РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 23 март 2011 година
относно държавна помощ C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000), приведена в действие от Германия в полза на Glunz AG и OSB Deutschland GmbH
(нотифицирано под номер C(2011) 1764)
(само текстът на немски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/524/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея (1) от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби (2) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
С писмо от 4 август 2000 г., регистрирано на 7 август 2000 г., Германия уведоми Комисията за своето намерение да предостави помощ с интензитет от 35 % за инвестиционен проект за създаването на интегриран център за дървообработване в Нетгау (Саксония-Анхалт) от Glunz AG и OSB Deutschland GmbH. Планираната помощ беше регистрирана под номер N 517/2000.
(2)
След предоставянето на допълнителна информация, на 25 юли 2001 г. Комисията прие решение да не повдига възражения срещу интензитет на помощта в размер на 35 % в съответствие с многосекторната рамка за регионалната помощ за големи инвестиционни проекти (3) (наричана по-долу „МСР от 1998 г.“).
(3)
С решение от 1 декември 2004 г. по дело T-27/02 (4), Kronofrance/Комисия, Общият съд реши да отмени горепосоченото решение на Комисията.
(4)
Поради това Комисията трябва да приеме ново решение въз основа на уведомлението от Германия от 7 август 2000 г.
(5)
С писмо от 17 декември 2004 г. Комисията отправи запитване до Германия дали тя желае да предостави допълнителна информация към уведомлението от 7 август 2000 г. във връзка с отмяната на решението на Комисията. Комисията изпрати напомнително писмо на 3 март 2005 г. Германия отговори с писмо от 23 март 2005 г., но на този етап не предостави допълнителна информация.
(6)
През февруари 2000 г. Германия предостави настоящата помощ с уговорката, че тя бъде одобрена от Комисията. Германия е започнала да изплаща помощта след решението на Комисията от 25 юли 2001 г. да не повдига възражения.
(7)
След отмяната на решението от 25 юли 2001 г. от Общия съд то трябва да се разглежда като несъществуващо, т.е. следва да се смята, Германия не е получила одобрение от Комисията относно предложения интензитет на помощта (5). В съответствие с това Комисията прехвърли делото в регистъра на неправомерно отпуснатите помощи под номер NN 18/05.
(8)
С писмо от 20 юли 2005 г. Комисията уведоми Германия, че е взела решение да открие процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), по отношение на помощта.
(9)
Решението на Комисията да започне процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно помощта.
(10)
Комисията получи едно мнение от заинтересована страна. То беше препратено на Германия, която имаше възможност да отговори; становището на Германия беше получено с писма от 24 октомври 2005 г. и 24 януари 2006 г.
(11)
С писмо от 28 февруари 2006 г. Германия поиска преустановяване на официалната процедура по разследване по смисъла на член 7, параграф 6 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (7) с оглед на подлежащите на разглеждане жалби, подадени от Германия и Glunz AG пред Съда на Европейския съюз (съединени дела C-75/05 P и C-80/05 P) срещу решението на Общия съд по дело Kronofrance/Комисия.
(12)
С писмо от 9 март 2006 г. Комисията разреши преустановяването на процедурата до произнасянето на решението на Съда по съединени дела C-75/05 P и C-80/05 P, Федерална република Германия и други/Kronofrance SA.
(13)
В своето решение от 11 септември 2008 г. (8) Съдът потвърди решението на Общия съд. Вследствие официалната процедура по разследване по дело C 28/05 беше възобновена.
(14)
Германия предостави допълнителна информация с писмо от 4 август 2009 г. и, след отправено искане за информация от Комисията, с писмо от 19 юли 2010 г.
II. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА ПОМОЩТА
2.1. МЯРКАТА ЗА ПОМОЩ
(15)
На 29 февруари 2000 г. Landesförderinstitut Sachsen-Anhalt реши да отпусне инвестиционна помощ за създаването на интегриран център за дървообработване в Нетгау (Саксония-Анхалт) от Glunz AG и OSB Deutschland GmbH. Общият размер на помощта възлиза на 69 797 988 EUR.
(16)
Съгласно уведомлението от 4 август 2000 г. помощта се отпуска под формата на субсидия в размер на 46 201 868 EUR съгласно 28-ия рамков план за целта от общ интерес „Подобряване на регионалната икономическа структура“ (28. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“ (9)), одобрена от Комисията. Тази субсидия съответства на 23,17 % от брутния размер на приемливите разходи.
(17)
Освен това въз основа на Закона за инвестиционните премии (Investitionszulagegesetz) от 1999 г. (10) е предоставена одобрена от Комисията инвестиционна премия (Investitionszulage) в размер на 23 596 120 EUR. Тази инвестиционна премия покрива 11,83 % от брутния размер на приемливите инвестиционни разходи.
(18)
Съгласно информацията, предоставена от Германия, вече е била изплатена сума в размер на […] (11) EUR въз основа на 28-ия рамков план за целта от общ интерес „Подобряване на регионалната икономическа структура“ и сума в размер на […] EUR под формата на инвестиционна премия (Investitionszulage). Така Германия вече е изплатила на получателите помощ в общ размер на […] EUR (от договорената обща сума, възлизаща на 69 797 988 EUR).
2.2. ПОЛУЧАТЕЛЯТ
(19)
Има двама получатели на помощта.
(20)
Единият от получателите на помощта е Glunz AG (по-нататък наричано „Glunz“) със седалище в град Хам (Северен Рейн-Вестфалия), основано през 1932 г. и по това време имащо за свой предмет на дейност търговия с дървесина. От шестдесетте години насам дружеството произвежда и предлага на пазара изключително плочи от пресовани дървени частици (ПДЧ), дървесновлакнести плочи със средна плътност (MDF - Mittel-dichte Faserplatte), плочи от ориентирани частици (OSB - Oriented Strand Board) и шперплат. Към момента на подаване на уведомлението Tableros De Fibras S.A. (по-нататък наричано „TAFISA“), което принадлежи на португалската група SONAE, притежава 96,03 % от акциите на Glunz AG.
(21)
Другият получател на помощта е OSB Deutschland GmbH (наричано по-долу „OSBD“), което е 100 % собственост на TAFISA и следователно е свързано дружество сестра на Glunz AG, тъй като и двете са дъщерни дружества на TAFISA. OSBD е създадено на 16 юли 1999 г. и след пълното осъществяване на инвестицията в Нетгау започва да произвежда и предлага на пазара продукти от OSB.
2.3. ИНВЕСТИЦИОННИЯТ ПРОЕКТ
(22)
Инвестиционният проект се осъществява в Нетгау (Саксония-Анхалт), подпомаган регион по силата на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. В този регион максималният разрешен интензитет на помощта за подпомагането на нови инвестиции от големи предприятия към момента на подаване на уведомлението възлиза бруто на 35 %.
(23)
Glunz и OSBD са построили върху терен, който до момента не е използван за промишлени цели, интегриран център за дървообработване, който се състои от два завода, които са свързани един с друг. Първият завод, собственост на OSBD, произвежда продукти от OSB. Вторият завод, собственост на Glunz, произвежда плочи от дървесни частици. Германия посочва, че производствените съоръжения на двата завода са свързани помежду си с обща техническа инфраструктура. Както плочите от OSB, така и плочите от дървесни частици преминават допълнителна и фина обработка на една и съща шлифовъчна линия, с едно и също оборудване за ламиниране и за нутоване. Освен това според нея частици, образувани при преработката на OSB, се използват в намиращия се в съседство завод за плочи от дървесни частици. И двата завода, включително дейностите в областта на маркетинга, снабдяването и продажбите, ще се управляват от една и съща централна администрация.
(24)
Според Германия интегрираният център за дървообработване на Glunz и OSBD предлага няколко преимущества благодарение на оптимизираната концепция на завода и единната техническа инфраструктура, особено що се отнася до обработката на произведените дървени плочи. Тя изтъква, че това позволява оптимално използване на асортимента на дървен материал, включително по-добро усвояване на суровините и вътрешно рециклиране.
(25)
В уведомлението от 7 август 2000 г. се посочва, че част от помощта ще бъде отпусната в полза на завода за OSB, а друга част - в полза на завода за плочи от дървесни частици. Помощта, предвидена в полза на завода за OSB, възлиза на 28,61 млн. евро за приемливи инвестиционни разходи в размер на 81,8 млн. евро, което съответства на брутен интензитет от 35 %. Помощта, отпусната в полза на завода за плочи от дървесни частици, възлиза на 41,18 млн. евро за приемливи инвестиционни разходи в размер на 117,6 млн. евро, което също съответства на брутен интензитет от 35 %.
(26)
Към момента на подаване на уведомлението Германия е изчислила, че в интегрирания център за дървообработване в Нетгау ще бъдат разкрити 355 постоянни работни места: 234 работни места в завода за плочи от дървесни частици и 121 - в завода за OSB. Германия е посочила, че във въпросните подпомагани региони ще бъдат създадени 520 непреки работни места, като 33 от тях ще осигурят запазването на съществуващи работни места. Новата инвестиция в Нетгау е трябвало да бъде реализирана между януари 2000 г. и края на 2002 г. Предвиждало се е производството да започне през 2001 г., а пълният производствен капацитет да бъде достигнат след две години.
(27)
Било е изчислено, че през 2002 г. производственият капацитет на новия завод за OSB ще достигне […] м3. През 1999 г. капацитетът за производство на продукти от вида OSB на групата TAFISA е […] м3.
(28)
През 1999 г. капацитетът за производство на плочи от дървесни частици в групата Glunz възлиза на […] м3. Според Германия вследствие на капацитета от […] м3 на новия завод в Нетгау общият производствен капацитет ще достигне […] м3.
III. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(29)
Максималният допустим интензитет на помощта съгласно МСР от 1998 г. се определя на базата на изчисление, което включва прилагането на редица фактори за оценка, и по-специално на фактора, показващ състоянието на конкуренцията в разглеждания стопански сектор („фактор Т“). Този фактор може да приема 4 стойности: 0,25, 0,5, 0,75 или 1. Той може да бъде определен като 1, единствено ако в сектора (определен като най-ниското ниво по NACE) не е налице свръхкапацитет (тест за свръхкапацитет) и/или ако съответният пазар (определен чрез разглеждания продукт и неговите заместители) не бележи относителен спад (тест за спадащ пазар).
(30)
В своето решение за откриване на процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, Комисията изрази съмнения относно определението на съответния пазар, към който принадлежат OSB, вследствие на което за целите на определянето на фактор за състоянието на конкуренцията „T“ не можа да установи дали пазарът бележи спад.
IV. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(31)
На 22 ноември 2005 г. Комисията получи съвместно становище (12) от конкуренти, принадлежащи към KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG и Kronofrance S.A.).
(32)
В своето становище дружествата от KronoGroup се изказват в подкрепа на определението на пазара, включващо OSB и шперплат от мека дървесина. Според тях шперплатът от твърда дървесина е значително по-скъп и намира приложение предимно в области (производството на мебели и вътрешно обзавеждане), в които OSB и шперплатът от мека дървесина се използват рядко или изобщо не се използват. В подкрепа на това твърдение те се позовават на проучване, осъществено от Jaakko Pöyry (13), и на публикация на Финландския институт за изследване на горите.
(33)
KronoGroup изрази мнение и по други въпроси, които могат да бъдат обобщени, както следва:
(34)
KronoGroup поддържа мнението, че когато изчислява дали пазарът бележи спад, Комисията следва да използва данни за периода до 1999 г., тъй като към момента на първоначалното решение за разрешение (юли 2001 г.), което по-късно е отменено от Общия съд, е била налице само тази информация. Предприятието твърди също, че в периода 1995-1999 г. пазарът на плочи от дървесни частици бележи среден спад от - 4,626 %. При все това KronoGroup признава, че в периода 1994-1999 г. пазарът на плочи от дървесни частици бележи среден годишен растеж от 0,456 % (независимо че той е по-малък от растежа на производствената промишленост в ЕИП като цяло).
(35)
KronoGroup твърди също, че вместо да изчислява общ интензитет на помощта за целия проект, Комисията трябва да оцени поотделно помощта за завода за OSB и за завода за плочи от дървесни частици, тъй като двете инвестиции, двете производствени линии и двата продуктови пазара могат да бъдат ясно разграничени. Това би означавало отделно изчисляване на всички фактори за оценка за двата завода.
(36)
Освен това KronoGroup твърди, че успоредно със своята инвестиция в Нетгау Glunz е закрило своя завод за плочи от дървесни частици в Засенбург (разположен на 30 км разстояние, въпреки че се намира в друга провинция, а именно в Долна Саксония (14)). Предприятието цитира статии от вестници, според които цялата работна сила на завода в Засенбург е поета от новия завод в Нетгау. Според KronoGroup това е в противоречие с целта на МСР от 1998 г. за създаване на работни места в подпомагания регион в полза на живеещите в региона и тези работни места не трябва да се вземат предвид при определянето на фактора „вложен капитал/работни места“ и фактора „регионално въздействие“, определени в МСР от 1998 г. (и двата фактора се изчисляват въз основа на броя работни места, създадени чрез инвестицията).
(37)
Накрая KronoGroup твърди, че Комисията е трябвало да разпореди временно възстановяване на помощта в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 659/1999 (разпореждане за възстановяване на неправомерна помощ), тъй като Glunz и OSBD са получили значителни конкурентни предимства чрез частично изплатената помощ.
V. МНЕНИЕ НА ГЕРМАНИЯ
(38)
Съображенията на Германия могат да бъдат обобщени, както следва.
5.1. МНЕНИЕ ОТНОСНО ОПРЕДЕЛЕНИЕТО НА СЪОТВЕТНИЯ ПАЗАР ЗА OSB
(39)
Германия счита, че съответният пазар по отношение на OSB се състои от OSB и шперплат за крайни приложения в областта на амбалажа, оградните платна, покривните и подовите покрития и вътрешните/стенните облицовки. При този пазар не се наблюдава спад.
(40)
Крайните приложения, при които OSB заместват шперплата, като цяло съответстват на основните сфери на приложение на шперплата от мека дървесина. Поради своите технически характеристики обаче OSB не могат да се използват в ключови области на приложение на шперплата от твърда дървесина (мебелната промишленост, строителството и оборудването на транспортни превозни средства). Включването на OSB в общия пазар на шперплат от твърда и мека дървесина следователно не би отговаряло на реалните условия на съответните пазари. Това е потвърдено в експертното становище от 21 октомври 2005 г., изготвено от Jaakko Pöyry.
(41)
Jaakko Pöyry изчислява следните проценти по отношение на потенциала на заместване на OSB в горепосочените области на приложение: амбалаж: 40-60 %; оградни платна: 70-80 %; покривни покрития: 70-90 %; подови покрития: 50-80 %; вътрешни/стенни облицовки 70-90 %.
(42)
В мебелната промишленост OSB не са подходящи за приложение във видимите елементи поради повърхностните им характеристики. Повърхността на OSB не е привлекателна на външен вид, тъй като те се произвеждат от ориентирани дървесни ивици (oriented strands), което ги прави груби и неравни. Поради това на OSB не може да бъде поставено декоративно покритие. Те са подходящи само за скрити мебелни елементи (например носещи конструкции за тапицирани мебели). В сферата на скритите мебелни елементи обаче OSB не могат да се конкурират по отношение на цената с далеч по-евтините видове плочи от дървесни частици, които обикновено се използват в този сегмент.
(43)
В строителството (кофражните работи) е от решаващо значение материалите за облицовка, използвани при изливането на бетон на място, да имат гладка повърхност. Поради неравностите в резултат на производствения процес при OSB за бетон с гладка повърхност специално трябва да бъде нанесено покритие, за да се осигури равномерната повърхност на този вид бетон. Тази допълнителна обработка е скъпа и повишава цената на крайния продукт. За разлика от шперплата OSB са конкурентни само когато могат да се използват многократно като кофраж. Поради практически причини обаче случаят невинаги е такъв. Тъй като плочите се използват интензивно на строителните обекти, тяхната повърхност може да се наруши. Ако се появят пукнатини, съществува опасност OSB да се изкривят от вода или влага или да се деформират по друг начин. По тази причина многократната употреба на скъпи обработени OSB невинаги е възможна. Освен това ръбовете на OSB може да са неустойчиви и податливи на влага. В допълнение материалите, използвани като кофраж за бетон, трябва да са много устойчиви на сцепване и огъване. В това отношение OSB не удовлетворяват изискванията, които строителната промишленост поставя за кофражните материали. От друга страна, с оглед на неговата сравнително ниска цена и равномерна повърхност, шперплатът от мека дървесина е много подходящ за тази употреба, както е видно от реално използваните обеми при кофражни работи.
(44)
В сферата на транспортните средства също е важно повърхността да бъде равномерна, тъй като плочите, използвани в тях, често трябва да бъдат с покритие. По различни причини облицоването на OSB невинаги е лесно изпълнимо. Дори ако OSB са с покритие, например от меламинова хартия, съществува риск покритието да се напука поради неравната структура на повърхността на OSB. При товарене с мотокар върху някои места от повърхността се оказва натиск. В такива случаи при наличие на влага или вода съществува опасност в плочата да се просмуче вода, която да доведе до нейното деформиране или изкривяване. Устойчиво повърхностно покритие може да се гарантира само чрез скъпа допълнителна обработка. Повърхността на OSB, за разлика от шперплата от твърда дървесина, който е сравнително устойчив спрямо надраскване, точки на напрежение и др. предвид особената твърдост на неговата повърхност, и без друго не е достатъчно устойчива, за да понесе натиска при транспорт.
(45)
Оценката на възможността за заменяне на OSB с шперплат от мека дървесина, от една страна, и такъв от твърда дървесина, от друга, се основава главно на техническите свойства и възможните приложения на OSB, както и на ценовата разлика в сравнение с шперплата от твърда дървесина. Шперплатът от твърда дървесина превъзхожда този от мека дървесина и OSB във всички технически аспекти, същевременно ценовата разлика между шперплата от твърда дървесина, от една страна, и този от мека дървесина и OSB, от друга, означава, че шперплатът от твърда дървесина не е конкурентоспособен в сферите на приложение, в които преобладават OSB и шперплатът от мека дървесина. Следователно е неправилно да се приеме, че OSB могат да се заменят с всички видове шперплат, включително с шперплат от твърда дървесина.
