РЕШЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
от 25 ноември 2010 година
относно разпределянето на паричния доход на националните централни банки на държавите-членки, чиято парична единица е еврото
(преработена версия)
(ЕЦБ/2010/23)
(2011/66/ЕС)
УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка (наричан по-долу „Устава на ЕСЦБ“), и по-специално член 32 от него,
като има предвид, че:
(1)
Решение ЕЦБ/2001/16 от 6 декември 2001 г. относно разпределянето на паричния доход на националните централни банки на участващите държави-членки от финансовата 2002 г. (1) е съществено изменяно няколко пъти (2). Поради необходимостта от допълнителни промени то следва да се преработи от съображения за яснота.
(2)
Съгласно член 32.1 от Устава на ЕСЦБ паричен доход е приходът, който се начислява на НЦБ при осъществяване на функцията по паричната политика. Съгласно член 32.2 от Устава на ЕСЦБ размерът на паричния доход на всяка НЦБ е равен на нейния годишен приход, получен от нейните активи срещу банкнотите в обращение и задълженията по депозити на кредитните институции. Тези активи се отчитат от НЦБ в съответствие с насоките на Управителния съвет. НЦБ следва да отчитат активите, резултат от осъществяването на функцията във връзка с паричната политика, като активи, държани срещу банкноти в обращение, и задължения по депозити на кредитни институции. Съгласно член 32.4 от Устава на ЕСЦБ размерът на паричния доход на всяка НЦБ се намалява с размер, равен на лихвите, платени от тази НЦБ по депозитите на кредитните институции в съответствие с член 19.
(3)
Съгласно член 32.5 от Устава на ЕСЦБ сумата на паричния доход на НЦБ се разпределя между тях пропорционално на внесените от тях дялове от капитала на Европейската централна банка (ЕЦБ).
(4)
Съгласно членове 32.6 и 32.7 от Устава на ЕСЦБ Управителният съвет е оправомощен да приема насоки за клиринга и сетълмента от ЕЦБ на салдата във връзка с разпределянето на паричния доход и да предприема всички други мерки, необходими за прилагането на член 32.
(5)
Съгласно член 10 от Регламент (ЕО) № 974/98 на Съвета от 3 май 1998 г. относно въвеждането на еврото (3) ЕЦБ и НЦБ пускат в обращение евробанкноти. Член 15 от същия регламент предвижда, че банкнотите, деноминирани в национална валутна единица, остават законно платежно средство в рамките на техните териториални граници най-късно до шест месеца след края на преходния период. Следователно годината на преминаване към парична наличност следва да се разглежда като особена година, тъй като банкнотите в обращение, деноминирани в национални валутни единици, могат все още да представляват значителен дял от банкнотите в обращение.
(6)
Член 15, параграф 1 от Насоки ЕЦБ/2006/9 от 14 юли 2006 г. относно някои приготовления за преминаването към парична наличност в евро и за първоначалното зареждане и подзареждането с евробанкноти и монети извън Еврозоната (4) предвижда, че евробанкнотите, които са били първоначално заредени на правоимащи контрагенти, се дебитират от сметки на тези контрагенти при тяхната НЦБ по номиналната им стойност съгласно следния „модел на линейно дебитиране“: общата сума на първоначално заредените банкноти се дебитира на три равни части на датата на сетълмент на първата, четвъртата и петата основна операция по рефинансиране на Евросистемата, след датата на преминаване към парична наличност. При изчисляването на паричния доход за годината на преминаване към парична наличност следва да се взема предвид този „модел на линейно дебитиране“.
(7)
Настоящото решение е свързано с Решение ЕЦБ/2010/29 от 13 декември 2010 г. относно емитирането на евробанкноти (5), което предвижда, че ЕЦБ и НЦБ емитират евробанкноти. Решение ЕЦБ/2010/29 предвижда евробанкнотите в обращение да се разпределят между НЦБ пропорционално на внесените от тях дялове от капитала на ЕЦБ. Същото решение разпределя за ЕЦБ 8 % от общата стойност на евробанкнотите в обращение. Разпределянето на евробанкнотите между членовете на Евросистемата води до възникването на салда в рамките на Евросистемата. Олихвяването на тези салда в рамките на Евросистемата от евробанкнотите в обращение се отразява пряко върху дохода на всеки член на Евросистемата и поради това следва да бъде регулирано съгласно настоящото решение. Доходът, който се начислява за ЕЦБ от олихвяването на нейните вземания към НЦБ в рамките на Евросистемата, свързани с дела ѝ в евробанкнотите в обращение, следва по принцип да бъде разпределян между НЦБ в съответствие с Решение ЕЦБ/2010/24 от 25 ноември 2010 г. относно междинното разпределение на дохода на Европейската централна банка от евробанкноти в обращение и от ценни книжа, закупени по програмата за пазарите на ценни книжа (преработено) (6), пропорционално на техните дялове според алгоритъма за записване на капитала, за същата финансова година, в която е начислен.
(8)
Нетното салдо на вземанията и задълженията, в рамките на Евросистемата, от евробанкноти в обращение следва да се олихвява чрез прилагане на обективен критерий, определящ цената на парите. Във връзка с това лихвеният процент по основните операции по рефинансиране, използван от Евросистемата в търговете ѝ за основни операции по рефинансиране, се счита за подходящ.
(9)
Нетните задължения в рамките на Евросистемата от евробанкноти в обращение следва да бъдат включени в базисния пасив при изчисляването на паричния доход на НЦБ съгласно член 32.2 от Устава на ЕСЦБ, тъй като те са равностойни на банкноти в обращение. Изплащането на лихви по салдата в рамките на Евросистемата от евробанкноти в обращение следователно ще доведе до разпределянето на значителна сума от паричния доход на Евросистемата между НЦБ, пропорционално на размера на внесените от тях дялове в капитала на ЕЦБ. Тези салда в рамките на Евросистемата следва да бъдат коригирани, за да се постигне постепенна адаптация на балансите и отчетите за приходите и разходите на НЦБ. Корекциите се основават на стойността на банкнотите в обращение на всяка НЦБ през периода, предшестващ въвеждането на евробанкнотите. След това тези корекции се прилагат ежегодно по фиксирана формула за не повече от пет години.
