РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1389/2011 НА СЪВЕТА
от 19 декември 2011 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на трихлороизоцианопикочна киселина с произход от Китайската народна република след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 1631/2005 (2) Съветът наложи окончателни антидъмпингови мерки във вид на индивидуални мита в размер от 7,3 % до 40,5 % с остатъчно мито от 42,6 % (3) върху вноса на трихлороизоцианопикочна киселина с произход от Китайската народна република (КНР).
(2)
С Регламент (ЕО) № 855/2010 (4) Съветът намали приложимото индивидуално мито за едно дружество от 14,1 % на 3,2 %.
2. Искане за преразглеждане
(3)
След публикуването на известие за предстоящо изтичане на срока (5) на действащите окончателни антидъмпингови мерки на 6 юли 2010 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на тези мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането беше подадено от Европейския съвет по химическа промишленост (CEFIC) от името на производители от Съюза, които в случая представляват основният дял - повече от 90 %, от общото производство на трихлороизоцианопикочна киселина в Съюза („заявителите“).
(4)
Искането се основава на твърдението, че има вероятност изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда за промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане
(5)
След като се консултира с консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане, на 6 октомври 2010 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6) („известието за започване“), Комисията обяви, че започва преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период
(6)
Разследваният период в рамките на преразглеждането (РПРП) е от 1 юли 2009 г. до 30 юни 2010 г. Вероятността от продължаване или повтаряне на вредата е анализирана за периода от 1 януари 2007 г. до края на РПРП (разглеждания период).
4.2. Страни, засегнати от разследването
(7)
Комисията официално уведоми заявителите, другия известен производител от Съюза, производителите износители, вносителите и ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на КНР, за започването на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките.
(8)
На заинтересованите страни бе дадена възможност да представят становищата си в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане. Всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни основания за това, получиха такава възможност.
(9)
Предвид очевидно големия брой производители износители в КНР и несвързани вносители в Съюза в известието за започване на преразглеждане се предвижда подбор на извадка за тези заинтересовани страни в съответствие с член 17 от основния регламент.
(10)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи съответен подбор, съгласно член 17 от основния регламент от горепосочените страни беше поискано да заявят интереса си в срок от 15 дни от публикуването на известието за започване на преразглеждане и да предоставят на Комисията посочената в известието информация.
(11)
Нито един от производителите износители в КНР не оказа съдействие при разследването.
(12)
Що се отнася до вносителите, няколко дружества първоначално се отзоваха, но на по-късен етап оттеглиха съдействието си.
(13)
Комисията изпрати въпросници на всички известни заинтересовани страни в сроковете, определени в известието за започване на преразглеждане. Бяха получени отговори от тримата известни производители от Съюза и от двама ползватели.
(14)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима, за да определи вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място при двамата основни производители в Съюза:
-
Fluidra (Inquide Sau), Passeig de Sanllehy, 25, 08213 Polinya (Барселона), Испания;
-
Ercros (Aragonesas), Avenida Diagonal 595, Барселона, Испания.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(15)
Разглежданият продукт в рамките на настоящото преразглеждане е трихлороизоцианопикочна киселина и препарати от нея (TCCA), наричана също с международното ѝ непатентовано наименование (INN) „симклозен“, понастоящем класирана в кодове по КН ex 2933 69 80 и ex 3808 94 20 (кодове по ТАРИК 2933698070 и 3808942020) с произход от КНР.
(16)
TCCA е химически продукт, който се използва като широкоспектърен органичен хлорен дезинфектант и избелител и се прилага по-специално за дезинфекция на водата в плувни басейни. Продава се във вид на прах, гранули, таблетки или дражета. Всички разновидности на TCCA и препаратите от нея имат еднакви основни характеристики (химичен състав) и свойства (дезинфектант) и са предназначени за сходна употреба, поради което се разглеждат като един-единствен продукт.
(17)
Разследването потвърди, че разглежданият продукт, произвеждан и продаван от производителите износители за Съюза, има сходни физически и химически характеристики и употреби с продукта, произвеждан и продаван от производителите от Съюза на пазара на Съюза, както и от производителя в държавата аналог на вътрешния и външния пазар. При тези обстоятелства те се смятат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Предварителни бележки
(18)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проведено преразглеждане, за да се установи дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
(19)
Както беше обяснено по-горе, нито един от 30-те известни производители износители, с които беше установена връзка, не се отзова в процеса на изготвяне на извадката и не заяви интереса си в хода на разследването.
(20)
Тъй като нито един от производителите износители в КНР не оказа съдействие, констатациите относно вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга се основават на наличните факти съгласно член 18 от основния регламент, а именно данни на Евростат, искането за преразглеждане и официални статистически данни на КНР за износа ѝ.
(21)
За определяне на нормалната стойност бяха използвани и предоставените данни от съдействащия производител износител в държавата аналог - Япония.
2. Дъмпинг на вноса през РПРП
2.1. Държава аналог
(22)
Тъй като КНР е икономика в преход, съгласно разпоредбите на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност трябва да се определи на основата на цената или конструираната нормална стойност в подходяща трета държава с пазарна икономика (държава аналог) или цената от държавата аналог към други държави, включително Европейския съюз, или ако те не могат да бъдат определени, на всяка друга разумна основа, включително действително платената или подлежаща на плащане цена за сходни продукти в Съюза, при необходимост след съответна корекция, за да се предвиди разумен марж на печалба.
(23)
В известието за започване Комисията обяви, че в предишното разследване Япония вече е била използвана като подходяща държава с пазарна икономика с цел установяването на нормална стойност по отношение на КНР и че отново възнамерява да използва Япония за тази цел. В хода на разследването за преразглеждане бе установена връзка и с производители в други държави с пазарна икономика, като САЩ и Тайван, и бе потърсено тяхното съдействие. Съдействие оказа обаче само един производител износител от Япония.
(24)
Поради това бе прието, че Япония е подходяща държава аналог. Не бяха получени коментари или възражения от заинтересованите страни по отношение на това доколко подходяща е тази държава.
2.2. Нормална стойност
(25)
В съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент нормалната стойност беше определена на основата на получената информация от съдействащия производител износител в държавата аналог, т.е. на основата на платените или подлежащи на плащане цени на вътрешния пазар в Япония за сходните продукти, за които беше установено, че се продават при обичайни търговски условия.
(26)
На първо място беше установено дали общите продажби на сходния продукт от страна на съдействащия производител износител в Япония към независими клиенти имат представителен характер съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент, т.е. дали представляват най-малко 5 % от общия обем експортни продажби на разглеждания продукт в Съюза. Беше установено, че през РПРП продажбите на съдействащия производител износител на вътрешния пазар в Япония имат представителен характер.
(27)
След това беше направена проверка с цел да се установи дали продажбите на вътрешния пазар са извършени при обичайни търговски условия (ОТУ) в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(28)
Тъй като беше прието, че всички продажби на вътрешния пазар са реализирани с печалба, нормалната стойност се основава на действителната среднопретеглена цена на вътрешния пазар през РПРП.
2.3. Експортна цена
(29)
Поради липсата на съдействие от страна на производители износители от КНР експортната цена беше определена въз основа на данни на Евростат.
2.4. Сравнение
(30)
Среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на база цена франко завод и при същото равнище на търговия. В съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент и с цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена бяха отчетени разликите във факторите, които влияят на цените и на тяхната сравнимост. За тази цел бяха внесени корекции за разлики в транспортните разходи и разходите за застраховка.
2.5. Дъмпингов марж
(31)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент среднопретеглената нормална стойност беше сравнена със среднопретеглената експортна цена. Въз основа на описаната по-горе методология бе установен дъмпингов марж от 75 %.
3. Възможни промени във вноса при евентуална отмяна на мерките
3.1. Предварителна бележка
(32)
В допълнение към анализа за наличието на дъмпинг през РПРП беше проучена и вероятността от продължаване на дъмпинга.
(33)
В това отношение бяха анализирани следните елементи: свободният капацитет в КНР, привлекателността на пазара на Съюза за производителите износители от КНР и техният износ за трети държави.
3.2. Свободен капацитет на производителите износители от КНР
(34)
При липсата на друга информация относно производствения капацитет анализът бе направен в съответствие с член 18 от основния регламент въз основа на информацията в искането за преразглеждане.
(35)
Според искането за преразглеждане използването на производствения капацитет в КНР през разглеждания период е останало ниско - под 40 %. Вследствие на огромния производствен капацитет и слабото търсене на вътрешния пазар изглежда, че в КНР е налице свободен капацитет от повече от 180 000 тона, който може да бъде насочен за износ. За сравнение потреблението в Съюза през РПРП възлиза на около 44 000 тона.
3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(36)
Признак за привлекателността на пазара на Съюза е фактът, че налагането на антидъмпингови мита не спря увеличаването на вноса от КНР в Съюза. Въпреки че през периода 2007-2009 г. обемите на вноса са по-малки в сравнение с периода на първоначалното разследване, довело до налагането на мерките, обемите на вноса през РПРП надвишават тогавашното равнище и са достигнали 22 696 тона.
(37)
Въпреки че през разглеждания период средната цена на вноса се е увеличила, цените неизменно остават по-ниски от тези на промишлеността на Съюза.
(38)
Фактът, че през разглеждания период вносът от КНР се е увеличил до равнище, което през РПРП е по-високо в сравнение с периода на първоначалното разследване, сочи, че в КНР е налице траен интерес към пазара на Съюза.
3.4. Експортни цени към трети държави
(39)
Направен бе анализ на статистическите данни на КНР за износа с оглед на обема на износа от КНР и цените към други трети държави. Според тези статистически данни през 2010 г. общо 24 % от износа на КНР е бил предназначен за пазара на Съюза. Експортните цени FOB за ЕС са малко по-високи от експортните цени за останалата част на света. При липсата на съдействие обаче и на данни в искането за преразглеждане относно износа към други трети държави не беше възможно цените на равнище CIF да бъдат сравнени със средната цена на промишлеността на Съюза. Въпреки това фактът, че експортните цени към трети държави средно са по-ниски в сравнение с експортните цени към Съюза, може да се разглежда като знак, че пазарът на Съюза е привлекателен за износителите от КНР и че при липсата на мерки е вероятно износът да продължи да се увеличава.
4. Заключение за вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга
(40)
Въз основа на гореизложените констатации може да се заключи, че износът от КНР все още е дъмпингов и че съществува вероятност дъмпингът на пазара на Съюза да продължи, ако сега действащите антидъмпингови мерки бъдат отменени. Като се имат предвид съществуващият свободен капацитет в КНР и привлекателността на пазара на Съюза, въз основа на направеното сравнение между експортните цени към ЕС и цените към трети държави е вероятно обемът на дъмпингов износ от КНР в Съюза съществено да се увеличи, ако се допусне преустановяване на мерките.