(46)
Налице е значително припокриване между пазара на OSB и шперплат за крайни приложения в областта на амбалажа, оградните платна, покривните и подовите покрития и вътрешните/стенните облицовки, от една страна, и пазара на OSB и шперплат от мека дървесина, от друга. Разлика в двете определения на пазара съществува единствено в строителството (кофражните работи). OSB са неподходящи за тази сфера, докато шперплатът от мека дървесина е изключително приложим и действително се използва. Основният общ извод е, че шперплатът от твърда дървесина не трябва да се включва в пазара на OSB.
5.2. МНЕНИЯ ОТНОСНО РАЗВИТИЕТО НА ПАЗАРА НА ПЛОЧИ ОТ ДЪРВЕСНИ ЧАСТИЦИ
(47)
Германия счита, че на фактора за състоянието на конкуренцията на пазара на плочи от дървесни частици също следва да бъде зададена стойност 1. Той не трябва да бъде разглеждан като пазар, бележещ спад, тъй като е налице ясно изразена възходяща тенденция по смисъла на параграф 7.8 от МСР от 1998 г.
(48)
За да подкрепи с доказателства това твърдение, Германия представи експертното мнение на професор Stefan Collignon (Харвардски университет, Център за европейски изследвания Minda de Gunzburg (Harvard University, Minda de Gunzburg Center for European Studies)) (15), според което дългосрочният темп на растеж на пазара на плочи от дървесни частици между 1972 и 2003 г. е бил с 36 % по-бърз в сравнение с този на производствената промишленост като цяло. Германия е на мнение, че съгласно параграф 7.8 от МСР от 1998 г. тази ясно изразена дългосрочна възходяща тенденция означава, че пазарът на плочи от дървесни частици не може да се разглежда като бележещ спад.
5.3. МНЕНИЯ ОТНОСНО ОПРЕДЕЛЯНЕТО НА ИНТЕНЗИТЕТ НА ПОМОЩТА ЗА ОТДЕЛНИТЕ ЧАСТИ НА ПРОЕКТА
(49)
Германия е на мнение, че ако Комисията въпреки това счита, че факторът за състоянието на конкуренцията T е 0,75 за пазара на плочи от дървесни частици, докато за OSB е 1, общият интензитет на помощта за целия проект в Нетгау трябва да се определи въз основа на маржовете на приноса на двете производствени съоръжения, т.e. за производството на OSB и за производството на плочи от дървесни частици.
(50)
Маржът на приноса е сумата, с която даден продукт участва в покриването на фиксираните разходи и във формирането на нетната печалба на дружеството. Той се изчислява като разликата между приходите и променливите разходи, понесени пряко за този продукт.
(51)
Чрез използване на маржовете на приноса като отправна точка интензитетът на помощта ще бъде определен за отделните части на инвестиционния проект в Нетгау в съответствие с действителния принос на OSB и на плочите от дървесни частици към резултатите от дейността.
5.4. МНЕНИЯ ОТНОСНО ДРУГИ ВЪПРОСИ, ПОВДИГНАТИ ОТ KRONOGROUP
(52)
Германия счита, че оценката на помощта следва да се основава на фактите, известни към 7 август 2000 г., т.е. към момента на уведомяване.
(53)
Според Германия това произтича от тълкуването на МСР от 1998 г. В това отношение Германия се позовава на точка 3.1 от МСР от 1998 г., която предвижда, че максималният допустим интензитет на помощта се определя въз основа на тавана за регионалните помощи, приложим към момента на подаване на уведомлението. Освен това точка 3.6 от МСР от 1998 г. предвижда изчисляване на пазарния дял преди кандидатстването за помощта. Също така в приложението към МСР от 1998 г. в раздела „Последващ контрол“ се предвижда възможността Комисията да провери точността на информацията, предоставена в рамките на уведомлението.
(54)
Освен това Германия твърди, че към момента на подаване на уведомлението не са били известни данни относно видимото потребление за 1999 г. При всички случаи, за да бъде получен средният годишен прираст на видимото потребление за последните пет години, както се изисква в точка 7.8 от МСР от 1998 т., са необходими данни за видимото потребление, обхващащи шестгодишен, а не петгодишен период, както твърди KronoGroup. Това се дължи на факта, че темпът на растеж за определена година се изчислява чрез сравняване на потреблението през две последователни години.
(55)
Що се отнася до твърденията за преместване на работни места, Германия потвърждава закриването на завода в Засенбург. По този въпрос Германия разяснява, че заводът в Засенбург е най-старото съоръжение за производство на плочи от дървесни частици на Glunz и че то е реализирало значителни загуби. Поради това заводът не е имал шансове за оцеляване и се е налагало да бъде закрит независимо от новата инвестиция в Нетгау. […] работници, които преди са работили в Засенбург, са прехвърлени в Нетгау (което се равнява на […] % от работната сила там).
(56)
В своите коментари по съображенията на KronoGroup Германия допълва, че във всеки случай в МСР от 1998 г. се изисква единствено новите работни места да са създадени в съответния подпомаган регион, без да е необходимо те да са заети от работници от този регион. Основната цел е да се насърчи развитието на въпросния подпомаган регион.
(57)
Германия посочва, че някои от машините също са прехвърлени от Засенбург в Нетгау; те обаче са изключени от приемливите разходи по проекта и следователно за тяхното прехвърляне не е получена помощ. Във всички случаи със своята счетоводна стойност от около […] EUR тези машини представляват много малка част от целия инвестиционен проект.
VI. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
(58)
Настоящата оценка се основава на фактите, цифрите и обстоятелствата, известни към момента на уведомяване на 7 август 2000 г. Тъй като между първоначалното уведомление и настоящото решение е изтекъл известен период от време, обстоятелствата може да са се променили, пазарите може да са се развили и фактите, свързани с проекта, може да са се изменили по различен от първоначално запланувания начин. Това обаче не може да бъде взето предвид от Комисията в настоящата оценка. По принцип Комисията трябва да приеме решение преди фактическото осъществяване на инвестицията въз основа на прогнозни оценки на бъдещите перспективи и на пазарните данни. Въпреки това, ако след няколко години се окаже, че например пазарите са се развили по различен начин, интензитетите на помощта няма да бъдат адаптирани. Макар че в настоящия случай Комисията трябва да вземе решение повече от 10 години след като е подадено първоначалното уведомление, тя трябва да обоснове своята оценка с фактите и обстоятелствата, които са били известни в момента на уведомяване, а не на появила се по-късно информация.
6.1. НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ СЪГЛАСНО ЧЛЕН 107, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДФЕС
(59)
Настоящата мярка за помощ се предоставя от държава-членка и чрез държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС (вж. точка 2.1 от настоящото решение). Помощта дава предимство на Glunz и OSBD, тъй като в противен случай те биха поели сами целите разходи за инвестицията. Тъй като значително количество от разглежданите дървени плочи се транспортира през международни граници, в рамките на въпросната дърводобивна и дървообработваща промишленост съществува международна търговия. Следователно финансовите предимства, облагодетелстващи двете разглеждани дружества, могат да нарушат конкуренцията по начин, който може да се отрази на търговията между държавите-членки. Поради това Комисията счита, че мярката, за която е подадено уведомление, представлява държавна помощ в полза на Glunz AG и OSBD по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
6.2. ИЗИСКВАНЕ ЗА УВЕДОМЯВАНЕ
(60)
Съгласно член 108, параграф 3 от ДФЕС държавите-членки трябва да подадат уведомление за всички мерки за помощ, преди да започне прилагането им. Предложената помощ се предоставя в рамките на две схеми за регионална помощ, които вече са одобрени от Комисията.
(61)
Съгласно правилата, постановени в МСР от 1998 г., интензитетът на помощта за големи инвестиционни проекти се изключва от обхвата на приложение на одобрени схеми, ако съответната помощ надвишава определени прагове.
(62)
Размерът на планираната помощ възлиза на 69 797 988 EUR. Ако помощта се разглежда като отнасяща се до един инвестиционен проект, задължението за уведомяване, определено в точка 2.1.ii) от МСР от 1998 г., е изпълнено, тъй като общият размер на помощта е над 50 000 000 EUR.
(63)
Както е посочено в параграф 2.3 от настоящото решение, в своето уведомление Германия привежда доводи, че настоящата мярка за помощ се отнася до един инвестиционен проект.
(64)
В точка 7.2, втора алинея от МСР от 1998 г. е постановено, че инвестиционният проект не трябва изкуствено да се разделя на подпроекти с цел избягване на задължението за уведомление. В настоящия случай обаче такава ситуация не е налице. Дори ако се счете, че инвестицията се отнася до два отделни инвестиционни проекта, е налице задължение за уведомяване по отношение на помощите за инвестиции в завода на Glunz и на OSBD.
(65)
Следователно Комисията заключава, че помощта е предмет на уведомяване и оценка съгласно МСР от 1998 г.
6.3. ТРИТЕ КРИТЕРИЯ ЗА ОЦЕНКА ОТ МСР ОТ 1998 г.
(66)
За да определи максималния допустим интензитет на помощта за дадено предложение за предоставяне на помощ, съгласно МСР от 1998 г. Комисията следва да установи максималния интензитет на помощта (таван на регионалната помощ), който дадено предприятие може да получи в съответния подпомаган регион съгласно разрешената схема за регионална помощ, която е в сила към датата на уведомлението.
(67)
Тъй като уведомлението е подадено на 7 август 2000 г., е приложима картата за регионална помощ за периода 2000-2006 година (16). Нетгау (Саксония-Анхалт) е регион за подпомагане, попадащ в обхвата на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС, с таван на регионалната помощ в размер на 35 % брутен еквивалент на помощта към момента на уведомяване. Комисията отбелязва, че предложеният брутен интензитет на помощта от 35 % не надвишава приложимия таван на регионалната помощ.
(68)
Съгласно правилата, определени в МСР от 1998 т., Комисията трябва да предложи три корекционни коефициента към процентната величина 35 %, за да изчисли максималния допустим интензитет на помощта за въпросния проект, а именно фактора за състоянието на конкуренцията (T), фактора „вложен капитал/работни места“ (I) и фактора „регионално въздействие“ (M).
(69)
Следва да се припомни, че според KronoGroup вместо да изчислява общ интензитет на помощта за целия проект, Комисията трябва да оцени поотделно помощта за завода за OSB и помощта за завода за плочи от дървесни частици, тъй като двете инвестиции и двата продуктови пазара могат да бъдат ясно разграничени.
(70)
В този контекст Комисията отбелязва, че точка 7.2 от МСР от 1998 г. определя понятието „инвестиционен проект“ като първоначална инвестиция в дълготрайни активи на едно предприятие, свързана със създаването на ново предприятие, с разширяването на съществуващо предприятие или със започването на дейност, която води до напълно нов продукт или до съществена промяна в производствения процес на съществуващо предприятие.
(71)
Германия привежда подробни аргументи относно връзките, съществуващи между двата завода, построени в един и същ район от две дъщерни дружества на една и съща група. Производствените съоръжения на двата завода са свързани помежду си с обща техническа инфраструктура. Както OSB, така и плочите от дървесни частици преминават допълнителна и фина обработка на една и съща шлифовъчна линия, с едно и също оборудване за нутиране. В допълнение частиците, образувани при преработката на OSB, се използват в намиращия се в съседство завод за плочи от дървесни частици. Също така една централна администрация управлява и двата завода, включително дейностите им в областта на маркетинга, снабдяването и продажбите.
(72)
С оглед на тесните технически, функционални и административни връзки, които съществуват между двата завода, построени в един и същ район, инвестициите в завода за OSB и в завода за плочи от дървесни частици съставляват един инвестиционен проект, а именно за създаването на ново предприятие. Следователно максималният допустим интензитет на помощта ще се изчислява за този инвестиционен проект като цяло.
6.3.1. ФАКТОР ЗА СЪСТОЯНИЕТО НА КОНКУРЕНЦИЯТА (T)
6.3.1.1. Приложими правила
(73)
Съгласно точка 3.2 от МСР от 1998 г. разрешаването на помощ за предприятия, работещи в сектори, в които е налице структурен свръхкапацитет, е свързано с особено голям риск от нарушаване на конкуренцията. Всяко увеличаване на капацитета, което не се компенсира с намаляване на капацитета другаде, ще изостри проблема със структурния свръхкапацитет. Комисията отбелязва, че проектът, за който е подадено уведомление, ще създаде нов капацитет на европейския пазар. Следователно за да бъде установен факторът за състоянието на конкуренцията, трябва да се анализира дали предложеният проект ще се изпълнява в сектор или в подсектор, засегнат от структурен свръхкапацитет.
(74)
Съгласно точка 3.3 от МСР от 1998 г., когато са налични достатъчни данни относно използването на капацитета, Комисията трябва да ограничи определянето на фактора за състоянието на конкуренцията до наличието или липсата на структурен/значителен свръхкапацитет в съответния сектор или подсектор.
(75)
Съгласно точка 3.4 от МСР от 1998 г. Комисията разглежда дали инвестицията се извършва на пазар, бележещ спад, единствено при липса на достатъчно данни относно използването на капацитета. Въпреки това след Решение T-27/02, Kronofrance SA/Комисия Общият съд постанови, че точки 3.4 и 3.10 от МСР от 1998 г. трябва да се тълкуват в смисъл, че когато данните за използването на капацитета в съответния сектор не ѝ позволяват да заключи с положителност относно съществуването на структурен свръхкапацитет, Комисията трябва да провери дали разглежданият пазар бележи спад. С решение по дело Германия и други/Kronofrance SA Съдът потвърди решението на Общия съд.
(76)
Ето защо Комисията ще анализира първо дали са налични достатъчно данни относно използването на капацитета, а след това, ако данните относно използването на капацитета са недостатъчни или ако показват, че няма структурен свръхкапацитет, ще анализира дали пазарът бележи спад въз основа на данните относно видимото потребление. Допълнително, в изпълнение на точка 3.6 от МСР от 1998 г., след това Комисията трябва да анализира дали получателите на помощта са имали пазарен дял в размер на 40 %, преди да кандидатстват за помощта.
(77)
Пазарните данни относно използването на капацитета трябва да бъдат установени на най-ниското налично ниво на класификацията NACE. Освен това, за да се установи дали пазарът бележи спад и дали горната граница за пазарен дял е превишена, Комисията трябва също да определи съответния пазар на засегнатия/засегнатите от инвестиционния проект продукт/продукти.
6.3.1.2. Засегнати продукти
(78)
Инвестиционният проект се отнася до производството на OSB (Oriented Strand Board и плочи от дървесни частици.
(79)
Плочите от дървесни частици се произвеждат от нарязани на дребно дървени стърготини от кръгли трупи и/или рециклирани дървени стърготини, които са агломерирани с органично свързващо вещество. Те се използват предимно в мебелната промишленост и за вътрешна облицовка на жилищни сгради.
(80)
Плоскостите от OSB се произвеждат, като борови дървесни частици се пресоват на три слоя. OSB се използват предимно в областта на сглобяемите строителни елементи, амбалажната промишленост и за реставрацията на стари сгради. OSB са създадени през петдесетте години в Северна Америка. През осемдесетте и деветдесетте години те се наложиха на пазара на дървени плоскости и оттогава се използват като заместител на по-скъпия шперплат (от мека дървесина).
6.3.1.3. Съответен пазар
(81)
Съгласно точка 7.6 от МСР от 1998 г. съответният продуктов пазар обхваща продуктите, предвидени в инвестиционния проект, и продуктите, считани за техни заместители от потребителя (поради особените им характеристики, цени и предназначение) или от производителя (поради гъвкавостта на производствените инсталации). Съответният географски пазар обхваща по принцип ЕИП или съществена част от пазара в ЕИП, ако условията на конкуренция в нея се различават съществено от тези, които преобладават в останалата част на ЕИП.
(82)
Проектът се отнася до производството на плочи от OSB и дървесни частици. Според Германия производствените съоръжения не позволяват производството на няколко различни продукта, а само на варианти на един и същ продукт с различно качество на повърхностното покритие. Следователно според Германия по отношение на производството заместването въз основа на гъвкавостта на производствените инсталации следва да се изключи.
(83)
По отношение на потреблението плочите от дървесни частици и OSB до известна степен са взаимозаместими, а именно в сферата на производството на сглобяеми строителни елементи. Тази взаимозаместимост обаче може да се определи като ограничена, тъй като засяга по-малко от 10 % от размера на пазара (17), което изглежда се дължи на разликата в крайните приложения и на значителната разлика в цените (285 EUR/м3 за OSB спрямо 117 EUR/м3 за плочи от дървесни частици). Комисията счита, че взаимозаместимостта е твърде незначителна, за да даде основания за отнасяне на OSB и плочите от дървесни частици към един и същ продуктов пазар.
(84)
В своето решение за откриване на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, Комисията счете, че плочите от дървесни частици представляват отделен продуктов пазар. Тъй като тази констатация не е оспорена, Комисията заключава, че за целите на настоящата оценка плочите от дървесни частици формират самостоятелен съответен продуктов пазар.
(85)
Що се отнася до OSB, в решението за откриване на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, се посочва, че в ЕИП е налице известна заместимост между OSB и (някои видове/категории) шперплат.
(86)
Шперплатът представлява продукт от слепени с полимер листове дървесина, който има многобройни приложения. По принцип той се състои от нечетен брой тънки пластове дървесина, слепени във фурнир със синтетично или естествено слепващо вещество. Съществува шперплат от мека дървесина и шперплат от твърда дървесина. Дърветата с мека дървесина, като например ела, бор, смърч са (в голямата си част) вечнозелени иглолистни (понятието не се отнася до твърдостта на дървесината), докато дърветата с твърда дървесина са широколистни, т.е. раждат плодове или ядки и обикновено през зимата са в покой).
(87)
За да има яснота относно степента на заместимост на OSB и различните видове/категории шперплат, Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно съответния пазар, към който принадлежат OSB.
(88)
Мненията, получени от Германия и от един от основните конкуренти на получателя на помощта, а именно KronoGroup, насочват към един и същ съответен пазар, който включва OSB и шперплат за крайни приложения в областта на амбалажа, оградните платна, покривните и подовите покрития и вътрешните/стенните облицовки. Само при тези крайни приложения е налице потенциал на заместване между OSB и шперплата, превишаващ 50 %. В същото време поради различните характеристики на материалите потенциалът на заместване при транспортните средства (съотношението якост/тегло) и в мебелната промишленост (оптични качества) е твърде ограничен (под 20 %). Тези доводи и степента на заместимост при различните крайни приложения са подкрепени с няколко проучвания, изготвени от Jaakko Pöyry (18).