(10)
Корекциите на салдата в рамките на Евросистемата за евробанкноти в обращение са изчислени така, че да компенсират всяко значително изменение в позициите за дохода на НЦБ вследствие на въвеждането на евробанкнотите и последващото разпределяне на паричния доход.
(11)
Общите правила на член 32 от Устава на ЕСЦБ се прилагат също и за дохода, получен от отписване на евробанкноти, които са изтеглени от обращение.
(12)
Съгласно член 32.5 от Устава на ЕСЦБ сумата на паричния доход на НЦБ се разпределя между НЦБ пропорционално на внесените от тях дялове в капитала на ЕЦБ. Съгласно член 32.7 от Устава на ЕСЦБ Управителният съвет е компетентен да предприема всички други мерки, които са необходими за прилагането на член 32. Това включва правомощието да вземе предвид други обстоятелства, когато решава относно разпределението на дохода, получен от отписването на изтеглени от обращение евробанкноти. В това отношение принципите на равнопоставеност и справедливост налагат да се вземе предвид периодът, през който изтеглените от обращение евробанкноти са били емитирани. Поради това алгоритъмът за разпределяне на този специфичен доход трябва да отразява съответния дял от капитала на ЕЦБ и продължителността на фазата на емитиране.
(13)
Изтеглянето на евробанкноти от обращение е необходимо да се уреди с отделни решения, взети съгласно член 5 от Решение ЕЦБ/2003/4 от 20 март 2003 г. относно купюрите, спецификациите, възпроизвеждането, замяната и изтеглянето от обращение на евробанкноти (7),
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Определения
За целите на настоящото решение:
а)
„НЦБ“ е националната централна банка на държава-членка, чиято парична единица е еврото;
б)
„базисни пасиви“ означава сумата на съответните пасиви по баланса на всяка НЦБ, които са посочени в приложение I към настоящото решение;
в)
„специално предназначени активи“ означава сумата от активи, държани срещу базисните пасиви в баланса на всяка НЦБ, които са упоменати в приложение II към настоящото решение;
г)
„салда в рамките на Евросистемата от евробанкноти в обращение“ означава вземанията и задълженията, възникващи между дадена НЦБ и ЕЦБ и между дадена НЦБ и другите НЦБ в резултат от прилагането на член 4 от Решение ЕЦБ/2010/29;
д)
„алгоритъм за записване на капитала“ са дялове на НЦБ, изразени в проценти, в записания капитал на ЕЦБ, които са резултат от прилагането спрямо НЦБ на теглата в алгоритъма по член 29.1 от Устава на ЕСЦБ и приложим за съответната финансова година;
е)
„кредитна институция“ е или а) кредитна институция по смисъла на член 2 и член 4, параграф 1, буква а) от Директива 2006/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 14 юни 2006 г. относно предприемането и осъществяването на дейност от кредитните институции (8), както са въведени в националното законодателство, която подлежи на надзор от компетентен орган; или б) друга кредитна институция по смисъла на член 123, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз, подлежаща на проверка със сравним стандарт с надзора от страна на компетентен орган;
ж)
„хармонизиран баланс“ означава хармонизираният баланс по приложение VIII към Насоки ЕЦБ/2010/20 от 11 ноември 2010 г. относно правната рамка за счетоводна и финансова отчетност в Европейската система на централните банки (преработени) (9);
з)
„референтна лихва“ означава последният пределен лихвен процент, използван от Евросистемата при търговете ѝ за основните операции по рефинансиране съгласно параграф 3.1.2 от приложение I към Насоки ЕЦБ/2000/7 от 31 август 2000 г. относно инструментите и процедурите на паричната политика на Евросистемата (10). Когато в един и същ ден се извършва сетълмент на повече от една основна операция по рефинансиране, се използва проста средна стойност на пределните лихвени проценти от паралелно проведените операции;
и)
„дата на преминаване към парична наличност“ означава датата, на която евробанкнотите и евромонетите придобиват статута на законно платежно средство в дадена държава-членка, чиято парична единица е еврото;
й)
„референтен период“ означава период от 24 месеца, започващ 30 месеца преди датата на преминаване към парична наличност;
к)
„година на преминаване към парична наличност“ означава период от 12 месеца, започващ на датата на преминаване към парична наличност;
л)
„ежедневен референтен обменен курс“ означава ежедневният референтен обменен курс, който се основава на редовната ежедневна процедура за съгласуване между централните банки във или извън Европейската система на централните банки, която обикновено се извършва в 14,15 часа централноевропейско време;
м)
„изтеглени от обращение евробанкноти“ са всеки вид или серия евробанкноти, които са изтеглени от обращение с решение на Управителния съвет, взето на основание член 5 от Решение ЕЦБ/2003/4;
н)
„алгоритъм за емитиране“ е средният алгоритъм за записване на капитала през фазата на емитиране на даден вид или серия на изтеглени от обращение евробанкноти;
о)
„фаза на емитиране“ за видовете или сериите евробанкноти е периодът, започващ на датата, на която първата емисия евробанкноти от този вид или серия е записана в базисните пасиви, и приключващ на датата, на която последната емисия евробанкноти от този вид или серия е записана в базисните пасиви;
п)
„отписване“ е заличаване на изтеглените от обращение евробанкноти от балансовата позиция „Банкноти в обращение“.
Член 2
Салда в рамките на Евросистемата от евробанкноти в обращение
1. Салдата в рамките на Евросистемата от евробанкноти в обращение се изчисляват ежемесечно и се записват в счетоводните книги на ЕЦБ и НЦБ на първия работен ден от месеца с вальор последният работен ден от предходния месец.
Когато дадена държава-членка приеме еврото, изчисляването на салдата в рамките на Евросистемата от евробанкноти в обращение, съгласно първа алинея, се записва в счетоводните книги на ЕЦБ и НЦБ с вальор датата на преминаване към парична наличност.
