РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 11 януари 2012 година
относно държавна помощ C 21/10 (предишен E 1/10) - Финландия след неприемане на подходящите мерки за изпълнение на схемата за застраховане в областта на рибарството след приемането от Комисията на преработени Насоки за преглед на държавната помощ за рибарство и аквакултура
(нотифицирано под номер C(2011) 10065)
(само текстовете на фински и шведски език са автентични)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/287/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу ДФЕС), и по-специално член 108, параграфи 1 и 2 от него,
като покани заинтересованите страни да внесат становищата си (1) в съответствие с посочените по-горе разпоредби,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
През 2004 г. Комисията прие преработените Насоки за преглед на държавната помощ за рибарство и аквакултура (наричани по-долу Насоките) (2). Съгласно точка 5.2 от тези Насоки с писмо от 21 октомври 2004 г. Комисията изиска от държавите-членки, между които и Финландия, да изменят съществуващите си схеми за помощ с цел да ги приведат в съответствие с тези нови Насоки най-късно до 1 януари 2005 г. и да потвърдят писмено, че приемат предложенията за подходящи мерки, най-късно до 15 ноември 2004 г. (3)
(2)
С писма от 15 ноември 2004 г., 20 януари 2005 г. и 14 юни 2005 г. Финландия декларира, че не е съгласна да измени схемата за помощи „Схема за застраховане в областта на рибарството“ с оглед нейното привеждане в съответствие с тези нови Насоки. Комисията е уведомена за тази схема на 27 април 1995 г. в съответствие с член 144, буква а) от Договора за присъединяване на Република Финландия към Европейския съюз и след това е считана за съществуваща помощ по смисъла на член 88, параграф 1 от Договора за ЕО (сега член 108 от ДФЕС).
(3)
На 11 октомври 2005 г. беше проведена среща между Комисията и Финландия. Финландия изпрати допълнителна информация с писмо от 24 ноември 2005 г.
(4)
Насоките бяха преработени отново през 2008 г. (4) и Комисията отново изиска от държавите-членки - с писма от 15 април 2008 г. - да изменят съществуващите си схеми най-късно до 1 септември 2008 г. (5)
(5)
С писмо от 30 май 2008 г. Финландия отговори, че отново е готова да измени своята Схема за застраховане в областта на рибарството според предложеното през 2005 г., но не и в степента, която се изисква от подходящите мерки. На 6 март 2009 г. беше проведена нова среща между Комисията и Финландия.
(6)
На 1 октомври 2009 г. Комисията изпрати последното искане за предоставяне на информация, като посочи, че ако Финландия не приеме предложените подходящи мерки, Комисията ще трябва да приложи процедурата по член 19, параграф 2 и член 4, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета (6) и да открие официалната процедура по разследване, определена в член 108, параграф 2 от ДФЕС. Финландия отговори с писмо от 18 ноември 2009 г.
(7)
Тъй като Финландия не прие изцяло предложението за изменение на тази схема, Комисията реши да открие споменатата процедура. С писмо от 15 септември 2010 г. Финландия беше уведомена за това решение, което беше публикувано в Официален вестник (7).
(8)
Финландия отговори с писмо от 15 ноември 2010 г. Освен това, след публикуването на решението в Официален вестник, Комисията получи становища от три заинтересовани страни: две писма, изпратени от две асоциации, представляващи финландските професионални рибари - Suomen Ammatikalastajalitto SAKL ry (писмо от 8 ноември 2011 г.) и Kalatalouden Keskusliitto (писмо от 16 ноември 2010 г.) - и едно писмо, изпратено от шестте асоциации за застраховане в рибарството, функциониращи във Финландия (писмо от 16 ноември 2010 г.). Копия на тези писма бяха изпратени на финландските органи на 6 декември 2010 г. По-късно представители на тези асоциации пристигнаха за среща с представители на службите на Комисията на 13 януари 2011 г. и представиха допълнителни документи.
