal-azzard, jew jinsabu fil-proċess li jagħmlu dan fid-dawl tat-tkabbir tas-servizzi tal-logħob tal-azzard onlajn.
(118)
L-awtoritajiet Daniżi ma pprovdewx figuri dettaljati dwar id-daqs tal-logħob tal-azzard illegali mir-residenti Daniżi, iżda minflok osservaw li l-iżvilupp tas-settur tal-logħob tal-azzard onlajn mhux regolat, kien aspett inkwetanti minn perspettiva tas-soċjetà.
(119)
Din it-tendenza hija kkonfermata mill-Green Paper tal-Kummissjoni Ewropea ta’ Marzu 2011 (60). Id-Dokument ta’ Ħidma tal-Persunal tal-Kummissjoni li jakkumpanjah isemmi total ta’ Dħul Gross fuq il-Logħob għal-Logħob tal-Azzard Onlajn fid-Danimarka ta’ EUR 250 miljun fl-2008, li minnhom 14 % (jiġifieri EUR 34 miljun) huma relatati mal-logħob tal-każinos u 22 fil-mija (jiġifieri EUR 56 miljun) mal-poker (61). Preċiżament, kemm il-logħob tal-każinos onlajn kif ukoll il-poker onlajn huma attivitajiet ipprojbiti.
(120)
Dawn il-figuri huma mistennija li jkomplu jiżdiedu. Il-Green Paper tirrapporta li l-logħob tal-azzard onlajn huwa l-aktar qasam tas-suq tal-logħob tal-azzard li jikber b’rata mgħaġġla, u jammonta għal 7.5 fil-mija tad-dħul annwali tas-suq tal-logħob tal-azzard ġenerali fl-2008 (UE-27) u huwa mistenni li jirdoppja sal-2013 (62). It-tieni, il-proporzjon tal-konsum nazzjonali tal-logħob tal-azzard li huwa attribwibbli għal-logħob tal-azzard onlajn huwa kkalkulat li jilħaq il-21.9 fil-mija fid-Danimarka, jiġifieri t-tieni rata l-aktar għolja fi ħdan l-UE, li għandha medja ta’ 7,5 fil-mija. (63)
(121)
Meta tqis il-ġurisprudenza msemmija hawn fuq, kif ukoll il-karatteristiċi ġenerali tas-suq tal-logħob tal-azzard fl-UE, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-argumenti mressqa mill-awtoritajiet Daniżi biex jiġġustifikaw l-adozzjoni tal-miżura notifikata huma stabbiliti sew. B’mod partikolari, il-Kummissjoni hija konxja tal-aspetti problematiċi tal-attivitajiet inkwistjoni: il-logħob tal-azzard ipprovdut permezz tal-Internet biddel is-settur, u wassal għal suq globali fejn il-fruntieri fiżiċi huma mċajpra. F’dan il-kuntest, kif imsemmi fil-Green Paper tal-2011 (64), il-Kummissjoni osservat ukoll il-ħtieġa li tikkontrolla s-settur tal-logħob tal-azzard onlajn sabiex tevita konsegwenzi negattivi ta’ ħsara li l-logħob tal-azzard onlajn jista’ jkollu fuq il-konsumaturi. B’żieda mar-riskju sinifikanti tal-vizzju tal-logħob tal-azzard onlajn li stabbilew bosta studji soċjali (65), għandha tingħata attenzjoni speċjali lill-minuri u persuni oħra vulnerabbli, inklużi l-parteċipanti bi dħul baxx, il-lagħaba li diġà kellhom vizzji tal-logħob, u żgħażagħ li mhumiex konxji tar-riskji assoċjati mal-problemi tal-logħob tal-azzard. Sabiex jipproteġu dawn il-kategoriji ta’ parteċipanti potenzjali, l-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jikkontrollaw is-settur tal-logħob tal-azzard onlajn, fost affarijiet oħra, billi jimponu limiti ta’ età u kundizzjonijiet ta’ liċenzji, u jikkontrollaw is-sistemi ta’ pproċessar ta’ ħlas, waqt li jillimitaw il-kummerċjalizzazzjoni u l-promozzjoni tal-logħob tal-azzard onlajn.