(89)
Посочените в съображение 88 крайни приложения са почти еднакви с тези на шперплата от мека дървесина (единствената разлика е тази, че шперплатът от мека дървесина се използва широко също и в строителството, където OSB не са подходящи. От друга страна заместимостта между OSB и шперплата от твърда дървесина не е достатъчно голяма, че да позволява разглеждането им като принадлежащи към един и същ съответен пазар.
(90)
По тази причина Комисията определя съответния пазар, към който принадлежат OSB, като OSB и шперплат за крайни приложения в областта на амбалажа, оградните платна, покривните и подовите покрития и вътрешните/стенните облицовки, което до голяма степен съответства на пазара на OSB и шперплат от мека дървесина.
(91)
Въпреки че значително количество дървени плочи се транспортира през международните граници, става въпрос за обемист, тежък продукт. Поради това че като цяло транспортът на големи разстояния е скъп, териториалният обхват на транспортиране е ограничен до около 800 км. Отделните райони на доставка могат да се разглеждат като серия припокриващи се окръжности с център съответното производствено съоръжение. С оглед на разпръснатостта на отделните производствени съоръжения и на различните степени на припокриване на естествените райони на доставка ефектите отчасти се предават от една окръжност към друга и следователно може да се предположи, че Европейското икономическо пространство е съответният географски пазар и за двата разглеждани продукта (19).
6.3.1.4. Данни относно използването на капацитета
(92)
В съответствие с точка 7.7 от МСР от 1998 г. се счита, че е налице структурен свръхкапацитет, когато средно през последните пет години процентът на използване на капацитета в разглеждания сектор или подсектор е с повече от два процентни пункта по-нисък от този в целия производствен сектор. Счита се, че е налице значителен структурен свръхкапацитет, когато разликата спрямо средната стойност за производствения сектор надвишава пет процентни пункта.
(93)
Съгласно бележка под линия 13 от МСР от 1998 г. пазарните данни относно използването на капацитета трябва да бъдат установени на най-ниското ниво от класификацията NACE. Комисията счита, че производството на OSB и на плочи от дървесни частици от Glunz и OSBD отговаря на клас по NACE 20.20 (Производство на плочи от фурнир, шперплат, дървесина и дървесни частици), тъй като производството на плочи от дървесни частици, шперплат и OSB формира 81 % от цялото производство на дървени плоскости в Европа (20). Поради това Комисията смята за уместно да основе своята оценка на използването на капацитета на класа по NACE 20.20.
(94)
Германия предостави данни за средния годишен процент на натоварване за периода 1994-1998 г. (това са петте години, за които към момента на подаване на уведомлението са съществували данни) в ЕИП за клас по NACE 20.20 по отношение на производството на дървени плочи. Тези данни, получени от проучването на независим експерт (21), отговарят на изискванията на точка 7.7 от Многосекторната рамка, тъй като съответстват на отрасъла в най-ниското ниво по NACE.
(95)
Експертът е определил базата за изчисляване на годишния капацитет като дневния (23-часов) капацитет на една производствена мощност за 300 дни годишно. Тази база за изчисляване на годишния капацитет е пресметната въз основа на информацията, получена от индустрията, и собствената база данни на експерта (Wood-Based Panel Mill Databank), в които се включва информация относно капацитета на отделни заводи и пресовъчни съоръжения. Получената формула (23 часа/300 дни) отчита разликите във вида/възрастта на машините и конфигурациите на заводите.
(96)
В проучването се заключава, че средният годишен процент на използване на капацитета за периода 1994-1998 г. (това са годините, за които към момента на подаване на уведомлението са съществували данни) в ЕИП достига 88,8 % за плочи от дървесни частици, 80,4 % за OSB, 88,8 % комбинирано за плочи от дървесни частици и OSB и 85 % за дървени плоскости като цяло (NACE 20.20).
(97)
Съвкупното използване на капацитета в производството на дървесни плоскости (NACE 20.20) в ЕИП е описано подробно в следващата таблица:
1994 г.
1995 г.
1996 г.
1997 г.
1998 г.
Общо производство (в 1 000 m3)
30,673
32,412
32,566
35,178
36,481
Общ капацитет (в 1 000 m3)
36,776
37,148
40,034
40,545
41,787
Процент на използване
83 %
87 %
81 %
87 %
87 %
(98)
Комисията е взела предвид и второ проучване (22), осъществено по нейно искане. В това проучване при заложен дневен капацитет от 22 часа на ден и 345 дни годишно за периода 1995-1997 г. се изчислява средна стойност на използване на капацитета от 81,8 %. Това проучване обаче изглежда се основава на средния годишен капацитет само на модерни заводи; освен това в него не се предоставят никакви данни за оставащите години от периода 1994-1998 г.
(99)
В съответствие с точка 3.1 от МСР от 1998 г. Комисията ще използва по целесъобразност външни независими данни за оценката на вероятното въздействие върху конкуренцията на съответния пазар. Когато обаче набавянето на такива данни е трудно, Комисията се позовава изцяло на данните, представени от държавите-членки. В настоящия случай Комисията счита проучването, предоставено от Германия, за достатъчно надеждно. Освен това второто проучване, макар и да не предоставя пълна информация, води до същите заключения.
(100)
През периода 1994-1998 г. средният годишен процент на използване на капацитета за цялата производствена промишленост в ЕС възлиза на 81,72 %.
(101)
Предвид гореизложеното Комисията заключава, че инвестиционният проект ще доведе до увеличаване на капацитета в сектор, в който не е налице свръхкапацитет. Съгласно решението на Съда по Делото Kronofrance/Комисия обаче, когато заключи, че не е налице структурен свръхкапацитет, какъвто е настоящият случай, Комисията трябва да анализира дали пазарът бележи спад.
6.3.1.5. Данни относно видимото потребление
(102)
Съгласно точка 3.4 от МСР от 1998 г., за да установи дали пазарът бележи спад, Комисията сравнява развитието на видимото потребление на разглежданите продукти (с други думи продукцията плюс прибавения внос минус износя) с процента на растеж на производствената промишленост в ЕИП като цяло.
(103)
В съответствие с точка 7.8 от МСР от 1998 г. се смята, че пазарът на въпросния продукт или продукти бележи спад, ако през последните пет години средният годишен растеж на видимото потребление на въпросния продукт е значително (с поне 10 %) под средния годишен ръст на производствената промишленост в ЕИП като цяло, освен ако няма ясно изразена възходяща тенденция в относителния растеж на потреблението. Пазар с абсолютен спад е пазарът, на който средният годишен растеж на видимото потребление е бил отрицателен през последните пет години.
(104)
Средният годишен растеж на производствената промишленост в ЕИП като цяло за периода 1993-1998 г. (23) е 5,78 %.
(105)
Проучването от независим консултант (24), което предоставя данни относно стойността на видимото потребление на плочи от дървесни частици (в милиарди евро), показва следните резултати за годините 1993-1998 г. (това са шестте години, за които съществуват данни към момента на подаване на уведомлението):
Млрд. евро
1993 г.
1994 г.
1995 г.
1996 г.
1997 г.
1998 г.
Растеж/г.
Плочи от дървесни частици
4,61
4,78
5,91
4,98
5,71
5,65
4,15 %
(106)
Комисията отбелязва, че разликата в растежа (между 5,78 и 4,15 %) е над 10 %. Резултатът би бил същият, ако се вземат предвид данни до 1999 г. (т.e. за периода 1994-1999 г.), за което излага доводи KronoGroup.
(107)
В своите съображения Германия се позовава на точка 7.8 от МСР от 1998 г., в съответствие с която пазарът (дори когато средният годишен растеж е под този на производствената промишленост в ЕИП като цяло) не се разглежда като пазар с относителен спад, ако е налице ясно изразена възходяща тенденция по отношение на относителния растеж на търсенето на този продукт. Германия обосновава това твърдение с проучване, което показва, че през периода 1973-2003 г. видимото потребление на плочи от дървесни частици нараства с 36 % по-бързо от добавената стойност в производствената промишленост.
(108)
Комисията счита, че този довод не е достатъчен за доказване на наличието на ясно изразена възходяща тенденция в относителния растеж на търсенето на плочи от дървесни частици. Това условие в МСР от 1998 г. е насочено към ситуация, при която въпреки факта, че през последните пет години средният годишен растеж на съответния пазар е бил нисък, в последните няколко години обаче се наблюдава ясно изразена тенденция на растеж, която може да бъде преустановена през следващите години, т.e. в краткосрочен план, когато подпомогнатата инвестиция стане ефективна. Това би гарантирало, че отрицателното въздействие на помощта ще остане ограничено.
(109)
Проучването обаче се основава на данни за твърде дълъг период и не позволява правенето на прогнози за непосредственото бъдеще, което има по-голямо отношение към оценката на въздействието на инвестицията. Освен това то съдържа данни до 2003 г., които не са били достъпни към момента на подаване на първоначалното уведомление през 2000 г.
(110)
Ето защо Комисията счита, че пазарът на плочи от дървесни частици бележи относителен спад по смисъла на точка 7.8 от МСР от 1998 г. и на фактора за състоянието на конкуренцията T за този продукт трябва да бъде дадена стойност 0,75.
(111)
Средният годишен растеж на производствената промишленост в ЕИП като цяло за периода 1993-1998 г. възлиза на 5,78 %.
(112)
В уведомлението си Германия се позовава на проучване от независим консултант (25), което представя следните данни относно стойността на видимото потребление в ЕИП за периода 1993-1998 г. на OSB и шперплат за крайни приложения в областта на амбалажа, оградните платна, покривните и подовите покрития и вътрешните облицовки (в милиарди евро):
1993 г.
1994 г.
1995 г.
1996 г.
1997 г.
1998 г.
Растеж/г.
OSB
0,05
0,06
0,08
0,10
0,13
0,18
31,321 %
Категории шперплат
0,46
0,55
0,55
0,48
0,50
0,49
1,175 %
OSB и категории шперплат (26)
0,51
0,61
0,63
0,58
0,63
0,67
5,765 %
(113)
Следователно за съответния пазар, състоящ се от OSB и категориите шперплат за крайни приложения в областта на амбалажа, оградните платна, покривните и подовите покрития и вътрешните облицовки, разликата в растежа (5,78 % спрямо 5,765 %) не превишава 10 %. Оттук съгласно точка 7.8 от МСР от 1998 г. следва, че този съответен пазар не бележи спад и за пазара, към който принадлежат OSB, е приложим фактор за състоянието на конкуренцията T със стойност 1.
6.3.1.6. Пазарни дялове на съответния пазар
(114)
Съгласно точка 3.6 от МСР от 1998 г., когато оценява фактора за състоянието на конкуренцията, Комисията трябва да провери също дали пазарният дял на съответния пазар на групата, към която принадлежат Glunz и OSBD, възлиза на поне 40 %, което би означавало, че съществува риск предоставянето на помощ в максималните нива, които обикновено са разрешени в съответния регион, да предизвика неоправдано нарушаване на конкуренцията.
(115)
Германия представи следните данни за пазарните дялове на равнище ЕИП (27) за групата SONAE, което е дружеството майка на TAFISA, към което принадлежат Glunz и OSBD, за 1999 г. (преди инвестицията) и 2002 г. (след инвестицията):
Продуктови пазари
1999 г. (преди инвестицията)
2002 г. (след инвестицията)
Плочи от дървесни частици
[…] %
[…] %
OSB и категории шперплат (28)
[…] %
[…] %
(116)
Предоставените данни показват, че пазарният дял на групата SONAE към момента на подаване на уведомлението не е превишавал 40 % на съответните пазари. Следователно не е необходимо определените фактори за състоянието на конкуренцията да бъдат намалявани.
6.3.2. ФАКТОР „ВЛОЖЕН КАПИТАЛ/РАБОТНИ МЕСТА“
(117)
В предоставеното от нея мнение KronoGroup изразява становище, че преместените работни места след закриването на завода за производство на плочи от дървесни частици на Glunz в Засенбург не трябва да се вземат предвид при определянето на фактора „вложен капитал/работни места“ и фактора „регионално въздействие“ (и двата фактора се изчисляват въз основа на броя работни места, създадени чрез инвестицията). Според KronoGroup отчитането на тези работни места би било в противоречие със заявената цел в МСР от 1998 г. за създаване на работни места в съответния регион в полза на живеещите в региона.
(118)
Комисията счита, че понятието „създаване на работни места“ по смисъла на МСР от 1998 г. трябва да се тълкува в контекста на подпомагания регион, тъй като именно чрез създаването на работни места в този регион проектът допринася за регионалното развитие. По тази причина изглежда обосновано работните места, които са нови за съответния регион, да се считат за „създадени работни места“. Освен това създаването на работни места в подпомагания регион поради т.нар. ефект на разпространението е от полза на този регион дори когато работите места се попълват с работници, които пътуват от съседен район (който в настоящия случай не е подпомаган регион в същата държава-членка), и по този начин изпълнява основната цел на регионалната помощ.
(119)
Ето защо при определянето на факторите „вложен капитал/работни места“ и „регионално въздействие“, приложими за инвестиционния проект, Комисията ще вземе предвид тези работни места.
(120)
МСР от 1998 г. съдържа фактор „вложен капитал/работни места“, с който се коригира максималният допустим интензитет на помощта с цел да бъдат подкрепени тези проекти, които допринасят по-ефективно и в по-голяма степен за намаляване на безработицата чрез създаването на сравнително по-голям брой нови преки работни места.
(121)
Различните фактори за съотношението „вложен капитал/работни места“ са описани в точка 3.10.2 от МСР от 1998 г. В настоящия случай с общ размер на инвестицията от 199 400 000 EUR се създават 355 работни места. Това отговаря на съотношение 561 700 EUR/работно място, т.е. с цел коригиране на максималния допустим интензитет на помощта на фактора I трябва да бъде зададена стойност 0,8.
6.3.3. ФАКТОР „РЕГИОНАЛНО ВЪЗДЕЙСТВИЕ“ (M)
(122)
При фактора „регионално въздействие“ се взема предвид полезният ефект от нова подпомагана инвестиция върху икономиката на подпомагания регион. Създаването на работни места може да се използва като показател за приноса на един проект за развитието на съответния регион. Дадена капиталоемка инвестиция може да създаде значителен брой непреки работни места в разглеждания подпомаган регион, както и в съседни подпомагани региони. Под „създаване на работни места“ в този контекст се разбират работните места, създадени пряко от проекта, както и работните места, създадени от преките доставчици и клиенти в отговор на подпомаганата инвестиция.
(123)
Към момента на подаване на уведомлението от 7 август 2000 г. Германия е посочила, че непреките работни места, които ще бъдат създадени в резултат на инвестицията след цялостното завършване на центъра за дървообработване, ще достигнат общо 520, като те се подразделят според нуждите на всяко производство, както следва:
Производство на OSB
Непреки работни места
Производство на OSB
Допълнителни работни места
Производство на плочи от дървесни частици
Непреки работни места
Производство на плочи от дървесни частици
Допълнителни работни места
Общо
Обработка на дървесина
61
11
70
12
154
Транспорт на дървен материал до заводите
42
8
77
14
141
Транспорт на свързващ компонент до заводите
5
8
13
Транспорт на гориво до заводите
2
3
5
Транспорт на меламинова хартия
1
1
Транспорт от завода до клиентите
50
9
76
14
149
Доставка на услуги (поддръжка, ремонт на съоръжения)
17
3
17
3
40
Услуги по почистване
5
5
10
Жилищно настаняване, потребителски стоки за персонала
2
5
7
Общо
184
31
262
43
520
(124)
Прогнозният брой създадени нови работни места се основава на следното изчисление:
(125)
Според Германия най-важният източник на създаване на непреки работни места - 309, създадени от двете производствени области, е снабдяването на заводите с материали и доставката на готова продукция до клиентите.
(126)
Предвижданото производство на приблизително […] м3 продукт от вида OSB ще доведе до оборот от около […] м3. За производството на 1 m3 готова продукция са необходими около […] м3 дървесина, което прави приблизително […] м3 дървесина годишно. Нуждата от свързващ компонент и химикали се оценява на […] тона годишно, а от гориво - на […] тона годишно.
(127)
Суровината за продуктите от OSB е 100 % дървесина, която се добива в радиус от около 100 км около завода. Необходимият дневен обем на заводите се изчислява на […] м3, транспортирани в камиони с вместимост […] м3. При два курса на ден и вместимост от […] м3, работата на 39 камиона и 39 водачи, 8 допълнителни работници и 3 механици води до създаването на общо 50 непреки работни места. Комисията все пак счита, че работните места на допълнителните работници не отговарят на определението за работни места, заложено в точки 3.7 и 7.5 от МСР от 1998 г. (29) Следователно тя приема, че непреките нови работни места за транспортирането на материали към заводите са 42.
(128)
Предвижданите продажби в размер на […] м3 за период от 251 работни дни биха довели до продукция от OSB от […] м3 на ден, транспортирана в камиони с вместимост […] м3. За 46 курса на ден ще са необходими 46 водачи, 9 допълнителни работници и 4 механици, което се равнява на общо 59 нови непреки работни места. След приспадане на допълнителните работници създадените непреки работни места за превоз на готова продукция до клиентите възлизат на 50.
(129)
Производственият капацитет в завода за плочи от дървесни частици се изчислява на около […] м3 сурови плочи от дървесни частици и […] м3 плочи с покритие. Предвижданите продажби достигат […] м3 за първия и […] м3 за втория продукт. Разликата между така предвиждания капацитет и прогнозните продажби се дължи на факта, че на значителна част от плочите от дървесни частици ще бъде направено покритие. Съвкупното търсене на дървесина се изчислява общо на […] м3 годишно. Нуждите от свързващ компонент и химикали възлизат на […] тона годишно, а за гориво - на […] тона годишно.
(130)
Дървесината за плочите от дървесни частици се добива също в обсег от около 100 км около завода. Необходимите количества на ден се изчисляват на […] м3 стволова дървесина, допълнителни […] м3 дървесина за амбалаж и […] м3 дървени стърготини. Транспортният капацитет се определя на […] м3 за стволова дървесина и […] м3 за амбалажна дървесина и дървени стърготини. Това прави 72 курса на ден, извършвани от 72 водачи, 14 допълнителни работници и 5 механици, което прави 91 непреки нови работни места. След приспадане на допълнителните работници създадените непреки работни места за превоз на материали до завода за плочи от дървесни частици възлизат на 77.