Г. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Определяне на промишлеността на Съюза
(41)
Разглежданият продукт се произвежда в Съюза от три дружества. Поради това се смята, че те съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент (наричана по-долу „промишлеността на Съюза“).
2. Предварителна бележка
(42)
Данните са събрани от статистически данни на Евростат, искането за преразглеждане, отговорите на въпросниците и проверките на място.
(43)
Икономическите показатели относно производството, капацитета, използването на капацитета, обема на продажбите, пазарния дял и заетостта се отнасят за данните, предоставени от тримата производители от Съюза. Поради ограниченото съдействие на един от производителите от Съюза, който не е заявител по настоящото преразглеждане, всички останали показатели се отнасят за данните, предоставени единствено от заявителите. Тъй като заявителите представляват около 90 % от производството на Съюза през РПРП, се смята, че представените от тях данни представляват промишлеността на Съюза за целите на настоящото преразглеждане. Само получените от заявителите данни бяха проверени на място.
(44)
Данните, свързани с икономическото състояние на промишлеността на Съюза и с потреблението, могат да бъдат предоставени само във вид на индекс с цел запазването на поверителност в съответствие с член 19 от основния регламент. Причината е, че тези икономически показатели се отнасят само за двама производители или в някои случаи за трима производители, един от които развива само минимална дейност в отрасъла.
(45)
През юни 2009 г. единият от заявителите закри една от двете си производствени бази, като прекрати производството, считано от тази дата, и освободи всичките си служители. Първоначално производствената база беше замразена за няколко месеца, но през януари 2010 г. беше окончателно закрита. Това се отрази върху някои показатели, като потребление, производствен обем и производителност, както е обяснено по-подробно в съображения 47 и 62.
3. Потребление на пазара на Съюза
(46)
Потреблението в Съюза беше определено въз основа на обема на продажбите, реализирани от тримата производители от Съюза на пазара на Съюза, и на данни на Евростат за вноса.
(47)
През периода 2007-2009 г. потреблението на TCCA в Съюза е намаляло с 19 %, преди да се възстанови през РПРП до равнище, което е с 6 % по-високо в сравнение с 2007 г. По отношение на 2008 и 2009 г. тази тенденция може да се обясни със съчетаното въздействие на по-ниско търсене вследствие на световната икономическа криза и ограничено предлагане поради закриването на една производствена база през 2009 г. (вж. съображение 45). По-високото равнище на потребление в Съюза през РПРП е свързано най-вече с възстановяването от икономическата криза и с увеличения внос от КНР.
Таблица 1
Потребление в Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Потребление в Съюза (МТ)
Индекс (2007 г. = 100)
100
93
81
106
4. Обем и пазарен дял на дъмпинговия внос от Китайската народна република
(48)
По-долу са изложени тенденциите относно обема и пазарните дялове на дъмпинговия внос от КНР. Тъй като нито един износител/производител от КНР не оказа съдействие при настоящото разследване, посочените по-долу количества и пазарни дялове се основават на данни на Евростат за вноса.
(49)
Внесените количества TCCA от КНР слабо са намалели през 2008 и 2009 г. След този спад вносът значително се е увеличил през РПРП (с повече от 35 % в сравнение с 2009 г.). Паралелно с това през разглеждания период пазарният дял на вноса от КНР непрекъснато се увеличава.
Таблица 2
Обем и пазарни дялове на вноса от КНР
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Обем на вноса в МТ
17 957
17 298
16 645
22 696
Индекс (2007 г. = 100)
100
96
93
126
Пазарни дялове (диапазон)
40 % - 50 %
40 % - 50 %
45 % - 55 %
50 % - 60 %
5. Тенденции в цените на дъмпинговия внос от Китайската народна република и подбиване на цената
5.1. Ценови тенденции
(50)
Цените на вноса от КНР стабилно са се увеличили с 11,3 %. От една страна, тази тенденция може да се отдаде на промени в цената на основната съставка на суровината, която започва да се увеличава по-осезателно през 2009 г. и през РПРП. От друга страна, тя може да отразява промяна в продуктовия микс (7).
Таблица 3
Единична цена в КНР
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
EUR/MT
1 048
1 052
1 163
1 167
Индекс (2007 г. = 100)
100
100,4
111
111,3
5.2. Подбиване на цената
(51)
Като цяло през целия период цените на вноса от КНР остават по-ниски от тези на промишлеността на Съюза. При определянето на степента на подбиване на цената Комисията основава изчисленията си на средните експортни цени CIF, получени от Евростат. Цените на разглеждания продукт бяха сравнени със среднопретеглената цена на промишлеността на Съюза, коригирана на ниво франко завода. Сравнението показа, че вносът от КНР подбива цените на промишлеността на Съюза с повече от 10 %, без да се отчита съществуващото антидъмпингово мито.
6. Внос от други държави
(52)
В таблицата по-долу са посочени обемът и пазарните дялове на вноса от други държави през разглеждания период. Съответните данни се основават на данни от Евростат:
Таблица 4
Внос от други държави (обем и пазарен дял)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Обем на вноса от други трети държави (МТ)
501
239
296
378
Пазарен дял на вноса от други трети държави (диапазон)
Под 2 %
Под 2 %
Под 2 %
Под 2 %
(53)
По отношение на обема и пазарния дял вносът от други трети държави през разглеждания период е незначителен. Вносът от САЩ - друга държава, по отношение на която е наложена антидъмпингова мярка, напълно е спрял през разглеждания период.
7. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(54)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията изследва всички икономически фактори и показатели, имащи отношение и отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
7.1. Производство
(55)
От 2009 г. нататък се наблюдава значително намаляване на производството вследствие на световната икономическа криза и закриването на една производствена база през юни 2009 г., когато производството в базата е напълно прекратено (вж. съображение 45).
Таблица 5
Производство в Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Обем на производството в Съюза Индекс (2007 г. = 100)
100
95,2
66,5
70,7
7.2. Капацитет и равнища на използване на капацитета
(56)
През разглеждания период производственият капацитет следва същата тенденция като производството. През РПРП обаче използването на капацитета е благоприятно повлияно от някои подобрения в процесите.
(57)
Вследствие на закриването на една производствена база в Съюза през 2009 г. (вж. съображение 45) събраните данни за РПРП са ограничени до капацитета на оставащата производствена база.
Таблица 6
Производствен капацитет и използване на капацитета в Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Производствен капацитет
Индекс (2007 г. = 100)
100
101,5
91,0
80,6
Използване на капацитета
Индекс (2007 г. = 100)
100
93,4
72,8
86,9
7.3. Запаси
(58)
Поради причините, обяснени в съображение 54, този показател се основава на информацията, предоставена от заявителите. Разследването на място в дружеството установи някои сезонни модели в потреблението на TCCA, като разглежданият продукт се използва предимно през лятото. Това има отражение върху промените в равнището на запасите през годината: запасите достигат най-високо равнище през зимата и значително намаляват през летния период. За периода 2007-2009 г. данните отразяват равнището на запасите към 31 декември през съответната година. Данните за РПРП обаче показват равнището на запасите към 30 юни 2010 г. - момента през годината, когато се наблюдава най-голямо използване на запасите. Това не дава възможност за подходящо сравнение между РПРП и останалата част от разглеждания период, поради което се смята, че този показател няма отношение към оценката на вредата.
7.4. Обем на продажбите
(59)
Икономическата криза оказва неблагоприятно влияние върху обема на продажбите на разглеждания продукт на пазара на Съюза. Увеличаването през РПРП може да се отдаде главно на увеличеното потребление в Съюза вследствие на възстановяването след рецесията, предизвикана от икономическата криза.
Таблица 7
Продажби
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Обем
Индекс (2007 г. = 100)
100
92
73
91
7.5. Пазарен дял
(60)
През разглеждания период промишлеността на Съюза не успява да възстанови пазарния си дял, който значително намалява през разглеждания период.
Таблица 8
Пазарен дял на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Пазарен дял на Съюза (диапазон)
55 % - 65 %
50 % - 60 %
45 % - 55 %
45 % - 55 %
7.6. Заетост и работна заплата
(61)
През разглеждания период заетостта в отрасъла в ЕС намалява, особено след закриването на една от производствените бази (вж. съображение 45). Вследствие на това разходите за работни заплати на равнището на промишлеността на Съюза също намаляват. През разглеждания период средната работна заплата на заето лице остава относително стабилна.
Таблица 9
Заетост
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Заетост
Индекс (2007 г. = 100)
100
98,7
84,1
74,2
Работна заплата на заето лице
Индекс (2007 г. = 100)
100
104,6
105,7
106,0
7.7. Производителност
(62)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, разглеждана като продукция на заето лице за една година, показва неблагоприятно развитие през разглеждания период с рязък спад от около 20 % през 2009 г. Причина за това е реорганизацията, наложена от закриването на производствени мощности и замразяването на производството за шест месеца през 2009 г. до окончателното закриване на производствената база през януари 2010 г. (вж. съображение 45). След това производителността през РПРП се възстановява, въпреки че през първото шестмесечие отчасти е повлияна от неблагоприятните тенденции през 2009 г.
Таблица 10
Производителност
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Производителност
Индекс (2007 г. = 100)
100
96,5
79,2
95,3
7.8. Продажни цени
(63)
Средните единични цени на TCCA в ЕС (посочени в таблицата по-долу) слабо се увеличават в периода 2007-2009 г., като през РПРП се връщат на равнището от 2007 г. В известна степен увеличението им през 2007-2009 г. е свързано с въздействието на продуктовия микс (вж. бележка под линия 1 на стр. 10).
Таблица 11
Продажни цени на пазара на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Средна единична цена
Индекс (2007 г. = 100)
100
104,6
111,4
103,1
7.9. Рентабилност
(64)
От 2007 г. нататък рентабилността на продажбите на TCCA в ЕС се развива неблагоприятно, като през 2009 г. се отчитат значителни загуби. Това слабо представяне трябва да се разглежда във връзка със закриването на една производствена база на производител от Съюза през същата година. Рентабилността през РПРП отбелязва леко положително развитие, въпреки че равнището на печалба е далеч по-ниско от нормалното равнище на печалба (т.е. 10 % (8)), което би следвало да се постигне в този отрасъл и дейност. Това показва, че промишлеността на Съюза все още е слаба финансово.
