РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 18 април 2012 година
за удължаване на срока, посочен в член 114, параграф 6 от Договора за функционирането на Европейския съюз, по отношение на нотифицираните от Кралство Швеция на основание член 114, параграф 5 от ДФЕС национални разпоредби относно максимално допустимото съдържание на кадмий в торовете
(нотифицирано под номер C(2012) 2461)
(само текстът на шведски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/230/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114, параграф 6 от него,
като има предвид, че:
I. ФАКТИ
(1)
На 17 октомври 2011 г. Кралство Швеция уведоми Комисията в съответствие с член 114, параграф 5 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), че възнамерява да въведе национални разпоредби за намаляване на допустимото съдържание на кадмий във фосфатните торове до не повече от 46 грама кадмий на тон фосфор (еквивалентно на 20 mg Cd/kg P2O5). Посочените мерки се явяват дерогация от Регламент (ЕО) № 2003/2003 на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври 2003 г. относно торовете (1) и с тях максималното ниво от 100 грама кадмий на тон фосфор (еквивалентно на 44 mg Cd/kg P2O5) ще бъде намалено, за което вече е дадена дерогация на Кралство Швеция.
1. Член 114, параграфи 5 и 6 от ДФЕС
(2)
Член 114, параграфи 5 и 6 от ДФЕС предвижда:
„5. […] ако след приемането от Европейския парламент и Съвета, от Съвета или от Комисията на мярка за хармонизиране държава членка счете за необходимо да въведе национални разпоредби, основаващи се на нови научни доказателства, свързани със защитата на околната или работната среда поради специфичен проблем на тази държава членка, който е възникнал след приемането на мярката за хармонизиране, тя уведомява Комисията за предприетите мерки и за основанията за тяхното приемане.
6. В срок от шест месеца след уведомяванията […] Комисията одобрява или отхвърля въпросните национални разпоредби, след като установи дали те представляват или не представляват средство за произволна дискриминация или прикрито ограничение на търговията между държавите членки и дали препятстват или не препятстват функционирането на вътрешния пазар.
При липса на решение на Комисията в този срок националните разпоредби, посочени в параграфи […] и 5, се считат за одобрени.
Когато това е оправдано поради сложността на въпроса и при липса на опасност за човешкото здраве, Комисията може да уведоми заинтересованата държава членка, че срокът, посочен в настоящия параграф, може да бъде продължен за нов период от шест месеца.“
2. Законодателство на ЕС
(3)
Директива 76/116/ЕИО на Съвета от 18 декември 1975 г. относно сближаване на законодателствата на държавите членки относно торовете (2) определя изискванията, на които трябва да отговарят торовете, за да бъдат пускани на пазара с обозначението „ЕО тор“.
(4)
В приложение I към Директива 76/116/ЕИО са определени видовете означения и съответстващите им изисквания, т.е. изисквания по отношение на състава, на които трябва да отговаря всеки един тор, за да може да бъде обозначен като „ЕО тор“. Означенията на видовете в този списък са групирани в категории в зависимост от съдържанието на първични хранителни елементи, т.е. елементите азот, фосфор и калий.
(5)
В съответствие с член 7 от Директива 76/116/ЕИО (3) на държавите членки не се позволява да забраняват, ограничават или възпрепятстват пускането на пазара на торове, маркирани като „ЕО тор“, които съответстват на изискванията на посочената директива, на основание състав, идентификация, етикетиране и пакетиране.
(6)
С Решение 2002/399/ЕО на Комисията от 24 май 2002 г. относно националните разпоредби, за които Кралство Швеция е извършило уведомяване в съответствие с член 95, параграф 4 от Договора за ЕО, по отношение на максимално допустимото съдържание на кадмий в торовете (4) беше предоставена дерогация от Директива 76/116/ЕИО, като се одобряват шведските разпоредби, с които се забранява пускането на шведския пазар на торове, съдържащи повече от 100 грама кадмий на тон фосфор. Тази дерогация се прилагаше до 31 декември 2005 г.
(7)
Директива 76/116/ЕИО беше заменена от Регламент (ЕО) № 2003/2003 относно торовете.
(8)
Член 35, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 гласи, че дерогациите от член 7 от Директива 76/116/ЕИО, които са предоставени от Комисията по предишния член 95, параграф 6 от Договора за ЕО, се тълкуват като дерогации от член 5 от посочения регламент и продължават да пораждат правно действие независимо от влизането в сила на регламента.
(9)
В съображение 15 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 се съобщава, че Комисията ще се заеме с проблема за неумишленото съдържание на кадмий в минералните торове и, когато е целесъобразно, ще изготви предложение за регламент, което ще представи на Европейския парламент и на Съвета. Комисията извърши голяма по обем подготвителна работа, но поради сложността на различните фактори, които трябва да бъдат отчетени, все още не е приела такова предложение.
(10)
Тъй като шведската дерогация е предоставена само до 31 декември 2005 г., Швеция поиска през юни 2005 г. удължаване на съществуващата дерогация. С Решение 2006/347/ЕО на Комисията от 3 януари 2006 г. относно националните разпоредби, за които Кралство Швеция е извършило уведомяване в съответствие с член 95, параграф 4 от Договора за ЕО, по отношение на максимално допустимото съдържание на кадмий в торовете (5) на шведските органи се разрешава да запазят националните мерки до прилагането на хармонизирани мерки за кадмия в торовете на равнището на ЕС.
3. Национални разпоредби
(11)
Наредбата за химичните продукти (забрани за боравене, внос и износ) (1998:944) (6) съдържа разпоредби, отнасящи се, inter alia, до максимално допустимото съдържание на кадмий в торовете, включително означените като ЕО торове. В член 3, параграф 1 е предвидено, че торовете, попадащи в митнически тарифни номера 25.10, 28.09, 28.35, 31.03 и 31.05 и съдържащи повече от 100 грама кадмий на тон фосфор, не могат да се предлагат за продажба или да се превозват.