(131)
Предвижданият оборот в размер на […] м3 годишно при 251 работни дни би означавал обем на плочите от дървесни частици от […] м3 на ден, които се транспортират в камиони с вместимост […] м3. Когато от прогнозната бройка от 71 водачи, 14 допълнителни работници и 5 механици се извадят 14-те допълнителни работници, Комисията може да приеме, че за превоза на готова продукция до клиентите ще бъдат създадени 76 непреки работни места.
(132)
Германия не представя пояснения относно създаването на 19 непреки работни места за превоз на свързващ компонент, гориво и меламинова хартия за двата завода. Комисията обаче намира тази цифра за реалистична.
(133)
В заключение Комисията счита, че общият брой на новосъздадените непреки работни места в транспортния сектор може да се установи на 264.
(134)
Обработката на дървесина е втората по значимост област по отношение на създаването на непреки работни места, като за нея се приема, че се извършва 251 дни годишно.
(135)
За производството на OSB е необходима дървесина в обем от […] м3 на ден, 95 % от която се преработва механично, а 5 % - ръчно. За механичната преработка на […] м3 са необходими 25 екипа от по 2 машинисти и 2 горски работници, плюс един допълнителен работник на всеки 6 екипа; всеки екип произвежда по […] м3 на ден. Оттук се формират 54 работни места. За ръчната преработка от […] м3 са необходими 13 горски работници, всеки от които произвежда по […] м3 на ден. Според изчисленията на Германия в допълнение към създадените по косвен път 67 работни места ще бъдат създадени 13 допълнителни работни места, с което броят на непреките работни места става 80. От 67 създадени непреки работни места обаче само 61 са създадени в подпомагания регион и в съседните подпомагани региони и следователно само те ще бъдат взети предвид.
(136)
За производството на плочи от дървесни частици са необходими […] м3 дървесина на ден, 95 % от която се преработва механично, а 5 % - ръчно. Въз основа на същите изчисления като направените в случая на подготвителните дейности в горското стопанство за производството на OSB Германия пресмята, че създадените непреки работни места са 41, включително 5 работни места за допълнителни работници. От 41-те създадени непреки работни места обаче само 32 са създадени в подпомагания регион и в съседните подпомагани региони и следователно само те ще бъдат взети предвид.
(137)
По отношение на количеството дървесина за амбалаж в размер на […] м3 дневно Германия изчислява, че 36 непреки работни места ще бъдат създадени в областта на получаването, превоза и оразмеряването, други 7 за допълнителни работници и 7 работни места в областта на закупуването на материали, логистиката и т.н. От тези 43 непреки работни места само 38 ще бъдат създадени в подпомагания регион и в съседните подпомагани региони.
(138)
Комисията счита, че в свързаните с горското стопанство дейности може да бъде определена бройка от общо 131 създадени непреки работни места.
(139)
Германия не представи данни относно създадените 51 непреки работни места и шестте допълнителни работни места в сектора на услугите, както и за жилищното настаняване и потребителските стоки. Като има предвид, че някои от тези работни места следва да са общи за двата завода, Комисията счита, че реалистичният брой за създадените непреки работни места е само 45.
(140)
С оглед на гореизложеното общият брой на непреките работни места, създадени в подпомагания регион и съседните подпомагани региони, възлиза на 440. Ако не се включват защитените непреки работни места, общият брой непреки работни места би бил 407. При съпоставяне с общия брой от 355 разкрити преки работни места, при всички случаи се стига до съотношение, което и в двата случая (440 или 407) превишава 100 %, което води до стойност на фактора „регионално въздействие“ (M) от 1,5.
6.3.4. МАКСИМАЛЕН ДОПУСТИМ ИНТЕНЗИТЕТ НА ПОМОЩТА ЗА ИНВЕСТИЦИОННИЯ ПРОЕКТ
(141)
Максималният допустим интензитет на помощта се изчислява по формулата R × T × I × M (30) съгласно точка 3.10 от МСР от 1998 г.
(142)
Тъй като факторът за състоянието на конкуренцията T е различен за двата разглеждани продукта (1 за OSB и 0,75 за плочите от дървесни частици), трябва да се определи как да бъде изчислен комбиниран фактор за състоянието на конкуренцията за целия проект. МСР от 1998 г. не предоставя насоки в този контекст.
(143)
При подобен случай в обхвата на МСР от 1998 г., който се отнася до два отделни продукта с различни фактори за състоянието на конкуренцията (дело C 15/2006 Pilkington (31)), Комисията отбелязва, че тъй като въпросният проект засяга напълно интегриран производствен обект, би било изкуствено двата фактора за състоянието на конкуренцията да се претеглят с относителния дял на инвестициите за всеки от двата продукта. Ето защо в този случай Комисията използва за претеглянето съотношението между капацитетите, създадени за двата продукта.
(144)
Както е пояснено в точка 2.3 от настоящото решение, в настоящия случай се разглеждат два завода (един за OSB и един за плочи от дървесни частици), свързани помежду си от обща техническа инфраструктура и обща администрация. Приемливите за финансиране разходи за всеки един от тези заводи могат да бъдат установени. Поради това, за разлика от решението Pilkington, е възможно да бъде изчислен общ фактор за състоянието на конкуренцията, като се използва съотношението на приемливите за финансиране разходи за двата продукта.
(145)
В своето становище относно решението за откриване на процедурата Германия предложи трети метод за претегляне на различните фактори за състоянието на конкуренцията за двата продукта, а именно въз основа на маржа на приноса (32) (Deckungsbeitrag) на двете производствени съоръжения. Според Германия това би гарантирало отчитането на приноса на всеки от разглежданите продукти към приходите от дейността.
(146)
В зависимост от използвания метод обединеният фактор за състоянието на конкуренцията за инвестиционния проект като цяло би бил 0,86 (когато изчислението се основава на относителните капацитети (33)), 0,85 (когато изчислението се основава на относителните инвестиционни разходи (34)) или 0,92 (когато изчислението се основава на относителните маржове на приноса (35)).
(147)
Тъй като другите два фактора за оценка, необходими за изчисляването на максималния допустим интензитет на помощта, са 0,8 (факторът вложен капитал/работни места, „I“) и 1,5 (факторът „регионално въздействие“, „M“), то окончателният максимален интензитет на помощта според формулата R × T × I × M, посочена в точка 3.10 от МСР от 1998 г., възлиза съответно на 36,12 %, 35,70 % и 38,64 %. Следователно при всички случаи интензитетът на помощта от 35 %, за който Германия е подала уведомление, е в съответствие с МСР от 1998 г.
(148)
Следователно не е необходимо да се взема решение кой от методите за изчисляване на комбинирания фактор за състоянието на конкуренцията трябва да се използва. При всички случаи обаче методът, предложен от Германия (който дава най-благоприятен резултат), следва да бъде отхвърлен, тъй като при него се използват данни от 2004 г., които не са били налични към момента на подаване на уведомлението.
6.3.5. ЛИПСА НА РАЗПОРЕЖДАНЕ ЗА ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ
(149)
Следва да се припомни, че Германия вече е изплатила на получателите помощ в общ размер на […] EUR (от договорената обща сума от 69 797 988 EUR).
(150)
В своето становище KronoGroup твърди, че Комисията е трябвало да разпореди временно възстановяване на помощта по реда на член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 659/1999.
(151)
Издаването на разпореждане за възстановяване е мярка, която се взема в извънредни случаи и която Комисията може да предприеме, когато са изпълнени специалните условия, определени в член 11 от Регламент (ЕО) № 659/1999. KronoGroup не е представила убедителни доводи, показващи изпълнението на тези условия; във всеки случай Комисията е на мнение, че в настоящия случай разпореждането за възстановяване не би било уместно.
VII. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(152)
Комисията установява, че Германия е привела в действие неправомерно въпросната помощ в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз. При все това интензитетът на помощта от 35 %, приложен от Германия, е в съответствие с разпоредбите на МСР от 1998 г. Следователно въпросната помощ може да се разглежда като съответстваща на вътрешния пазар.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ, приведена в действие от Германия в полза на Glunz AG и OSB Deutschland GmbH, в размер на 69 797 988 EUR, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква а) от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Федерална република Германия.
Съставено в Брюксел на 23 март 2011 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-23 ta’ Marzu 2011
dwar l-għajnuna mill-Istat C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000), implimenta mill-Ġermanja lil Glunz AG u OSB Deutschland GmbH
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 1764)
(It-test bil-Ġermaniż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/524/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-funzjonament tal-Unjoni Ewropea, b’mod partikolari l-Artikolu 108(2)(1) (1),
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li sejħet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont dawk id-dispożizzjonijiet (2) u b’kunsiderazzjoni tal-kummenti tagħhom,
Billi:
I. PROĊEDURA
(1)
Permezz ta’ ittra datata l-4 ta’ Awwissu 2000, reġistrata fis-7 ta’ Awwissu 2000, il-Ġermanja nnotifikat lill-Kummissjoni bl-intenzjoni tagħha li tipprovdi għajnuna b’intensità ta’ 35 % favur proġett ta’ investiment ta’ Glunz AG u OSB Deutschland GmbH, bl-għan li jistabbilixxu ċentru integrat għall-ipproċessar tal-injam f’Nettgau (Sachsen-Anhalt). L-għajnuna proposta kienet reġistrata bin-numru N 517/2000.
(2)
Wara s-sottomissjoni ta’ informazzjoni addizzjonali, il-Kummissjoni adottat deċiżjoni fil-25 ta’ Lulju 2005 li ma tqajjem l-ebda oġġezzjoni għal intensità ta’ għajnuna ta’ 35 % ibbażata fuq il-Qafas ta’ Għajnuna Reġjonali Multisettorjali għal proġetti kbar ta’ investiment (3) (’il quddiem imsejjaħ “QRM 1998”).
(3)
Bis-sentenza tal-1 ta’ Diċembru 2004, Kronofrance/Kummissjoni T-27/02 (4), il-Qorti ddeċidiet li tannulla din id-deċiżjoni tal-Kummissjoni.
(4)
Konsegwentement, il-Kummissjoni għandha tieħu deċiżjoni oħra fuq il-bażi tan-notifika tal-Ġermanja datata s-7 ta’ Awwissu 2000.
(5)
Permezz ta’ ittra datata s-17 ta’ Diċembru 2004 il-Kummissjoni talbet lill-Ġermanja jekk xtaqietx tissottometti aktar informazzjoni dwar in-notifika tas-7 ta’ Awwissu 2000 minħabba l-annullament tad-deċiżjoni tal-Kummissjoni. Fit-3 ta’ Marzu ħarġet tfakkira f’din il-kwistjoni. Il-Ġermanja wieġbet b’ittra datata t-23 ta’ Marzu 2005, iżda ma ppreżentat l-ebda informazzjoni addizzjonali f’dak l-istadju.
(6)
L-għajnuna preżenti ngħatat mill-Ġermanja fi Frar 2000 suġġetta għall-kundizzjoni li tkun approvata mill-Kummissjoni. Wara d-deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-25 ta’ Lulju 2001 li ma tqajjimx oġġezzjonijiet, il-Ġermanja bdiet bil-ħlas tal-għajnuna.
(7)
Wara l-annullament mill-Qorti tad-deċiżjoni tal-25 ta’ Lulju 2001, irriżultat pożizzjoni legali daqs li kieku dik id-deċiżjoni qatt ma ttieħdet u b’hekk il-Ġermanja ma rċeviet l-ebda approvazzjoni tal-Kummissjoni għall-intensità ta’ għajnuna proposta (5). Għalhekk, il-Kummissjoni rreġistrat il-każ fir-reġistru ta’ għajnuna mogħtija illegalment bin-numru NN 18/05.
(8)
Permezz ta’ ittra datata l-20 ta’ Lulju 2005 il-Kummissjoni infurmat lill-Ġermanja bid-deċiżjoni tagħha li tibda proċedura skont l-Artikolu 108(2) tat-TFUE fir-rigward tal-għajnuna.
(9)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tibda l-proċedura ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċċjali tal-Unjoni Ewropea (6). Il-Kummissjoni stiednet partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom dwar l-għajnuna.
(10)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti mingħand parti waħda. Dawn il-kummenti ġew mgħoddija lill-Ġermanja li ngħatat l-opportunità li tikkummenta; il-pożizzjoni tal-Ġermanja waslet b’ittri datati l-24 ta’ Ottubru 2005 u l-24 ta’ Jannar 2006.
(11)
Permezz ta’ ittra datata t-28 ta’ Frar 2006 il-Ġermanja talbet is-sospensjoni tal-proċedura formali ta’ investigazzjoni skont l-Artikolu 7(6)(3) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 tal-Kunsill tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (7), peress li s-sentenza Kronofrance/Kummissjoni ġiet appellata quddiem il-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea mill-Ġermanja u Glunz AG (każijiet konġunti C-75/05 P u C-80/05 P).
(12)
Permezz ta’ ittra datata d-9 ta’ Marzu 2006, il-Kummissjoni approvat is-sospensjoni tal-proċeduri sakemm tittieħed deċiżjoni mill-Qorti tal-Ġustizzja fil-kawżi konġunti C-75/05 P u C-80/05 P, Ġermanja et al./Kronofrance.
(13)
Il-Qorti tal-Ġustizzja fis-sentenza tagħha tal-11 ta’ Settembru 2008 (8) ikkonfermat id-deċiżjoni tal-Qorti. Wara dan, il-proċedura formali ta’ investigazzjoni fil-każ C-28/2005 tkompliet.
(14)
Il-Ġermanja ssottomettiet aktar informazzjoni b’ittra datata l-4 ta’ Awwissu 2009, u wara rikjesta għal aktar informazzjoni mill-Kummissjoni, b’ittra datata d-19 ta’ Lulju 2010.
II. DESKRIZZJONI DETTALJATA TAL-GĦAJNUNA
2.1. MIŻURA TAL-GĦAJNUNA
(15)
Il-Landesförderinstitut Sachsen-Anhalt iddeċieda fid-29 ta’ Frar 2000 li jagħti għajnuna ta’ investiment lil Glunz AG u OSB Deutschland GmbH għall-istabbiliment ta’ ċentru għall-ipproċessar tal-injam f’Nettgau (Sachsen-Anhalt). L-għajnuna totali tammonta għal EUR 69 797 988.
(16)
Skont in-notifika tal-4 ta’ Awwissu 2000, l-għajnuna hija mogħtija f’forma ta’ għotja li tammonta għal EUR 46 201 868 fuq il-bażi tat-28 Pjan Qafas tal-kompitu konġunt “Titjib tal-istruttura ekonomika reġjonali” (9) approvat mill-Kummissjoni. Din l-għotja tikkorrispondi għal 23,17 % gross tal-ispejjeż eliġibbli.
(17)
Barra minn hekk, premium ta’ investiment huwa approvat fuq il-bażi tal-Att dwar Il-Premium tal-Investiment 1999 (10), li kien appovat mill-Kummissjoni għall-ammont ta’ EUR 23 596 120. Dan il-premium tal-investiment jikkorrispondi għal 11,83 % gross tal-ispejjeż tal-investiment eliġibbli.
(18)
Skont informazzjoni tal-Ġermanja kienu diġà tħallsu l-ammont ta’ […] (*) EUR fuq il-bażi tat-28 Pjan Qafas tal-kompitu konġunt “Titjib tal-infrastruttura ekonomika reġjonali” u l-ammont ta’ […] bħala investiment. Għalhekk, l-ammont totali tal-għajnuna ta’ EUR […] kien diġà tħallas mill-Ġermanja lill-benefiċjarji (mill-ammont totali miftiehem ta’ EUR 69 797 988).
2.2. IL-BENEFIĊJARJI
(19)
Il-benefiċjarji huma tnejn.
(20)
Wieħed mill-benefiċjarji huwa Glunz AG li hu bbażat f’Hamm (Nordrhein-Westfalen) (’il quddiem “Glunz”) li twaqqfet fl-1932 u kienet topera fil-kummerċ tal-injam. Sa mis-sittinijiet il-kumpanija ilha timmanifattura u tbigħ esklussivament particleboards, fibre boards ta’ densità medja (MDF), oriented strand board (OSB) u plywood. Fi żmien in-notifika, Tableros De Fibras S.A. (’il quddiem “TAFISA”), li tappartjeni għall-grupp Portugiż SONAE, kellha 96.03 % tal-ishma ta’ Glunz.
(21)
Il-benefiċjarju l-ieħor, OSB Deutschland GmbH (’il quddiem “OSBD”) tappartjeni 100 % lill-kumpanija TAFISA u b’hekk hija sister company ta’ Glunz, minħabba li ż-żewġ kumpaniji huma sussidjarji ta’ TAFISA. OSBD kienet imwaqqfa fis-16 ta’ Lulju 1999 u wara t-tlestija tal-proġett tal-investiment f’Nettgau bdiet bil-produzzjoni u l-kummerċjalizzazzjoni tal-prodotti tal-OSB.
2.3. IL-PROĠETT TAL-INVESTIMENT
(22)
Il-post tal-investiment jinsab f’Nettgau (Sachsen-Anhalt), żona megħjuna skont l-Artikolu 107(3)(a) TFUE fejn l-intesità massima tal-għajnuna permissibbli għall-promozzjoni ta’ investimenti ġodda minn kumpaniji kbar fil-ħin tan-notifika kienet ta’ 35 % gross.
(23)
Glunz u OSBD bnew ċentru integrat għall-ipproċessar tal-injam li kien jikkonsisti f’żewġ impjanti konnessi ma’ xulxin fuq art li kienet għadha ma ġietx użata għal għanijiet kummerċjali. Fl-ewwel impjant, li jappartjeni lill-OSBD, jiġu manifatturati prodotti tal-OSB u fit-tieni impjant li jappartjeni lil Glunz, jiġu manifatturati particleboards. Il-Ġermanja tinforma li ż-żewġ linji tal-produzzjoni taż-żewġ impjanti huma konnessi flimkien b’infrastruttura teknika komuni. Il-folji tal-OSB u l-particleboards huma mbagħad proċessati u rfinuti mill-istess apparat tal-ixkatlar, apparat tal-kisi u tal-groove and tongue. Barra minn hekk, skont il-Ġermanja, frazzjonijiet fini li jirriżultaw mill-ipproċessar tal-folji tal-OSB huma użati f’impjant ta’ particleboards fil-qrib. Amministrazzjoni ċentrali tamministra ż-żewġ impjanti iklużi l-kummerċjalizzazzjoni, il-ksib u d-distribuzzjoni.