(122)
Ir-riforma kkummisjonata fid-Danimarka, li tirriżulta fl-adozzjoni tal-Att notifikat, għalhekk, hija konformi mal-għan tal-Green Paper tal-Kummissjoni Ewropea tal-24 ta’ Marzu 2011 dwar il-“Logħob tal-Azzard Onlajn fis-Suq Intern”, li kellha tagħti kontribut għall-ħruġ fl-Istati Membri ta’ qafas legali għal-logħob tal-azzard onlajn li jipprovdi ċertezza legali akbar għall-partijiet interessati kollha. (66) Il-Green Paper kienet tweġiba għall-Konklużjonijiet tal-Kunsill ta’ Diċembru 2010 li jilqgħu konsultazzjoni wiesgħa mill-Kummissjoni Ewropea dwar il-logħob tal-azzard onlajn fis-suq intern, li jista’ jwassal għal diskussjoni fil-fond tal-kwistjonijiet imqajma mis-servizzi tal-logħob tal-azzard onlajn b’mod partikolari (67), u għar-riżoluzzjoni tal-Parlament Ewropew adottata fl-10 ta’ Marzu 2009 li talbet lill-Kummissjoni, b’kooperazzjoni mill-qrib mal-gvernijiet nazzjonali, biex teżamina l-impatti ekonomiċi u mhux ekonomiċi tad-dispożizzjoni tas-servizzi tal-logħob tal-azzard bejn il-fruntieri. (68) Għandu jiġi enfasizzat li r-riforma leġiżlattiva implimentata bl-Att notifikat hija konformi mal-għanijiet proposti mill-Kummissjoni li rriżultaw għall-bidu tal-proċeduri ta’ ksur, waqt li ntbagħtet opinjoni raġunata lill-awtoritajiet Daniżi f’Marzu 2007 (69).
(123)
Għal dawn ir-raġunijiet, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-Att notifikat dwar id-Dazji fuq il-Logħob tal-Azzard, sakemm dan jilliberalizza s-suq u jippermetti lill-operaturi Daniżi u barranin tal-logħob tal-azzard onlajn jipprovdu s-servizzi tagħhom lir-residenti Daniżi, waqt li jiżguraw li huma se jwettqu l-kundizzjonijiet neċessarji biex ikunu liċenzjati mill-awtoritajiet Daniżi, iservi għan definit sew ta’ interess komuni.
7.2.2. Għajnuna tassew xierqa għall-għan mixtieq
(124)
Miżura ta’ għajnuna titqies neċessarja u proporzjonali meta tikkostitwixxi strument xieraq għall-kisba tal-għan identifikat ta’ interess komuni, meta jkollha effett ta’ inċentiv fuq il-benefiċjarji u meta ma tintroduċix tfixkil mhux mixtieq tal-kompetizzjoni.
Strument xieraq
(125)
Il-gvern Daniż iddeċieda li jilliberalizza s-suq Daniż tal-logħob tal-azzard onlajn u jippermetti li jinħarġu numru mhux limitat ta’ liċenzji onlajn. Madankollu, il-kwistjoni tat-tali liċenzja hija soġġetta għal numru ta’ kundizzjonijiet relatati fost l-oħrajn mal-lealtà tal-amministraturi tal-kumpanija li japplikaw għal liċenzja. Sabiex il-liberalizzazzjoni sseħħ b’suċċess, il-gvern Daniż iddeċieda wkoll li jnaqqas it-tassazzjoni għall-operaturi onlajn u jħalli intatti biss ir-rati tat-taxxa applikabbli għall-operaturi tal-logħob tal-azzard tradizzjonali. F’dan ir-rigward, il-kwerelanti argumentaw li t-tnaqqis tar-rata tat-taxxa għall-operaturi onlajn ma kinitx l-aktar soluzzjoni adattata. Pereżempju, l-imblukkar tal-ħlas u l-komunikazzjoni (strumenti ta’ delimitazzjoni) xorta waħda setgħu jintużaw sabiex jinkisbu l-għanijiet tal-proċess tal-liberalizzazzjoni, mingħajr il-ħtieġa li jiġu introdotti rati inqas tat-taxxa għall-operaturi onlajn. Skont il-kwerelanti, id-Danimarka għalhekk setgħet għażlet li tinforza l-projbizzjoni fuq il-logħob tal-azzard onlajn illegali billi tirrikorri għall-imblukkar “tal-ħlas u l-komunikazzjoni” (filtrazzjoni tas-sistema tal-isem tad-dominju, imblukkar tal-protokoll tal-Internet u mblukkar tal-ħlas), jew billi tillimita n-numru ta’ liċenzji li jinħarġu.