(9)
Комисията имаше нужда от определени разяснения по отношение на информацията, съдържаща се в изпратеното на 15 ноември 2010 г. писмо, и по тази причина на 4 април 2011 г. беше проведена среща с финландските органи в сградата на Комисията. Финландските органи изпратиха също така допълнителна информация със съобщения от 13 април и 13 май 2011 г.
(10)
В крайна сметка, както стана ясно въз основа на изпратената от Финландия информация, че страната е готова да измени схемата по такъв начин, че да я направи съвместима с вътрешния пазар, с писмо от 6 юли 2011 г. Комисията изиска от Финландия да потвърди своя официален ангажимент за изменение на законодателството, което представлява правната база за въпросната схема. С писмо от 19 септември 2011 г. Финландия даде своя положителен отговор.
2. ОПИСАНИЕ НА ПОМОЩТА
(11)
Въпросната схема за помощ е в съответствие със Закон № 331 от 23 юли 1958 г., последно изменен със Закон № 1236 от 29 януари 1999 г. (8) Финландия уведомява Комисията за тази схема непосредствено след присъединяването си към Европейската общност, съгласно член 144, буква а) от Договора за присъединяване на Република Финландия към Европейския съюз. Оттогава тази схема за помощ е считана за съществуваща помощ по смисъла на член 88 от Договора за ЕО (сега член 108, параграф 1 от ДФЕС).
(12)
Получатели по схемата за застраховане са рибарските предприятия, които постоянно осъществяват риболовна дейност във Финландия. Тази застраховка се предлага от шест асоциации за застраховане в областта на рибарството, които обхващат цялата територия на Финландия. Всяка асоциация покрива определен географски район.
(13)
Според член 7 от споменатия закон към дадена асоциация за застраховане в областта на рибарството се извършва годишно плащане на държавна помощ в размер на част от обезщетенията, изплатени от асоциацията по застрахователни договори, обхванати от закона. Съгласно член 2 обезщетенията могат да покриват следните щети:
-
щети по мрежи, по тралове, парагади и котви, прикачени към тях, по въжета и други спомагателни уреди,
-
щети по риболовни кораби, регистрирани във Финландия,
-
щети по транспортни и буксирни превозни средства, използвани за риболов по лед през зимата, риболовни заслони и плаващи и или дънни уреди за мрежи гъргър.
(14)
В закона са описани също така необходимите условия за разглеждане на исковете за обезщетения. Следните условия са от особена важност за оценката на Комисията: застрахованото имущество трябва да бъде достатъчно добре направено и напълно годно за експлоатация; оборудването трябва да е застраховано по предложение за цялата му стойност; щетата да бъде надлежно показана.
(15)
В писмото си от 15 ноември 2004 г. Финландия обяснява функционирането на тази схема по отношение на претърпените щети от рибарските предприятия. Първо, размерът на допустимите искове за обезщетение е свързан със самоучастие, равняващо се на 25 % - при щети до 504,56 EUR, или най-много 5 % - при щети над тази сума. Размерът на компенсацията, която се заплаща на предприятието от съответната асоциация за застраховане в областта на рибарството, се получава чрез изваждане на това самоучастие. Сумата, която държавата възстановява на асоциацията за застраховане в областта на рибарството, е равна на 40 % от заплащаната компенсация при щети до 504,56 EUR и на 90 %, когато сумата е над 504,56 EUR.
(16)
В последващото си писмо от 24 ноември 2005 г. Финландия предлага тази схема да бъде изменена по такъв начин, че държавна помощ да се плаща само за компенсиране на щети, причинени от специфичните условия във Финландия, включително условието щетата да е настъпила северно от 59-и паралел.