(24)
Skont informazzjoni mill-Ġermanja, iċ-ċentru integrat għall-ipproċessar tal-injam ta’ Glunz u OSBD joffri ħafna vantaġġi minħabba disinn aħjar tal-installazjonijiet u tal-infrastruttura teknika komuni, speċjalment rigward l-ipproċessar tal-pannelli tal-injam immanifatturati. B’hekk huwa possibbli użu ottimu tal-għażla tal-injam, rendiment aħjar tal-materja prima u ċiklu intern ta’ riċiklaġġ.
(25)
Skont in-notifika tas-7 ta’ Awwissu 2000, parti mill-għajnuna hija mogħtija lill-impjant tal-OSB u parti oħra lill-impjant tal-particleboards. L-għajnuna lill-impjant tal-OSB tammonta għal 28,61 miljun EUR fi spejjeż ta’ investiment eliġibbli ta’ 81,8 miljun EUR, li jikkorrispondu għal intensità ta’ 35 % gross. L-għajnuna lill-impjant tal-particleboards tammonta għal 41,48 miljun EUR fi spejjeż ta’ investiment eliġibbli ta’ 117,6 miljun EUR, li jikkorrispondu għal intensità ta’ 35 % gross.
(26)
Fil-ħin tan-notifka l-Ġermanja stmat li jinħolqu 355 impjieg permanenti fiċ-ċentru integrat għall-ipproċessar tal-injam f’Nettgau, minnhom 234 fl-impjant tal-particleboards u 121 fl-impjant tal-OSB. Barra minn hekk, fiż-żoni megħjuna kellhom jinħolqu 520 impjieg indirett, fejn 33 minnhom ikunu assigurazzjoni tal-impjiegi eżistenti. L-investiment il-ġdid f’Nettgau kellu jsir bejn Jannar 2000 u l-aħħar tal-2002, u l-produzzjoni kienet maħsuba li tinbeda matul is-sena 2001. Operazzjoni sħiħa kellha tintlaħaq wara sentejn.
(27)
Il-kapaċità tal-produzzjoni tal-impjant il-ġdid tal-OSB kienet stmata b’ […]m3 għas-sena 2002. Il-kapaċità tal-prodotti tal-OSB tal-grupp TAFISA għas-sena 1999 kienet ta’ […]m3.
(28)
Il-kapaċità tal-produzzjoni tal-impjant tal-particleboards tal-grupp Glunz kienet ta’ […] m3 għas-sena 1999. Skont l-informazzjoni tal-Ġermanja l-kapaċità totali tal-produzzjoni għandha tiżdied għal […] m3 permezz ta’ […] m3 tal-impjant ta’ Nettgau.
III. RAĠUNIJIET GĦALL-FTUĦ TAL-PROĊEDURA FORMALI TA’ INVESTIGAZZJONI
(29)
L-intensità massima tal-għajnuna li tista’ tiġi approvata taħt il-QRM 1998 hija determinata fuq kalkolu li jinkludi numru ta’ fatturi ta’ valutazzjoni, b’mod partikolari l-fattur li jirrifletti s-sitwazzjoni tal-kompetizzjoni fis-settur industrijali konċernat (Fattur T); dan il-fattur jista’ jkollu wieħed minn erba’ valuri: 0,25, 0,5, 0,75 jew 1. Dan il-fattur jista’ jingħata l-valur 1 jekk is-settur industrijali (definit fil-livell ta’ NACE l-aktar baxx) mhux konfrontat b’kapaċità żejda (test għal kapaċità żejda) u/jew jekk is-suq rilevanti (definit bħala l-prodott affettwat u s-sostituti tiegħu) mhux suq li qed jiċkien (test għal suq jiċkien).
(30)
Fid-deċiżjoni tagħha li tibda l-proċedura skont l-Artikolu 108(2) TFUE, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar id-definizzjoni tas-suq rilevanti li għalih tappartjeni l-OSB, u b’hekk ma setgħetx tiddetermina jekk is-suq hux qed jiċkien jew le rigward l-iffissar tal-fattur tal-kompetizzjoni “T”.
IV. KUMMENTI MILL-PARTIJIET INTERESSATI
(31)
Fit-22 ta’ Novembru 2005 il-Kummissjoni rċeviet dikjarazzjoni konġunta (11) minn kompetituri li jappartjenu lil KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG u Kronofrance S.A.).
(32)
Fis-sottomissjoni tagħhom il-kumpaniji ta’ KronoGroup argumentaw li s-suq għandu jkun definit biex jinkludi OSB u plywood magħmul minn injam artab. Biex jappoġġjaw din id-dikjarazzjoni l-partijiet irreferew għal studju ta’ Jaakko Pöyry (12) u pubblikazzjoni tal-Finnish Forest Research Institute.
(33)
Il-KronoGroup għamel dikjarazzjonijiet ulterjuri li jistgħu jiġu mqassra kif ġej:
(34)
Il-KronoGroup isostni li għall-kalkulazzjoni ta’ jekk is-suq kienx qiegħed jiċkien, il-Kummissjoni kellha tuża informazzjoni sas-sena 1999 peress li din id-dejta biss kienet disponibbli fil-ħin tad-deċiżjoni oriġinali tal-approvazzjoni (Lulju 2001) li kienet iżjed tard annullata mill-Qorti. Fil-perjodu 1995-1999, is-suq tal-particleboards kellu rata medja ta’ tkabbir negattiva ta’ - 4,626 %. Il-KronoGroup jirrikonoxxi madankollu li s-suq tal-particleboards fil-perjodu 1994-1999 kellu rata medja ta’ tkabbir pożittiva ta’ 0,456 % (għalkemm inqas mit-tkabbir tal-industrija tal-manifatura fiż-ŻEE kollha kemm hi).
(35)
Il-KronoGroup isostni wkoll li l-Kummissjoni għandha tevalwa l-għajnuna lill-impjant tal-OSB u lill-impjant tal-particleboards separatament minflok tikkalkula intensità komuni għall-proġett kollu, peress li ż-żewġ investimenti, iż-żewġ linji tal-produzzjoni u ż-żewġ swieq tal-prodotti jistgħu jiġu separati minn xulxin b’mod ċar. Dan ikun ifisser li l-fatturi kollha tal-evalwazzjoni għandhom jiġu kkalkulati separatament għaż-żewġ impjanti.
(36)
Barra minn hekk, il-KronoGroup isostni li filwaqt li Glunz għamlet l-investiment f’Nettgau, għalqet l-impjant tal-particleboards f’Sassenburg (f’distanza ta’ 30 km ’il bogħod, iżda fi stat Federali differenti, Niedersachsen (13)). Il-grupp jikkwota artikli skont liema l-ħaddiema kollha fl-impjant ta’ Sassenburg tħaddmu mill-impjant il-ġdid f’Nettgau. Dan huwa kuntrarju għall-għan tal-QRM 1998 li jinħolqu impjiegi f’żoni megħjuna għal nies lokali, u b’hekk dawn l-impjiegi m’għandhomx jiġu kkunsidrati fil-kalkoli tal-fatturi “Kapital/Impjiegi” u “Impatt Reġjonali” skont il-QRM 1998 (li t-tnejn jiddependu min-numru ta’ impjiegi maħluqa mill-investiment).
(37)
Finalment, il-KronoGroup isostni li l-Kummissjoni kellha tordna l-irkupru proviżorju tal-għajnuna skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 (Inġunzjoni ta’ rkupru għal għajnuna kontra l-liġi), peress li Glunz u OSB irċevew vantaġġi kompetittivi sinifikanti mill-għajnuna mħallsa parzjalment.
V. KUMMENTI MILL-ĠERMANJA
(38)
Il-kummenti mgħoddija mill-Ġermanja huma mqassra kif ġej.
5.1. KUMMENTI RIGWARD ID-DEFINIZZJONI TAS-SUQ RILEVANTI GĦAL OSB
(39)
Il-Ġermanja tqis li s-suq rilevanti għal OSB jikkonsisti minn OSB u plywood fl-użu finali tal-imballaġġ, ċnut, qafas tas-soqfa, kisi tal-pavimenti kif ukoll pannelli tal-ħitan. Dan is-suq mhux suq li qed jiċkien.
(40)
L-oqsma tal-applikazzjoni li fihom l-OSB huwa użat bħala sostitut għall-plywood jikkorrispondu l-biċċa l-kbira mal-oqsma tal-applikazzjoni ewlenin ta’ plywood magħmul minn injam artab. Madankollu fl-oqsma ta’ applikazzjoni ewlenin ta’ plywood magħmul minn injam iebes (industrija tal-għamara, industrija tal-kostruzzjoni u tagħmir ta’ vetturi tat-trasport) OSB ma jistax jintuża minħabba l-karatteristiċi tekniċi tiegħu. Għalhekk l-inklużjoni ta’ OSB fis-suq globali ta’ plywood magħmul minn injam iebes u artab ma tkunx tikkorrispondi mal-kundizzjonijiet attwali fis-swieq ikkonċernati. Dan huwa kkonfermat fir-rapport tal-21 ta’ Ottubru 2005 imħejji minn Jaakko Pöyry.
(41)
Jaakko Pöyry jistma l-perċentwali li ġejjin għall-potenzjal ta’ sostituzzjoni ta’ OSB fl-oqsma ta’ applikazzjoni msemmija hawn fuq: Imballaġġ 40-60 %; ċnut 70-80 %; qafas tas-soqfa 70-90 %; kisi tal-pavimenti 50-80 %; pannelli tal-ħitan 70-90 %.
(42)
Fl-industrija tal-għamara, OSB mhux adattat għall-użu viżwali minħabba l-karatteristiċi tal-wiċċ. Il-wiċċ tal-OSB mhux viżwalment attraenti minħabba l-proċess tal-manifattura minn strixxi allinjati tal-injam (oriented strands) li jagħmluh raff u irregolari. L-OSB għalhekk ma jistax jiġi miksi b’mod dekorattiv. OSB huwa adattat biss għal partijiet tal-għamara li mhumiex viżibbli (eż. sottostruttura ta’ għamara miksija). Madankollu, fil-qasam tal-partijiet tal-għamara li mhumiex viżibbli, OSB ma jistax jikkompeti mal-particleboards li huma ferm irħas u li huma ġeneralment użati f’dan il-kuntest.
(43)
Fl-industrija tal-kostruzzjoni (xaters għall-konkrit) huwa kruċjali li għall-konkrit mferra’, il-wiċċ tal-materjal tax-xaters ikun lixx. Minħabba l-irregolaritajiet relatati mal-proċess, OSB għandu jiġi miksi b’mod speċjali fil-qasam tal-konkrit espost biex jassigura wiċċ lixx tal-konkrit espost. Dan l-ipproċessar ulterjuri huwa impenjattiv u jgħolli l-prezz tal-prodott finali. Meta mqabbel mal-plywood, OSB huwa kompetittiv biss jekk jista’ jiġi użat ripetutament bħala xaters tal-konkrit. Madankollu, għal raġunijiet prattiċi dan mhux awtomatikament garantit. Peress li l-folji huma użati ħafna fuq is-sit tal-kostruzzjoni, dan jista’ jwassal għal ħsara tal-wiċċ. Madankollu, jekk jidhru xquq, jeżisti l-periklu li l-folja tal-OSB timbaram bl-effett tal-ilma/umdità jew b’xi mod ieħor. Għalhekk, l-użu ripetut ta’ OSB ta’ kwalità għolja mhux neċessarjament possibbli. Ma’ din jiżdiedu l-instabilità u s-suxxettibilità għall-umdità tat-truf tal-folji tal-OSB. Barra minn hekk, materjal użat bħala xater għal konkrit jeħtieġ tensjoni għolja u qawwa flessurali. F’dan ir-rigward, OSB ma jissodisfax ir-rekwiżiti tal-industrija tal-kostruzzjoni fuq materjali tax-xaters tal-konkrit. Plywood magħmul minn injam artab min-naħa l-oħra huwa adattat għal dan l-użu minħabba l-prezz relattivament baxx u l-wiċċ lixx tiegħu, li jidher ukoll fil-volum attwalment użat fl-industrija tal-kostruzzjoni.
(44)
Fil-qasam tal-vetturi tat-trasport wiċċ lixx huwa wkoll importanti, peress li l-folji użati huma ta’ spiss miksija. Kisi ta’ OSB mhuwiex ġeneralment prattikabbli għal ħafna raġunijiet. Anke jekk OSB jinkesa eż. bil-karta melamina, minħabba li l-wiċċ mhux lixx jeżisti r-riskju li l-kisja tinqasam. Waqt it-tagħbija permezz ta’ trakk tat-tagħbija, tkun eżerċitata pressa fuq ċerti pożizzjonijiet fuq il-wiċċ. Jeżisti r-riskju li f’dawn il-każijiet f’ambjent niedi jew imxarrab, jidħol ilma fil-folja li jikkaġuna li l-folja timbaram jew titgħawweġ. Kisi stabbli tal-wiċċ huwa assigurat biss permezz ta’ proċess ulterjuri elaborat. Il-wiċċ ta’ OSB, b’kuntrast ma’ plywood magħmul minn injam iebes li minħabba l-ebusija tal-wiċċ tiegħu huwa relattivament inqas sensittiv għal grif u tagħfis eċċ, huwa altrimenti mhux reżistenti biżżejjed biex jiflaħ għal piż u l-effetti ta’ pressa fil-qasam tat-trasport.
(45)
L-evalwazzjoni tas-sostitwibbiltà bejn OSB u plywood magħmul minn injam artab min-naħa waħda kif ukoll plywood magħmul minn injam iebes min-naħa l-oħra hija essenzjalment dwar il-karatteristiċi tekniċi u l-possibiltajiet tal-użu ta’ OSB kif ukoll dwar id-differenza fil-prezz meta mqabbel ma’ plywood magħmul minn injam iebes. Filwaqt li plywood magħmul minn injam iebes huwa superjuri għal plywood magħmul minn injam artab u OSB fl-aspetti tekniċi kollha, id-differenza fil-prezz bejn plywood magħmul minn injam iebes fuq naħa waħda u OSB u plywood magħmul minn injam artab fuq in-naħa l-oħra jfisser li plywood magħmul minn injam iebes mhuwiex daqshekk kompetittiv fl-oqsma ta’ applikazzjoni dominati minn OSB u plywood magħmul minn injam artab. Ikun għalhekk żbaljat li wieħed jassumi sostitwibbiltà bejn OSB u t-tipi kollha ta’ plywood, inkluż plywood magħmul minn injam iebes.
(46)
Jeżisti suq komuni bejn is-suq għal OSB u plywood fl-użu finali tal-imballaġġ, ċnut, qafas tas-soqfa, kisi tal-pavimenti kif ukoll pannelli tal-ħitan min-naħa waħda u s-suq għal OSB u plywood magħmul minn injam artab min-naħa l-oħra. L-unika differenza bejn iż-żewġ definizzjonijiet tas-swieq hija fil-qasam tal-industrija tal-kostruzzjoni (xaters tal-konkrit). OSB mhux adattat għal dan il-qasam, filwaqt li plywood magħmul minn injam artab huwa definittivament użabbli f’dan il-qasam u fil-fatt huwa użat. Il-messaġġ ċentrali huwa li plywood magħmul minn injam iebes m’għandux jiġi inkluż fis-suq għal OSB.
5.2. KUMMENTI DWAR L-IŻVILUPP TAS-SUQ GĦAL PARTICLEBOARDS
(47)
Il-Ġermanja tqis li l-fattur tal-kompetizzjoni għandu jiġi stabbilit għal 1 għas-suq ta’ particleboards. Dan is-suq m’għandux jitqies li qed jonqos peress li kellu tendenza ta’ tkabbir qawwija skont punt 7.8 tal-QRM 1998.
(48)
Għal dan il-għan il-Ġermanja ssottomettiet rapport mill-Professur Stefan Collignon (Harvard University, Minda de Gunzburg Center for European Studies) (14), li jgħid li s-suq tal-particleboards fil-perjodu minn 1972 sa 2003 it-tkabbir fit-tul kien ta’ 36 % iżjed mgħaġġel mill-industrija tal-manifattura kollha. Il-Ġermanja hija tal-opinjoni li skont punt 7.8 tal-QRM 1998 is-suq tal-particleboards ma jistax jitqies li qiegħed jonqos fid-dawl ta’ dan it-tkabbir fit-tul.
5.3. KUMMENTI DWAR L-ALLOKAZZJONI TAL-INTENSITÀ TAL-GĦAJNUNA LILL-PARTIJIET TAL-PROĠETT
(49)
Fl-opinjoni tal-Ġermanja, jekk il-Kummissjoni madankollu tikkunsidra li l-fattur tal-kompetizzjoni “T” għas-suq tal-particleboards huwa ta’ 0,75, filwaqt li għal OSB huwa ta’ 1, l-intensità tal-għajnuna komuni għandha tiġi determinata għall-proġett kollu f’Nettgau fuq il-bażi tal-marġini tal-kontribuzzjonijiet taż-żewġ linji tal-produzzjoni, jiġifieri għall-produzzjoni ta’ OSB u particleboards.
(50)
Il-marġini tal-kontribuzzjonijiet huwa dak l-ammont minfuq minn prodott biex ikopri l-ispejjeż fissi u biex jinkiseb il-profitt nett tal-kumpanija. Huwa kkalkulat bħala d-differenza bejn id-dħul u l-ispejjeż varjabbli li huma kkawżati direttament mill-prodott.
(51)
Permezz tal-użu tal-marġini tal-kontribuzzjonijiet bħala referenza, l-intensità tal-għajnuna lill-partijiet individwali tal-proġett f’Nettgau tiġi distribwita b’mod korrispondenti għall-kontribut attwali ta’ OSB u particleboards, bħala prodotti, għar-riżultat operattiv.
5.4. KUMMENTI DWAR OPINJONIJIET OĦRA TAL-KRONOGROUP
(52)
Il-Ġermanja targumenta li l-evalwazzjoni tal-għajnuna għandha tkun ibbażata fuq il-fatti fil-ħin tan-notifika fis-7 ta’ Awwissu 2000.