Салдата в рамките на Евросистемата от евробанкноти в обращение се изчисляват, за периода от 1 януари до 31 януари от първата година, от която се прилага всяко петгодишно преразглеждане съгласно член 29.3 от Устава на ЕСЦБ, на база на коригирания алгоритъм за записване на капитала, приложим към салдото за всички евробанкноти в обращение на 31 декември от предходната година.
2. Салдата в рамките на Евросистемата от евробанкноти в обращение, включително онези, произтичащи от прилагането на член 4 от настоящото решение, се олихвяват с референтната лихва.
3. Олихвяването, посочено в параграф 2, се извършва на тримесечна база чрез плащания през системата TARGET2.
Член 3
Метод за измерване на паричния доход
1. Сумата на паричния доход на всяка НЦБ се определя чрез измерване на действителния доход, който е получен от специално предназначените активи, записани в нейните счетоводни книги. Като изключение от това се счита, че златото не носи доход и че ценните книжа, държани за целите на паричната политика съгласно Решение ЕЦБ/2009/16 от 2 юли 2009 г. относно изпълнението на програмата за закупуване на обезпечени облигации (11), носят доход на референтната дата.
2. Когато сумата на специално предназначените активи на дадена НЦБ надвишава или е по-малка от сумата на нейните базисни пасиви, разликата се компенсира, като към размера на разликата се прилага референтната лихва.
Член 4
Корекции на салдата в рамките на Евросистемата
1. За целите на изчисляването на паричния доход салдата на всяка НЦБ в рамките на Евросистемата от евробанкноти в обращение се коригират чрез компенсаторна сума, определена по следната формула:
C = (К - A) × S
където:
C
е компенсаторната сума,
К
е сумата в евро за всяка НЦБ, получена в резултат от прилагането на алгоритъма за записване на капитал към средната стойност на банкнотите в обращение по време на референтния период, по която сумата на банкнотите в обращение, деноминирани в националната валута на дадена държава-членка, която приема еврото, се преизчислява в евро по ежедневния референтен обменен курс през референтния период,
А
е средната стойност в евро за всяка НЦБ от банкнотите в обращение по време на референтния период, преизчислена в евро по ежедневния референтен обменен курс през референтния период,
S
е коефициентът по-долу за всяка финансова година, започваща от датата на преминаване към парична наличност:
Финансова година
Коефициент
Година на преминаване към парична наличност
1
Година на преминаване към парична наличност плюс една година
0,8606735
Година на преминаване към парична наличност плюс две години
0,7013472
Година на преминаване към парична наличност плюс три години
0,5334835
Година на преминаване към парична наличност плюс четири години
0,3598237
Година на преминаване към парична наличност плюс пет години
0,1817225
2. Сборът на компенсаторните суми на НЦБ е 0.
3. Компенсаторните суми се изчисляват всеки път, когато държава-членка приема еврото или когато се променя алгоритъмът за записване на капитала на ЕЦБ.
4. Когато НЦБ се присъединява към Евросистемата, нейната компенсаторна сума се разпределя между другите НЦБ пропорционално на съответните дялове на другите НЦБ в алгоритъма за записване на капитала, със знак (+/-) обърнат, и е добавка към компенсаторните суми, които вече важат за другите НЦБ.
5. Компенсаторните суми и счетоводните вписвания за уравняване на тези компенсаторни суми се записват в отделни сметки в рамките на Евросистемата в счетоводните книги на всяка НЦБ с вальор датата на преминаване към парична наличност и със същия вальор за всяка следваща година от периода на корекцията. Счетоводните вписвания за уравняване на компенсаторните суми не се олихвяват.
6. Чрез дерогация от параграф 1 при настъпването на специфични обстоятелства, свързани с промени в моделите на банкнотното обращение, както е посочено в приложение III към настоящото решение, салдата в рамките на Евросистемата на всяка НЦБ от евробанкноти в обращение се коригират в съответствие с разпоредбите на споменатото приложение.
7. Корекциите на салдата в рамките на Евросистемата, предвидени в настоящия член, престават да се прилагат от първия ден на шестата година след съответната година на преминаване към парична наличност.
Член 5
Изчисляване и разпределяне на паричния доход
1. Изчисляването на паричния доход на всяка НЦБ се извършва от ЕЦБ ежедневно. Изчисляването се основава на счетоводни данни, предоставени на ЕЦБ от НЦБ. ЕЦБ информира НЦБ за натрупаните суми всяко тримесечие.
2. Сумата на паричния доход на всяка НЦБ се намалява със сума, равна на всяка лихва, начислена или платена по пасиви, включени в базисните пасиви, и в съответствие с всяко решение на Управителния съвет, съгласно втори параграф от член 32.4 на Устава на ЕСЦБ.
3. Разпределянето на паричния доход на всяка НЦБ се извършва пропорционално на алгоритъма за записване на капитала в края на всяка финансова година.
Член 6
Изчисляване и разпределяне на дохода, получен от отписването на евробанкноти
1. Изтеглените от обращение евробанкноти остават част от базисните пасиви, докато бъдат заменени или отписани, според това кое от тези събития настъпва първо.
2. Управителният съвет може да реши да отпише изтеглени от обращение евробанкноти, като в този случай определя датата на отписването и общия размер на провизията, която се прави за онези изтеглени от обращение евробанкноти, за които все още се очаква да бъдат обменени.
3. Изтеглените от обращение евробанкноти се отписват, както следва:
а)
На датата на отписването балансовите позиции „Банкноти в обращение“ на ЕЦБ и НЦБ се намаляват с общата стойност на изтеглените евробанкноти, които все още са в обращение. За тази цел действителната стойност на изтеглените от обращение евробанкноти, които са били пуснати в обращение, се коригира пропорционално на стойностите им, изчислени в съответствие с алгоритъм за емитиране, и разликата се покрива от ЕЦБ и НЦБ.
б)
Коригираната стойност на изтеглените от обращение евробанкноти се отписва от балансовата позиция „Банкноти в обращение“ и се пренася в отчетите за приходите и разходите на НЦБ.