Таблица 12
Рентабилност
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Рентабилност (диапазон)
от - 10 % до 0 %
от - 10 % до 0 %
от - 20 % до - 10 %
от 0 % до 10 %
7.10. Инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
(65)
През разглеждания период не са правени значителни капиталови разходи. Индексираните числа, посочени в таблицата, отразяват направените инвестиции за повишаване на производителността и подобряване на производствения процес. Индексите за възвръщаемост на инвестициите следват същата тенденция като рентабилността.
Таблица 13
Инвестиции
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПРП
Нетни инвестиции
Индекс (2007 г. = 100)
100
158
32
23
Възвръщаемост на инвестициите (диапазон)
от - 10 % до 0 %
от - 10 % до 0 %
от - 20 % до - 10 %
от 0 % до 10 %
7.11. Паричен поток
(66)
През разглеждания период паричният поток остава положителен, с изключение на 2009 г., когато поради закриването на една от производствените бази (вж. съображение 45) се налага да бъдат направени извънредни разходи за преструктуриране. Развитието на паричния поток е в съответствие с развитието на рентабилността.
Таблица 14
Паричен поток
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Паричен поток (диапазон)
от 0 % до 10 %
от 0 % до 10 %
от - 10 % до 0 %
от 5 % до 15 %
7.12. Размер на дъмпинговия марж
(67)
През РПРП дъмпингът от КНР продължава на равнище, което значително превишава равнището на сега действащите мерки. Нещо повече, като се имат предвид свободният капацитет и цените на вноса от КНР, въздействието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза не може да се смята за несъществено.
7.13. Възстановяване от последиците на предходния дъмпинг
(68)
Антидъмпинговите мерки са наложени през октомври 2005 г. Като се имат предвид общото състояние на промишлеността на Съюза и вносът от КНР в периода от 2007 г. до РПРП, може да се заключи, че промишлеността на Съюза не се е възстановила напълно от тези последици въпреки действащите антидъмпингови мерки.
7.14. Заключение относно вредата
(69)
Няколко показателя относно вредата отчитат неблагоприятно развитие през разглеждания период. Като се има предвид общото влошаващо се състояние на производителите от Съюза, се смята, че промишлеността на Съюза е претърпяла значителна вреда през разглеждания период.
8. Въздействие на дъмпинговия внос и други фактори
8.1. Въздействие на дъмпинговия внос от КНР
(70)
Както е изложено в съображение 49, в периода от 2007 г. до РПРП вносът на TCCA от КНР като обем и пазарен дял значително се увеличава. Установено е също значително подбиване на цената (вж. съображение 51). Продължаващият масиран приток на дъмпингов внос от КНР се случва на фона на общо увеличаване на потреблението в Съюза през разглеждания период, което въпреки отчетения спад в периода 2007-2009 г. през РПРП достига равнище, с 6 % по-високо от отчетеното през 2007 г. Както става ясно от влошаващото се състояние на промишлеността на Съюза, от нарастването на потреблението се възползва най-вече вносът от КНР.
8.2. Въздействие на други фактори
(71)
Комисията направи анализ дали други известни фактори освен дъмпинговия внос от КНР биха могли да имат отражение върху продължаването на вредата, която търпят производителите от Съюза.
(72)
Паралелно с дъмпинговия внос от КНР влошеното представяне на промишлеността на Съюза на трети пазари, на които тя отново се сблъсква с конкуренция от КНР, и по-специално на пазара на САЩ, вероятно е оказало неблагоприятно влияние върху производството на Съюза. Основната дейност на производителите в Съюза обаче е насочена към пазара на Съюза, което до известна степен ограничава потенциалното въздействие на намалелия износ.
(73)
Икономическата криза също оказва неблагоприятно въздействие върху представянето на промишлеността на Съюза, което води до намаляване на производството и преструктуриране на един от производителите от Съюза. Въпреки това въздействието на икономическата криза е ограничено във времето (през част от 2008 и през 2009 г.), а икономическото състояние на промишлеността на Съюза продължава да се влошава през целия разглеждан период. Развитието през РПРП сочи, че промишлеността на Съюза отчасти е започнала да се възстановява. Поради това може да се смята, че в този случай въздействието на икономическата криза не е несъществено, въпреки че то не прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, която търпи промишлеността на Съюза.
8.3. Заключение
(74)
Продължаващият дъмпингов внос от КНР наред с икономическата криза променя процеса на възстановяване и засилва затрудненията, които изпитва промишлеността на Съюза. Въпреки че и други фактори допринасят за влошеното представяне на промишлеността на Съюза, никой от тях няма достатъчно силно въздействие, за да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, която търпи промишлеността на Съюза. Въз основа на това може да се заключи, че дъмпинговият внос от КНР е причинил значителна вреда на промишлеността на Съюза.
Д. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Предварителни бележки
(75)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент вносът от разглежданата държава бе подложен на оценка с цел да се установи дали съществува вероятност от продължаване на вредата.
(76)
По отношение на вероятното въздействие върху промишлеността на Съюза от изтичането на срока на действащите мерки бяха разгледани следните фактори в съответствие с елементите, обобщени по-горе, относно вероятността за продължаване на дъмпинга.
2. Обем и цени на вноса от КНР
(77)
Вносът на TCCA от КНР, който представлява приблизително 98 % от общия внос в ЕС, продължава да печели пазарен дял през разглеждания период и достига повече от 50 % през РПРП. Разследването установи, че вносът се осъществява на дъмпингови цени със значителен дъмпингов марж. Нещо повече, цените на вноса от КНР трайно остават по-ниски от цените на промишлеността на Съюза през целия период и подбиват цените на Съюза с повече от 10 % (без да се отчитат действащите мерки).
3. Свободен капацитет на пазара на КНР
(78)
Както бе споменато в съображения 34 и 35, анализът на наличния капацитет в КНР сочи, че използването на производствения капацитет през разглеждания период остава ниско. Според оценките производственият свръхкапацитет е поне три пъти по-висок, отколкото на пазара на Съюза. Същевременно според информацията в искането за преразглеждане в КНР съществува ограничен пазар за разглеждания продукт.
4. Привлекателност на пазара на Съюза
(79)
С оглед на тенденциите за увеличаване на вноса и наличния свободен капацитет в КНР в бъдеще ЕС вероятно ще продължи да привлича нов внос от КНР. Доказателство за това, че пазарът на Съюза е привлекателен за износителите от КНР, е развитието през 2009 г., когато недостатъчното производство в ЕС, предизвикано от преструктурирането на отрасъла, е отчасти задоволено с допълнителен внос от КНР.
(80)
Положението може допълнително да се усложни от това, че на пазара на САЩ срокът на действие на съществуващите антидъмпингови мерки по отношение на TCCA от КНР неотдавна беше продължен. Поради това може да се очаква, че изтичането на срока на действие на антидъмпинговата мярка на пазара на ЕС ще направи пазара на Съюза сравнително по-привлекателен.
5. Заключение относно вероятността от продължаване на вредата
(81)
Промишлеността на Съюза понася последиците от дъмпинговия внос от КНР от няколко години и икономическото ѝ състояние все още е несигурно.
(82)
Както беше посочено по-горе, разследването установи, че нанасящото вреди положение за промишлеността на Съюза е продължило през целия разглеждан период. В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент продължаването на вредата е само по себе си съществен признак, че е вероятно вредата да продължи в бъдеще, което говори, че мерките следва да бъдат продължени.
(83)
Предвид свободния капацитет в КНР и привлекателността на пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат премахнати, тенденцията мащабен внос от КНР на дъмпингови цени да подбива цените на производителите от Съюза вероятно ще продължи.
(84)
Ако действащите мерки не бъдат продължени, състоянието на промишлеността на Съюза ще се влоши и самото ѝ съществуване ще бъде застрашено. Поради това може да се заключи, че съществува явна вероятност от продължаване на вредата за промишлеността на Съюза, ако съществуващите мерки бъдат отменени.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(85)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе необходимо да се проучи дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на производителите от Съюза, на вносителите и на ползвателите.
(86)
При предходните разследвания бе прието, че приемането на мерките не е в противоречие с интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане и съответно анализира ситуация, при която вече са въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени евентуално неоправданото отрицателно въздействие на сега действащите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(87)
Въз основа на това бе проучено дали въпреки заключенията за вероятното продължаване на дъмпинга и вредата може ясно да се направи изводът, че в този конкретен случай запазването на мерките не е в интерес на Съюза
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(88)
С оглед на заключенията за състоянието на промишлеността на Съюза, изложени в съображение 66, и в съответствие с доводите за вероятността от продължаване на вредата, обяснени в съображения 78-81, може да се смята, че изтичането на срока на действащите мерки би довело до допълнително влошаване на икономическото състояние на промишлеността на Съюза за производство на TCCA, която понася причиняващото вреда въздействие на дъмпинговия внос от КНР и чието състояние допълнително се влошава от световната икономическа криза.
(89)
Смята се, че продължаването на срока на действие на мерките ще бъде от полза за промишлеността на Съюза, която в този случай ще може да се възстанови от нанасящото вреда въздействие на предишен дъмпинг, утежнено от икономическата криза. За разлика от него прекратяването на срока на действие на мерките ще спре възстановяването на промишлеността на Съюза, с което сериозно ще застраши нейната жизнеспособност, и вследствие на това ще изложи на опасност съществуването ѝ, като намали предлагането и конкуренцията на пазара.
3. Интерес на вносителите и ползвателите
(90)
Установена беше връзка с всички известни ползватели, вносители, преработватели и участници в промишлеността за производство на TCCA надолу по веригата.
(91)
Отзоваха се само двама ползватели, които изразиха подкрепа за продължаването на срока на действащите мерки. И двамата заявиха, че продължаването на срока на действие на мерките не би оказало отрицателно въздействие върху конкуренцията на пазара на Съюза, а напротив - би предоставило на промишлеността на ползвателите по-широк набор от доставчици, конкуриращи се на пазарни цени. Тъй като в този случай не се отзоваха други заинтересовани страни, не са налице доказателства, които сочат, че запазването на антидъмпинговите мерки по настоящия случай би оказало сериозно въздействие върху вносителите и ползвателите в Съюза.
4. Заключение за интереса на Съюза
(92)
Може да се очаква, че продължаването на срока на действие на мерките ще подпомогне промишлеността на Съюза, от което ще произтекат благоприятни последици за конкурентните условия на пазара на Съюза и за консолидиране на отрасъла след икономическата криза и неговото преструктуриране. Освен това може да се очаква, че продължаването на срока на действие на мерките ще бъде благоприятно за ползвателите и вносителите, тъй като ще запази широк набор от доставчици на пазара на Съюза.