(12)
Предвидените национални мерки, нотифицирани в съответствие с член 114, параграф 5 от ДФЕС, биха намалили допустимото съдържание на кадмий във фосфатните торове от сегашното му максимално равнище от 100 грама кадмий на тон фосфор на 46 грама кадмий на тон фосфор (46 mg Cd/kg P, еквивалентни на 20 mg Cd/kg P2O5).
II. ПРОЦЕДУРА
(13)
С писмо от 17 май 2011 г. Кралство Швеция уведоми Комисията, че на основание член 114, параграф 5 от ДФЕС отправя искане за получаване на одобрение за въвеждането на национални разпоредби за намаляване на разрешеното съдържание на кадмий във фосфатните торове до максимална концентрация от 46 грама на тон фосфор. По този начин шведските органи отправят искане за намаляване на съдържанието на кадмий, разрешено с дерогацията, дадена с Решение 2006/347/ЕО.
(14)
С писмо от 17 октомври 2011 г. шведските органи предоставиха допълнителна информация на Комисията, и по-специално текста на действащото национално законодателство, в който са отразени измененията, направени с наредби 2008:255 и 2009:654 (7).
(15)
С писмо от 14 ноември 2011 г. Комисията информира шведските органи, че шестмесечният срок, в който трябва да разгледа въпроса в съответствие с член 114, параграф 6, е започнал да тече на 18 октомври 2011 г.
(16)
С писмо от 17 октомври 2011 г. Комисията уведоми останалите държави членки за отправеното от Швеция искане. Комисията публикува и известие относно искането в Официален вестник на Европейския съюз (8), за да информира останалите заинтересовани страни за националните мерки, които Швеция възнамерява да въведе, както и за основанията, които посочва за тяхното въвеждане. В отговор на това Латвия подкрепи шведското искане. Комисията не получи други коментари.
III. ОЦЕНКА
1. Проверка за допустимост
(17)
Член 114, параграф 5 от ДФЕС се отнася до случаите, в които се нотифицират национални разпоредби във връзка с дадена мярка на ЕС за хармонизиране, когато се предвижда тези национални разпоредби да бъдат въведени след приемането и привеждането в действие на съответната мярка за хармонизиране и новите национални мерки биха били несъвместими с мярката на ЕС за хармонизиране. Националните разпоредби са нотифицирани във връзка с Регламент (ЕО) № 2003/2003, който беше приет на основание предишния член 95 от Договора за ЕО и в който са определени хармонизирани правила относно състава, идентифицирането, етикетирането и опаковането на ЕО торовете. В съответствие с член 5 от посочения регламент на държавите членки не се позволява да въвеждат пречки пред свободното движение на торове на нито едно от посочените основания.
(18)
Освен това съгласно член 114, параграф 5 от ДФЕС е необходимо в основата на уведомяването за планираните национални мерки да стоят нови научни доказателства, свързани със защитата на околната или работната среда поради специфичен проблем на нотифициращата държава членка, който е възникнал след приемането на мярката за хармонизиране, и то да се придружава от описание на основанията за въвеждането на планираните национални мерки.
(19)
В подкрепа на искането за по-ниска пределна стойност за кадмий във фосфатните торове шведските органи представиха национална оценка на риска и няколко разработки. При тази оценка е взета предвид общата оценка на ЕС на риска от кадмий и кадмиев оксид, направена през 2007 г. в съответствие с Регламент (ЕИО) № 793/93 на Съвета (9), както и научното становище на Европейския орган за безопасност на храните относно съдържанието на кадмий в храните (10) и стари и нови данни, отнасящи се до оценката на риска за здравето на човека и за околната среда от кадмия в торовете в Швеция. Направената от Швеция оценка на риска е публикувана в Интернет (11).
(20)
Според шведските органи новата оценка на риска показва, че е необходимо да се намали експозицията на кадмий с цел дългосрочно опазване на здравето на населението на Швеция. Експозицията зависи от количеството на погълнатия чрез храната кадмий, основно от растения, и поради това е необходимо да се намали рискът от високи нива на кадмий в земеделските култури. Обработваемите почви в Швеция като цяло са по-киселинни от тези в Централна Европа и поради това специфично положение кадмият е по-лесноусвоим за растенията.
(21)
Освен това намаляването на националната пределна стойност от 100 на 46 грама кадмий на тон фосфор представлява мярка, целяща да намали натрупването на кадмий в почвите, както и риска за водните организми, обитаващи изключително меки води, каквито се срещат в Швеция.
(22)
В светлината на гореизложеното Комисията счита, че подаденото от Кралство Швеция заявление за получаване на одобрение за намаляване на съдържанието на кадмий в торовете до максимално ниво от 46 грама кадмий на тон фосфор е допустимо.
2. Прибягване до член 114, параграф 6, трета алинея от ДФЕС
2.1. Обосновка въз основа на сложността на въпроса
(23)
С цел да подкрепи искането си Швеция е провела нова оценка на риска, която е завършена през януари 2011 г. и в която се сравняват предполагаемите недействащи концентрации (PNEC) за организми, които са представителни за различните компоненти на околната среда, с концентрациите на кадмий в околната среда в Швеция. В уведомлението се прави позоваване и на няколко разработки, предоставени в рамките на предишни искания, подадени до Комисията в съответствие с член 114, параграф 4 от Договора, както и на оценката на ЕС за риска от кадмий и кадмиев оксид.
(24)
PNEC за сладки води зависи от твърдостта на водата. Тъй като в Швеция има изключително меки сладки води, се очаква, че до токсичност за водните организми ще се стига при по-ниска концентрация на кадмий в сравнение с други части на Европа. Поради това шведските органи считат, че е вероятно водните организми във водите в Швеция да са като цяло по-чувствителни към допълнителния кадмий в сравнение с тези от водите в Централна и Южна Европа.