в)
Всяка НЦБ създава провизия за изтеглени от обращение евробанкноти, за които все още се очаква да бъдат обменени. Провизията е равна на съответния дял на НЦБ в общата стойност на провизията, изчислена, като се използва алгоритъмът за емитиране.
4. Изтеглените от обращение евробанкноти, които се обменят след датата за отписването, се записват в счетоводните книги на НЦБ, която ги е приела. Размерът на входящите потоци на изтеглените от обращение евробанкноти се преразпределя между НЦБ поне веднъж годишно въз основа на алгоритъма за емитиране, като разликите се компенсират от НЦБ. Всяка НЦБ компенсира с провизиите на пропорционална основа, а ако сумата на входящите потоци превишава провизиите, вписва съответния разход в отчета за приходите и разходите.
5. Управителният съвет прави ежегоден преглед на общата стойност на провизията.
Член 7
Отмяна
Решение ЕЦБ/2001/16 се отменя. Позоваванията на отмененото решение се считат за позовавания на настоящото решение и се четат съгласно таблицата на съответствието в приложение V.
Член 8
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на 31 декември 2010 г.
Съставено във Франкфурт на Майн на 25 ноември 2010 година.
DEĊIZJONI TAL-BANK ĊENTRALI EWROPEW
tal-25 ta' Novembru 2010
dwar l-allokazzjoni tad-dħul monetarju tal-banek ċentrali nazzjonali ta' Stati Membri li l-munita tagħhom hija l-euro
(tfassil mill-ġdid)
(BĊE/2010/23)
(2011/66/UE)
IL-KUNSILL GOVERNATTIV TAL-BANK ĊENTRALI EWROPEW,
Wara li kkunsidra l-Istatut tas-Sistema Ewropea tal-Banek Ċentrali u tal-Bank Ċentrali Ewropew (minn hawn 'il quddiem l-“Istatut tas-SEBĊ”), u partikolarment l-Artikolu 32 tiegħu,
Billi:
(1)
Deċiżjoni BĊE/2001/16 tas-6 ta' Diċembru 2001 dwar l-allokazzjoni tad-dħul monetarju tal-banek ċentrali nazzjonali ta' Stati Membri parteċipanti mis-sena finanzjarja 2002 (1) issa ġiet emendata sostanzjalment bosta drabi (2) Peress illi jridu jsiru aktar emendi, hija għandha tkun riformulata fl-interessi taċ-ċarezza.
(2)
Skont l-Artikolu 32.1 tal-Istatut tas-SEBĊ, id-dħul monetarju huwa d-dħul akkumulat għall-BĊNi fit-twettiq tal-funzjoni tagħhom tal-politika monetarja. Taħt l-Artikolu 32.2 tal-Istatut tas-SEBĊ, l-ammont ta' dħul ta' kull BĊN huwa ugwali għad-dħul annwali tiegħu mill-assi miżmumin fuq karti tal-flus fiċ-ċirkolazzjoni u passiv fuq depożiti lejn istituzzjonijiet ta' kreditu. Dawn l-assi għandhom jiġu mmarkati minn BĊNi skont il-linji ta' gwida tal-Kunsill Governattiv. Il-BĊNi għandhom jimmarkaw l-assi li jirriżultaw mit-twettiq tal-funzjoni tagħhom tal-politika monetarja bħala assi miżmumin fuq karti tal-flus fiċ-ċirkolazzjoni u passiv fuq depożiti lejn istituzzjonijiet ta' kreditu. Skont l-Artikolu 32.4 tal-Istatut tas-SEBĊ, l-ammont tad-dħul monetarju ta' kull BĊN huwa mnaqqas b'ammont ekwivalenti għal kull imgħax imħallas minn dak il-BĊN fuq passiv fuq depożiti lejn istituzzjonijiet ta' kreditu skont l-Artikolu 19.
(3)
Skont l-Artikolu 32.5 tal-Istatut tas-SEBĊ, is-somma tad-dħul monetarju tal-BĊNi hija allokata lilhom skont il-proporzjon tal-ishma mħallsa tagħhom fil-kapital tal-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE).
(4)
Skont l-Artikoli 32.6 u 32.7 tal-Istatut tas-SEBĊ, il-Kunsill Governattiv għandu s-setgħa li jistabbilixxi linji ta' gwida għall-ikklerjar u l-ħlas mill-BĊE tal-bilanċi li jirriżultaw mill-allokazzjoni ta' dħul monetarju u li jieħu kull miżuri oħrajn li huma meħtieġa għall-applikazzjoni tal-Artikolu 32.
(5)
Skont l-Artikolu 10 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 974/98 tat-3 ta' Mejju 1998 dwar l-introduzzjoni tal-euro (3), il-BĊE u l-BĊNi daħħlu fiċ-ċirkolazzjoni karti tal-flus tal-euro. Artikolu 15 ta' dan ir-Regolament jgħid illi karti tal-flus denominati f'unitajiet ta' munita nazzjonali jibqgħu valuta legali fil-konfini territorjali tagħhom sa mhux aktar tard minn sitt xhur mill-bidla tal-flus rispettiva. Is-sena tal-bidla tal-flus għandha għalhekk tiġi meqjusa bħala sena speċjali, peress illi l-karti tal-flus fiċ-ċirkolazzjoni denominati f'unitajiet ta' munita nazzjonali jistgħu jkunu għadhom jgħoddu għal proporzjon konsiderevoli tal-karti tal-flus fiċ-ċirkolazzjoni.