(17)
В писмото си от 15 ноември 2004 г. Финландия описва кои условия се считат за специфични условия във Финландия по отношение на риболовната дейност. Тези условия са свързани с климатичните условия и inter alia заледяването, което може да причини щети както на корабите, така и на уредите, а също така с ниските температури, които могат да засегнат двигателя на кораба. Тези специфични условия се влошават допълнително от фактори като морската топография на Финландия - плитки води и неравно морско дъно в разгърнат на гъсто архипелаг. При тези условия рисковете от корабокрушение, причинено от бури и течения при заледяване, е доста голям. Освен това има голяма популация на тюлени, които могат да предизвикат значителни загуби за риболовната промишленост, като повреждат уредите. Понякога и кормораните могат да предизвикат щети по уредите (хрилните мрежи).
(18)
Годишният брой събития, довели до изплащането на обезщетение, общите годишни платени обезщетения от асоциациите за застраховане в областта на рибарството и частта, която е възстановена от държавата за периода 2004-2009 г., са следните:
Година
Обхванати предприятия
Брой случаи
Изплатени обезщетения (в евро)
Възстановяване от държавата (в евро)
2009 г.
472
470
1 296 961
1 026 132
2008 г.
486
459
1 256 200
980 065
2007 г.
503
530
1 564 340
1 197 217
2006 г.
519
496
1 234 761
920 167
2005 г.
543
539
1 333 027
992 826
2004 г.
576
568
1 607 919
1 111 195
(19)
От извършените от асоциациите плащания около 50 % са свързани с уредите, 45 % - с корабите, и 5 % - с другото оборудване.
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(20)
Както е посочено по-горе (9), Комисията е уведомена за тази схема за помощ през 1995 г. в съответствие с член 144, буква а) от Договора за присъединяване на Република Финландия към Европейския съюз и след това е считана за съществуваща помощ по смисъла на член 88, параграф 1 от Договора за ЕО. Насоките, които са в сила до преразглеждането през 2004 г., съдържат специална разпоредба по отношение на помощта за застрахователни премии и именно на тази база въпросната схема за помощ е счетена за съвместима с вътрешния пазар. Тази разпоредба е премахната при преразглеждането от 2004 г.
(21)
С откриването на настоящата процедура според Комисията не може да се счита, че покриваните от схемата за застраховане в областта на рибарството щети са причинени от извънредни обстоятелства или от природни бедствия, а по-скоро от постоянно и свързано със структурата положение, а именно - постоянния и структурния контекст, в рамките на който се осъществява риболовната дейност във Финландия.
(22)
По тази причина, в съответствие с Насоките (10), Комисията счита, че тази помощ представлява оперативна помощ, която по принцип не е съвместима, тъй като резултатът от нея е повишаване на стопанската ликвидност на предприятията, които се ползват от нея, и тя е предоставена, без да се поставя каквото и да било задължение на получателя.
(23)
Комисията не е съгласна с аргументите на финландските органи, които оправдават схемата за помощ, като я квалифицират като услуга от общ икономически интерес по смисъла на член 106, параграф 2 от ДФЕС. Финландия не представи никакви конкретни аргументи, потвърждаващи, че предоставянето на застраховки на рибарските предприятия би могло да се окачестви като услуга от този вид. Следователно, предвид характеристиките на разглежданата схема, Комисията не счита, че тя може да бъде определена като такава. По-специално Комисията отбелязва, че асоциациите за застраховане в областта на рибарството предоставят застрахователни услуги само на конкретна група предприятия, чиято икономическа дейност се състои в производството на стоки, които се продават на пазара - а именно заетите в сектора на рибарството. Следователно Комисията изразява сериозни съмнения, че предоставянето на застраховка, покриваща търговски рискове, на избрана група икономически предприятия би могло да се определи като услуга от общ икономически интерес.
4. СТАНОВИЩА НА ФИНЛАНДСКИТЕ ОРГАНИ И НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ ТРЕТИ СТРАНИ
4.1. Становища на финландските органи
(24)
Финландските органи напомнят основните характеристики на функционирането на тази застрахователна система. Те представят също така подробно описание на специфичните условия, пред които е изправена риболовната промишленост във Финландия: специфични климатични условия с лед и тъмнина през зимата, топографията на крайбрежните води с плитчини и неравно морско дъно, наличието на големи популации от тюлени.