(25)
Резултатите от мониторинговите програми за повърхностните води в Швеция през 2006 и 2009 г. сочат, че около 1 % от езерата и 7 % от крайбрежните води имат съдържание на кадмий, по-високо от стойностите на PNEC. В проведен през 2008 г. преглед се заключава, че мерките за намаляване на емисиите са довели при повечето метали до значително по-ниски концентрации във водните организми, но положението по отношение на кадмия е по-неясно. Наблюдаваната през последните години тенденция към засилено въздействие върху имунната система на рибите (шарен ликод) изглежда има връзка с увеличените концентрации на кадмий в рибите. През 2011 г. е изготвен нов доклад с цел описание на бъдещите тенденции във връзка с кадмия в обработваемите земи и земеделските култури и оценка на концентрациите за следващите 100 години, като резултатите са използвани за моделиране на най-неблагоприятния сценарий за оценка на риска за водните организми, обитаващи води в близост до терени, на които са използвани торове, през следващите 100 години.
(26)
В своята оценка шведските органи заключават, че в по-дългосрочен план е възможно да съществува увеличен риск за водните организми, обитаващи изключително меки води (с твърдост под 5 mg CaCO3/l). До това положение обаче е вероятно да се стигне само при малките поточета, при които има слабо разреждане на отточната вода от обработваемата земя. Шведските органи не са установили други рискове за околната среда вследствие на използването на кадмий в торовете.
(27)
С оглед на сложността на отношенията при преноса на кадмий чрез фосфатни торове, възможното му натрупване и рисковете за околната среда, както вече беше показано по време на оценката на сходни искания за дерогации от Австрия, Финландия и Чешката република, както и при предишни искания на Швеция, Комисията поиска от Научния комитет по рисковете за здравето и околната среда (НКРЗОС) становище относно цялостното качество на шведската оценка на риска, евентуалните ѝ по-съществени недостатъци, уместността на проучваните сценарии и на направените допускания, както и относно надеждността и валидността на заключенията относно установените рискове за околната среда.
(28)
НКРЗОС прие своето становище на 27 февруари 2012 г. (12) НКРЗОС заключи, че изготвеният от шведските органи доклад за оценка на риска е с добро научно качество, проучените сценарии като цяло са уместни, а повечето от използваните в тях стойности на параметри са приемливи. НКРЗОС обаче счита, че някои изявления и/или допускания в доклада не са подплатени с достатъчно доказателства. Например при констатациите, представени в мониторинговите проучвания на рибите, се приема наличието на причинно-следствена връзка, която не е доказана. Друг пример е важното (ключово за оценката на риска) допускане на коефициент на разреждане ½, който се използва за изчисляване на концентрацията на кадмий в повърхностните води на потоците. Не са представени научни доказателства или обосновка в подкрепа на такава стойност на коефициента. НКРЗОС отбелязва също така, че при някои сценарии са използвани най-лошите възможни условия. Например при изчисленията за прилагане на фосфати върху земеделските земи се използва ниво на прилагане, което в действителност е характерно за по-малко от 25 % от почвите в Швеция. Изчисленията за концентрацията в повърхностните води на потоците след оттичане изглеждат проблемни, а предложените нива не отговарят на измерените концентрации, посочени на други места в доклада. Използваните в шведската оценка на риска PNEC са предложените в доклада на ЕС за оценката на риска от кадмий и поради това могат да бъдат подкрепени от НКРЗОС. Поради това представените съотношения за охарактеризиране на риска (СОР) зависят само от оценката на експозицията, т.е. от прогнозните концентрации на кадмия в повърхностните води в Швеция. Последните зависят от коефициента на разреждане почва/поток, за който не са посочени доказателства. НКРЗОС изразява несъгласие също така с допускането, че няма адсорбция на кадмия в почвата. Такава ситуация възниква, само ако почвата е вече силно замърсена, като нетна адсорбция не възниква в състояние на равновесие, а случаят в Швеция не е такъв. В шведския доклад се допуска също така, че няма адсорбция на кадмия в почвата на дълбочина над 30 cm, а случаят отново не е такъв. Поради това НКРЗОС не подкрепя резултатите, представени от шведските органи за потоците, които са единственият компонент на околната среда, за който шведските органи са установили наличие на рискове.
(29)
Въпреки това НКРЗОС припомня по-раншната оценка на CSTEE от 2002 г., в която се прави прогнозата, че се очаква концентрациите на кадмия в почвата да не се увеличат в повечето европейски почви при граница от 46 mg Cd/kg P. НКРЗОС потвърждава, че тази оценка все още е защитима, включително за шведските земеделски почви, и отбелязва, че калкулацията е на база принципа за запазване на текущото положение, а не въз основа на оценка на риска, като проведената от шведските органи с оглед на сегашните им мотиви.
(30)
Въпреки че в становището си от 27 февруари 2012 г. НКРЗОС заключи, че изготвеният от шведските органи доклад за оценка на риска е с добро научно качество и съдържа нови и имащи отношение данни, продължава да съществува известна несигурност относно някои ключови допускания, използвани от шведските органи за заключението им, че съществува риск за водните организми в малките потоци в Швеция. В това отношение е необходимо допълнително изясняване на информацията от страна на шведските органи, за да може Комисията да заеме окончателната си позиция.
2.2. Липса на опасност за човешкото здраве
(31)
В своята обосновка шведските органи са установили рискове за чувствителните групи от населението (диабетици и страдащи от остеопороза и недостиг на желязо). Тези рискове се причиняват от дългосрочна експозиция на кадмий чрез хранителния режим. Поради това няма опасност за здравето на човека, която да е свързана с евентуално решение за удължаване на оценката на положението в Швеция с допълнителен срок от шест месеца. Допълнителният срок ще даде възможност на Комисията да вземе предвид допълнителните пояснения, които ще бъдат предоставени от шведските органи, при взимане на окончателното си решение.