(93)
Като се отчитат всички гореизложени фактори, се прави заключението, че няма основателни причини да не се продължи срокът на действие на съществуващите мерки.
Ж. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(94)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазването на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(95)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на TCCA с произход от КНР, следва да бъдат запазени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на трихлороизоцианопикочна киселина и препарати от нея, наричана също с международното ѝ непатентовано наименование (INN) „симклозен“, понастоящем класирана в кодове по КН ex 2933 69 80 и ex 3808 94 20 (кодове по ТАРИК 2933698070 и 3808942020) с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване на продуктите, произведени от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Ставка на антидъмпинговото мито
Допълнителен код по ТАРИК
Hebei Jiheng Chemical Co. Limited
8,1 %
A604
Puyang Cleanway Chemicals Limited
7,3 %
A628
Heze Huayi Chemical Co. Limited
3,2 %
A629
Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited
40,5 %
A627
Всички други дружества
42,6 %
A999
3. Индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите-членки бъде представена валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, изложени в приложението. Ако не бъде представена такава фактура, се прилага митническата ставка, приложима за всички други дружества.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 19 декември 2011 година.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 1389/2011
tad-19 ta’ Diċembru 2011
li jimponi dazju antidumping definittiv fuq importazzjonijiet tal-aċidu triklorojsoċjanuriku li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina wara reviżjoni ta’ skadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 11(2) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea (“Il-Kummissjoni”) wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Miżuri fis-seħħ
(1)
Bir-Regolament (KE) Nru 1631/2005 (2) il-Kunsill impona miżuri definittivi ta’ antidumping li jikkonsistu f’dazji individwali li jvarjaw minn 7,3 % għal 40,5 % b’dazju li jifdal ta’ 42,6 % (3) fuq importazzjonijiet tal-aċidu triklorojsoċjanuriku li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (RPĊ).
(2)
Bir-Regolament (KE) Nru 855/2010 (4) il-Kunsill baxxa d-dazju individwali applikat għal kumpanija waħda minn 14,1 % għal 3,2 %.
2. Talba għal reviżjoni
(3)
Wara l-pubblikazzjoni ta’ avviż ta’ skadenza imminenti (5) tal-miżuri ta’ antidumping definittivi fis-seħħ, fis-6 ta’ Lulju 2010 il-Kummissjoni irċeviet talba għal bidu ta’ reviżjoni tal-iskadenza ta’ dawn il-miżuri skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku. Ir-reviżjoni tressqet mill-Kunsill Ewropew tal-Industrija tal-Kimka ("CEFIC") f’isem il-produtturi tal-Unjoni li jirrappreżentaw proporzjon ewlieni, f’dan il-każ ta’ aktar minn 90 %, tal-produzzjoni totali tal-Unjoni tal-aċidu triklorojsoċjanuriku ("l-applikanti").
(4)
It-talba kienet ibbażata fuq ir-raġuni li l-iskadenza tal-miżuri probabbli tirriżulta f’kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ dumping u ħsara lill-Industrija tal-Unjoni.
3. Bidu
(5)
Wara li ddeterminat, wara li kkonsultat mal-Kumitat Konsultattiv, li kien hemm biżżejjed evidenza għall-bidu ta’ reviżjoni tal-iskadenza, il-Kummissjoni ħabbret fis-6 ta’ Ottubru 2010, il-bidu ta’ din ir-reviżjoni ta’ skadenza, skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, f’avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (6) (“l-Avviż ta’ bidu”).
4. L-investigazzjoni
4.1. Il-perjodu ta’ investigazzjoni
(6)
Il-perjodu ta’ investigazzjoni ta’ reviżjoni (PIR) kien mill-1 ta’ Lulju 2009 sat-30 ta’ Ġunju 2010. Il-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza tal-aspetti ta’ ħsara ġiet analizzata matul il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2007 sat-tmien tal-PIR (il-perjodu kkunsidrat).
4.2. Il-partijiet milquta mill-investigazzjoni
(7)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-applikanti, lill-produttur l-ieħor magħruf tal-Unjoni, lill-produtturi esportaturi, lill-importaturi, lill-utenti magħrufa li huma milquta, kif ukoll lir-rappreżentanti tar-RPĊ bil-bidu tar-reviżjoni tal-iskadenza.
(8)
Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jesprimu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu seduta ta’ smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fl-Avviż ta’ bidu. Il-partijiet kollha interessati li talbu seduta ta’ smigħ u wrew li kien hemm raġunijiet speċifiċi l-għala għandhom jinstemgħu, ngħataw seduta ta’ smigħ.
(9)
Fid-dawl tal-għadd apparentament kbir ta’ produtturi esportaturi fir-RPĊ u importaturi mhux relatati fl-Unjoni, ġie ppjanat it-teħid ta’ kampjuni għal dawn il-partijiet fl-avviż ta’ bidu, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku.
(10)
Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk it-teħid ta’ kampjuni jkunx meħtieġ u, jekk dan ikun il-każ, tagħżel kampjun, il-partijiet imsemmija hawn fuq intalbu, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku, jippreżentaw irwieħhom fi żmien 15-il jum mill-pubblikazzjoni tal-avviż ta’ bidu u jipprovdu l-informazzjoni mitluba fl-Avviż ta’ bidu lill-Kummissjoni.
(11)
L-ebda wieħed mill-produtturi esportaturi fir-RPĊ ma kkoopera fl-investigazzjoni.
(12)
Fir-rigward tal-importaturi, għadd żgħir ta’ kumpaniji ppreżentaw irwieħhom fil-bidu iżda irtiraw il-kooperazzjoni tagħhom fl-istadji ta’ wara.
(13)
Il-Kummissjoni bagħtet il-kwestjonarji lill-partijiet kollha magħrufa li kienu milquta qabel ma skada ż-żmien stabbilit fl-Avviż ta’ bidu. Waslu tweġibiet mit-tliet produtturi magħrufa tal-Unjoni u minn żewġ utenti.
(14)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset li kienet meħtieġa għad-determinazzjoni tal-probabbiltà tal-kontinwazzjoni jew ir-rikorrenza ta’ dumping u ħsara li tirriżulta minnu u tal-interess tal-Unjoni. Iż-żjarat ta’ verifika twettqu fl-istabbilimenti taż-żewġ produtturi ewlenin tal-Unjoni:
-
Fluidra (Inquide Sau), Passeig de Sanllehy, 25, 08213 Polinya (Barcelona), Spanja;
-
Ercros (Aragonesas), Avenida Diagonal 595, Barcelona, Spanja.
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
(15)
Il-prodott milqut mir-reviżjoni preżenti huwa l-aċidu triklorojsoċjanuriku u preparazzjonijiet magħmula minnu ("TCCA"), magħruf ukoll bħala “simklosene” skont l-isem internazzjonali mhux tad-ditta (INN), li bħalissa jaqa’ taħt il-kodiċjiet CN ex 2933 69 80 u ex 3808 94 20 (Kodiċijiet TARIC 2933698070 u 3808942020), u li joriġina mir-RPĊ.
(16)
It-TCCA huwa prodott kimiku użat bħala diżinfettant u bliċer organiku ġenerali li fih il-klorur, użat b’mod partikolari bħala diżinfettant tal-ilma fis-swimming pools. Jinbiegħ bħala trab, żibeġ, pilloli jew ċippijiet. Il-forom kollha tat-TCCA u l-preparazzjonijiet minnu għandhom l-istess karatteristiċi bażiċi (kompożizzjoni kimika) u użi (diżinfettant), kollha huma maħsuba għall-istess użu u għalhekk jitqiesu bħala prodott wieħed.
(17)
L-investigazzjoni attwali kkonfermat li l-prodott ikkonċernat, kif prodott u mibjuh mill-produtturi esportaturi lejn l-Unjoni, huwa simili f’dawk li huma karatteristiċi fiżiċi u kimiċi, kif ukoll f’dawk li huma l-użi tiegħu, għall-prodott magħmul u mibjuh mill-produtturi tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni u mill-produttur fil-pajjiż analogu kemm fis-swieq domestiċi kif ukoll f’dawk ta’ esportazzjoni. Għalhekk, huma kkunsidrati bħala prodotti simili fis-sens tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. IL-PROBABBILTÀ TA’ KONTINWAZZJONI JEW TA’ RIKORRENZA TAD-DUMPING
1. Kummenti preliminari
(18)
B’konformità mal-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, saret reviżjoni biex jiġi ddeterminat jekk li l-iskadenza tal-miżuri eżistenti twassalx gћal tkomplija jew gћal rikorrenza tad-dumping.
(19)
Kif ġie spjegat hawn fuq, ebda wieħed mit-30 produttur esportatur li ġew ikkuntattjati ma ppreżenta ruħhu matul l-eżerċizzju ta’ teħid ta’ kampjuni jew għamlu lilhom inffushom magħrufa matul l-investigazzjoni.
(20)
Billi l-ebda wieħed mill-produtturi esportaturi fir-RPĊ ma kkoopera, ir-riżultati dwar il-probabbiltà tal-issoktar jew rikorrenza tad-dumping iserħu fuq il-fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku, jiġifieri d-data tal-Eurostat, it-talba ta’ reviżjoni u l-istatistika uffiċjali tar-RPĊ dwar l-esportazzjoni.
(21)
Barra minn hekk, id-data mibgħuta mill-produttur esportatur li kkoopera fil-pajjiż analogu, il-Ġappun, intużat biex jinstab il-valur normali.
2. Id-dumping ta’ importazzjonijiet matul il-PIR
2.1. Pajjiż analogu
(22)
Billi r-RPĊ hija ekonomija fi tranżizzjoni, u peress, b’konformità mal-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali irid jiġi ddeterminat abbażi tal-prezz jew tal-valur normali kostrutt miksub f’pajjiż terz b’ekonomija tas-suq xierqa (il-pajjiż analogu), jew abbażi tal-prezz mill-pajjiż analogu għal pajjiżi oħra, inkluża l-Unjoni Ewropea, jew fejn dawn ma jistgħux jiġu ddeterminati, fuq xi bażi oħra raġonevoli, inkluż il-prezz imħallas realment jew li għandu jitħallas fl-Unjoni għall-prodott simili, aġġustat b’mod xieraq jekk meħtieġ biex jinkludi marġini ta’ profitt raġonevoli.