(25)
Те представят информация също така, че частният застрахователен сектор не предлага застрахователно покритие на риболовната промишленост със същото равнище на покритие на този вид щети. В подкрепа на твърдението си те прилагат към отговора си писмо от Финландската конфедерация на финансовия сектор (Finanssialan Keskusliitto).
(26)
Освен това те отбелязват, че стойността на вноса е 6,8 пъти по-голяма от стойността на износа. През 2009 г. Финландия внася 95 046 тона риба на стойност 244,5 милиона евро, а изнася 59 905 тона на стойност 36 милиона евро. Само 30 % от консумираната риба е с произход от Финландия. През периода 2000-2009 г. годишното потребление на финландска риба е намаляло от 6,1 kg на 4,5 kg, докато потреблението на внесена риба се е увеличило от 6,6 kg на 11,2 kg. Според финландските органи това показва, че разглежданата схема за държавна помощ не може да окаже каквото и да било отрицателно въздействие върху конкуренцията.
(27)
Финландските органи напомнят, че в решението си за откриване на процедурата Комисията отбелязва, че премахването на разпоредбата, касаеща помощта за застрахователни премии, от Насоките от 2004 г. означава, че този вид държавна помощ вече не е разрешена. Финландските органи не са съгласни с тази позиция. Преди всичко тази застрахователна схема продължава да бъде напълно обоснована от специфичните климатични и географски условия във финландските води. Освен това тази схема е счетена за съвместима през 2000 г., макар че такава помощ не е включена в списъка на разрешените, които следва да се считат за съвместими с действащите по това време Насоки от 1997 г. (11), в аналогичен контекст на този от 2004 г. с Насоките от 2004 г. и от 2008 г.
(28)
В становището си обаче Финландия подчертава, че е готова да измени своята схема, както следва:
-
изключване на кораби, извършващи риболовна дейност в открито море, което на практика означава изключване на кораби с дължина над 12 метра,
-
допускане само на щети, претърпени в териториалните води на Финландия или в нейната изключителна икономическа зона,
-
покриване на щети, причинени само от специфичните условия във Финландия, т.е. причинени от неблагоприятните климатични и географски условия (лед, сняг, силни бури, подводни скали в плитчините) или от тюлените и кормораните, и претърпените от корабите и риболовните уреди, както и от транспортните и буксирните превозни средства и друго специфично оборудване за зимен риболов.
(29)
Финландия счита, че това изменение би могло да бъде извършено до 31 декември 2012 г. Две са причините, поради които това забавяне е необходимо: първо, необходимостта от изменение на текущото действащо законодателство, което представлява правната база на разглежданата схема (Закон № 331 от 23 юли 1958 г.), и второ, необходимостта от прекратяване на действащите договори по съществуващата схема. Следователно новата схема за застраховане в областта на рибарството ще може да влезе в сила на 1 януари 2013 г.
(30)
Както е посочено по-горе (12), с писмо от 19 септември 2011 г. финландските органи потвърждават своя ангажимент за изменение на законодателството, което представлява правната база за тази схема. Те отбелязват, че ако Комисията вземе своето окончателно решение в рамките на разумен период от време, те ще могат да внесат предложение в Парламента на Финландия достатъчно рано през 2012 г., за да може законът да влезе в сила на 1 януари 2013 г. Те все пак подчертават, че за въвеждането на новите правила е необходим преходен период, тъй като се налагат промени в условията на действащите застрахователни договори. Поради това те считат, че тези промени в споменатите договори биха могли да се извършат до 1 януари 2014 г. и изменените условия да се прилагат към предоставяната на застрахователите помощ от тази дата нататък.