(126)
Fir-rigward tal-użu tas-“sistemi ta’ mblukkar”, il-Green Paper tal-Kummissjoni tistqarr li l-effiċjenza tas-sistemi ta’ mblukkar tiddependi fuq lista aġġornata u definita minn qabel tal-affarijiet li jridu jiġu mblukkati, kif ukoll fuq sistemi ta’ softwer effiċjenti. Madankollu, bħalma osservaw l-awtoritajiet Daniżi, huwa mistoqsi jekk dawn is-sistemi ta’ mblukkar jistgħux jipproduċu r-riżultati mistennija, ladarba l-lagħaba onlajn jistgħu jaħarbu mill-imblukkar tal-Internet billi jbiddlu l-“ports” użati u jekk il-projbizzjoni ta’ ċerti pagamenti tistax timblokka perfettament it-tranżazzjonijiet kummerċjali legali minbarra l-pagamenti relatati ma’ flus mirbuħa u premjijiet.
(127)
Fir-rigward tal-possibbiltà ta’ ħruġ ta’ numru limitat ta’ liċenzji onlajn, l-effetti jiddependu fuq in-numru ta’ liċenzji li jinħarġu. Jekk in-numru huwa ristrett biss għal ftit liċenzji, in-numru żgħir ta’ kompetituri se jnaqqas il-kompetizzjoni u jinfluwenza l-provvista, li jfisser spiża akbar għall-konsumaturi, fil-forma ta’ proporzjon inqas ta’ rimborż, milli b’numru mhux limitat ta’ liċenzji. Numru mnaqqas ta’ liċenzji jillimita wkoll il-varjetà u l-kwalità ta’ għażla disponibbli għall-konsumaturi fis-suq, u jinkoraġġixxi lill-produtturi jkunu inqas diliġenti biex iservu l-ħtiġijiet u x-xewqat tal-konsumaturi. (70) Il-limitu ta’ numru ta’ liċenzji jqajjem ukoll mistoqsijiet dwar il-kriterji li jiddeterminaw in-numru ta’ liċenzji b’mod mhux arbitrarju, ta’ kif u b’liema istituzzjonijiet huma kkontrollati r-rekwiżiti għal-liċenzjar, u kif inhi ttrattata d-dispożizzjoni illegali, jiġifieri min jieħu l-miżuri kontra s-servizzi tal-logħob tal-azzard ipprovduti illegalment. (71)
(128)
Minħabba dawn il-konsiderazzjonijiet, il-Kummissjoni tikkunsidra li r-rata anqas tat-taxxa applikabbli għall-attivitajiet tal-logħob tal-azzard onlajn hija strument xieraq biex tinkiseb il-liberalizzazzjoni tal-għanijiet tal-Att il-ġdid dwar il-Logħob tal-Azzard. Il-miżura ta’ għajnuna se tiżgura li l-operaturi onlajn li jixtiequ jipprovdu servizzi tal-logħob tal-azzard lir-residenti Daniżi, se japplikaw għal liċenzja u jkunu konformi mar-regolamenti nazzjonali applikabbli.
Effett ta’ inċentiv
(129)
Il-Kummissjoni tikkunsidra li l-miżura ta’ għajnuna hija kapaċi timmodifika l-imġiba ta’ fornituri barranin ta’ servizzi tal-logħob tal-azzard onlajn, ladarba r-rata mnaqqsa tat-taxxa tikkostitwixxi inċentiv għat-tali operaturi biex jiksbu liċenzja fid-Danimarka u għalhekk, għall-ewwel darba jipprovdu legalment servizzi ta’ logħob tal-azzard onlajn.