(23)
Fl-Avviż ta’ bidu l-Kummissjoni ħabbret li l-Ġappun kien intuża fl-investigazzjoni ta’ qabel bħala pajjiż b’ekonomija tas-suq xierqa għall-fini li jiġi stabbilit il-valur normali fir-rigward tar-RPĊ u li kien għad hemm il-ħsieb li jerġa’ jintuża l-Ġappun għal dan il-għan. Matul din l-investigazzjoni ta’ reviżjoni sar kuntatt ma’ produtturi f’pajjiżi oħra b’ekonomija tas-suq bħall-Istati Uniti tal-Amerika u t-Tajwan u ntalbet il-kooperazzjoni tagħhom. Iżda l-kooperazzjoni waslet biss minn produttur esportatur wieħed fil-Ġappun.
(24)
Għalhekk il-Ġappun tqies bħala pajjiż analogu xieraq. F’dan ir-rigward, ma wasal ebda kumment jew oġġezzjoni mill-partijiet interessati dwar jekk dan il-pajjiż kienx xieraq.
2.2. Valur normali
(25)
Skont l-Artikolu 2(7) tar-Regolament bażiku, il-valur normali ġie stabbilit abbażi tal-informazzjoni li waslet mill-produttur esportatur li kkoopera fil-pajjiż analogu, jiġifieri abbażi tal-prezzijiet imħallsa jew li jitħallsu fis-suq domestiku fil-Ġappun għal prodotti simili li nstab li jinbiegħu fl-andament normali tal-kummerċ.
(26)
L-ewwel ġie stabbilit għall-produttur esportatur fil-Ġappun jekk il-bejgħ domestiku totali tiegħu tal-prodott simili lil klijenti indipendenti kienx rappreżentattiv skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, jiġifieri jekk kienx jirrappreżenta tal-inqas 5 % tal-volum tal-bejgħ totali tal-prodott ikkonċernat esportat lejn l-Unjoni. Il-bejħ domestiku tal-produttur esportatur li kkoopera fil-Ġappun instab li kien rappreżentattiv matul il-PIR.
(27)
Sussegwentement, ġie eżaminat il-bejgħ domestiku biex jiġi ddeterminat jekk sarx fl-andament normali tan-negozju ("OCOT"), skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku.
(28)
Billi l-bejgħ kollu fis-suq domestiku tqies li sar bi profitt, il-valur normali ġie ibbażat fuq il-medja differenzjata tal-prezz domestiku attwali matul il-PIR.
2.3. Prezz ta’ esportazzjoni
(29)
Fin-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-produtturi esportaturi fir-RPĊ, il-prezz ta’ esportazzjoni ġie stabbilit fuq id-data tal-Eurostat.
2.4. It-tqabbil
(30)
It-tqabbil bejn il-medja differenzjata tal-valur normali u l-medja differenzjata tal-prezz ta’ esportazzjoni sar fuq il-bażi ta’ kif joħroġ mill-fabbrika u fl-istess livell ta’ kummerċ. Sabiex jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz ta’ esportazzjoni, skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku, tqiesu d-differenzi fil-fatturi li jaffetwaw il-prezzijiet u t-tqabbil tal-prezz. Għal dan il-għan, saru aġġustamenti biex jitqiesu d-differenzi fl-ispejjeż ta’ trasport u tal-assigurazzjoni.
2.5. Marġni ta’ dumping
(31)
Kif stipulat fl-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, il-medja differenzjata tal-valur normali tqabblet mal-medja differenzjata tal-prezz ta’ esportazzjoni. Abbażi tal-metodoloġija hawn fuq imsemmija, il-marġini ta’ dumping stabbilit jammonta għal 75 %.
3. L-iżvilupp tal-importazzjonijiet kieku jitħassru l-miżuri
3.1. Kumment preliminari
(32)
Apparti l-analiżi tal-eżistenza tad-dumping matul il-PIR, il-probabbiltà ta’ ssoktar tad-dumping ġiet eżaminata wkoll.
(33)
F’dan ir-rigward ġew analizzati l-elementi li ġejjin: il-kapaċità ta’ riżerva disponibbli fir-RPĊ, il-ġibda tas-suq tal-Unjoni għall-produtturi esportaturi tar-RPĊ u l-esportazzjonijiet tagħhom lejn pajjiżi terzi.
3.2. Il-kapaċità ta’ riżerva tal-produtturi esportaturi tar-RPĊ
(34)
Fin-nuqqas ta’ aktar informazzjoni dwar il-kapaċità ta’ produzzjoni, l-analiżi saret b’konformità mal-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku fuq il-bażi tal-informazzjoni li tinsab fit-talba ta’ reviżjoni.
(35)
Skont it-talba ta’ reviżjoni, bir-rati taħt l-40 %, l-utilizzazzjoni tal-kapaċità ta’ produzzjoni fir-RPĊ baqgħat baxxa matul il-perjodu kkunsidrat. Minħabba kapaċità ta’ produzzjoni enormi u domanda domestika baxxa jidher li hemm aktar minn 180 000 tunnellata ta’ kapaċità ta’ riżerva disponibbli fir-RPĊ li tista’ tiġi esportata. Dan huwa daqs il-konsum tal-Unjoni ta’ madwar 44 000 tunnellata fil-PIR.
3.3. Il-Ġibda tas-suq tal-Unjoni
(36)
Il-Ġibda tas-suq tal-Unjoni tidher fil-fatt li l-impożizzjoni tad-dazji antidumping ma ħonqitx l-espansjoni tal-esportazzjonijiet tar-RPĊ lejn l-Unjoni. Għalkemm matul il-perjodu 2007-2009 il-volumi ta’ importazzjoni kienu f’livell iktar baxx meta mqabbla mal-perjodu ta’ investigazzjoni oriġinali li wasslet għall-impożizzjoni tal-miżuri, il-volumi ta’ importazzjoni fil-PIR kienu ogħla minn dak il-livell, u laħqu 22 696 tunnellata.
(37)
Minkejja ż-żieda fil-prezz medju ta’ importazzjoni matul il-perjodu kkunsidrat, il-prezzijiet baqgħu kostantement taħt dawk tal-industrija tal-Unjoni.
(38)
Il-fatt li l-importazzjonijiet tar-RPĊ matul il-perjodu kkunsidrat żdiedu matul il-PIR għal livell li kien ogħla minn dak ta’ matul il-perjodu ta’ investigazzjoni oriġinali juri li għad hemm interess mir-RPĊ fis-suq tal-Unjoni.
3.4. Prezzijiet ta’ esportazzjoni lejn pajjiżi terzi
(39)
L-istatistika tar-RPĊ dwar l-esportazzjoni ġiet analizzata fir-rigward tal-volumi u l-prezzijiet ta’ esportazzjoni Ċiniża lejn pajjiżi terzi oħrajn. Skont din l-istatistika, 24 % tal-esportazzjonijiet mir-RPĊ fl-2010 kienu maħsubin għas-suq tal-Unjoni. Il-prezzijiet ta’ esportazzjoni tal-UE fil-livell FOB kienu kemm kemm ogħla mill-prezzijiet ta’ esportazzjoni għall-bqija tad-dinja. Iżda, fin-nuqqas ta’ kooperazzjoni jew data fit-talba ta’ reviżjoni dwar l-esportazzjonijiet lejn pajjiżi terzi oħra, mhux possibbli li jitqabblu dawk il-prezzijiet fil-livell CIF mal-prezz medju tal-industrija tal-Unjoni. Madankollu, il-fatt li l-prezzijiet ta’ esportazzjoni lejn pajjiżi terzi huma bħala medja iktar baxxi mill-prezzijiet ta’ esportazzjoni lejn l-Unjoni jista’ jidher bħala indikazzjoni li s-suq tal-Unjoni huwa suq attraenti għall-esportaturi tar-RPĊ u li l-esportazzjonijiet x’aktarx li jkomplu jiżdiedu jekk jitneħħew il-miżuri.
4. Konklużjoni dwar il-probabbiltà ta’ ssoktar jew rikorrenza tad-dumping
(40)
Fid-dawl tas-sejbiet deskritti hawn fuq, jista’ jiġi konkluż li l-esportazzjonijiet mir-RPĊ għadhom oġġett ta’ dumping u li hemm probabbiltà ta’ kontinwazzjoni ta’ dumping fis-suq tal-Unjoni jekk jitneħħew il-miżuri antidumping attwali. Tabilħaqq, meta jitqiesu l-kapaċità ta’ riżerva attwali fir-RPĊ u l-ġibda tas-suq tal-Unjoni, u abbażi ta’ paragun bejn il-prezzijiet ta’ esportazzjoni lejn l-UE u dawk lejn pajjiżi terzi, x’aktarx li l-volum ta’ esportazzjonijiet tar-RPĊ ta’ dumping lejn l-Unjoni jiżdiedu sostanzjalment kieku jitħallew jiskadu l-miżuri.
D. IS-SITWAZZJONI FIS-SUQ TAL-UNJONI
1. Definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(41)
Il-prodott ikkonċernat huwa mmanifatturat ġewwa l-Unjoni minn tliet kumpaniji. Għalhekk dawn huma meqjusin li jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 4(1) u l-Artikolu 5(4) tar-Regolament bażiku (minn hawn ’il quddiem imsejħa "l-industrija tal-Unjoni").
2. Kumment preliminari
(42)
Id-data nkisbet mill-istatistika tal-Eurostat, mit-talba ta’ reviżjoni, mit-tweġibiet tal-kwestjonarju u mit-tagħrif miġbur matul iż-żjarat ta’ verifika.
(43)
L-indikaturi ekonomiċi li jikkonċernaw il-produzzjoni, il-kapaċità, ir-rata ta’ utilizzazzjoni tal-kapaċità, il-volum ta’ bejgħ, is-sehem tas-suq u l-impjieg jirreferu għad-data pprovduta mit-tliet produtturi tal-Unjoni. L-indikaturi l-oħra kollha jirreferu għad-data pprovduta mill-applikanti biss, minħabba l-kooperazzjoni limitata ta’ wieħed mill-produtturi tal-Unjoni li ma kienx applikant fir-reviżjoni attwali. Meta wieħed iqis li l-applikanti kienu jirrappreżentaw 90 % tal-produzzjoni tal-Unjoni fil-PIR, id-data tagħhom tqieset rappreżentattiva tal-industrija tal-Unjoni għall-fini ta’ din ir-reviżjoni. Id-data miksuba mill-applikanti biss ġiet ivverifikata fuq il-post.
(44)
Data marbuta mas-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni kif ukoll mal-konsum tista’ tingħata biss taħt forma ta’ indiċi, u dan biex tinżamm il-konfidenzjalità skont l-Artikolu 19 tar-Regolament bażiku. U dan minħabba l-fatt li dawn l-indikaturi ekonomiċi jirrigwardaw żewġ produtturi biss, jew f’xi każijiet, tliet produtturi, li wieħed minnhom huwa biss marġinalment attiv fis-settur.