4.2. Становища на трети страни
(31)
Две рибарски асоциации изпратиха становищата си на Комисията: Suoman Ammattikalastajaliitto и Katatalouden Keskuliitto. Подобно на финландските органи и двете асоциации акцентират върху специфичните условия за риболов във Финландия и липсата на предлагане на застраховки за покриваните щети. Едната от тях (Suoman Ammattikalastajaliitto) отбелязва, че Комисията не е представила никакви доказателства, че има вероятност тази схема за помощ да засегне конкуренцията между държавите-членки, като подчертава по-специално, че понастоящем само 7 % от консумираната в държавата риба е от професионален риболов и следователно риболовната промишленост и рибният пазар на Финландия зависят от вносна риба. По тази причина споменатата асоциация счита предварителното заключение, изразено при откриването на процедурата, за неоснователно.
(32)
Асоциациите за застраховане в областта на рибарството подкрепят така също изразената от финландските органи позиция. Те отбелязват, че риболовната промишленост във финландски води е изправена пред специфични климатични и географски условия. Асоциациите посочват, че разглежданата застрахователна система е създадена, тъй като няма предлагане от страна на частния застрахователен сектор, който не е готов да покрива такива рискове за риболовната дейност, която е без особено голямо значение. Освен това асоциациите за застраховане в областта на рибарството са задължени да застраховат всички рибари, които са установени в рамките на техния район на компетентност.
5. ОЦЕНЯВАНЕ НА ПОМОЩТА
5.1. Наличие на държавна помощ
(33)
Член 107, параграф 1 от ДФЕС гласи, че „Освен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.
(34)
Обезщетението, заплащано на рибарските предприятия от асоциациите за застраховане в областта на рибарството, се покрива отчасти със суми, отпускани на тези асоциации от държавата. Тези суми се изплащат от държавния бюджет. Тъй като това обезщетение предоставя финансово предимство за предприятията в риболовния сектор, то представлява секторно предимство, предоставено чрез ресурси на държавата.
(35)
Според съдебната практика на Съда самият факт, че едно предприятие е укрепило конкурентното си положение спрямо други конкурентни предприятия, като са му предоставени икономически облаги, които иначе не би получило в обичайния ход на осъществяване на своята дейност, говори за евентуално нарушаване на конкуренцията (13). Освен това помощта за предприятие, което функционира на пазар, който е отворен за търговия в рамките на Съюза, може да засегне търговията между държавите-членки (14).
(36)
Предвид значимостта на търговията с рибни продукти в рамките на Европейския съюз, разглежданата мярка укрепва позициите на тези предприятия на пазара на Съюза, а оттам и може да наруши или застрашава да наруши конкуренцията и да засегне търговията в рамките на Съюза (15). Фактът, че вносът е по-голям от износа или че по-голямата част от консумираната риба е от други държави, не е от значение. Напротив, той показва, че пазарът на продукти от риболов във Финландия всъщност е много отворен, а оттам и предполага, че помощта за финландските предприятия подпомага тяхната позиция по отношение на предприятията, установени в други държави-членки, и нарушава или заплашва да наруши конкуренцията. Дори фактът, че количеството на консумираната вносна риба може да се е увеличило в сравнение с количеството на консумираната риба, която не е от внос, не променя нищо от тази гледна точка. Той може единствено да ни наведе на мисълта, че финландските предприятия не са извършили необходимото, за да се приспособят към развитието на икономическите условия на пазара на продукти от риболов във Финландия. Във всеки случай тези предприятия се ползват от помощ, която подпомага тяхната позиция на вътрешния пазар по отношение на чуждестранните предприятия.
(37)
С оглед на изложеното по-горе може да се заключи, че са изпълнени предвидените в член 107, параграф 1 условия и че обезщетенията, които се изплащат на рибарските предприятия и идват от държавния бюджет, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
5.2. Съвместимост с вътрешния пазар
5.2.1. Характер на разглежданата схема за помощ
(38)
Целта на схемата за застраховане в областта на рибарството е да покрива разходи, които частично се покриват от застрахователни премии. Тя не е помощ за застрахователни премии сама по себе си. Нейната цел не е да покрива част от застрахователните премии, а да покрива част от исковете за обезщетение, предявявани от предприятията към асоциациите за застраховане в областта на рибарството.