(6)
Artikolu 15(1) tal-Linja ta' Gwida BĊE/2006/9 tal-14 ta' Lulju 2006 dwar ċerti preparazzjonijiet għat-tibdil tal-flus kontanti euro u dwar il-frontloading u s-subfrontloading tal-karti tal-flus u muniti euro barra ż-żona tal-euro (4) jistipula illi karti tal-flus tal-euro mqassmin minn qabel lil kontropartijiet eliġibbli huma ddebitati fil-kontijiet ta' dawk il-kontropartijiet mal-BĊN tagħhom skont il-valur nominali tagħhom, skont il-“linear debiting model” li ġej: l-ammont totali ta' karti tal-flus tal-euro mqassmin minn qabel jiġi ddebitat fi tliet rati ugwali, fid-data tal-ħlas tal-ewwel, ir-raba' u l-ħames operazzjoni ewlenija ta' rifinanzjament tal-Eurosistema wara d-data tal-bidla tal-flus. Il-kalkolu tad-dħul monetarju għas-sena tal-bidla tal-flus trid tagħti konsiderazzjoni lil dan il-“linear debiting model”.
(7)
Din id-Deċiżjoni hija marbuta ma' Deċiżjoni BĊE/2010/29 tat-13 ta' Diċembru 2010 dwar il-ħruġ ta' karti tal-flus tal-euro (5), li tistipula illi l-BĊE u l-BĊNi joħorġu karti tal-flus tal-euro. Id-Deċiżjoni BĊE/2010/29 tistabbilixxi l-allokazzjoni ta' karti tal-flus tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni lill-BĊNi skont il-proporzjon tal-ishma li għandhom imħallsin fil-kapital tal-BĊE. Hija talloka ukoll lill-BĊE 8 % tal-valur totali tal-karti tal-flus tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni. L-allokazzjoni ta' karti tal-flus tal-euro fost il-membri tal-Eurosistema twassal għal bilanċi intra-Eurosistema. Ir-remunerazzjoni ta' dawn il-bilanċi intra-Eurosistema fuq karti tal-flus tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni għandha effett dirett fuq id-dħul ta' kull membru tal-Eurosistema, u għalhekk hija għandha tkun irregolata taħt din id-Deċiżjoni. Id-dħul li jakkumula lill-BĊE mir-remunerazzjoni tal-klejms intra-Eurosistema tiegħu fil-konfront ta' BĊNi b'rabta ma' sehmu tal-karti tal-flus tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni għandu fil-prinċipju jitqassam lill-BĊNi skont id-Deċiżjoni BĊE/2010/24 tal-25 ta' Novembru 2010 dwar id-distribuzzjoni interim tad-dħul tal-Bank Ċentrali Ewropew mill-karti tal-flus euro fiċ-ċirkolazzjoni u li jirriżulta minn titoli mixtrijin taħt il-programm tas-swieq tat-titoli (riformulazzjoni) (6) skont il-proporzjon tal-ishma tagħhom fl-iskema tal-kapital sottoskritt fl-istess sena finanzjarja li jakkumula fiha.
(8)
Il-bilanċ nett tal-klejms u l-passiv intra-Eurosistema fuq karti tal-flus tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni għandu jitħallas billi jiġi applikat kriterju oġġettiv li jiddefinixxi l-prezz tal-flus. F'dan il-kuntest, ir-rata tal-operazzjonijiet ewlenin ta' rifinanzjament użata mill-Eurosistema fl-offerti tagħha għal operazzjonijiet ewlenin ta' rifinanzjament hija meqjusa bħala xierqa.
(9)
Il-passiv intra-Eurosistema nett fuq karti tal-flus tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni għandu jiġi inkluż fil-bażi tal-passiv għall-finijiet tal-kalkolu tad-dħul monetarju tal-BĊNi taħt l-Artikolu 32.2 tal-Istatut tas-SEBĊ peress illi huwa ekwivalenti għall-karti tal-flus fiċ-ċirkolazzjoni. Il-ħlas ta' imgħax fuq bilanċi intra-Eurosistema fuq karti tal-flus tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni għandu għalhekk jirriżulta fid-distribuzzjoni ta' ammont sostanzjali tad-dħul monetarju tal-Eurosistema fost BĊNi skont il-proporzjon tal-ishma imħallsin li għandhom fil-kapital tal-BĊE. Dawn il-bilanċi intra-Eurosistema għandhom jiġu aġġustati sabiex jippermettu adattazzjoni gradwali tal-karti tal-bilanċ u kontijiet tal-qligħ u t-telf tal-BĊNi. L-aġġustamenti għandhom ikunu bbażati fuq il-valur ta' karti tal-flus fiċ-ċirkolazzjoni ta' kull BĊN matul perijodu qabel l-introduzzjoni ta' karti tal-flus tal-euro. Dawn l-aġġustamenti għandhom japplikaw fuq bażi annwali skont formola fissa għal mhux aktar minn ħames snin ta' wara.
(10)
L-aġġustamenti lill-bilanċi intra-Eurosistema fuq karti tal-flus tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni ġew ikkalkolati sabiex jikkumpensaw għal bidliet sinifikanti fil-pożizzjonijiet tad-dħul tal-BĊNi bħala konsegwenza tal-introduzzjoni ta' karti tal-flus u l-allokazzjoni sussegwenti tad-dħul monetarju.
(11)
Ir-regoli ġenerali stabbiliti fl-Artikolu 22 tal-Istatut tas-SEBĊ japplikaw ukoll għad-dħul li jirriżulta mill-istralċju ta' karti tal-flus tal-euro li ġew irtirati miċ-ċirkolazzjoni.
(12)
L-Artikolu 32.5 tal-Istatut tas-SEBĊ jispeċifika illi s-somma tad-dħul monetarju tal-BĊNi għandha tiġi allokata lill-BĊNi skont il-proporzjon tal-ishma mħallsa tagħhom fil-kapital tal-BĊE. Skont l-Artikolu 32.7 tal-Istatut tas-SEBĊ, il-Kunsill Governattiv huwa kompetenti biex jieħu l-miżuri kollha neċessarji għall-applikazzjoni tal-Artikolu 32. Dan jinkludi l-kompetenza biex jikkunsidra fatturi oħrajn meta jkun qed jiddeċiedi dwar l-allokazzjoni tad-dħul li jirriżulta mill-kanċellament ta' karti tal-flus tal-euro li jkunu ġew irtirati miċ-ċirkolazzjoni. F'dan il-kuntest, il-prinċipji tat-trattament ugwali u tal-imparzjalità jeħtieġu illi jiġi kkunsidrat il-perijodu ta' żmien li matulu nħarġu l-karti tal-flus tal-euro li jkunu ċew irtirati. L-iskema tal-allokazzjoni għal dan id-dħul speċifiku għandha għalhekk tirrifletti kemm is-sehem rilevanti fil-kapital tal-BĊE kif ukoll it-tul tal-fażi tal-ħruġ.