(53)
Skont il-Ġermanja dan jirriżulta mill-interpretazzjoni tal-QRM 1998. Il-Ġermanja tirreferi għal punt 3.1 tal-QRM 1998 li tipprovdi li l-intensità massima tal-għajnuna permissibbli hija ddeterminata fuq il-bażi tal-limitu tal-għajnuna reġjonali fil-ħin tan-notifika. Barra minn hekk, skont punt 3.1 tal-QRM 1998, is-sehem tas-suq għandu jiġi evalwat qabel l-applikazzjoni għall-għajnuna. Fl-Anness għall-QRM 1998 fit-taqsima “Ex-post monitoraġġ” hija prevista l-possibbiltà li l-Kummissjoni tivverifika l-eżatezza tal-informazzjoni provduta fl-applikazzjoni.
(54)
Il-Ġermanja tallega wkoll li fil-ħin tal-applikazzjoni l-informazzjoni dwar il-konsum apparenti għas-sena 1999 ma kinitx disponibbli. Fi kwalunkwe każ għad-determinazzjoni meħtieġa tar-rata medja ta’ tkabbir annwali tal-konsum apparenti skont il-punt 7.8 tal-QRM 1998 huma neċessarji l-figuri għall-konsum apparenti għal sitt snin u mhux għal ħames snin kif sottomess mill-KronoGroup. Dan huwa minħabba l-fatt li r-rata ta’ tkabbir għal sena partikolari hija kkalkulata bi tqabbil tal-konsum f’sentejn konsekuttivi.
(55)
Rigward it-trasferiment allegat ta’ impjiegi, il-Ġermanja kkonfermat l-għeluq tal-fabbrika f’Sassenburg. Il-Ġermanja spjegat f’dan ir-rigward li l-impjant ta’ Sassenburg kien l-eqdem impjant ta’ particleboards ta’ Glunz u kien qed jagħmel telf sostanzjali. Għalhekk dan l-impjant ma kellux ċans jirkupra iżjed u kellu jingħalaq irrispettivament mill-investiment il-ġdid f’Nettgau. […] impjegat li qabel kienu impjegati f’Sassenburg, ġew trasferiti f’Nettgau ([…] % tal-impjegati hemmhekk).
(56)
Fil-kummenti tagħha rigward l-osservazzjonijiet tal-KronoGroup, il-Ġermanja żżid li l-QRM 1998 jesiġi biss li l-impjiegi l-ġodda jinħolqu fir-reġjun megħjun, iżda mhux li jkunu mimlija b’impjegati mir-reġjun. L-għan ewlieni huwa li jippromwovi l-iżvilupp tar-reġjun megħjun.
(57)
Il-Ġermanja indikat li parti mill-makkinarju kienet ġiet trasferita minn Sassenburg għal Nettgau; dawn il-magni ma kinux inklużi fl-ispejjeż eliġibbli tal-proġett u b’hekk it-trasferiment ma kienx rilevanti għall-għajnuna. Fi kwalunkwe każ, b’valur kontabbli ta’ madwar […] EUR dawn il-magni jirrappreżentaw proporzjon żgħir tal-proġett totali tal-investiment.
VI. VALUTAZZJONI TAL-GĦAJNUNA
(58)
Il-valutazzjoni hija bbażata fuq il-fatti, figuri u sitwazzjonijiet li kienu magħrufa fil-ħin tan-notifika fis-7 ta’ Awwissu 2000. Peress li min-notifika oriġinali u d-deċiżjoni kurrenti għadda ż-żmien, mhuwiex eskluż li s-sitwazzjonijiet setgħu nbidlu, is-swieq komplew jiżviluppaw u l-fatti li jikkonċernaw il-proġett setgħu żviluppaw differenti milli kif oriġinarjament ippjanat. Madankollu, dan ma jistax jiġi kkunsidrat fil-valutazzjoni tal-Kummissjoni. Fil-prinċipju, il-Kummissjoni għandha tieħu d-deċiżjoni tagħha qabel l-implimentazzjoni attwali tal-investiment skont l-estimi ta’ żviluppi għall-futur u l-istatistika tas-suq. Jekk jirriżulta li ftit snin wara pereżempju s-swieq żviluppaw b’mod differenti, l-intensità tal-għajnuna ma tiġix aġġustata sussegwentement. Għalkemm il-Kummissjoni f’dan il-każ għandha tieħu deċiżjoni iżjed minn 10 snin wara n-notifika oriġinali, l-evalwazzjoni tagħha għandha tkun ibbażata fuq il-fatti u s-sitwazzjonijiet li kienu magħrufa fil-ħin tan-notifika u mhux fuq informazzjoni sussegwenti.
6.1. EŻISTENZA TA’ GĦAJNUNA SKONT ARTIKOLU 107(1) TFUE
(59)
L-għajnuna eżistenti ngħatat minn Stat Membru minn fondi tal-istat skont l-Artikolu 107(1) TFUE (ara Taqsima 2.1 ta’ din id-deċiżjoni). L-għajnuna tagħti vantaġġ lil Glunz u OSBD għaliex kieku kien ikollhom iġorru l-ispejjeż tal-investiment waħedhom. Peress li volum sinifikanti tal-folji tal-injam in kwistjoni huma trasportati fuq fruntieri internazzjonali, jeżisti kummerċ internazzjonali fil-qasam tal-industrija tal-injam ikkonċernat bejn l-Istati Membri. B’hekk vantaġġ finanzjarju mogħti liż-żewġ kumpaniji jista’ jgħawweġ il-kompetizzjoni b’tali mod li jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri. B’konsegwenza, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-miżura notifikata tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat lil Glunz AG u OSBD fis-sens tal-Artikolu 107(1) TFEU.
6.2. OBBLIGU TA’ NOTIFIKA
(60)
Skont l-Artikolu 108(3) TFEU l-Istati Membru għandhom jinnotifikaw il-miżuri tal-għajnuna kollha qabel l-implimentazzjoni tagħhom. L-għajnuna proposta hija mogħtija fil-kuntest ta’ żewġ skemi reġjonali ta’ għajnuna approvati mill-Kummissjoni.
(61)
Madankollu, skont il-QRM 1998 l-intensità tal-għajnuna għal proġetti kbar ta’ investiment hija eskluża mill-iskop ta’ skemi approvati jekk l-għajnuna rilevanti taqbeż ċerti limiti.
(62)
L-ammont ta’ għajnuna proposta jammonta għal EUR 69 797 988. Jekk wieħed jassumi li l-għajnuna tikkonċerna proġett ta’ investiment wieħed, l-obbligu ta’ notifika skont punt 2.1.(ii) tal-QRM 1998 hija sodisfatta peress li l-għajnuna totali hija iżjed minn 50 miljun EUR.
(63)
Kif imsemmi fit-Taqsima 2.3 ta’ din id-deċiżjoni, il-Ġermanja spjegat fid-dettall fid-dikjarazzjoni tagħha li din l-għajnuna tikkonċerna proġett ta’ investiment wieħed.
(64)
Skont punt 7.2 sottoparagrafu 2 tal-QRM 1998, proġett ta’ investiment m’għandux jinqasam artifiċjalment f’subproġetti biex jevita l-obbligu ta’ notifika. F’dan il-każ dan xorta ma jseħħx. Anke jekk jiġi kkunsidrat li l-investiment jikkonċerna żewġ proġetti separati, l-għajnuna tal-investiment għall-impjant ta’ Glunz u l-impjant ta’ OSBD għandhom jiġu notifikati.
(65)
Il-Kummissjoni tikkonkludi għalhekk li l-għajnuna għandha tiġi notifikata u evalwata skont l-QRM 1998.
6.3. IT-TLIET KRITERJI TA’ EVALWAZZJONI TAL-QRM 1998
(66)
Skont QRM 1998, sabiex tiddetermina l-intensità massima permissibbli għall-għajnuna, il-Kummissjoni għandha tiddetermina l-intensità massima tal-għajnuna (limitu ta’ għajnuna reġjonali) li tista’ takkwista kumpanija fiż-żona megħjuna kkonċernata fil-kuntest ta’ skema reġjonali ta’ għajnuna approvata applikabbli fil-ħin tan-notifika.
(67)
Peress li n-notifika saret fis-7 ta’ Awwissu 2000, il-mappa ta’ żona megħjuna 2000-2006 hija aplikabbli (15). Nettgau (Sachsen-Anhalt) tinsab f’żona megħjuna skont l-Artikolu 107(3)(a) TFUE, b’limitu massimu ta’ 35 % tal-Ekwivalenti tal-Għotja Gross (GGE) fil-ħin tan-notifika. Il-Kummissjoni tinnota li l-intensità ppjanata ta’ 35 % gross ma taqbiżx il-limitu ta’ għajnuna regjonali fis-seħħ.
(68)
Skont il-QRM 1998 il-Kummissjoni għandha tapplika tliet fatturi ta’ aġġustament fuq il-perċentwali ta’ 35 % sabiex tiddetermina l-intensità massima permissibbli għall-għajnuna tal-proġett: il-Fattur tal-Kompetizzjoni (T), il-fattur “Kapital/Impjiegi” (I) u l-fattur “Impatt Reġjonali” (M).
(69)
Kif diġà msemmi, il-KronoGroup isostni li l-Kummissjoni għandha tevalwa l-għajnuna lill-impjant tal-OSB u l-għajnuna lill-impjant tal-particleboards b’mod separat, u mhux intensità ta’ għajnuna għal proġett wieħed, peress li ż-żewġ investimenti u ż-żewġ swieq tal-prodotti jistgħu jiġu separati b’mod ċar.
(70)
Il-Kummissjoni tinnota f’dan ir-rigward li t-terminu “proġetti ta’ investiment” huwa definit fil-punt 7.2 QRM 1998 bħala investiment kapitali ta’ kumpanija għall-istabbiliment jew espansjoni ta’ operat jew bidu ta’ attività li twassal għal prodott għal kollox ġdid jew bdil fundamentali fil-proċess ta’ operat eżistenti.
(71)
Il-Ġermanja tipprovdi argumenti dettaljati dwar il-konnessjonijiet bejn iż-żewġ impjanti mibnija fuq l-istess sit miż-żewġ kumpaniji tal-istess grupp. Il-linji tal-produzzjoni taż-żewġ impjanti huma konnessi flimkien permezz ta’ infrastruttura teknika komuni. Il-folji ta’ OSB u particleboards huma pproċessati u raffinati fuq l-istess apparat tal-ixkatlar, tal-kisi u tal-groove and tongue. Barra minn hekk, il-frazzjonijiet fini li jirriżultaw mill-ipproċessar tal-folji OSB huma użati fl-impjant tal-particleboards fil-viċin. Barra minn hekk, amministrazzjoni ċentrali tamministra ż-żewġ impjanti iklużi l-kummerċjalizzazzjoni, il-ksib u d-distribuzzjoni.
(72)
Minħabba l-konnessjonijiet tekniċi, funzjonali u amministrattivi mill-qrib li jeżistu bejn iż-żewġ impjanti mibnija fuq l-istess sit, il-Kummissjoni tikkonsidra li l-investiment fl-impjant ta’ OSB u particleboards jikkonsisti fi proġett ta’ investiment wieħed, jiġifieri investiment għat-twaqqif ta’ operat. B’konsegwenza l-intensità massima għall-għajnuna hija kkalkulata għal dan il-proġett tal-investiment globali.
6.3.1. IL-FATTUR TAL-KOMPETIZZJONI (T)
6.3.1.1. Dispożizzjonijet rilevanti
(73)
Skont punt 3.2 QRM 1998 l-awtorizzazzjoni għall-għajnuna lill-kumpaniji li joperaw f’setturi b’kapaċità strutturali żejda toħloq riskji partikolari ta’ distorsjoni tal-kompetizzjoni. Kwalunkwe żieda fil-kapaċità li mhix ikkumpensata minn tnaqqis fil-kapaċità f’post ieħor, tiggrava l-problema ta’ kapaċità strutturali żejda. Il-Kummissjoni tinnota li l-proġett notifikat joħloq kapaċità addizzjonali fis-suq intern. L-evalwazzjoni tal-fattur tal-kompetizzjoni għalhekk għandha teżamina jekk il-proġett iseħħx f’settur/subsettur b’kapaċità żejda strutturali.
(74)
Skont punt 3.3 QRM 1998, meta biżżejjed informazzjoni dwar l-utilizzazzjoni tal-kapaċità tkun disponibbli, il-Kummissjoni għandha tillimita l-analiżi tagħha għad-determinazzjoni tal-fattur tal-kompetizzjoni għall-preżenza possibbli ta’ kapaċità żejda strutturali/għolja fis-settur jew subsettur konċernat.
(75)
Skont punt 3.4 QRM il-Kummissjoni tikkunsidra jekk l-investiment iseħħx f’suq li qed jiċkien biss f’każ ta’ nuqqas ta’ informazzjoni fuq l-utilizzazzjoni tal-kapaċità. Wara s-sentenza tal-Qorti T27/02 Kronofrance/Kummissjoni, il-punti 3.4 u 3.10 QRM għandhom jiftiehmu li fejn l-informazzjoni dwar l-utilizzazzjoni tal-kapaċità fis-settur konċernat ma tippermettix lill-Kummissjoni tasal għall-konklużjoni pożittiva li teżisti kapaċità strutturali żejda, il-Kummissjoni għandha tikkonsidra jekk is-suq in kwistjoni hux qed jiċkien. Bis-sentenza Ġermanja et al./Kronofrance il-Qorti tal-Ġustizzja kkonfermat is-sentenza tal-Qorti Ġenerali.
(76)
Għalhekk, il-Kummissjoni teżamina l-ewwel nett jekk għandhiex biżżejjed informazzjoni dwar l-utilizzazzjoni tal-kapaċità. Jekk dan mhuwiex il-każ jew din l-informazzjoni turi li ma hemm l-ebda kapaċità żejda strutturali, il-Kummissjoni tivverifika jekk is-suq hux qed jiċkien fuq il-bażi tal-informazzjoni dwar il-konsum apparenti. Skont punt 3.6 QRM il-Kummissjoni għandha tiddetermina jekk il-benfiċjarji kellhomx diġà 40 % sehem tas-suq qabel l-applikazzjoni għall-għajnuna.
(77)
L-istatistika tas-suq dwar l-utilizzazzjoni tal-kapaċità għandha tiġi stabbilita fuq il-livell l-aktar baxx tal-klassifika NACE. Barra minn hekk, sabiex tistabbilixxi jekk is-suq hux qed jiċkien u jekk il-limitu tas-sehem tas-suq hux maqbuż, il-Kummissjoni għandha tiddefinixxi s-suq rilevanti tal-prodotti milquta mill-proġett tal-investiment.
6.3.1.2. Prodotti milquta
(78)
Il-proġett ta’ investiment jinvolvi l-produzzjoni ta’ OSB (Oriented Strand Board) u particleboards.
(79)
Particleboards huma magħmula minn laqx ta’ ċana roundwood u/jew ċana riċiklata li huma magħquda flimkien bi preparazzjoni li tgħaqqad organika. Dawn jintużaw prinċiparjament fl-industrija tal-għamara u d-disinn interjuri.
(80)
Folji OSB huma magħmula minn ċana tal-arżnu mmuntati fi tliet saffi. OSB huwa użat primarjament fil-kostruzzjoni ta’ djar prefabbrikati, fl-industrija tal-imballaġġ u għar-rinnovazzjoni ta’ bini antik. OSB kien żviluppat fis-snin ħamsin fl-Amerika ta’ Fuq. Fis-snin tmenin u disgħin stabbilixxa ruħu fis-suq tal-folji tal-injam u huwa spiss użat bħala sostitut għal plywood (magħmul minn injam artab) li hu aktar għali.
6.3.1.3. Suq rilevanti
(81)
Skont punt 7.6 QRM 1998 is-suq rilevanti tal-prodott jinkludi l-prodotti tal-proġett tal-investiment u dawk il-prodotti kkunsidrati mill-konsumatur (minħabba l-karatteristiċi partikolari tal-prodotti, il-prezzijiet tagħhom u l-użu maħsub tagħhom) jew mill-manifattur (minħabba l-flessibbiltà tal-linji tal-produzzjoni) bħala sostitwiti tagħhom. Is-suq rilevanti ġeografiku jikkomprendi ġeneralment iż-ŻEE jew, alternattivament, kwalunkwe parti sinifikanti minnha jekk il-kondizzjonijiet tal-kompetizzjoni f’din iż-żona huma distinti biżżejjed minn żona oħra taż-ŻEE.
Suq rilevanti tal-prodott
(82)
Il-proġett jikkonċerna l-produzzjoni ta’ OSB u particleboards. Skont il-Ġermanja, fil-linji tal-produzzjoni ma jistgħux jiġu manifatturati aktar prodotti distinti iżda biss varjazzjonijiet tal-istess prodotti, manifatturati bi kwalità differenti tal-wiċċ. Konsegwentement min-naħa tal-manifattura hija eskluża sostituzzjoni permezz ta’ flessibiltà tal-istallazzjonijiet tal-produzzjoni.
(83)
Min-naħa tad-domanda, OSB u particleboards huma sostitwibbli sa ċertu punt, b’mod partikulari fil-kostruzzjoni ta’ djar prefabbrikati. Madankollu, din is-sostitwizzjoni taffettwa inqas minn 10 % tas-suq u għalhekk hija limitata ħafna (16). Dan huwa dovut għall-użu finali diversi u d-differenza sostanzjali fil-prezz (285 EUR/m3 għal OSB u EUR 117/m3 għal particleboards). Il-Kummissjoni tikkunsidra li s-sostitwibbiltà hija għalhekk baxxa wisq biex tiġġustifika l-assenjazzjoni ta’ OSB u particleboards lill-istess suq tal-prodott.
(84)
Fid-deċiżjoni tagħha biex tibda l-proċedura skont l-Artikou 108(2) TFUE l-Kummissjoni qieset li particleboards jikkostitwixxu suq tal-prodott separat. Peress li din l-opinjoni ma ġietx ikkontestata, il-Kummissjoni tikkonkludi li għall-għanijiet ta’ din il-valutazzjoni particleboards jikkostitwixxu suq rilevanti tal-prodott separat.
(85)
Rigward OSB id-deċiżjoni li tinbeda l-proċedura skont l-Artikolu 108(2) TFUE ġie indikat li fiż-ŻEE jeżisti ammont ta’ sostitwibbiltà bejn OSB u (ċerti tipi/kategoriji ta’) plywood.