(32)
Въз основа на гореизложеното Комисията счита, че условията, определени в член 114, параграф 6, трета алинея, са спазени, за да може да прибегне до възможността за удължаване на шестмесечния срок, в рамките на който трябва да одобри или отхвърли националните разпоредби, нотифицирани от Швеция.
IV. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(33)
В светлината на гореизложеното може да се заключи, че искането на Кралство Швеция за въвеждане на национални разпоредби по дерогация от разпоредбите на Регламент (ЕО) № 2003/2003 е допустимо.
(34)
С оглед на сложността на въпроса и при липсата на доказателства, свидетелстващи за опасност за човешкото здраве, произтичаща от приемането на настоящото решение, Комисията обаче счита, че е оправдано да удължи срока, посочен в член 114, параграф 6, първа алинея от ДФЕС, с допълнителен период, изтичащ на 18 октомври 2012 г.,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
На основание член 114, параграф 6, трета алинея от ДФЕС срокът за одобряване или отхвърляне на планираните национални разпоредби относно кадмия в торовете, нотифицирани от Кралство Швеция на 17 октомври 2011 г. в съответствие с член 114, параграф 5 от ДФЕС, се удължава до 18 октомври 2012 г.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Кралство Швеция.
Съставено в Брюксел на 18 април 2012 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-18 ta’ April 2012
li testendi l-perjodu msemmi fl-Artikolu 114(6) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea fir-rigward tad-dispożizzjonijiet nazzjonali relatati mal-kontenut massimu ammissibbli ta’ kadmju fil-fertilizzanti, notifikat mir-Renju tal-Isvezja skont l-Artikolu 114(5) tat-TFUE
(notifikata bid-dokument numru C(2012) 2461)
(It-test bl-Isvediż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/230/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 114(6) tiegħu,
Billi:
I. FATTI
(1)
Fis-17 ta’ Ottubru 2011, ir-Renju tal-Isvezja nnotifika lill-Kummissjoni, skont l-Artikolu 114(5) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE), bl-intenzjoni tiegħu li jintroduċi dispożizzjonijiet nazzjonali biex jitnaqqas l-kontenut tal-kadmju permissibbli fil-fertilizzanti bil-fosfru għal-livell massimu ta' 46 gramma ta' kadmju għal kull tunnellata ta' fosfru (ekwivalenti għal 20 mg Cd/kg P2O5). Dawk il-miżuri jidderogaw mir-Regolament (KE) Nru 2003/2003 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta’ Ottubru 2003 dwar il-fertilizzanti (1) u se jbaxxu l-livell massimu ta’ 100 gramma ta’ kadmju għal kull tunnellata ta’ fosfru (ekwivalenti għal 44 mg Cd/kg P2O5) li għalih diġà saret deroga għar-Renju tal-Isvezja.
1. L-Artikolu 114(5) u (6) tat-TFUE
(2)
L-Artikolu 114, paragrafi (5) u (6) tat-TFUE jistipula:
“5. Jekk, wara l-adozzjoni ta' miżura ta' armonizzazzjoni mill-Parlament Ewropew u l-Kunsill, mill-Kunsill jew mill-Kummissjoni, Stat Membru jħoss li jkun meħtieġ li jintroduċi dispożizzjonijiet nazzjonali bbażati fuq prova xjentifika ġdida li għandha x’taqsam mal-ħarsien tal-ambjent jew tal-ambjent tax-xogħol fuq il-bażi ta' xi problema speċifika għal dak l-Istat Membru li toriġina mill-adozzjoni ta' miżura ta' armonizzazzjoni, dan għandu jinnotifika lill-Kummissjoni bid-dispożizzjonijiet li jkollu l-ħsieb jintroduċi kif ukoll bil-bażi għall-introduzzjoni tagħhom.
6. Il-Kummissjoni għandha, fi żmien sitt xhur min-notifika, tapprova jew tirrifjuta d-dispożizzjonijiet nazzjonali involuti, wara li tkun ivverifikat jekk humiex, jew le mezz ta' diskriminazzjoni arbitrarja jew ta' restrizzjoni moħbija fuq il-kummerċ bejn Stati Membri u jekk joħolqux, jew le ostakolu għall-funzjonament tas-suq intern.
Fin-nuqqas ta' deċiżjoni mill-Kummissjoni f'dan it-terminu ta' żmien, id-dispożizzjonijiet nazzjonali previsti fil-paragrafi (…) 5 għandhom jitqiesu li ġew approvati.
Meta tkun iġġustifikata mill-komplessità tal-materja u meta m'hemmx periklu għas-saħħa umana, il-Kummissjoni tista’ tgħarraf lill-Istat Membru kkonċernat li l-perjodu msemmi f’dan il-paragrafu jista’ jittawwal b’perjodu ieħor sa sitt xhur.”
2. Il-Leġiżlazzjoni tal-UE
(3)
Id-Direttiva tal-Kunsill 76/116/KEE tat-18 ta’ Diċembru 1975 dwar l-approssimazzjoni tal-liġijiet tal-Istati Membri li għandhom x’jaqsmu ma' fertilizzanti (2), stipulat ir-rekwiżiti li l-fertilizzanti għandhom jilħqu sabiex jitqiegħdu fis-suq bid-deżinjazzjoni “fertilizzant KE”.
(4)
L-Anness I tad-Direttiva 76/116/KEE stipula d-deżinjazzjoni tat-tip u r-rekwiżiti korrispondenti, pereżempju fir-rigward tal-kompożizzjoni tagħhom, li kull fertilizzant kellu jilħaq sabiex ikun eleġibbli biex jingħata d-deżinjazzjoni “fertilizzant KE”. Id-deżinjazzjonijiet tat-tip f’din il-lista huma mqassmin f’kategoriji, skont il-kontenut tan-nutrijenti primarji, jiġifieri l-elementi nitroġenu, fosfru u potassju.