(39)
Тъй като обаче тези искове се предявяват към споменатите асоциации, които трябва да изплащат претърпените щети в допустимия размер, Комисията счита, че в резултат на помощта се понижават премиите, които рибарските предприятия биха заплатили, ако въпросните асоциации за застраховане в областта на рибарството не са очаквали да получат суми от държавата. Следователно последиците от нея са същите, както при схема за помощ за застрахователни премии. По тази причина въпросната схема може да се счита за схема за помощ за застрахователни премии.
5.2.2. Съвместимост с вътрешния пазар
(40)
Комисията не може да се съгласи със становището на финландските органи, в което заявяват, че ситуацията по отношение на Насоките от 2004 г. и от 2008 г. е съпоставима с тази от Насоките от 1997 г., като считат, че в никоя от тях не са включени разпоредби за помощ за застрахователни премии. Отпадането през 2004 г. на специфичната разпоредба за такава помощ, която преди това е била включена в Насоките от 2001 г. (16), показва, че Комисията - с преразглеждането от 2004 г. - ясно е определила, че такава помощ повече не може да се възползва от дерогация от принципа за несъвместимост на държавната помощ с вътрешния пазар и да се счита за съвместима с него, считано от датата на влизане в сила на Насоките от 2004 г. Това политическо решение е останало непроменено при следващото преразглеждане - а именно Насоките от 2008 г.
(41)
Освен това се е променила и общата рамка, в която Комисията оценява държавната помощ за застрахователни премии. През 2000 г. Комисията счита тази схема за държавна помощ за съвместима (17), що се отнася до обезщетението в резултат на „изключителните условия на финландските атмосферни условия и крайбрежни зони“. В обосновката си за вземането на това решение Комисията се позовава на ситуацията в земеделския сектор, за който също не е имало разпоредба в Насоките, която да се прилага за земеделския сектор, но при който Комисията - на база конкретен случай - има практика да взема положителни решения за мерки за помощ във връзка със застраховане срещу природни бедствия и изключителни застраховки. През 2000 г. Комисията изясни своята позиция както за земеделския, така и за риболовния сектор, като определи критерии, които трябва да се спазват при оценяването (18) на този вид помощ в съответните Насоки. Оттогава тези критерии все още фигурират в Насоките за земеделието (19), но вече са отпаднали от Насоките за рибарството. По тази причина, докато Комисията е определила точни критерии, при които помощта за застрахователни премии в земеделския сектор може да се счита за съвместима с вътрешния пазар, в Насоките за рибарството тези критерии са заличени. Следователно по отношение на риболовния сектор Комисията е задължена да се върне към общия принцип за несъвместимост на държавната помощ и да оценява съвместимостта или несъвместимостта на дадена схема от този род въз основа на разпоредбите, които могат да бъдат приложени.
(42)
Разпоредбата от настоящите Насоки, която може да бъде приложена, е параграф 4.9, според който мерките за помощ, за които няма приложими разпоредби в другите параграфи, посочващи различните категории помощ, която може да се счита за съвместима с вътрешния пазар, по принцип не могат да се считат за съвместими.
(43)
По изключение дадена схема за помощ може обаче да бъде счетена за съвместима, ако държавата-членка покаже, че въпросната схема съответства на различните принципи, които са определени в тези Насоки, и отговаря на целите на общата политика в областта на рибарството.
(44)
В своя отговор във връзка с откриването на процедурата Финландия прави конкретни предложения за изменение на тази схема в посока на ограничаване (20). Освен това Финландия обяснява продължаването ѝ с наличието на пазарен срив на застрахователния пазар за покриване на значителна част от тези щети.