(86)
Plywood huwa prodott kompost mill-injam u polimer u huwa versatili. Jikkonsisti bażikament minn numru fard ta’ saffi rqaq tal-injam magħquda flimkien permezz ta’ kolla sintetika jew naturali biex jiffurmaw fuljetta. Plywood jista’ jkun magħmul minn injam artab jew injam iebes. Injam artab bħal fir, spruce u siġar tal-prinjol huma koniferi li (ġeneralment) iħaddru s-sena kollha (it-terminu ma jirreferix għal-ebusija tal-injam), u injam iebes huwa injam minn siġar b’weraq wesgħin li jagħmlu l-frott jew il-ġewż u fil-parti l-kbira tagħhom ikunu reqdin fix-xitwa.
(87)
Sabiex tinkiseb ċarezza dwar il-grad ta’ sostitwibbiltà ta’ OSB u tipi/kategoriji differenti ta’ plywood, il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet biex jikkummentaw fuq id-delimitazzjoni tas-suq rilevanti li jappartjeni għalih OSB.
(88)
Mill-kummenti sottomessi mill-Ġermanja u KronoGroup, wieħed mill-kompetituri ewlenin tal-benefiċjarju, jidher ċar li s-suq rilevanti OSB u plywood jikkonsisti fl-użu finali tal-imballaġġ, ċnut, qafas tas-soqfa, kisi tal-pavimenti kif ukoll pannelli tal-ħitan. Huwa biss f’dawn l-użi finali li l-potenzjal tas-sostituzzjoni bejn OSB u plywood huwa ta’ iżjed minn 50 %. Min-naħa l-oħra minħabba l-karatteristiċi differenti tal-materjal il-potenzjal tas-sostituzzjoni fil-vetturi tat-trasport (proporzjon saħħa/piż) u fl-industrija tal-għamara (proprjetajiet viżwali) huwa pjuttost baxx (inqas minn 20 %). Dawn l-argumenti u l-grad ta’ sostitwibbiltà skont l-użu finali kienu kkonfermati minn studji li saru minn Jaakko Pöyry (17).
(89)
L-użi finali msemmija fil-paragrafu 88 huma kważi identiċi ma’ dawk ta’ plywood magħmul minn injam artab (l-unika differenza hija li plywood magħmul minn injam artab huwa użat fl-industrija tal-kostruzzjoni b’kuntrast ma’ OSB). Min-naħa l-oħra OSB u plywood magħmul minn injam iebes ma jissostitwixxux lil xulxin biżżejjed biex jiġġustifika l-assenjazzjoni lill-istess suq rilevanti.
(90)
Għalhekk il-Kummissjoni tiddefinixxi s-suq rilevanti li għalih jappartjeni OSB bħala s-suq għal OSB u plywood fl-użi finali tal-imballaġġ, ċnut, qafas tas-soqfa, kisi tal-pavimenti kif ukoll pannelli tal-ħitan, li ġeneralment jikkorrispondi mas-suq ta’ OSB u plywood magħmul minn injam artab.
Suq rilevanti ġeografiku
(91)
Għalkemm ammont sinifikanti ta’ folji tal-injam huma trasportati bejn il-fruntieri, dan huwa prodott goff u tqil. B’konsegwenza, it-trasport fuq distanzi twal huwa għali wisq, u t-trasport huwa limitat għal distanzi ta’ madwar 800 km. Iż-żoni individwali ta’ provvista jistgħu jiġu deskritti bħala ċrieki li jirkbu fuq xulxin bl-impjant tal-produzzjoni rispettiv bħala ċ-ċentru. Minħabba li l-impjanti individwali tal-produzzjoni huma mifruxa u ż-żoni naturali tal-provvista jirkbu fuq xulxin, l-effetti jistgħu jiġu trażmessi minn ċirku għall-ieħor, u għalhekk wieħed jista’ jassumi li s-suq rilevanti ġeografiku għaż-żewġ prodotti konċernati hija ż-ŻEE (18).
6.3.1.4. Informazzjoni dwar l-utilizzazzjoni tal-kapaċità
(92)
Skont punt 7.7 QRM 1998 huwa meqjus li teżisti kapaċità żejda strutturali jekk ir-rata medja tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità tas-(sub)settur rispettiv matul l-aħħar ħames snin kienet iżjed minn żewġ punti perċentwali taħt dik tal-industrija tal-ipproċċessar kollha. Huwa meqjus li teżisti kapaċità żejda strutturali serja jekk id-differenza mqabbla mal-medja tal-industrija tal-manifattura hija iżjed minn ħames punti perċentwali.
(93)
Skont in-nota ta’ qiegħ il-paġna 13 QSM 1998 l-istatistika tas-suq dwar l-utilizzazzjoni tal-kapaċità għandha tiġi determinata fuq il-livell l-aktar baxx tal-klassifika NACE. Il-Kummissjoni tikkonsidra li l-produzzjoni ta’ particleboards u OSB minn Glunz u OSBD tikkorrispondi mal-klassifika NACE 20.20 (manifattura tal-fuljetta, plywood, fibreboard u particleboards) peress li l-produzzjoni ta’ particleboards, plywood u OSB jammonta għal 81 % tal-produzzjoni tal-folji tal-injam fl-Ewropa (19). Il-Kummissjoni għalhekk tqis li huwa xieraq li l-valutazzjoni tagħha tkun ibbażata fuq l-utilizzazzjoni tal-kapaċità tal-klassifika NACE 20.20.
(94)
Il-Ġermanja pprovdiet figuri dwar ir-rata medja annwali tal-kapaċità għas-snin 1994 sa 1998 (fil-ħin tan-notifika kienet disponibbli l-informazzjoni għal dawn il-ħames snin) fiż-ŻEE għall-klassifika NACE 20.20 fir-rigward tal-manifattura tal-folji tal-injam. Din l-informazzjoni, meħuda minn studju ta’ espert indipendenti (20), tissodisfa l-ħtiġijiet ta’ punt 7.7 QRM 1998 peress li tikkorrispondi mas-settur fil-livell l-aktar baxx tal-klassifika NACE.
(95)
L-espert iddefinixxa l-bażi tal-kapaċità annwali bħala l-kapaċità tal-ġurnata (23 siegħa) ta’ linja tal-produzzjoni fuq 300 jum kull sena. Il-bażi għall-kalkolu tal-kapaċità annwali ġiet ikkalkulata permezz tal-informazzjoni tal-industrija u d-database tal-espert (Wood-Based Panel Mill Databank), li fihom informazzjoni dwar il-kapaċità tal-impjanti individwali u linji ta’ pressa. Il-kapaċità kkalkulata (23 siegħa/300 jum) tikkonsidra d-differenzi fit-tip/età tal-magni u konfigurazzjoni tal-impjanti.
(96)
L-istudju jikkonkludi li r-rata annwali tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità bejn is-sena 1994 u 1998 (fil-ħin tan-notifika kienet disponibbli l-informazzjoni għal dawn il-ħames snin) fiż-ŻEE kien ta’ 88,8 % għal particleboards, 80,4 % għal OSB, 88,8 % għal particleboards u OSB flimkien, u ta’ 85 % għall-folji tal-injam (NACE 20.20).
(97)
Ir-rata tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità għall-industrija tal-folji tal-injam (NACE 20.20) fiż-ŻEE hija dettaljata fit-tabella li ġejja:
1994
1995
1996
1997
1998
Produzzjoni totali (f’1 000 m3)
30,673
32,412
32,566
35,178
36,481
Kapaċità totali (f’1 000 m3)
36,776
37,148
40,034
40,545
41,787
Rata ta’ utilizzazzjoni
83 %
87 %
81 %
87 %
87 %
(98)
Il-Kummisjoni qieset ukoll studju ieħor (21) li sar f’isimha. Dan l-istudju kien ibbażat fuq kapaċità ta’ 22 siegħa kuljum u 345 ġurnata fis-sena għas-snin 1995 sa 1997 u rriżulta f’utilizzazzjoni tal-kapaċità medja ta’ 81,8 %. Dan l-istudju jidher li hu bbażat biss fuq il-kapaċità annwali mejda ta’ faċilitajiet moderni; barra minn hekk ma jipprovdix informazzjoni għall-bqija tas-snin tal-perjodu 1994 sa 1998.
(99)
Skont punt 3.1 QRM 1998 il-Kummissjoni tista’ tinkludi informazzjoni indipendenti esterna għall-evalwazzjoni tal-impatti probabbli fuq il-kompetizzjoni fuq is-suq rilevanti. Jekk din l-informazzjoni ma tkunx disponibbli, il-Kummissjoni tikkunsidra l-opinjonijiet tal-Istati Membri mingħajr restrizzjonijiet. Il-Kummissjoni tikkunsidra l-istudju ppreżentat mill-Ġermannja bħala affidabbli biżżejjed. Barra minn jekk, l-istudju l-ieħor, għalkemm ma jipprovdix informazzjoni kompluta, iwassal għall-istess riżultat.
(100)
Fil-perjodu 1994 sa 1998 ir-rata medja annwali tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità għall-industrija tal-manifattura kollha fl-Unjoni kienet ta’ 81,72 %.
(101)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-proġett tal-investiment jirriżulta f’żieda fil-kapaċità f’settur fejn ma hemm ebda kapaċità żejda. Wara s-sentenza tal-Qorti Kronofrance/Kummissjoni l-Kummissjoni għandha madankollu, jekk bħal f’dan il-każ tasal għall-konklużjoni li ma hemm l-ebda kapaċità żejda strutturali, tanalizza jekk is-suq hux qed jonqos.
6.3.1.5. Informazzjoni dwar il-konsum apparenti
Dispożizzjonijiet rilevanti
(102)
Skont punt 3.4 QRM 1998, sabiex jiġi stabbilit jekk is-suq hux qed jonqos, il-Kummissjoni tqabbel l-iżvilupp tal-konsum apparenti tal-prodott in kwistjoni (jiġifieri esportazzjoni mnaqqsa minn produzzjoni u importazzjoni) mar-rata tat-tkabbir tal-industrija tal-manifattura kollha fiż-ŻEE.
(103)
Skont punt 7.8 QRM 1998, is-suq rilevanti tal-prodott huwa meqjus li jkun qed jonqos jekk ir-rata medja annwali tat-tkabbir tal-prodott fl-aħħar ħames snin hija ħafna (mill-inqas 10 %) taħt il-medja annwali tal-industrija tal-manifattura kollha fiż-ŻEE, sakemm ma tkunx osservata tendenza pożittiva qawwija fir-rata ta’ tkabbir tal-prodott. Suq li jkun assolutament qed jonqos huwa suq fejn ir-rata medja annwali ta’ tkabbir tal-konsum apparenti fl-aħħar ħames snin kien negattiv.
Is-suq li għalih jappartjenu l-particleboards
(104)
Ir-rata medja annwali ta’ tkabbir tal-industrija tal-manifattura kollha fiż-ŻEE fis-snin 1993 sa 1998 (22) kienet ta’ 5,78 %.
(105)
L-istudju ta’ espert indipendenti (23) jagħti informazzjoni fuq il-valur tal-konsum apparenti ta’ particleboards (f’biljuni ta’ Euro) għas-snin 1993 sa 1998 (għal dawn is-sitt snin l-informazzjoni kienet disponibbli fil-ħin tan-notifika):
Biljun EURO
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Tkabbir annwali
Particleboards
4,61
4,78
5,91
4,98
5,71
5,65
4,15 %
(106)
Il-Kummissjoni tinnota li d-differenza fit-tkabbir (bejn 5,78 % u 4,15 %) hija ta’ iżjed minn 10 %. Dan kien ikun ukoll il-każ jekk ikunu applikati l-figuri sal-1999 (jiġifieri mill-perjodu 1994 sa 1999) kif ġie argumentat minn KronoGroup.
(107)
Fil-kummenti tagħha, il-Ġermanja tiġbed l-attenzjoni għal punt 7.8 QRM 1998, skont liema s-suq mhux ikkonsidrat li qed jonqos (anke jekk ir-rata ta’ tkabbir annwali hija inqas mill-medja annwali tas-settur tal-manifattura kollu fiż-ŻEE) jekk ikun hemm tendenza pożittiva qawwija fir-rata relattiva ta’ tkabbir osservata għall-prodott. Il-Ġermanja tirreferi għal investigazzjoni li turi li l-konsum apparenti ta’ particleboards fil-perjodu 1973 sa 2003 kiber b’36 % aktar mgħaġġel mill-valur miżjud fl-industrija tal-manifattura.
(108)
Fl-opinjoni tal-Kummissjoni dan l-argument mhux evidenza biżżejjed għal tendenza pożittiva qawwija fir-rata relattiva ta’ tkabbir tad-domanda għal particleboards. Din il-kundizzjoni tal-QRM 1998 timmira lejn sitwazzjoni fejn għalkemm ir-rata medja annwali ta’ tkabbir tas-suq rilevanti fl-aħħar ħames snin kien baxx, madankollu fl-aħħar snin kienet osservata żieda ċara fit-tkabbir li tista’ tkompli fis-snin li ġejjin, jiġifieri fit-terminu l-qasir, meta l-investiment eliġibbli jidħol fis-seħħ. Dan biex jiġi żgurat li d-distorsjonijiet għall-kompetizzjoni mill-għajnuna jkunu limitati.
(109)
L-investigazzjoni hija bbażata min-naħa l-oħra fuq informazzjoni fit-terminu fit-tul li ma jippermettix tbassir għall-futur immedjat li huwa ta’ importanza ikbar għall-evalwazzjoni tal-effett tal-investiment. Barra minn hekk, din tippreżenta informazzjoni sas-sena 2003, li fil-ħin tan-notifika oriġinali fis-sena 2000 ma kinitx disponibbli.
(110)
Għalhekk il-Kummissjoni tikkunsidra li s-suq tal-particleboards qed jonqos relattivament skont punt 7.8 QRM 1998 u l-fattur tal-kompetizzjoni T għandu jiġi stabbilit għal 0,75 għal dan il-prodott.
Is-suq li għalih jappartjeni OSB
(111)
Ir-rata medja annwali ta’ tkabbir fl-industrija tal-manifattura kollha fiż-ŻEE bejn is-snin 1993 u 1998 kienet ta’ 5,78 %.
(112)
Fil-kummenti tagħha l-Ġermanja tirreferi għall-investigazzjoni ta’ konsulent indipendenti (24) li tinkludi l-informazzjoni kif ġejja dwar il-valur tal-konsum apparenti ta’ OSB u plywood fl-użi finali tal-imballaġġ, ċnut, qafas tas-soqfa, kisi tal-pavimenti kif ukoll pannelli tal-ħitan fiż-ŻEE fil-perjodu bejn 1993 u 1998 (f’biljuni ta’ euro).
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Rata annwali
OSB
0,05
0,06
0,08
0,10
0,13
0,18
31,321 %
Kategoriji ta’ plywood
0,46
0,55
0,55
0,48
0,50
0,49
1,175 %
Kategoriji ta’ OSB u plywood (25)
0,51
0,61
0,63
0,58
0,63
0,67
5,765 %
(113)
B’hekk fis-suq rilevanti li jikkonsisti f’OSB u kategoriji ta’ plywood fl-użi finali tal-imballaġġ, ċnut, qafas tas-soqfa, kisi tal-pavimenti kif ukoll pannelli tal-ħitan id-differenza fit-tkabbir (bejn 5 765 % u 5.78 %) mhix iżjed minn 10 %. Għalhekk, skont punt 7.8 QRM 1998 is-suq rilevanti mhux suq li qed jonqos, b’tali mod li għas-suq OSB il-fattur tal-kompetizzjoni huwa stabbilit għal 1.
6.3.1.6. Ishma fis-suq rilevanti
(114)
Fl-evalwazzjoni tal-fattur tal-kompetizzjoni, il-Kummisjoni għandha tivverifika skont punt 3.6 QRM 1998 jekk il-grupp li għalih jappartjenu Glunz u OSBD għandux 40 % sehem tas-suq jew iżjed, li jindika li jeżisti r-riskju li l-għoti tal-livelli massimi ta’ għajnuna normalment permissibbli fir-reġjun jistgħu joħolqu distorsjoni tal-kompetizzjoni.
(115)
Il-Ġermanja pprovdiet informazzjoni dwar is-sehem tas-suq tal-Grupp SONAE, il-kumpanija possedenti tal-kumpanija TAFISA li għaliha jappartjenu Glunz u OSBD, fuq il-livell taż-ŻEE (26) għas-snin 1999 (qabel l-investiment) u 2002 (wara l-investiment). Din l-informazzjoni taqra kif ġej:
Suq tal-Prodott
1999 (qabel l-investiment)
2002 (wara l-investiment)
particleboards
(…)
(…)
OSB u kategoriji ta’ plywood (27)
(…)
(…)
(116)
Il-figuri ppreżentati juru li s-sehem tal-Grupp SONAE fis-suq rilevanti ma kienx jaqbez 40 % fil-ħin tan-notifika. Għalhekk, il-fatturi tal-kompetizzjoni stabbiliti ma għandhomx jiġu mnaqqsa.
6.3.2. FATTUR “KAPITAL/IMPJIEGI”
(117)
Fil-kummenti tiegħu KronoGroup kien tal-fehma li l-impjiegi trasferiti wara l-għeluq tal-impjant ta’ particleboards ta’ Glunz f’Sassenberg m’għandhomx jiġu kkunsidrati fil-kalkoli tal-fatturi “Kapital/Impjiegi” u “Impatt Reġjonali” (li t-tnejn jiddependu min-numru ta’ impjiegi maħluqa mill-investiment). Skont il-KronoGroup, il-kunsiderazzjoni ta’ dawn l-impjiegi jmur kontra l-għan iddikjarat tal-QRM 1998, li jinħolqu impjiegi fir-reġjun ikkonċernat għan-nies lokali.