(5)
Skont l-Artikolu 7 tad-Direttiva 76/116/KEE (3) l-Istati Membri ma ngħatawx permess, għal raġunijiet ta’ kompożizzjoni, identifikazzjoni, tikkettjar u ppakkjar, li jipprojbixxu, jirrestrinġu jew ifixklu l-kummerċjalizzazzjoni tal-fertilizzanti li huma mmarkati “fertilizzant KE” li huma f’konformità mad-dispożizzjonijiet tad-Direttiva.
(6)
Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2002/399/KE tal-24 ta’ Mejju 2002 dwar id-dispożizzjonijiet nazzjonali nnotifikati mir-Renju tal-Isvezja skont l-Artikolu 95(4) tat-Trattat KE rigward il-kontenut massimu ammissibbli ta’ kadmju fil-fertilizzanti (4), tat deroga mid-Direttiva 76/116/KEE, bl-approvazzjoni tad-dispożizzjonijiet tal-Isvezja li jipprojbixxu t-tqegħid fis-suq ta’ fertilizzanti li jkollhom iktar minn 100 gramma kadmju għal kull tunnellata fosfru. Din id-deroga kienet valida sal-31 ta’ Diċembru 2005.
(7)
Id-Direttiva 76/116/KEE ġiet sostitwita mir-Regolament (KE) Nru 2003/2003 dwar il-fertilizzanti.
(8)
Il-paragrafu 2 tal-Artikolu 35 tar-Regolament (KE) Nru 2003/2003 jistipula li d-derogi mill-Artikolu 7 tad-Direttiva 76/116/KEE li ngħataw mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 95(6) tat-Trattat KE, għandhom jitqiesu bħala derogi mill-Artikolu 5 ta’ dak ir-Regolament u għandhom ikomplu jipproduċu l-effetti tagħhom minkejja d-dħul fis-seħħ tar-Regolament.
(9)
Il-premessa 15 tar-Regolament (KE) Nru 2003/2003 tħabbar li l-Kummissjon beħsiebha tittratta l-kwistjoni dwar il-kontenut ta’ kadmju mhux intenzjonat f’fertilizzanti minerali u, fejn huwa xieraq, se tħejji proposta għal Regolament u tressaqha lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill. Il-Kummissjoni wettqet xogħol preparatorju estensiv iżda minħabba l-kumplessità tad-diversi fatturi li għandhom jitqiesu għadha ma adottatx proposta.
(10)
Minħabba li d-deroga tal-Isvezja ngħatat biss sal-31 ta’ Diċembru 2005, f'Ġunju 2005 l-Isvezja talbet għal estensjoni tad-deroga eżistenti. Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2006/347/KE tat-3 ta’ Jannar 2006 dwar id-dispożizzjonijiet nazzjonali nnotifikati mir-Renju tal-Isvezja skont l-Artikolu 95(4) tat-Trattat KE rigward il-kontenut massimu ammissibbli ta’ kadmju fil-fertilizzanti (5) tippermetti li l-awtoritajiet Svediżi jżommu l-miżuri nazzjonali sakemm jiġu applikati miżuri armonizzati dwar il-kadmju fil-fertilizzanti fil-livell tal-UE.
3. Dispożizzjonijiet nazzjonali
(11)
“L-Ordinanza tal-Prodotti Kimiċi (Il-Projbizzjonijiet tal-Ġarr, l-Importazzjoni u l-Esportazzjoni)” (1998:944) (6) fiha dispożizzjonijiet li jikkonċernaw, inter alia, il-kontenut massimu permissibbli ta’ kadmju fil-fertilizzanti, inklużi l-fertilizzanti li jingħataw id-deżinjazzjoni KE. Il-paragrafu 1 tat-Taqsima 3, jistipula li l-fertilizzanti li huma koperti bin-numri tat-tariffi tad-dwana 25.10, 28.09, 28.35, 31.03 u 31.05 li fihom aktar minn 100 gramma kadmju għal kull tunnellata fosfru, ma jistgħux jiġu offruti għall-bejgħ jew trasferiti.
(12)
Il-miżura nazzjonali prevista nnotifikata skont l-Artikolu 114(5) TFUE tbaxxi l-kontenut ta’ kadmju permissibbli fil-fertilizzanti bil-fosfru, mil-livell massimu attwali ta’ 100 gramma kadmju għal kull tunnellata fosfru għal 46 gramma kadmju għal kull tunnellata fosfru (46 mg Cd/kg P, ekwivalenti għal 20 mg Cd/kg P2O5).
II. IL-PROĊEDURA
(13)
Fl-ittra tas-17 ta’ Mejju 2011, ir-Renju tal-Isvezja nnotifika lill-Kummissjoni li, skont l-Artikolu 114(5) TFUE, kien qed jitlob approvazzjoni għall-introduzzjoni ta' dispożizzjonijiet nazzjonali biex jitnaqqas il-kontenut ta’ kadmju permissibbli fil-fertilizzanti bil-fosfru għal konċentrazzjoni massima ta' 46 gramma għal kull tunnellata fosfru. L-awtoritajiet Svediżi għalhekk jitolbu li jitnaqqas il-kontenut tal-kadmju permissibbli bid-deroga prevista mid-Deċiżjoni 2006/347/KE.
(14)
Fl-ittra tas-17 ta’ Ottubru 2011, l-awtoritajiet Svediżi bagħtu informazzjoni addizzjonali lill-Kummissjoni biex jipprovdu t-test tal-leġiżlazzjoni nazzjonali fis-seħħ li jirrifletti l-emendi introdotti mill-Ordinanzi 2008:255 u 2009:654 (7).
(15)
Fl-ittra tal-14 ta’ Novembru 2011, il-Kummissjoni infurmat lill-awtoritajiet Svediżi li l-perjodu ta’ sitt xhur biex tiġi eżaminata t-talba skont l-Artikolu 114(6) beda fit-18 ta’ Ottubru 2011.