Proporzjonalità tal-għajnuna
(130)
L-għajnuna titqies bħala proporzjonata biss jekk l-istess bidla fl-imġiba ma tkunx tista’ tinkiseb b’inqas għajnuna u inqas tfixkil. L-ammont tal-għajnuna għandu jkun limitat għall-minimu meħtieġ għall-attività megħjuna biex isseħħ. Fil-każ preżenti, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-awtoritajiet Daniżi fasslu l-miżura b’tali mod li jitnaqqas l-ammont possibbli tal-għajnuna mill-Istat involuta u jitnaqqas it-tfixkil tal-kompetizzjoni li jirriżulta mill-miżura.
(131)
Fil-memorandum imressaq mill-Ministru Daniż għat-Tassazzjoni tas-6 ta’ Marzu 2010 lill-Kelliema dwar il-Politika tal-partijiet politiċi tal-Parlament Daniż dwar il-livell ta’ dazju li għandu jiġi stabbilit (72), l-għażla tar-rata tat-taxxa aktar baxxa ta’ 20 fil-mija tal-GGR għal-logħob tal-azzard onlajn kienet iġġustifikata b’referenza għall-kriterji li ġejjin:
(a)
Il-logħob tal-azzard ipprovdut skont il-liċenzji Daniżi għandu jiġi adattat għall-offerti attwali mill-fornituri tal-logħob tal-azzard onlajn barra l pajjiż, jiġifieri r-rata tat-taxxa teħtieġ li tiġi aġġustata sabiex jitqabblu l-proporzjonijiet għolja ta’ rimborż offruti mill-fornituri tal-logħob tal-azzard onlajn barranin u jipperswaduhom biex japplikaw għal liċenzja.
(b)
In-numru kollu ta’ logħob offrut għandu jiżdied, u b’hekk iwassal b’mod ġenerali għal żieda fid-dħul.
(c)
Il-prodotti tal-logħob tal-azzard għandhom ikunu tant attraenti li l-parteċipanti ma jkunux iridu jilagħbu fis-siti ta’ operaturi barranin (illegali).
(d)
L-istrumenti ta’ mblukkar għandhom jintużaw sabiex jiżguraw, flimkien man-noti (a) - (c), li l-logħob tal-azzard fuq is-siti ta’ operaturi illegali huwa mnaqqas għal minimu.
(132)
F’dan il-memorandum, l-awtoritajiet Daniżi josservaw li l-leġiżlazzjoni fir-Renju Unit, li għandha titqies bħala waħda tassew simili għar-regolament Daniż dwar il-logħob tal-azzard, tipprovdi rata tat-taxxa ta’ 15 fil-mija għal-logħob tal-azzard onlajn. L-awtoritajiet Daniżi kkunsidraw li r-rata tat-taxxa fuq il-logħob onlajn tista’ tkun ogħla minn dik tar-Renju Unit, ladarba d-Danimarka, f’kuntrast mar-Renju Unit, se tintroduċi wkoll miżuri ta’ mblukkar kumplimentarji sabiex tkun aktar diffiċli għall-parteċipanti li jilagħbu fis-siti ta’ operaturi barranin li ma akkwistawx liċenzja Daniża.
(133)
Bl-istess mod, l-awtoritajiet Daniżi jsemmu l-eżempji ta’ Franza u l-Italja, li lliberalizzaw is-swieq tagħhom u imponew rati ta’ dazju ogħla mir-Renju Unit. L-awtoritajiet Daniżi josservaw li dawn is-swieq huma akbar b’mod sinifikanti mis-suq Daniż. Id-daqs tas-suq jista’ jkollu impatt tanġibbli fuq ir-rieda tal-operaturi li jidħlu fis-suq, anke jekk hemm rata tat-taxxa ogħla, minħabba li l-ispejjeż li huma dejjem assoċjati mat-twaqqif tal-operazzjonijiet f’suq ġdid għandhom tendenza li jkunu b’mod komparattiv ogħla mid-dħul fi swieq iżgħar.