(13)
L-irtirar ta' karti tal-flus tal-euro għandu bżonn jiġi rregolat minn deċiżjonijiet separati li jridu jittieħdu taħt l-Artikolu 5 tad-Deċiżjoni BĊE/2003/4 tal-20 ta' Marzu 2003 dwar id-denominazzjonijiet, l-ispeċifikazzjonijiet, ir-riproduzzjoni, il-bdil u l-irtirar ta' karti tal-flus tal-euro (7),
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta' din id-Deċiżjoni:
(a)
“BĊN” tfisser bank ċentrali nazzjonali ta' Stat Membru li l-munita tiegħu hija l-euro;
(b)
“bażi tal-passiv” tfisser l-ammont ta' passiv li jikkwalifika, fil-karta tal-bilanċ ta' kull BĊN, speċifikat skont l-Anness I ta' din id-Deċiżjoni;
(ċ)
“assi assenjabbli” tfisser l-ammont ta' assi miżmumin fil-konfront tal-bażi tal-passiv, fil-karta tal-bilanċ ta' kull BĊN, speċifikati skont l-Anness II ta' din id-Deċiżjoni;
(d)
“bilanċi intra-Eurosistema fuq karti tal-flus tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni” tfisser il-klejms u l-passiv li jirriżulta bejn BĊN u l-BĊE u bejn BĊN u l-BĊNi l-oħra bħala riżultat tal-applikazzjoni tal-Artikolu 4 tad-Deċiżjoni BĊE/2010/29;
(e)
“skema tal-kapital sottoskritt” tfisser l-ishma tal-BĊNi, espressi bħala persentaġġi, fil-kapital sottoskritt tal-BĊE li jirriżulta mill-applikazzjoni lill-BCNi tal-ippeżar fl-iskema msemmija fl-Artikolu 29.1 tal-Istatut tas-SEBĊ u kif applikabbli għas-sena finanzjarja relevanti;
(f)
istituzzjoni ta' kreditu tfisser jew (a) istituzzjoni ta' kreditu fl-ambitu tat-tifsira tal-Artikoli 2 u 4(1)(a) tad-Direttiva 2006/48/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-14 ta' Ġunju 2006 rigward il-bidu u l-eżerċizzju tan-negozju tal-istituzzjonijiet ta kreditu (8), kif implimentata fil-liġi nazzjonali, li hija suġġetta għas-superviżjoni minn awtorità kompetenti; jew (b) istituzzjoni ta' kreditu oħra fl-ambitu tat-tifsira tal-Artikolu 123(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea li hija suġġetta għall-iskrutinju ta' standard paragunabbli mas-superviżjoni minn awtorità kompetenti;
(g)
“HBS” tfisser il-karta tal-bilanċ armonizzata kif stabbilita fl-Anness VIII tal-Linja ta' Gwida BĊE/2010/20 tal-11 ta' Novembru 2010 dwar il-qafas legali għall-kontabilità u r-rappurtar finanzjarju fis-Sistema Ewropea tal-Banek Ċentrali (9);
(h)
“rata ta' referenza” tfisser l-aħħar rata ta' imgħax marġinali disponsibbli li hija użata mill-Eurosistema fl-offerti tagħha għall-operazzjonijiet ewlenin ta' rifinanzjament taħt il-paragrafu 3.1.2 tal-Anness I tal-Linja ta' Gwida BĊE/2000/7 tal-31 ta' Awwissu 2000 dwar l-istrumenti u l-proċeduri tal-politika monetarja tal-Eurosistema (10). Fejn titmexxa aktar minn operazzjoni ewlenija ta' rifinanzjament għall-ħlas fl-istess jum, tintuża medja sempliċi tar-rati marġinali tal-operazzjonijiet li jitmexxew b'mod parallel;
(i)
“data tal-bidla tal-flus kontanti” tfisser id-data li fiha l-karti tal-flus u l-muniti euro jiksbu l-istat ta' valuta legali fi Stat Membru li l-munita tiegħu hija l-euro;
(j)
“perijodu ta' referenza” tfisser perijodu ta' 24 xahar li jibda 30 xahar qabel id-data tal-bidla tal-flus kontanti;
(k)
“sena tal-bidla tal-flus kontanti” tfisser perijodu ta' 12-il xahar li jibda fid-data tal-bidla tal-flus kontanti;
(l)
“rata ta' referenza kwotidjana tal-kambju barrani” tfisser ir-rata ta' referenza kwotidjana tal-kambju li hija bbażata fuq il-proċedura regolari ta' ftehim kwotidjan bejn banek ċentrali fi ħdan u barra s-Sistema Ewropea tal-Banek Ċentrali, li normalment isseħħ fis-14.15 Ħin Ċentrali Ewropew (CET);
(m)
“karti tal-flus tal-euro rtirati” tfisser kull tip jew serje ta' karta tal-flus li ġiet irtirata miċ-ċirkolazzjoni permezz ta' deċiżjoni tal-Kunsill Governattiv meħuda skont l-Artikolu 5 tad-Deċiżjoni BĊE/2003/4;
(n)
“skema tal-ħruġ” tfisser il-medja tal-iskema tal-kapital sottoskritt matul il-fażi tal-ħruġ ta' xi tip jew serje ta' karti ta' flus euro irtirati;
(o)
“fażi tal-ħruġ”, b'rabta ma tip jew serje ta' karti tal-flus tal-euro, tfisser il-perijodu li jibda fid-data li fiha l-ewwel ħarġa ta' karta ta flus tal-euro ta' dan it-tip jew ta' din is-sensiela tiġi rreġistrata fil-bażi tal-passiv u jispiċċa fid-data li fiha l-aħħar ħarġa ta' karta tal-flus tal-euro ta' dan it-tip jew ta' din is-sensiela tiġi rreġistrata fil-bażi tal-passiv;
(p)
“tikkanċella” tfisser li telimina karti ta' flus tal-euro rtirati mill-element tal-karta tal-bilanċ “karti tal-flus fiċ-ċirkolazzjoni”.