(16)
Fl-ittra tas-17 ta’ Ottubru 2011, il-Kummissjoni infurmat lill-Istati Membri l-oħrajn dwar it-talba li rċeviet mill-Isvezja. Il-Kummissjoni ppubblikat ukoll avviż dwar it-talba f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (8) biex tgħarraf lil partijiet interessati oħra dwar id-dispożizzjonijiet nazzjonali li l-Isvezja beħsiebha tintroduċi, kif ukoll dwar ir-raġunijiet li hemm għal dan. B’reazzjoni għal dan, il-Latvja appoġġjat it-talba tal-Isvezja. Il-Kummissjoni ma rċevietx kummenti oħra.
III. VALUTAZZJONI
1. Kunsiderazzjoni tal-ammissibbiltà
(17)
L-Artikolu 114(5) TFUE jikkonċerna każijiet fejn id-dispożizzjonijiet nazzjonali jiġu nnotifikati fir-rigward ta’ miżura ta’ armonizzazzjoni tal-UE, fejn il-miżuri nazzjonali għandhom jiġu introdotti wara li tkun ġie adottata u infurzata l-miżura ta’ armonizzazzjoni u fejn il-miżura nazzjonali l-ġdida tkun inkompatibbli mal-miżura ta' armonizzazzjoni tal-UE. Id-dispożizzjonijiet nazzjonali ġew innotifikati fir-rigward tar-Regolament (KE) Nru 2003/2003, li ġie adottat abbażi tal-eks Artikolu 95 tat-Trattat KE, u li jistabbilixxi regoli armonizzati rigward il-kompożizzjoni, l-identifikazzjoni, it-tikkettar u l-ippakkjar tal-fertilizzanti KE. Skont l-Artikolu 5 ta’ dak ir-Regolament, l-Istati Membri ma jistgħux jintroduċu ostakoli għall-moviment ħieles tal-fertilizzanti abbażi ta' kwalunkwe waħda minn dawn ir-raġunijiet.
(18)
Barra minn hekk, l-Artikolu 114(5) TFUE jirrikjedi li n-notifika tal-miżuri nazzjonali previsti tkun ibbażata fuq evidenza xjentifika ġdida marbuta mal-ħarsien tal-ambjent jew tal-ambjent tax-xogħol abbażi ta’ problema speċifika għall-Istat Membru notifikanti, li tinħoloq wara l-adozzjoni tal-miżura armonizzata u din għandha tkun akkumpanjata minn deskrizzjoni tar-raġunijiet għall-introduzzjoni tal-miżuri nazzjonali previsti.
(19)
Bħala sfond għat-talba tagħhom għal limitu aktar baxx għall-kadmju fil-fertilizzanti bil-fosfat, l-awtoritajiet Svediżi ressqu valutazzjoni nazzjonali tar-riskju u għadd ta' studji. Din il-valutazzjoni tqis il-valutazzjoni ġenerali tar-riskju tal-UE tal-kadmju u tal-ossidu tal-kadmju, magħmula fl-2007 skont ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 793/93 (9), opinjoni xjentifika min-naħa tal-Awtorità Ewropea dwar is-Sigurtà fl-Ikel dwar il-kadmju fl-ikel (10), kif ukoll dejta qadima u ġdida marbuta mal-valutazzjoni tar-riskju għas-saħħa tal-bniedem u għall-ambjent mill-kadmju fil-fertilizzanti fl-Isvezja. Il-valutazzjoni tar-riskju tal-Isvezja hija ppublikata fuq l-Internet (11).
(20)
Skont l-awtoritajiet Svediżi, il-valutazzjoni tar-riskju l-ġdida turi l-ħtieġa li jitnaqqas l-esponiment għall-kadmju sabiex titħares is-saħħa tal-popolazzjoni Svediża fit-tul. L-esponiment jiddependi mill-konsum ta' ikel li jkun fih il-kadmju, prinċipalment mill-pjanti, u għaldaqstant huwa neċessarju li jitnaqqas ir-riskju ta' livelli għolja ta' kadmju fl-għelejjel. Il-ħamrija tajba għaż-żrigħ ġeneralment hija iktar aċiduża fl-Isvezja milli fl-Ewropa Ċentrali u din is-sitwazzjoni speċifika tagħmel il-kadmju disponibbli b’mod aktar faċli għall-pjanti.
(21)
Barra minn hekk, it-tnaqqis tal-limitu nazzjonali ta’ 100 gramma kadmju għal kull tunnellata fosfru għal 46 gramma kadmju għal kull tunnellata fosfru, hija miżura maħsuba biex tnaqqas l-akkumulazzjoni ta' kadmju fil-ħamrija u anki r-riskji għal annimali akkwatiċi f’ilmijiet neqsin mill-minerali (rotob), bħal dawk tal-Isvezja.
(22)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal, il-Kummissjoni tikkunsidra bħala ammissibbli l-applikazzjoni mressqa mir-Renju tal-Isvezja għal approvazzjoni sabiex inaqqas il-kontenut tal-kadmju fil-fertilizzanti għal livell massimu ta’ 46 gramma kadmju għal kull tunnellata fosfru.
2. Rikors għat-tielet sottoparagrafu tal-Artikolu 114(6) TFUE
2.1. Ġustifikazzjoni bbażata fuq il-kumplessità tal-kwistjoni
(23)
Biex tappoġġja t-talba tagħha, l-Isvezja wettqet valutazzjoni tar-riskju ġdida, li ġiet iffinalizzata f’Jannar 2011, fejn qabblet il-konċentrazzjonijiet ta’ bla effett previst (PNECs) għall-organiżmi li jirrappreżentaw diversi kumpartimenti ambjentali mal-konċentrazzjonijiet tal-kadmju fl-ambjent Svediż. Fin-notifika tagħhom, issir referenza wkoll għal ċerti studji li saru disponibbli fil-qafas tat-talbiet preċedenti mressqin quddiem il-Kummissjoni skont l-Artikolu 114(4) tat-Trattat, kif ukoll għal valutazzjoni tar-riskju tal-UE dwar il-kadmju u l-ossidu tal-kadmju.