(45)
F’Ġunju 2009, wieħed mill-applikanti għalaq wieħed miż-żewġ impjanti tiegħu u minn dakinhar waqqaf il-produzzjoni u ta issensja lill-impjegati kollha. Għal bidu l-impjant imsemmi nżamm miftuh għal ftit xhur, iżda mbagħad ingħalaq definittivament f’Jannar 2010. Dan kellu impatt mhux ħażin fuq numru ta’ indikaturi bħall-konsum, il-volum ta’ produzzjoni u l-produttività, kif jiġi spjegat aktar ’il quddiem fil-premessi (47) u (62).
3. Il-konsum fis-suq tal-Unjoni
(46)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit abbażi tal-volumi ta’ bejgħ tat-tliet produtturi tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni u ta’ data dwar l-importazzjoni mill-Eurostat.
(47)
Bejn l-2007 u l-2009 l-konsum tal-Unjoni ta’ TCCA naqas b’19 % qabel ma rkupra fil-PIR fuq livell li jaqbeż b’6 % dak miksub fl-2007. Għas-snin 2008 u 2009 din it-tendenza tista’ tiġi spjegata b’taħlita ta’ effetti ta’ domanda iktar baxxa, minħabba l-kriżi ekonomika globali, u provvista ristretta, minħabba l-għeluq ta’ sit ta’ produzzjoni fl-2009 (ara l-premessa (45)). Il-livell ogħla ta’ konsum tal-Unjoni miksub fil-PIR huwa marbut fil-biċċa l-kbira tiegħu mal-irkupru mill-kriżi ekonimika u ż-żieda fl-importazzjonijiet mir-RPĊ.
Tabella 1
Konsum tal-Unjoni
2007
2008
2009
PIR
Konsum tal-Unjoni (MT)
Indiċi (2007 = 100)
100
93
81
106
4. Volum u sehem mis-suq ta’ importazzjonijet oġġett ta’ dumping mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
(48)
It-tendenzi fil-volumi u l-ishma tas-suq tal-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping mir-RPĊ jidhru hawn taħt. L-ishma kwantittattivi u tas-suq li ġejjin huma ibbażati fuq l-istatistika dwar l-importazzjoni tal-Eurostat billi ebda produttur/esportatur tar-RPĊ ma kkoopera f’din ir-reviżjoni.
(49)
Il-kwantitajiet ta’ TCCA importati mir-RPĊ naqsu kemm kemm fl-2008 u l-2009. Dan it-tnaqqis fl-importazzjonijiet ġie segwit minn żieda sinifikanti fil-PIR (aktar minn 35 % meta mqabbel mal-2009). Fl-istess waqt, l-importazzjonijiet tar-RPĊ baqgħu jżidu s-sehem tas-suq tagħhom matul il-perjodu kkunsidrat.
Tabella 2
Volumi ta’ importazzjoni u ishma tas-suq RPĊ
2007
2008
2009
PIR
Volumi ta’ importazzjoni f’MT
17 957
17 298
16 645
22 696
Indiċi (2007 = 100)
100
96
93
126
Ishma tas-suq (Meded)
40 %-50 %
40 %-50 %
45 %-55 %
50 %-60 %
5. Tendenzi fil-prezzjijiet ta’ importazzjonijiet oġġett ta’ dumping mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u twaqqiegħ tal-prezz
5.1. Tendenzi fil-prezzijiet
(50)
Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet mir-RPĊ urew żieda kostanti ta’ 11,3 %. Min-naħa, din it-tendenza tista’ tiġi attribwita għall-evoluzzjoni tal-prezzijiet tal-element ta’ materja prima ewlenija li bdew tilgħin b’mod aktar sostanzjali fl-2009 u matul il-PIR. Min-naħa l-oħra, hija tista’ tirrifletti sa ċertu punt varjazzjoni fit-taħlita tal-prodott (7).
Tabella 3
Prezz ta’ unità RPĊ
2007
2008
2009
PIR
EUR/MT
1 048
1 052
1 163
1 167
Indiċi (2007 = 100)
100
100,4
111
111,3
5.2. It-twaqqigħ tal-prezz
(51)
B’mod ġenerali, il-prezzijiet tal-importazzjonijiet tar-RPĊ baqgħu taħt il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kollu. Biex issib kemm kien it-twaqqigħ tal-prezz il-Kummissjoni bbażat il-kalkolu tagħha fuq il-medja tal-prezzijiet ta’ esportazzjoni CIF tar-RPĊ miksuba mill-Eurostat. Il-prezzijiet tal-prodott ikkonċernat tqabblu mal-medja differenzjata tal-prezz tal-industrija tal-Unjoni aġġustat għal-livell ta’ kif joħroġ mill-fabbrika. It-tqabbil wera li l-importazzjonijiet mir-RPĊ kienu qed iwaqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b’iktar minn 10 %, mingħajr ma jitqies id-dazju antidumping fis-seħħ.
6. Importazzjonijiet minn pajjiżi oħra
(52)
Il-volum u l-ishma tas-suq ta’ importazzjonijiet minn pajjiżi oħrajn matul il-perjodu kkunsidrat jidhru fit-tabella hawn taħt. Id-data rispettiva hija bbażata fuq ċifri tal-Eurostat:
Tabella 4
Importazzjonijiet minn pajjiżi oħra (volum u sehem tas-suq)
2007
2008
2009
PIR
Volum ta’ importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra (MT)
501
239
296
378
Sehem tas-suq ta’ importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra (Meded)
Taħt it-2 %
Taħt it-2 %
Taħt it-2 %
Taħt it-2 %
(53)
F’termini ta’ volum u sehem tas-suq, l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra kienu negliġibbli matul il-perjodu kkunsidrat. L-importazzjonijiet mill-Istati Uniti tal-Amerika, pajjiż ieħor suġġett għal miżura antidumping, waqfu għal kollox matul il-perjodu kkunsidrat.
7. Sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
(54)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat il-fatturi ekonomiċi u l-indiċijiet kollha rilevanti li għandhom effett fuq l-istat tal-industrija tal-Unjoni.
7.1. Produzzjoni
(55)
Kien hemm tnaqqis serju fil-produzzjoni mill-2009 ‘l quddiem wara l-kriżi ekonomika globali u l-għeluq ta’ faċilità ta’ produzzjoni f’Ġunju 2009, meta l-produzzjoni minn dan l-impjant waqfet għal kollox (ara l-premessa (45) hawn fuq).
Tabella 5
Produzzjoni tal-Unjoni
2007
2008
2009
PIR
Indiċi ta’ Volum ta’ Produzzjoni tal-Unjoni (2007 = 100)
100
95,2
66,5
70,7
7.2. Kapaċità u rati tal-użu tal-kapaċità
(56)
Il-kapaċità ta’ produzzjoni mxiet bl-istess tendenza tal-produzzjoni matul il-perjodu kkunsidrat. Iżda l-użu tal-kapaċità kien influwenzat b’mod pożittiv matul il-PIR minn xi titjib fil-proċess.
(57)
B’riżultat tal-għeluq ta’ impjant fl-Unjoni fl-2009 (ara l-premessa (45) hawn fuq), id-data miġbura għall-PIR hija limitata għall-kapaċità tal-impjant li fadal.
Tabella 6
Il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità tal-Unjoni
2007
2008
2009
PIR
Indiċi tal-kapaċità ta’ produzzjoni
(2007 = 100)
100
101,5
91,0
80,6
L-użu tal-kapaċità
Indiċi (2007 = 100)
100
93,4
72,8
86,9
7.3. Stokks
(58)
Dan l-indikatur kien ibbażat fuq l-informazzjoni mibgħuta mill-applikanti, għar-raġunijiet kif spjegat fil-premessa (54) hawn fuq. L-investigazzjoni fil-bini tal-kumpanija żvelat konsum ta’ TCCA li jsegwi skema ripetuta skont l-istaġun, bil-prodott ikkonċernat li jintuża l-aktar fis-sajf. Dan għandu impatt fuq il-varjazzjoni fil-livell ta’ stokkijiet matul is-sena kollha: l-istokkijiet jilħqu l-ogħla punt tagħhom fiż-żmien tax-xitwa u jonqsu b’mod konsiderevoli fil-perjodu tas-sajf. Għas-snin 2007-2009 iċ-ċifri jirrappreżentaw il-livell tal-istokkijiet fil-31 ta’ Diċembru tas-sena partikolari. Iżda ċ-ċifra għall-PIR turi l-livell tal-istokkijiet fit-30 ta’ Ġunju 2010, iż-żmien tas-sena bl-ogħla użu ta’ stokkijiet. Għalhekk, dan l-indikatur ma jippermettix tqabbil xieraq bejn il-PIR u l-bqija tal-perjodu kkonċernat u minħabba f’hekk mhuwiex meqjus rilevanti biex issir stima tal-ħsara.
7.4. Volum ta’ bejgħ
(59)
Il-kriżi ekonomika kellha influwenza negattiva fuq il-volum ta’ bejgħ tal-prodott ikkonċernat fis-suq tal-Unjoni. Iż-żieda matul il-PIR tista’ tiġi attribwita l-aktar għaż-żieda ta’ konsum tal-Unjoni minħabba rkupru mir-riċessjoni wara l-kriżi ekonomika.
Tabella 7
Bejgħ
2007
2008
2009
PIR
Volum
Indiċi (2007 = 100)
100
92
73
91
7.5. Is-sehem tas-suq
(60)
Matul il-perjodu kkunsidrat l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tirkupra s-sehem tas-suq tagħha, li naqas b’mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat.
Tabella 8
Sehem tas-suq tal-Unjoni
2007
2008
2009
PIR
Sehem tas-suq tal-Unjoni (Meded)
55 %-65 %
50 %-60 %
45 %-55 %
45 %-55 %
7.6. Impjiegi u pagi
(61)
L-impjiegi fis-settur naqsu fl-UE matul il-perjodu kkunsidrat, b’mod partikolari wara l-għeluq ta’ waħda mill-faċilitajiet ta’ produzzjoni (ara l-premessa (45) hawn fuq). Minħabba f’hekk, l-ispejjeż ta’ pagi fil-livell tal-industrija tal-Unjoni naqsu wkoll. Il-medja tal-pagi għal kull impjegat baqgħet relattivament stabbli matul il-perjodu kkunsidrat.