Artikolu 2
Bilanċi intra-Eurosistema ta' karti tal-flus tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni
1. Il-bilanċi intra-Eurosistema ta' karti tal-flus tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni għandhom jiġu kkalkolati fuq bażi mensili u għandu jiġi rreġistrat fil-kotba tal-BĊE u tal-BĊNi fl-ewwel jum tan-negozju tax-xahar bid-data tal-aħħar jum tan-negozju tax-xahar preċedenti.
Fejn Stat Membru jadotta l-euro, il-kalkolu tal-bilanċi intra-Eurosistema ta' karti tal-flus tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni taħt l-ewwel sub-paragrafu għandu jiġi rreġistrat fil-kotba tal-BĊE u tal-BĊNi bid-data tal-jum tal-bidla tal-flus kontanti.
Il-bilanċi intra-Eurosistema ta' karti tal-flus tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni għandhom, għall-perijodu mill-1 ta' Jannar sal-31 ta' Jannar tal-ewwel sena li b'effett minnu japplika kull aġġustament li jsir kull ħames snin skont l-Artikolu 29.3 tal-Istatut tas-SEBĊ, jinħadmu abbażi tal-iskema aġġustata tal-kapital sottoskritt applikata lil bilanċi tat-total tal-karti tal-flus tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni fil-31 ta' Diċembru tas-sena preċedenti.
2. Il-bilanċi intra-Eurosistema ta' karti tal-flus tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni, inklużi dawk li jirriżultaw mill-applikazzjoni tal-Artikolu 4 ta' din id-Deċiżjoni, għandhom jiġu rremunerati bir-rata ta' referenza.
3. Ir-remunerazzjoni msemmija fil-paragrafu 2 għandha tiġi mħallsa permezz ta' pagamenti TARGET2 fuq bażi trimestrali.
Artikolu 3
Metodu biex jiġi kkalkolat id-dħul monetarju
1. L-ammont ta' dħul monetarju ta' kull BĊN għandu jkun determinat billi jitkejjel id-dħul attwali li jirriżulta mill-assi assenjabbli rreġistrati fil-kotba tiegħu. Bħala eċċezzjonijiet għal dan, id-deheb m'għandux jitqies bħala li jiġġenera d- dħul, u titoli miżmumin għal finijiet ta' politika monetarja taħt Deċiżjoni BĊE/2009/16 tat-2 ta' Lulju 2009 dwar l-implimentazzjoni tal-programm ta' xiri ta' bonds garantiti (covered bonds) (11) għandhom jiġu meqjusa li jiġġeneraw dħul skont ir-rata ta' referenza.
2. Fejn il-valur ral-assi assenjabbli ta' BĊN jeċċedu jew ma jlaħħqux il-valur tal-bażi tal-passiv tiegħu, id-differenza għandha titpaċa billi tiġi applikata r-rata ta' referenza lill-valur tad-differenza.
Artikolu 4
Aġġustamenti għall-bilanċi intra-Ewrosistema
1. Għall-finijiet tal-kalkolu tad-dħul monetarju, il-bilanċi intra-Eurosistema ta' kull BĊN fuq il-bilanċi tal-karti tal-flus euro fiċ-ċirkolazzjoni għandhom jiġu aġġustati b'ammont kumpensatorju li jiġi determinat skont il-formula li ġejja:
C = (K - A) × S
fejn:
C
huwa l-ammont kumpensatorju,
K
huwa l-ammont f'euro għal kull BĊN li jirriżulta mill-applikazzjoni tal-iskema tal-kapital sottoskritt lill-valur medju ta' karti tal-flus fiċ-ċirkolazzjoni matul il-perijodu ta' referenza, fejn l-ammont ta' karti tal-flus fiċ-ċirkolazzjoni denominati fil-munita nazzjonali ta' Stat Membru li jadotta l-euro għandu jiġi maqlub f'euro bir-rata ta' referenza kwotidjana tal-kambju barrani matul il-perijodu ta' referenza,
A
hija l-valur medju f'euro għal kull BĊN ta' karti tal-flus fiċ-ċirkolazzjoni matul il-perijodu ta' referenza, maqlub f'euro bir-rata ta' referenza kwotidjana tal-kambju barrani matul il-perijodu ta' referenza,
S
huwa l-koeffiċjent għal kull sena finanzjarja, li jibda bid-data tal-bidla tal-flus kontanti:
Sena finanzjarja
Koeffiċjent
Sena tal-bidla tal-flus kontanti
1
Sena tal-bidla tal-flus kontanti u sena oħra
0,8606735
Sena tal-bidla tal-flus kontanti u sentejn oħra
0,7013472
Sena tal-bidla tal-flus kontanti u tliet snin oħra
0,5334835
Sena tal-bidla tal-flus kontanti u erba'snin oħra
0,3598237
Sena tal-bidla tal-flus kontanti u ħames snin oħra
0,1817225
2. Is-somma tal-ammonti kumpensatorji tal-BĊNi għandha tkun żero.
3. Ammonti kumpensatorji għandhom jiġu kkalkolati kull darba li Stat Membru jadotta l-euro jew meta l-iskema tal-kapital sottoskritt tal-BĊE tinbidel.
4. Meta BĊN jingħaqad mal-Eurosistema, l-ammont kumpensatorju tiegħu għandu jiġi allokat lill-BĊNi l-oħrajn skont il-proporzjon tal-ishma rispettivi tal-BĊNi l-oħrajn fl-iskema tal-kapital sottoskritt, bis-sinjal (+/-) irriversjat, u għandu jkun miżjud ma' kull ammonti kumpensatorji li huma diġà fis-seħħ għall-BĊNi l-oħrajn.