(24)
Il-konċentrazzjonijiet ta’ bla effett previst għall-ilma ħelu jiddependu mill-ammont ta' minerali fl-ilma. Billi l-Isvezja għandha ilma ħelu "artab" ħafna, huwa mistenni li l-organiżmi akkwatiċi jkunu esposti għat-tossiċità f’konċentrazzjonijiet iktar baxxi ta’ kadmju, meta mqabbel ma’ partijiet oħra tal-Ewropa. L-awtoritajiet Svediżi, għalhekk, jikkunsidraw li huwa probabbli l-organiżmi akkwatiċi fl-ilmijiet Svediżi, b’mod ġenerali, huma iktar sensittivi għall-kadmju addizzjonali meta mqabbla mal-ilmijiet fl-Ewropa Ċentrali u fin-Nofsinhar tal-Ewropa.
(25)
Ir-riżultati tal-programmi ta’ monitoraġġ tal-ilmijiet tal-wiċċ fl-Isvezja fl-2006 u l-2009 juru li madwar 1 % tax-xmajjar u 7 % tal-ilmijiet kostali għandhom konċentrazzjonijiet ta’ kadmju ogħla mill-valuri għall-konċentrazzjonijiet ta’ bla effett previst. Reviżjoni mwettqa fl-2008 ikkonkludiet li fir-rigward ta' bosta metalli, il-miżuri ta' tnaqqis tal-emissjonijiet wasslu għal tnaqqis sinifikanti fil-konċentrazzjonijiet fl-organiżmi akkwatiċi, iżda għall-kadmju s-sitwazzjoni mhix daqstant ċara. Jidher li t-tendenza ta’ effetti miżjuda fuq is-sistema immunoloġika fil-ħut (eelpout) tul l-aħħar snin tikkorrelata mal-konċentrazzjonijiet li qed jiżdiedu ta’ kadmju fil-ħut. Inħareġ rapport ieħor fl-2011 bl-għan li jiddeskrivi x-xejriet futuri tal-kadmju fil-ħamrija tajba għaż-żrigħ u fl-għelejjel, biex tinħareġ stima tal-konċentrazzjonijiet f'100 sena u r-riżultati ntużaw f'xenarji tal-agħar każ, biex jiġi stmat ir-riskju għall-organiżmi akkwatiċi li jgħixu fl-ilmijiet qrib għelieqi fertilizzati tul il-100 sena li ġejjin.
(26)
L-awtoritajiet Svediżi, fil-valutazzjoni tagħhom jikkonkludu li jista’ jkun hemm riskju miżjud għall-organiżmi akkwatiċi li jgħixu f’ilmijiet tassew “rotob” (livell inqas minn 5 mg CaCO3/l) fit-tul. Iżda dan huwa probabbli biss f’nixxigħat żgħar b’dilwizzjoni baxxa tal-ilma li jissaffa mill-ħamrija agrikola. L-awtoritajiet Svediżi ma identifikawx riskji ambjentali oħra li jirriżultaw mill-użu tal-kadmju fil-fertilizzanti.
(27)
Fid-dawl tal-kumplessità tar-relazzjonijiet tal-preżenza tal-kadmju permezz tal-fertilizzanti, l-akkumulazzjonijiet possibbli u r-riskji ambjentali, kif diġà ntwera waqt il-valutazzjoni ta’ talbiet simili għal deroga mill-Awstrija, il-Finlandja u r-Repubblika Ċeka, kif ukoll fit-talbiet li saru qabel mill-Isvezja, il-Kummissjoni talbet lill-Kumitat Xjentifiku dwar ir-Riskji għas-Saħħa u l-Ambjent (SCHER) għal opinjoni dwar il-kwalità ġenerali tal-valutazzjoni tar-riskju tal-Isvezja, kull nuqqas sinifikanti, l-adegwatezza tax-xenarji studjati u s-suppożizzjonijiet li saru, kif ukoll dwar l-affidabbiltà u l-validità tal-konklużjonijiet rigward ir-riskji ambjentali identifikati.
(28)
L-SCHER adotta l-opinjoni tiegħu fis-27 ta' Frar 2012 (12). L-SCHER ikkonkluda li r-rapport ta’ valutazzjoni tar-riskju mħejji mill-awtoritajiet Svediżi huwa ta’ kwalità xjentifika tajba u li, b'mod ġenerali, ix-xenarji studjati huma adegwati, kif ukoll li ħafna mill-valuri ta' parametru użati fix-xenarji huma aċċettabbli. Madankollu, l-SCHER jikkunsidra li għadd ta’ dikjarazzjonijiet u/jew suppożizzjonijiet fir-rapport mhumiex appoġġjati minn biżżejjed evidenza. Pereżempju, l-osservazzjonijiet mogħtija fl-istudji ta’ monitoraġġ tal-ħut jassumu relazzjoni ta’ kawża u effett li mhijiex pruvata. Eżempju ieħor huwa s-suppożizzjoni (ċentrali għall-valutazzjoni tar-riskju) importanti ta’ fattur ta’ dilwizzjoni ta’ 1/2 użat biex tiġi kkalkulata l-konċentrazzjoni tal-kadmju fl-ilmijiet tal-wiċċ fin-nixxigħat. Ma tingħata l-ebda evidenza jew ġustifikazzjoni xjentifika biex tappoġġja dan il-fattur. L-SCHER jinnota wkoll li għal ċerti xenarji pjuttost intużaw il-kundizzjonijiet fl-agħar każijiet. Pereżempju, il-kalkoli għall-applikazzjonijiet li jużaw il-fosfat fil-ħamrija agrikola jużaw rati ta’ applikazzjoni li fil-fatt huma validi għal inqas minn kwart tal-ħamrija fl-Isvezja. Il-kalkoli tal-konċentrazzjonijiet fl-ilmijiet tal-wiċċ fin-nixxigħat wara t-tisfija jidhru problematiċi u l-livelli proposti ma jikkorrespondux mal-konċentrazzjonijiet imkejla li jingħataw f'parti oħra tar-rapport. Il-PNECs li ntużaw fil-valutazzjoni tar-riskju tal-Isvezja huma dawk issuġġeruti fir-rapport ta' valutazzjoni tar-riskju tal-UE u jistgħu jiġu appoġġjati mill-SCHER. Il-proporzjonijiet ta’ karatterizzazzjoni tar-riskju (RCR) preżentati huma għalhekk esklużivament dipendenti fuq il-valutazzjoni tal-esponiment, jiġifieri l-konċentrazzjonijiet ta’ kadmju previsti għall-ilmijiet tal-wiċċ fl-Isvezja. Dawn tal-aħħar huma dipendenti fuq il-fattur ta’ dilwizzjoni - mhux sostanzjat - fil-ħamrija/nixxigħat. Barra minn hekk, l-SCHER ma jaqbilx mas-suppożizzjoni li fil-ħamrija ma jkunx hemm adsorbiment tal-kadmju. Dan iseħħ biss jekk il-ħamrija tkun diġà kkontaminata ħafna u fi stat stabbli ma jseħħx adsorbiment nett, li mhuwiex il-każ fl-Isvezja. Ir-rapport tal-Isvezja jassumi wkoll li f’ħamrija li tkun f’fond ta’ iktar minn 30 cm ma jsirx adsorbiment tal-kadmju, li lanqas huwa l-każ. Konsegwentement, l-SCHER ma jappoġġjax ir-riżultati ppreżentati mill-awtoritajiet Svediżi għan-nixxigħat, li huma l-uniċi kumpartiment ambjentali li għalih l-awtoritajiet Svediżi identifikaw ir-riskji.