Tabella 9
Impjiegi
2007
2008
2009
PIR
Impjegati
Indiċi (2007 = 100)
100
98,7
84,1
74,2
Pagi għal kull impjegat
Indiċi (2007 = 100)
100
104,6
105,7
106,0
7.7. Il-produttività
(62)
Il-produttività tal-forza tax-xogħol tal-industrija tal-Unjoni, imkejla bħala produzzjoni fis-sena għal kull persuna impjegata, żviluppat b’mod negattiv matul il-perjodu kkunsidrat, u wriet tnaqqis f’daqqa ta’ madwar 20 % fl-2009. Dan kien minħabba r-riorganizzazzjoni meħtieġa wara l-għeluq tal-faċilitajiet ta’ produzzjoni, bil-produzzjoni sospiża għal 6 xhur fl-2009 sakemm l-impjant ingħalaq f’Jannar 2010 (ara l-premessa (45) hawn fuq). Il-produttività mbagħad irkuprat matul il-PIR, għalkemm għall-ewwel sitt xhur kienet influwenzata parzjalment mit-tendenzi negattivi fl-2009.
Tabella 10
Produttività
2007
2008
2009
PIR
Produttività
Indiċi (2007 = 100)
100
96,5
79,2
95,3
7.8. Prezzijiet tal-bejgħ
(63)
Il-prezzijiet medji ta’ unità ta’ TCCA fl-UE (kif jidher fit-tabella hawn taħt) żdiedu ftit bejn l-2007 u l-2009, biex marru lura għal-livell tal-2007 matul il-PIR. Sa ċertu punt iż-żieda 2007-2009 hija marbuta mal-effett tat-taħlit tal-prodott (ara n-nota 1 ta’ qiegħ il-paġna fil-paġna 10).
Tabella 11
Prezz tal-bejgħ fis-suq tal-Unjoni
2007
2008
2009
PIR
Prezz medju ta’ unità -
Indiċi (2007 = 100)
100
104,6
111,4
103,1
7.9. Kapaċità ta’ profitt
(64)
Il-kapaċità ta’ profitt mill-bejgħ tat-TCCA fl-UE żviluppat b’mod negattiv mill-2007 ‘l hawn, b’telf sinifikanti fl-2009. Din il-prestazzjoni baxxa wieħed irid jaraha f’rabta mal-għeluq f’dik is-sena ta’ wieħed mill-postijiet ta’ produzzjoni minn produttur tal-Unjoni. Fil-PIR, il-kapaċità ta’ profitt resqet naqra lejn il-pożittiv, għalkemm il-livell ta’ profitt kien ħafna iktar baxx mil-livell ta’ profit normali (jiġifieri 10 % (8)) li normalment jinkiseb f’dan is-settur ta’ attivtà. Dan juri li l-industrija tal-Unjoni għada f’qagħda finanzjarja dgħajfa.
Tabella 12
Kapaċità ta’ profitt
2007
2008
2009
PIR
Kapaċità ta’ profitt (medda)
- 10 % sa 0 %
- 10 % sa 0 %
- 20 % sa - 10 %
0 % sa 10 %
7.10. Investimenti u dħul fuq l-investimenti
(65)
Ma kienx hemm xi nfiq kapitali ewlieni matul il-perjodu kkunsidrat. Iċ-ċifri indiċizzati li jidhru fit-tabella juru l-investimenti li saru biex jitjiebu l-kapaċità ta’ profitt u l-proċess ta’ produzzjoni. L-indiċijiet għad-dħul fuq l-investimenti jimxu bl-istess tendenza bħall-kapaċità ta’ profitt.
Tabella 13
Investimenti
2006
2007
2008
PIR
Investimenti netti
Indiċi (2007 = 100)
100
158
32
23
Dħul fuq l-investimenti (medda)
- 10 % sa 0 %
- 10 % sa 0 %
- 20 % sa - 10 %
0 % sa 10 %
7.11. Likwidità
(66)
Il-likwidità baqgħet pożittiva matul il-perjodu kkunsidrat, għajr għall-2009, li matulha kellhom jiġu rkuprati spejjeż żejda ta’ ristrutturazzjoni minħabba l-għeluq ta’ wieħed mill-postijiet ta’ produzzjoni (ara l-premessa (45) hawn fuq). L-iżvilupp tal-likwidità kien id f’id mal-iżvilupp tal-kapaċità ta’ profitt.
Tabella 14
Likwidità
2007
2008
2009
PIR
Likwidità (medda)
0 % sa 10 %
0 % sa 10 %
- 10 % sa 0 %
5 % sa 15 %
7.12. Id-daqs tal-marġni tad-dumping
(67)
Id-dumping mir-RPĊ kompla matul il-PIR f’livell li huwa ‘l fuq sew mil-livell attwali ta’ miżuri. Barra minn hekk, minħabba l-kapaċità ta’ riżerva u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mir-RPĊ, l-impatt fuq l-industrija tal-Unjoni tal-marġnijiet attwali ta’ dumping ma jistax jitqies bħala negliġibbli.
7.13. Irkupru minn dumping fil-passat
(68)
Miżuri antidumping ġew imposti f’Ottubru 2005. Meqjusal-qagħda ġenerali tal-industrija tal-Unjoni kif ukoll l-importazzjonijiet mir-RPĊ fil-perjodu mill-2007 sal-PIR, jista’ jiġi konkluż li l-industrija tal-Unjoni għadha ma rkupratx għal kollox minn dawn l-effetti minkejja l-miżuri ta’ antidumping fis-seħħ.
7.14. Konklużjoni dwar il-ħsara
(69)
Bosta indikaturi tal-ħsara żviluppaw b’mod negattiv matul il-perjodu kkunsidrat. Meqjusal-qagħda tal-produtturi tal-Unjoni li b’mod ġenerali dejjem tmur għall-agħar, l-industrija tal-Unjoni titqies li ġarrbet ħsara materjali matul il-perjodu kkunsidrat.
8. Impatt tal-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping u fatturi oħra
8.1. L-impatt tal-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping mir-RPĊ
(70)
Kif stabbilit fil-premessa (49), l-importazzjonijiet tat-TCCA mir-RPĊ żdiedu b’mod sinifikanti bejn l-2007 u l-PIR, kemm f’termini ta’ volum kif ukoll ta’ sehem tas-suq. Instab ukoll twaqqigħ ta’ prezz sinifikanti (ara premessa (51)). L-influss massiva bla waqfien ta’ importazzjonijiet oġġett ta’ dumping mir-RPĊ seħħet f’kuntest ta’ konsum tal-Unjoni li dejjem jiżdied b’mod ġenerali fil-perjodu kkunsidrat, li fil-PIR laħaq livell ogħla b’6 % minn dak miksub fl-2007, minkejja tnaqqis bejn l-2007 u l-2009. Kif jidher mill-qagħda tal-industrija tal-Unjoni li dejjem qed tiħżien, kienu l-iktar l-importazzjonijiet mir-RPĊ li bbenefikaw miż-żieda fil-konsum.
8.2. L-impatt ta’ fatturi oħra
(71)
Il-Kummissjoni analizzat jekk xi fatturi magħrufa għajr l-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping mir-RPĊ setgħax ikollhom effett fuq il-ħsara bla waqfien imġarrba mill-produtturi tal-Unjoni.
(72)
Flimkien mal-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping mir-RPĊ, x’aktarx li l-prestazzjoni nieqsa tal-industrija tal-Unjoni fi swieq terzi, fejn ukoll kellha kompetizzjoni mir-RPĊ, u fis-suq tal-Istati Uniti b’mod partikolari, kellha impatt negattiv fuq il-produzzjoni tal-Unjoni. Iżda, ħafna mill-attività tal-produtturi tal-Unjoni hija diretta lejn is-suq tal-Unjoni, u dan jillimita sa ċertu punt l-impatt potenzjali tal-esportazzjonijiet imnaqqsa.
(73)
Il-kriżi ekonomika wkoll kellha impatt negattiv fuq il-prestazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, u dan wassal għal tnaqqis fil-produzzjoni u l-istrutturar ta’ wieħed mill-produtturi tal-Unjoni. Madankollu, l-impatt tal-kriżi ekonomika kien limitat fiż-żmien (parti mill-2008 u l-2009), filwaqt li l-qagħda ekonomika tal-industrija tal-Unjoni kompliet tmur għall-agħar matul il-perjodu kollu kkunsidrat. Barra minn hekk, l-iżviluppi fil-PIR wrew li l-industrija tal-Unjoni fil-fatt bdiet tirkupra parzjalment. Għalhekk jista’ jitqies li l-impatt tal-kriżi ekonomika kien sinifikanti f’dan il-każ, għalkemm ma kkawżax interruzzjoni bejn ir-rabta ta’ kawża u effett bejn l-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping mir-RPĊ u l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
8.3. Konklużjoni
(74)
Id-dumping bla waqfien tal-importazzjonijiet mir-RPĊ flimkien mal-kriżi ekonomika biddlu l-proċess ta’ rkupru u aċċentwaw id-diffikultajiet tal-industrija tal-Unjoni. Għalkemm xi fatturi kkontribwixxew għat-tiħżin fil-prestazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, ebda wieħed minnhom ma kien biżżejjed biex ikisser ir-rabta ta’ kawża u effett bejn l-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping mir-RPĊ u l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni. Bis-saħħa ta’ dawn ir-raġunijiet jista’ jiġi konkluż li l-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping mir-RPĊ kienu ta’ ħsara materjali għall-industrija tal-Unjoni.
E. IL-PROBABBILTÀ TAL-KONTINWAZZJONI TAL-ĦSARA
1. Kummenti preliminari
(75)
Skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, l-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat ġew ivvalutati sabiex tiġi stabbilita l-probabbiltà ta’ tkomplija tal-ħsara.
(76)
Għal dak li għandu x’jaqsam mal-effett probabbli fuq l-industrija tal-Unjoni tal-iskadenza tal-miżuri li qegħdin fis-seħħ, il-fatturi li ġejjin tqiesu li kienu skont l-elementi deskritti fil-qosor tal-probabbiltà ta’ tkomplija ta’ dumping.
2. Volumi u prezzijiet tal-importazzjonijiet mir-RPĊ
(77)
L-importazzjonijiet tat-TCCA mir-RPĊ, jirrappreżentaw madwar 98 % tal-importazzjonijiet kollha lejn l-UE, baqgħu jżidu s-sehem tas-suq tagħhom matul il-perjodu kkunsidrat, u laħqu iktar minn 50 % matul il-PIR. L-investigazzjoni wriet li dawn l-importazzjonijiet saru bi prezzijiet ta’ dumping b’marġini sostanzjali ta’ dumping. Barra minn hekk, il-prezzijiet tal-importazzjonijiet mir-RPĊ baqgħu taħt il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b’mod stabbli matul il-perjodu kollu, u waqqgħu l-prezzijiet tal-Unjoni b’aktar minn 10 % (mingħajr ma jitqiesu l-miżuri fis-seħħ).