(118)
It-terminu “ħolqien ta’ impjiegi” fis-sens ta’ QRM 1998 għandu jiġi interpretat fil-kuntest taż-żona megħjuna għaliex il-proġett jippromwovi l-ħolqien ta’ impjiegi f’dan ir-reġjun u b’hekk jikkontribwixxi għall-iżvilupp reġjonali. Għalhekk jidher ġustifikat li impjiegi li huma ġodda għar-reġjun ikkonċernat jiġu aċċettati bħala “impjiegi maħluqa”. Barra minn hekk, il-ħolqien ta’ impjiegi ġodda fir-reġjun megħjun, anke jekk il-postijiet tax-xogħol huma mimlija b’impjegati minn żona fil-qrib (f’dan il-każ minn reġjun mhux megħjun mill-istess Stat Membru), jibbenefika lir-reġjun ikkonċernat minħabba konsegwenzi mifruxa u b’hekk jissodisfa l-għan ewlieni tal-għajnuna reġjonali.
(119)
Għalhekk il-Kummissjoni se tqis dawn il-postijiet tax-xogħol fid-determinazzjoni tal-fatturi “Kapital/Impjiegi” u “Impatt Reġjonali” tal-proġett tal-investiment.
(120)
QRM 1998 jinkludi fattur “Kapital/Impjiegi” li jaġġusta l-intensità massima tal-għajnuna biex jiffavorixxi dawk il-proġetti li jikkontribbwixxu effettivament għat-tnaqqis tal-qgħad bil-ħolqien ta’ numru relattivament ikbar ta’ impjiegi diretti.
(121)
Il-fatturi differenti għal “Kapital/Impjiegi” huma elenkati f’punt 3.10.2 tal-QRM 1998. F’dan il-każ l-investiment totali ammonta għal EUR 199 400 000 u ħoloq 355 impjieg. Dan jikkorrispondi għal proporzjon ta’ EUR 561 700 għal kull impjieg, b’tali mod li l-fattur “I” għall-aġġustament tal-intensità massima tal-għajnuna huwa stabbilit għal 0,8.
6.3.3. FATTUR “IMPATT REĠJONALI” (M)
(122)
Il-fattur “Impatt Reġjonali” jikkunsidra l-effetti pożittivi ta’ investiment ġdid issussidjat fuq l-ekonomija tar-reġjun megħjun. Il-ħolqien tax-xogħol jista’ jintuża bħala miżura tal-kontribuzzjoni tal-proġett għall-iżvilupp tar-reġjun ikkonċernat. Permezz ta’ investiment ta’ kapital intensiv jistgħu jinħolqu numru sinifikanti ta’ impjiegi indiretti fir-reġjun megħjun ikkonċernat u f’xi reġjuni megħjuna fil-qrib. Ħolqien tax-xogħol jirreferi f’dan il-kuntest għall-impjiegi direttament maħluqa bil-proġett kif ukoll dawk maħluqa mill-fornituri diretti u klijenti f’rispons għall-investiment megħjun.
(123)
Fil-ħin tan-notifika tas-7 ta’ Awwissu 2000 il-Ġermanja stmat li n-numru ta’ impjiegi indiretti maħluqa b’riżultat tal-investiment wara t-tlestija taċ-ċentru tal-injam jirriżulta f’total ta’ 520 u identifikat dawn skont il-bżonnijiet tal-produzzjoni individwali kif ġej:
Produzzjoni tal-OSB
Impjiegi indiretti
Produzzjoni tal-OSB
Impjiegi addizzjonali
Produzzjoni tal-particleboards
Impjiegi indiretti
Produzzjoni tal-particleboards
Impjiegi addizzjonali
Total
Ipproċessar tal-injam
61
11
70
12
154
Trasport tal-injam sal-impjant
42
8
77
14
141
Trasport tal-kolla sal-impjant
5
8
13
Trasport tal-fjuwil sal-impjant
2
3
5
Trasport tal-karta melamina
1
1
Trasport mill-impjant sal-klijenti
50
9
76
14
149
Servizzi (manutenzjoni, tiswija tal-apparat)
17
3
17
3
40
Servizzi ta’ tindif
5
5
10
Akkomodazzjoni, oġġetti tal-konsumatur għall-impjegati
2
5
7
Total
184
31
262
43
520
(124)
In-numru mistenni ta’ impjiegi ġodda kien ikkalkulat kif ġej:
(125)
Skont il-Ġermanja, is-sors ewlieni ta’ ħolqien ta’ impjiegi indiretti maħluqa miż-żewġ oqsma ta’ produzzjoni hija l-provvista tal-materjal lill-impjanti u l-prodotti finali lill-klijenti b’309 impjieg.
(126)
Il-produzzjoni stmata ta’ OSB ta’ madwar […]m3 għandha tirriżulta f’bejgħ ta’ madwar […]m3. Il-manifattura ta’ metru kubu ta’ prodott finali jeħtieġ madwar […] m3 injam, li jirriżulta f’domanda ta’ […] m3 injam fis-sena. Huwa stmat li l-ħtieġa annwali ta’ kolla u sustanzi kimiċi hija ta’ […] t u d-domanda annwali tal-fjuwil ta’ […] t.
(127)
Il-materja prima tal-prodotti OSB hija 100 % injam li hu maħsud f’distanza ta’ madwar 100 km madwar l-impjant. Il-ħtieġa ta’ kuljum tal-impjanti hija stmata madwar […] m3, li huma miġjuba fi trakkijiet b’kapaċità ta’ […] m3. Fuq il-bażi ta’ żewġ vjaġġi kuljum u kapaċità ta’ […] m3 dan jirriżulta f’39 trakk b’39 sewwieq, 8 impjegati addizzjonali u 3 mekkaniks għal total ta’ 50 impjieg indirett. Il-Kummissjoni tikkonsidra madankollu li impjegati addizzjonali ma jikkorrispondux mad-definizzjoni ta’ impjiegi skont il-punti 3.7 u 7.5 QRM 1998 (28). Għalhekk jistgħu jiġu rikonoxxuti biss 42 impjieg indirett maħluqa għat-trasport tal-materjal sal-impjant.
(128)
Il-bejgħ preżunt ta’ […] m3 fuq 251 ġurnata tax-xogħol jirriżulta f’volum ta’ […] m3 prodotti OSB kuljum, li jinġarru fi trakkijiet b’kapaċità ta’ […] m3. 46 vjaġġ kuljum jeħtieġu 46 sewwieq, 9 impjegati addizzjonali u 4 mekkaniks u b’hekk jirriżultaw f’total ta’ 59 impjieg indirett. Mingħajr l-impjegati addizzjonali jinħolqu 50 impjieg indirett għat-trasport tal-prodott finali lill-klijent.
(129)
Il-kapaċità tal-produzzjoni tal-impjant tal-particleboards huwa stmat madwar […] m3 particleboard mhux maħdum u […] m3 folja miksija. Il-bejgħ huwa preżunt li jilħaq volum ta’ […] m3 particleboard mhux miksija u […] m3 folja miksija. Id-differenza bejn il-kapaċità u l-bejgħ imbassrin jirriżulta mill-fatt li porzjon sinifikanti tal-particleboards jinkesa. Id-domanda totali għall-injam tammonta għal […] m3 kull sena. Huwa stmat li l-ħtieġa annwali ta’ kolla u sustanzi kimiċi hija ta’ […] t u d-domanda annwali tal-fjuwil ta’ […] t.
(130)
Anki fil-każ ta’ particleboards l-injam huwa maħsud f’distanza ta’ madwar 100 km mill-impjant. Il-ħtieġa ta’ kuljum hija stmata madwar […] m3 injam, […] m3 injam tal-imballaġġ u […] m3 ċana. Il-kapaċità tat-trasport hija stmata madwar […] m3 għall-injam u injam tal-imballaġġ u […] m3 għaċ-ċana. Dan jirriżulta f’72 vjaġġ kuljum bi ħtieġa għal 72 sewwieq, 14-il impjegat addizzjonali u 5 mekkaniks għal total ta’ 91 impjieg indirett maħluq. Mingħajr l-impjegati addizzjonali jinħolqu 77 impjieg indirett għat-trasport tal-materjali sal-impjant tal-particleboards.
(131)
Il-bejgħ preżunt ta’ […] m3 fuq 251 ġurnata tax-xogħol jirriżulta f’volum ta’ […] m3 particleboards kuljum, li jinġarru fi trakkijiet b’kapaċità ta’ […] m3. Meta jitnaqqsu l-impjegati addizzjonali minn 71 sewwieq, 14-il impjieg addizzjonali u 5 mekkaniks, jistgħu jiġu rikonoxxuti għat-trasport tal-prodott finali lill-klijent 76 impjieg indirett maħluq.
(132)
Il-Ġermanja ma pprovdietx informazzjoni dwar id-19-il impjieg indirett maħluq fit-trasport tal-kolla, fjuwil u karta melamina għaż-żewġ impjanti. Madankollu, il-Kummissjoni tqis li dan in-numru huwa realistiku.
(133)
Għalhekk il-Kummissjoni tikkunsidra li fil-qasam tat-trasport jistgħu jinħolqu 264 impjieg indirett.
(134)
L-ipproċessar tal-injam jitwettaq f’251 ġurnata fis-sena u huwa t-tieni sors importanti ta’ impjiegi indiretti.
(135)
Il-manifattura ta’ OSB teħtieġ […] m3 ta’ injam kuljum, li minnhom 95 % huma maħduma b’mod mekkaniku u 5 % b’mod manwali. L-ipproċessar mekkaniku ta’ […] m3 jeħtieġ 25 grupp ta’ 2 operaturi tal-magni u 2 ħaddiema tal-injam kull wieħed kif ukoll ħaddiem addizzjonali għal kull 6 gruppi; kull grupp ilaħħaq produzzjoni ta’ […] m3 kuljum, b’hekk jinħolqu 54 impjieg. L-ipproċessar manwali ta’ […] m3 jeħtieġ 13 lumberjacks bi produzzjoni ta’ […] m3 kuljum. Skont il-Ġermanja barra mis-67 impjieg indirett jinħolqu 13-il impjieg għal ħaddiema addizzjonali li jirriżulta f’ammont totali ta’ 80 impjieg. Madankollu mis-67 impjieg indirett, 61 biss huma maħluqa fir-reġjun megħjun jew f’reġjuni megħjuna fil-viċin u għalhekk dawn biss għandhom jiġu kkunsidrati.
(136)
Il-produzzjoni ta’ particleboards teħtieġ […] m3 injam kuljum li minnhom 95 % huma maħduma b’mod mekkaniku u 5 % b’mod manwali. Fuq il-bażi tal-istess kalkoli għall-attivitajiet tal-forestrija għall-manifattura ta’ OSB il-Ġermanja tikkalkula 41 impjieg indirett maħluq inklużi 5 impjiegi għal ħaddiema addizzjonali. Madankollu minn 41 impjieg indirett, 32 biss huma maħluqa fir-reġjun megħjun jew f’reġjuni megħjuna fil-viċin u għalhekk dawn biss għandhom jiġu kkunsidrati.
(137)
B’volum ta’ […] m3 kuljum ta’ injam tal-imballaġġ il-Ġermanja tassumi li jinħolqu 36 impjieg fil-ħsad, fit-trasport u t-tqassim, 7 ħaddiema addizzjonali u 7 impjiegi għax-xiri tal-materjal, il-loġistika eċċ. Minn 43 impjieg indirett, 38 biss huma maħluqa fir-reġjun megħjun jew f’reġjuni megħjuna fil-viċin.
(138)
Il-Kummissjoni tikkonsidra li fl-attivitajiet tal-forestrija jinħolqu total ta’ 131 impjieg indirett.
(139)
Il-Ġermanja ma pprovdietx informazzjoni dwar il-ħolqien ta’ 51 impjieg u 6 ħaddiema addizzjonali fis-settur tas-servizzi kif ukoll fl-akkomodazzjoni u oġġetti għall-konsumatur. Peress li xi wħud minn dawn l-impjiegi jistgħu jkunu maqsuma fuq iż-żewġ impjanti, il-Kummissjoni tqis li 45 impjieg indirett huma realistiċi.
(140)
B’kunsiderazzjoni ta’ dan kollu, l-għadd totali ta’ impjiegi indiretti maħluqa fir-reġjun megħjun jew reġjuni megħjuna fil-viċin jammonta għal 440. Jekk l-impjiegi assigurati ma jiġux inkluża, l-għadd totali ta’ impjiegi indiretti maħluqa jammonta għal 407. Meta mqabbel mat-355 impjieg dirett maħluq, il-proporzjon fiż-żewġ każijiet (440 jew 407) jaqbeż il-100 %, u b’hekk jirriżulta fil-fattur “Impatt Reġjunali” (M) ta’ 1.5
6.3.4. INTENSITÀ MASSIMA TAL-GĦAJNUNA PERMISSIBBLI GĦALL-PROĠETT TAL-INVESTIMENT
(141)
L-intensità massima tal-għajnuna permissibbli hija kkalkulata skont punt 3.10 QRM 1998 skont il-formula R × T × I × M (29).
(142)
Peress li l-fattur tal-kompetizzjoni T fil-każ taż-żewġ prodotti kkonċernati huwa differenti (għandu valur ta’ 1 għal OSB u 0,75 għal particleboards) għandu jiġi stabbilit kif jiġi kkalkulat fattur tal-kompetizzjoni wieħed għall-proġett kollu. Il-QRM 1998 ma tipprovdi l-ebda informazzjoni f’dan ir-rigward.
(143)
F’każ simili li jaqa’ wkoll taħt il-QRM 1998 li kien jikkonċerna żewġ prodotti distinti li kienu assenjati fattur tal-kompetizzjoni differenti (Każ tal-għajnuna C 15/06 Pilkington (30)), il-Kummissjoni nnutat li peress li l-proġett kien jikkonċerna sit ta’ produzzjoni kompletament integrat, kien ikun artifiċjali li jitkejlu ż-żewġ fatturi tal-kompetizzjoni fuq il-valur relattiv tal-investiment għal kull wieħed miż-żewġ prodotti. Għalhekk il-Kummissjoni applikat il-proporzjon tal-kapaċitajiet taż-żewġ prodotti għall-ippeżar tal-fattur.
(144)
Kif spjegat fit-Taqsima 2.3 ta’ din id-deċiżjoni, dan il-proġett jirrelata ma’ żewġ impjanti konnessi ma’ xulxin (impjant ta’ OSB u impjant ta’ particleboards) permezz ta’ infrastruttura teknika komuni u amministrazzjoni komuni. L-ispejjeż eliġibbli jistgħu jiġu identifikati bejn iż-żewġ impjanti. Għalhekk, f’dan il-każ, b’kuntrast mad-deċiżjoni Pilkington, huwa possibbli li jiġi kkalkulat fattur komuni tal-kompetizzjoni fuq il-proporzjon ta’ spejjeż ta’ investiment eliġibbli għaż-żewġ prodotti.
(145)
Fil-kummenti tagħha fuq id-deċiżjoni tal-ftuħ, il-Ġermanja pproponiet it-tielet possibilità għall-ippeżar tal-fatturi differenti tal-kompetizzjoni taż-żewġ prodotti, fuq il-bażi tal-marġini tal-kontribuzzjonijiet (31) taż-żewġ linji tal-produzzjoni. Skont il-Ġermanja dan jassigura li tkun sostnuta l-kontribuzzjoni taż-żewġ prodotti affettwati għad-dikjarazzjoni tad-dħul mill-operat.
(146)
Skont il-metodu partikolari li jiġi adottat, il-fattur komuni tal-kompetizzjoni għall-proġett tal-investiment kollu jkun ta’ 0,86 (kalkolu bbażat fuq il-proporzjon tal-kapaċitajiet (32)), 0,85 (kalkolu bbażat fuq l-ispejjeż relattivi tal-investiment (33)) jew 0,92 (kalkolu bbażat fuq il-proporzjon tal-marġini tal-kontribuzzjoni (34)).
(147)
Peress li ż-żewġ fatturi l-oħra meħtieġa għall-kalkulazzjoni tal-intensità massima tal-għajnuna permissibbli għall-proġett għandhom valur ta’ 0,8 (“Kapital/Impjiegi” I) u 1,5 (“Impatt Reġjonali” M), jirriżulta li l-intensità massima tal-għajnuna permissibbli skont punt 3.10 QRM 1998 fuq il-bażi tal-formula R × T × I × M, hija ta’ 36,12 %, 35,70 % u 38,64 %. Konsegwentement l-intensità tal-għajnuna ta’ 35 % notifikata mill-Ġermanja hija konsistenti mal-QRM 1998.
(148)
Għalhekk mhuwiex neċessarju li jiġi ddeterminat liema metodu għandu jintuża għall-fattur ikkombinat tal-kompetizzjoni. Il-metodu propost mill-Ġermanja (li jwassal għar-riżultat l-aktar favorevoli) m’għandux jiġi kkunsidrat fi kwalunkwe każ peress li huwa bbażat fuq figuri tal-2004, li ma kinux disponibbli fil-ħin tan-notifika.
6.3.5. L-EBDA ORDNI GĦALL-IRKUPRU
(149)
Huwa mfakkar li ammont ta’ għajnuna li jammonta għal EUR […] diġà ġie mħallas mill-Ġermanja lill-benefiċjarji (mill-ammont totali approvat ta’ EUR 69 797 988).
(150)
Fl-opinjoni tiegħu, KronoGroup argumenta li l-Kummissjoni kellha tordna l-irkupru temporanju tal-għajnuna skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament Nru. 659/1999.
(151)
Ordni ta’ rkupru hija miżuri straordinarja li l-Kummissjoni tista’ tadotta biss jekk il-kundizzjonijiet speċifiċi msemmija fl-Artikolu 11 tar-Regolament Nru. 659/1999 ikunu sodisfatti. KronoGroup ma ressaq l-ebda argumenti konvinċenti biex juri li dawn il-kundizzjonijiet huma sodisfatti; fi kwalunkwe każ ordni ta’ rkupru f’dan il-każ ma kienx ikun adattat.
VII. KONKLUŻJONI
(152)
Il-Kummissjoni tinnota li l-Ġermanja implimentat l-għajnuna in kwistjoni bi ksur tal-Artikolu 108(3) TFUE. Madankollu l-intensità tal-għajnuna ta’ 35 % applikata mill-Ġermanja hija kompatibbli mad-dispożizzjonijiet tal-QRM 1998. Konsegwentement, l-għajnuna diskutibbli għandha titqies li hija kompatibbli mas-suq komuni.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna mill-Istat li l-Ġermanja implimentat lil Glunz AG u OSB Deutschland GmbH li tammonta għal EUR 69 797 988 hija kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(a) TFUE.
Artikolu 2
Din id-deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Federali tal-Ġermanja.
Magħmul fi Brussell, it-23 ta’ Marzu 2011.