(134)
Il-memorandum jinkludi simulazzjoni tal-effett ta’ dħul possibbli tar-rati tat-taxxa ta’ 15, 20 u 25 fil-mija, waqt li jqis ukoll il-bidliet possibbli fl-iskema tal-logħob tal-azzard tal-lagħaba u l-azzjonijiet tal-operaturi. L-eżerċizzju tas-simulazzjoni jikkonkludi li rata tat-taxxa ta’ 20 fil-mija x’aktarx xorta waħda tista’ tagħmilha attraenti biżżejjed għall-fornituri tal-logħob tal-azzard biex japplikaw għal-liċenzja Daniża u għal-lagħaba li jiġu offruti servizzi attraenti. It-twaqqif ta’ rata tat-taxxa ogħla (jiġifieri ta’ 25 fil-mija) huwa mistenni li jżid pressjoni fuq il-proporzjon ta’ rimborż, bir-riżultat li l-effett tad-dħul pożittiv ta’ 25 fil-mija jista’ jkun aktar baxx milli wieħed b’rata ta’ 20 fil-mija.
(135)
Għalhekk, il-leġiżlatur Daniż ikkonkluda li t-twaqqif ta’ rata tat-taxxa ogħla għal-logħob tal-azzard onlajn x’aktar jirriżulta fi prodott tal-logħob tal-azzard li ma jkunx attraenti biżżejjed għal-lagħaba u għalhekk iwassal għal dħul aktar baxx, u jikkumpensal-prospettiva immedjata ta’ dħul tat-taxxa ogħla.
(136)
Il-konklużjonijiet milħuqa mil-leġiżlatur Daniż fir-rigward tal-livell xieraq ta’ tassazzjoni għall-attivitajiet tal-logħob tal-azzard onlajn huma wkoll ikkonfermati minn rapport mill-kumpanija li tikkonsulta l-industrija, fejn instab li rata tat-taxxa ta’ 20 fil-mija ma tfissirx li l-Istat se jċedi d-dħul li kieku jkun irċieva (73). Skont dak ir-rapport, din kienet l-ogħla rata possibbli ekonomikament - rata ogħla tkun “rata bla ritorn”, jiġifieri rata tat-taxxa li sempliċiment kienet tkun wisq għolja biex ikun hemm każ validu ta’ negozju għall-operaturi biex jidħlu fis-suq. Jekk jaqbeż din ir-rata, id-dħul tat-taxxa jibda jonqos.
(137)
Minħabba dan kollu, il-Kummissjoni tikkunsidra li r-rata tat-taxxa ta’ 20 fil-mija tal-GGR applikabbli għall-operaturi onlajn mhijiex inqas milli meħtieġ, sabiex tiżgura li jintlaħqu l-għanijiet tal-Att dwar il-Logħob tal-Azzard. Għalhekk, il-miżura tal-għajnuna tissodisfa r-rekwiżit ta’ proporzjonalità stabbilit fil-każistika tal-Qorti ta’ Ġustizzja.
7.2.3. Impatt fuq il-kompetizzjoni u l-kummerċ bejn l-Istati Membri
(138)
Fir-rigward tal-impatt tal-miżura tal-għajnuna fuq il-kompetizzjoni u l-kummerċ, għandha ssir distinzjoni bejn it-tfixkil possibbli tal-kummerċ bejn l-Istati Membri u t-tfixkil tal-kompetizzjoni ġewwa d-Danimarka, speċjalment b’operaturi eżistenti tal-logħob tal-azzard tradizzjonali.
(139)
Fir-rigward tal-kummerċ bejn l-Istati Membri, mhu mistenni l-ebda impatt negattiv. L-Att dwar il-Logħob tal-Azzard jippermetti lir-residenti Daniżi jilagħbu legalment fuq siti elettroniċi ta’ operaturi liċenzjati tal-logħob tal-azzard onlajn. Dawk is-siti elettroniċi mhumiex restritti għall-utenti li huma residenti Daniżi, iżda jistgħu jkunu disponibbli għar-residenti tal-Istati Membri kollha tal-UE, soġġetti għar-restrizzjonijiet imposti bil-liġi nazzjonali tagħhom. Billi tistabbilixxi r-rata tat-taxxa fuq l-operaturi tal-logħob tal-azzard onlajn b’20 fil-mija tal-GGR, il-miżura ta’ għajnuna Daniża hija bla ebda dubju konformi mar-rati ta’ taxxa simili applikati minn Stati Membri oħra li diġà biddlu l-leġiżlazzjoni tagħhom dwar il-logħob tal-azzard onlajn. Pereżempju, il-Belġju u r-Renju Unit japplikaw rata tat-taxxa ta’ 15 fil-mija tal-GGR fuq il-logħob tal-azzard onlajn, waqt li Stati Membri oħra japplikaw rati saħansitra aktar baxxi (pereżempju 5 fil-mija tal-GGR fl-Estonja, 10 fil-mija tal-GGR fil-Latvja, 8,25 fil-mija tal-GGR fil-Finlandja). Is-Slovakkja biss stabbiliet rata tat-taxxa ogħla ta’ 27 fil-mija tal-GGR.