5. L-ammonti kumpensatorji u l-elementi tal-kontabilità biex jibbilanċjaw dawk l-ammonti kumpensatorji għandhom jiġu rreġstrati f'kontijiet intra-Eurosistema separati fil-kotba ta' kull BĊN bid-data tad-data tal-bidla tal-flus kontanti u l-istess data ta' kull sena segwenti tal-perijodu t'aġġustament. L-elementi tal-kontabilità biex jibbilanċjaw l-ammonti kumpensatorji m'għandhomx ikunu rremunerati.
6. Permezz ta' deroga mill-paragrafu 1, mal-okkorrenza ta' ġrajjiet speċifiċi marbutin ma' bidliet fit-tendenzi taċ-ċirkolazzjoni tal-karti tal-flus, kif stabbilit fl-Anness III ta' din id-Deċiżjoni, il-bilanċi intra-Eurosistema ta' kull BĊN tal-karti tal-flus tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni għandhom jiġu aġġustati skont id-dispożizzjonijiet stabbiliti f'dak l-Anness.
7. L-aġġustamenti għall-bilanċi intra-Eurosistema li għalihom hemm provvediment f'dan l-Artikolu għandhom jieqfu milli japplikaw mill-ewwel jum tas-sitt sena li ssegwi s-sena rilevanti tal-bidla tal-flus kontanti.
Artikolu 5
Kalkolu u allokazzjoni tad-dħul monetarju
1. Il-kalkolazzjoni u l-allokazzjoni tad-dħul monetarju ta' kull BĊN għandu jsir mill-BĊE ta' kuljum. Il-kalkolu għandu jkun ibbażat fuq dejta tal-kontabilità rrapportata mill-BĊNi lill-BĊE. Il-BĊE għandu jinforma lill-BĊNi bl-ammonti kumulattivi fuq bażi trimestrali.
2. L-ammont tad-dħul monetarju ta' kull BĊN għandu jitnaqqas b'ammont ekwivalenti għal kull imgħax akkumulat jew imħallas fuq il-passiv inkluż fil-bażi tal-passiv, u skont kull deċiżjoni tal-Kunsill Governattiv taħt it-tieni sub-paragrafu tal-Artikolu 32.4 tal-Istatut tas-SEBĊ.
3. L-allokazzjoni tas-somma tad-dħul monetarju ta' kull BĊN skont il-proporzjon tal-iskema tal-kapital sottoskritt għandha sseħħ fit-tmiem ta' kull sena finanzjarja.
Artikolu 6
Kalkolu u allokazzjoni tad-dħul li jirriżulta mill-kanċellament ta' karti tal-flus tal-euro
1. Karti tal-flus tal-euro rtirati għandhom jibqgħu parti mill-bażi tal-passiv sakemm jiġu skambjati jew ikkanċellati, skont liema minnhom iseħħ l-ewwel.
2. Il-Kunsill Governattiv jista' jiddeċiedi li jikkanċella karti tal-flus tal-euro, f'liema każ għandu jispeċifika d-data tal-kanċellament u l-ammont totali tal-provvediment li jrid isir għal dawk il-karti tal-flus tal-euro rtirati li għadhom mistennija li jiġu skambjati.
3. Karti ta' flus tal-euro rtirati għandhom jiġu kkanċellati kif ġej:
(a)
Fid-data tal-kanċellament, l-elementi “Karti tal-flus fiċ-ċirkolazzjoni” fil-karta tal-bilanċ tal-BĊE u tal-BĊNi għandhom jitnaqqsu bl-ammont totali ta' karti tal-flus tal-euro rtirati li għadhom fiċ-ċirkolazzjoni. Għal dan il-għan, l-ammonti attwali ta' karti tal-flus tal-euro rtitrati li tpoġġew fiċ-ċirkolazzjoni għandhom jiġu aġġustati għall-ammonti pro rata tagħhom ikkalkolati skont l-iskema tal-ħruġ, u d-differenzi għandhom jiġu paċuti bejn il-BĊE u l-BĊNi.
(b)
L-ammont aġġustat ta' karti tal-flus tal-euro rtirati għandu jiġi kkanċellat mill-element tal-karta tal-bilanċ “Karti tal-flus fiċ-ċirkolazzjoni” fil-kontijiet tal-qligħ u t-telf tal-BĊNi.
(ċ)
Kull BĊN għandu jistabbilixxi provvediment għal karti ta' flus euro rtirati li għadhom mistennija li jiġu skambjati. Il-provvediment għandu jkun ekwivalenti għas-sehem tal-BĊN rilevanti fl-ammont totali tal-provvediment ikkalkulat bl-użu tal-iskema tal-ħruġ.
4. Karti tal-flus tal-euro rtirati li jiġu skambjati wara d-data tal-kanċellament għandu jiġi rreġistrat fil-kotba tal-BĊN li jkun aċċettahom. Il-karti tal-flus tal-euro rtirati li jidħlu għandhom jerġgħu jitqassmu bejn il-BĊNi mill-anqas darba fis-sena billi tiġi applikata l-iskema tal-ħruġ, u d-differenzi għandhom jiġu paċuti bejniethom. Kull BĊN għandu jpaċi l-ammont pro rata mal-provvediment tiegħu jew, f'każ li dak li jidħol jeċċedi l-provvediment, jirreġistra spiża korrispondenti fil-kont tal-qligħ u t-telf tiegħu.
5. Il-Kunsill Governattiv għandu jirrevedi l-ammont totali tal-provvediment fuq bażi annwali.
Artikolu 7
Revoka
Id-Deċiżjoni BĊE/2001/16 hija b'din irrevokata. Ir-referenzi għad-Deċizjoni rrevokata għandhom jiġu miftehma bħala referenzi għal din id-Deċiżjoni u għandhom jinqraw skont it-tabella ta' korrelazzjoni fl-Anness IV.
Artikolu 8
Dħul fis-seħħ
Din id-Deċizjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-31 ta' Diċembru 2010.
Magħmul fi Frankfurt am Main, il-25 ta’ Novembru 2010.