(29)
Madankollu, l-SCHER ifakkar fil-valutazzjoni li saret aktar kmieni tas-CSTEE fl-2002, li evalwat li l-konċentrazzjonijiet tal-kadmju fil-ħamrija mhumiex mistennija li jiżdiedu f’ħafna mill-ħamrija fl-Ewropa, b’limitu ta' 46 mg Cd/kg P. L-SCHER jikkonferma li tali stima jista' jkun li għadha applikabbli anki għall-ħamrija agrikola tal-Isvezja u jinnota li d-derivazzjoni kienet ibbażata fuq "prinċipju ta' stat kostanti", mhux fuq valutazzjoni tar-riskju bħal dik li wettqu l-awtoritajiet Svediżi fil-ġustifikazzjoni attwali tagħhom.
(30)
Għalkemm, fl-opinjoni tiegħu tas-27 ta’ Frar 2012, l-SCHER jikkunsidra li r-rapport ta’ valutazzjoni tar-riskju mħejji mill-awtoritajiet Svediżi huwa ta’ kwalità xjentifika tajba u jinkludi dejta ġdida u rilevanti, jibqa' ċerti inċertezzi fir-rigward ta' ċerti suppożizzjonijiet ewlenin użati mill-awtoritajiet Svediżi biex jikkonkludu li hemm riskju għall-organiżmi akkwatiċi fin-nixxigħat iż-żgħar fl-Isvezja. Dan jeħtieġ kjarifika addizzjonali mill-awtoritajiet Svediżi biex il-Kummissjoni tkun tista’ tadotta pożizzjoni finali.
2.2. Nuqqas ta’ periklu għas-saħħa tal-bniedem
(31)
Fil-ġustifikazzjoni tagħhom, l-awtoritajiet Svediżi jidentifikaw riskji għal gruppi sensittivi tal-popolazzjoni (persuni dijabetiċi, dawk li jbatu mill-osteoporożi jew nuqqas ta’ ħadid). Dawn ir-riskji huma kkawżati minn esponiment fit-tul għall-kadmju permezz tad-dieta. Għaldaqstant, m’hemmx periklu għas-saħħa tal-bniedem marbut ma’ Deċiżjoni biex tiġi estiża l-valutazzjoni tas-sitwazzjoni fl-Isvezja għal perjodu addizzjonali ta’ sitt xhur. Dan il-perjodu addizzjonali se jippermetti li l-Kummissjoni tqis kjarifiki oħra li għandhom jingħataw mill-awtoritajiet tal-Isvezja sabiex tieħu deċiżjoni finali.
(32)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-kundizzjonijiet stipulati fit-tielet sottoparagrafu tal-Artikolu 114(6) huma ssodisfati biex hi jista' jkollha rikors għall-possibbiltà li testendi l-perjodu ta' sitt xhur, li fihom trid tapprova jew tiċħad id-dispożizzjonijiet nazzjonali nnotifikati mill-Isvezja.
IV. KONKLUŻJONI
(33)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal qabel, jista’ jiġi konkluż li t-talba tar-Renju tal-Isvezja għall-introduzzjoni ta’ dispożizzjonijiet nazzjonali li jidderogaw mir-Regolament (KE) Nru 2003/2003 hija ammissibbli.
(34)
Madankollu, minħabba l-kumplessità tal-kwistjoni u minħabba n-nuqqas ta' periklu għas-saħħa tal-bniedem bl-adozzjoni ta’ din id-Deċiżjoni, il-Kummissjoni tikkunsidra li jkun ġustifikat jekk il-perjodu msemmi fl-ewwel paragrafu tal-Artikolu 114(6) TFUE, jiġi mtawwal sat-18 ta' Ottubru 2012.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Skont it-tielet paragrafu tal-Artikolu 114(6) TFUE, il-perjodu għall-approvazzjoni jew iċ-ċaħda tad-dispożizzjonijiet nazzjonali previsti dwar il-kadmju fil-fertilizzanti nnotifikati mir-Renju tal-Isvezja fis-17 ta’ Ottubru 2011 skont l-Artikolu 114(5) TFUE, huwa estiż sat-18 ta’ Ottubru 2012.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju tal-Isvezja.
Magħmul fi Brussell, it-18 ta’ April 2012.