3. Kapaċità ta’ riżerva fis-suq tar-RPĊ
(78)
Kif diġà msemmi fil-premessi (34) u (35), l-analiżi tal-kapaċitajiet disponibbli fir-RPĊ wriet li l-użu tal-kapaċità ta’ produzzjoni baqa’ baxx matul il-perjodu kkunsidrat. Minn stima tal-kapaċità ta’ produzzjoni żejda nstab li din kienet ogħla minn dik tas-suq tal-Unjoni b’aktar minn tliet darbiet. Fl-istess waqt, skont tagħrif li wasal fit-talba ta’ reviżjoni, kien hemm biss suq limitat għall-prodott ikkonċernat fir-RPĊ.
4. Ġibda tas-suq tal-Unjoni
(79)
Fid-dawl tat-tendenzi ta’ importazzjoni dejjem jikbru u l-kapaċitajiet ta’ riżerva disponibbli fir-RPĊ, l-UE x’aktarx li tattira aktar importazzjonijiet mir-RPĊ fil-ġejjieni. Il-fatt li s-suq tal-Unjoni huwa attraenti għall-esportaturi tar-RPĊ huwa ppruvat mill-iżviluppi fl-2009, meta l-produzzjoni mnaqqsa fl-UE, kienet riżultat tal-istrutturazzjoni mill-ġdid tas-settur, tpattiet parzjalment mill-importazzjonijiet żejda mir-RPĊ.
(80)
Din is-sitwazzjoni tista’ tkompli tiggrava minħabba l-fatt li, fis-suq tal-Istati Uniti tal-Amerika, dan l-aħħar ġew estiżi l-miżuri attwali ta’ antidumping fuq t-TCCA mir-RPĊ. Għalhekk wieħed jistenna li l-iskadenza tal-miżura AD fl-UE twassal biex is-suq tal-Unjoni jkun komparattivament aktar attraenti.
5. Konklużjoni dwar il-probabbiltà tal-kontinwazzjoni tal-ħsara
(81)
L-industrija tal-Unjoni kienet ilha ġġarrab l-effetti tal-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping għal diversi snin u għadha s’issa f’qagħda ekonomika prekarja.
(82)
Kif stabbilit hawn fuq, l-investigazzjoni wriet li s-sitwazzjoni ta’ ħsara għall-industrija tal-Unjoni kompliet matul il-perjodu kollu kkunsidrat. Skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, it-tkomplija tal-ħsara hija fiha nnifisha indikatur qawwi li l-ħsara x’aktarx se tkompli fil-ġejjieni u dan jindika li l-miżuri għandhom jinżammu.
(83)
Minħabba l-kapaċità ta’ riżerva disponibbli fir-RPĊ u l-ġibda tas-suq tal-Unjoni, jekk il-miżuri jitneħħew x’aktarx li tkompli t-tendenza dejjem tikber li permezz tagħha l-importazzjonijiet mir-RPĊ bi prezzijiet oġġett ta’ dumping iwaqqgħu b’mod sinifikanti l-prezzijiet tal-produtturi tal-Unjoni.
(84)
Jekk il-miżuri fis-seħħ ma jiġux estiżi, il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni tmur għall-agħar u tiġi mhedda l-eżistenza nfisha tagħha. Għalhekk, jista’ jiġi konkluż li hemm probabbiltà ċara ta’ tkomplija ta’ ħsara għall-industrija tal-Unjoni, ġaladarba jitneħħew il-miżuri eżistenti.
F. L-INTERESS TAL-UNJONI
1. Introduzzjoni
(85)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, kien meħtieġ li jiġi analizzat jekk iż-żamma tal-miżuri antidumping attwali imorrux kontra l-interess tal-Unjoni fl-intier tagħha. Id-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq l-apprezzament tal-bosta interessi involuti, jiġifieri dawk tal-produtturi, tal-importaturi u tal-utenti tal-Unjoni.
(86)
F’investigazzjonijiet preċedenti tqies li l-adozzjoni ta’ miżuri ma kinitx kontra l-interess tal-Unjoni. Barra minn hekk, il-fatt li l-investigazzjoni preżenti hija reviżjoni, li b’hekk tanalizza sitwazzjoni li fiha l-miżuri antidumping diġà huma fis-seħħ, jippermetti l-valutazzjoni ta’ kwalunkwe impatt negattiv mhux dovut fuq il-partijiet milquta mill-miżuri antidumping attwali.
(87)
Fuq din il-bażi ġie eżaminat, jekk, minkejja l-konklużjonijiet dwar il-probabbiltà ta’ tkomplija ta’ dumping u ta’ ħsara, jista’ jiġi konkluż b’mod ċar li mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li jinżammu l-miżuri f’dan il-każ partikolari.
2. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(88)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet dwar is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni stabbiliti fil-premessa (66) hawn fuq, u bi qbil mal-argumenti li jirfdu l-probabbiltà tat-tkomplija ta’ ħsara kif spjegat fil-premessi (78) sa (81), jista’ jitqies li l-iskadenza tal-miżuri fis-seħħ twassal għal aktar ħsara fis-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tat-TCCA tal-Unjoni, li sofriet mill-effett ta’ ħsara tal-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping mir-RPĊ u li marret għall-agħar minħabba l-kriżi ekonomika mondjali.
(89)
Qiegħed jitqies li t-tkomplija tal-miżuri tkun ta’ benefiċċju għall-industrija tal-Unjoni, li f’dan il-każ tkun tista’ tirkupra mill-effett ta’ ħsara ta’ dumping aggravat mill-kriżi ekonomika. Kuntrarjament, il-waqfien tal-miżuri jġib fi tmiem l-irkupru tal-industrija tal-Unjoni u b’hekk jhedded serjament il-vijabilità tagħha, u, minħabba f’hekk, ipoġġi l-eżistenza tagħha fil-periklu, biex b’hekk tonqos il-provvista u l-kompetizzjoni fis-suq.
3. L-interessi tal-importaturi u l-utenti
(90)
L-utenti, l-importaturi u l-proċessuri u l-atturi kollha magħrufa li huma eqreb l-istadji finali tal-produzzjoni tal-industrija tat-TCCA ġew ikkuntattjati.
(91)
Żewġ utenti biss ippreżentaw irwieħhom u t-tnejn li huma esprimew l-appoġġ tagħhom għat-tkomplija tal-miżuri fis-seħħ. It-tnejn sostnew li t-tkomplija tal-miżuri ma tħallix impatt negattiv fuq il-kompetizzjoni fis-suq tal-Unjoni, iżda li, għall-kuntrarju, tipprovdi lill-industrija utenti b’firxa usa’ ta’ fornituri li jikkompetu fi prezzijiet tas-suq. Billi ebda parti oħra ma ppreżentat ruħha f’dan il-każ, ma hemmx xhieda li turi li ż-żamma tal-miżuri antidumping fil-każ attwali jista’ jkollha effett serju fuq l-importaturi u l-utenti fl-Unjoni.
4. Il-konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(92)
It-tkomplija tal-miżuri tista’ tkun mistennija li tgħin lill-industrija tal-Unjoni, b’effetti ta’ benefiċċji konsegwenti fuq il-kondizzjonijiet kompetittivi fis-suq tal-Unjoni u t-tisħiħ tas-settur wara l-kriżi ekonomika u l-istrutturar mill-ġdid. Barra minn hekk, it-tkomplija tal-miżuri tista’ tkun mistennija li tibbenefika lill-utenti u l-importaturi billi żżomm firxa wiesgħa ta’ fornituri fis-suq tal-Unjoni.
(93)
B’kunsiderazzjoni għal fatturi kollha ta’ hawn fuq, il-konklużjoni hija li ma hemm ebda raġuni kontra l-kontinwazzjoni tal-miżuri msemmija.
G. MIŻURI ANTIDUMPING
(94)
Il-partijiet kollha ġew mgħarrfa dwar il-fatti essenzjali u l-kunsiderazzjonijiet li abbażi tagħhom kien maħsub li jiġi rakkomandat li jinżammu l-miżuri eżistenti. Dawn ingħataw ukoll perjodu ta’ żmien biex jibagħtu l-kummenti tagħhom wara dan l-iżvelar. Is-sottomissjonijiet u l-kummenti kienu debitament ikkunsidrati, fejn kien hemm bżonn.
(95)
Minn dak li ntqal fuq jirriżulta, skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, li l-miżuri antidumping applikabbli għall-importazzjonijiet tat-TCCA għandhom jinżammu,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju definittiv antidumping huwa b’dan impost fuq l-importazzjonijiet tal-aċidu triklorojsoċjanuriku u preparazzjonijiet magħmula minnu, magħruf ukoll bħala “simklosene” skont l-isem internazzjonali mhux tad-ditta (INN), li bħalissa jaqa’ taħt il-kodiċjiet CN ex 2933 69 80 u ex 3808 94 20 (Kodiċijiet TARIC 2933698070 u 3808942020), u li joriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
2. Ir-rata tad-dazju antidumping definittiv applikabbli għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, għall-prodotti mmanifatturati mill-kumpaniji mniżżla hawn taħt għandha tkun kif ġej:
Kumpanija
Rata tad-dazju antidumping
Kodiċi addizzjonali TARIC
Hebei Jiheng Chemical Co. Limited
8,1 %
A604
Puyang Cleanway Chemicals Limited
7,3 %
A628
Heze Huayi Chemical Co. Limited
3,2 %
A629
Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited
40,5 %
A627
Il-kumpaniji l-oħra kollha
42,6 %
A999
3. L-applikazzjoni tar-rati individwali tad-dazju speċifikati gћall-kumpaniji msemmija fil-paragrafu 2 gћandha sseћћ bil-kundizzjoni li tiġi ppreżentata fattura kummerċjali valida lill-awtoritajiet doganali tal-Istati Membri, li trid tkun konformi mar-rekwiżiti stipulati fl-Anness. Jekk ma tiġix ippreżentata fattura ta’ dan it-tip, gћandha tapplika r-rata tad-dazju applikabbli gћall-kumpaniji l-oћra kollha.
4. Sakemm ma jiġix speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ li jikkonċernaw id-dazji doganali.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, id-19 ta’ Diċembru 2011.