(140)
Fir-rigward tat-tfixkil tal-kompetizzjoni fid-Danimarka, il-miżura se tibbenefika potenzjalment numru konsiderevoli ta’ fornituri differenti Daniżi u barranin tal-logħob tal-azzard onlajn, li sa issa kienu pprojbiti milli jipprovdu s-servizzi tagħhom lir-residenti Daniżi. Id-Danimarka ssottomettiet lista ta’ fornituri tal-logħob tal-azzard onlajn li diġà indikaw ir-rieda tagħhom li japplikaw għal-liċenzja. Minħabba li l-kumpanija kkontrollata mill-Istat biss kienet sa issa permessa li tipprovdi servizzi ta’ logħob tal-azzard onlajn, il-liberalizzazzjoni se żżid b’mod ġenerali l-kompetizzjoni fis-suq.
(141)
Minkejja li l-miżura tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat u l-implimentazzjoni tagħha ma tistax tkun mingħajr riperkussjonijiet għall-operaturi eżistenti tal-logħob tal-azzard tradizzjonali, li huma ntaxxati b’rata ta’ taxxa sa 75 fil-mija tal-GGR, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-bilanċ ġenerali tal-implimentazzjoni tal-miżura huwa pożittiv.
(142)
Kif inhu muri hawn fuq, it-twaqqif tar-rata tat-taxxa fuq il-logħob tal-azzard onlajn fl-istess livell jew simili għar-rata fuq l-operaturi tal-logħob tal-azzard tradizzjonali, seta’ jwassal għal sitwazzjoni fejn l-industrija u l-parteċipanti ma jkunux irrispondew għall-possibbiltà li jipprovdu legalment servizzi tal-logħob tal-azzard onlajn fis-suq Daniż, u b’hekk kienu jtellfu l-għanijiet identifikati ta’ interess komuni milħuqa mill-Att dwar il-Logħob tal-Azzard.
(143)
Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżura hija kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE.
8. KONKLUŻJONI
(144)
Il-Kummissjoni tikkunsidra li l-Att notifikat jagħti vantaġġ tat-taxxa fuq l-operaturi tal-logħob tal-azzard onlajn li jingħata permezz tar-riżorsi tal-Istat. Il-miżura titqies prima facie bħala selettiva, ladarba din tagħmel distinzjoni bejn l-operaturi tal-logħob tal-azzard onlajn u l-operaturi tal-logħob tal-azzard tradizzjonali li, fid-dawl tal-għan milħuq mill-miżura, jinsabu f’sitwazzjoni fattwali u legali komparabbli. L-awtoritajiet Daniżi fallew milli juru li s-selettività prima facie tal-Att notifikat hija ġġustifikata mil-loġika tas-sistema tat-taxxa. Għalhekk, l-Att notifikat huwa meqjus bħala għajnuna mill-Istat fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(145)
Madankollu, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-għajnuna tissodisfa l-kundizzjonijiet meħtieġa sabiex titqies bħala kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-miżura C 35/10 li d-Danimarka qed tippjana li timplimenta f’forma ta’ dazji fuq il-logħob tal-azzard onlajn fl-Att Daniż dwar id-Dazji fuq il-Logħob tal-Azzard, hija kompatibbli mas-suq intern fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Għalhekk, l-implimentazzjoni tal-miżura hija awtorizzata.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju tad-Danimarka.
Magħmul fi Brussell, l-20 ta’ Settembru 2011.