(45)
В приложеното си към отговора писмо Финландската конфедерация на финансовия сектор (Finanssialan Keskusliitto) признава, че в настоящия си вид с асоциации за застраховане в областта на рибарството няма да може да покрива всички щети. Това покритие би било много ограничено, а в някои случаи - например за щети по уреди - дори не би било възможно. Застрахователните компании не могат да приемат такива рискове или, ако ги приемат, застрахователните премии биха били над разумно допустимите.
(46)
Това показва, че асоциациите за застраховане в рибарството не могат да нарушат конкуренцията по отношение на частните застрахователни компании. Това показва липсата на покритие на тези щети от частни дружества на финландския пазар.
(47)
Комисията счита, че мярката за държавна помощ, насочена към покриването на липса на определен продукт на пазара, може да се счита за съвместима с вътрешния пазар, когато изпълнява цели от общ интерес. Това отговаря на изискванията на точка 4.9 от Насоките относно спазването на заложените в Насоките принципи и на целите на общата политика в областта на рибарството.
(48)
Целите на общата политика в областта на рибарството са да се гарантира експлоатацията на живите водни ресурси, която създава условия за устойчивост както в икономически и екологичен план, така и от социална гледна точка (21). Комисията счита, че тази схема - с измененията ѝ в съответствие с описаните от Финландия промени - би могла да допринесе за осигуряването на такива условия. Освен прилагането на правилата за опазване и управление при експлоатацията на тези ресурси, тя би дала възможност за продължаване на риболова в специфичните условия на крайбрежните води на Финландия, включително щетите, нанесени на оборудването (риболовни мрежи) от тюлени, а понякога и от корморани. Това би помогнало да бъдат осигурени стабилни икономически, екологични и социални условия за рибарските предприятия, изправени пред специфичните ограничения при осъществяването на риболова в тези води. Това ще спомогне също така за поддържане на социално-икономическата структура на въпросните крайбрежни общности.
(49)
Комисията отбелязва също така, че след като бъде изменена, тази схема в никакъв случай няма да предлага пълно обезщетение за въпросните щети. Прилаганата понастоящем система - първо със самоучастие и после само с частично възстановяване на изплатеното обезщетение (22) - ще бъде запазена. Следователно се запазва и ответното действие, необходимо от страна на получателите по тази схема за помощ, което се изисква съгласно точка 3.3 от Насоките.
(50)
Накрая Комисията счита за приемлив периода, от който Финландия заявява, че се нуждае за изменение на схемата (23). Предвид необходимата законодателна процедура срокът до 1 януари 2013 г. за влизане в сила на закона за изменение на настоящата правна база за тази схема е разумен. Освен това дотогава действащите застрахователни договори между рибарските предприятия и асоциациите за застраховане в областта на рибарството ще бъдат подновявани в хода на 2012 г. съгласно прилаганите към съответния момент условия и ще изтекат през 2013 г. С основание тези договори трябва да останат в сила до изтичането си при договорените условия. След това те ще бъдат подновени през 2013 г. в съответствие с новите условия, приложими към дадения момент. Следователно крайният срок за адаптиране на тези договори до 31 декември 2013 г. и влизането им в сила на следващия ден - т.е. 1 януари 2014 г. - е разумен.
6. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(51)
С оглед на представения по-горе анализ Комисията стига до заключението, че схемата за застраховане в областта на рибарството може да се счита за съвместима с вътрешния пазар, след като бъде изменена в съответствие със следните принципи:
-
изключване на кораби, извършващи риболовна дейност в открито море, което на практика означава изключване на кораби с дължина над 12 метра,
-
допускане само на щети, претърпени в териториалните води на Финландия или в нейната изключителна икономическа зона,
-
покриване само на щети, причинени от специфичните условия във Финландия, т.е. причинени от неблагоприятните климатични или географски условия (лед, сняг, силни бури, подводни скали в плитките води) или от тюлените и кормораните, и претърпени от корабите и риболовните уреди, както и от транспортните и буксирните превозни средства и друго специфично оборудване за зимен риболов.
(52)
Комисията отчита ангажимента на финландските органи да изменят правната база за тази схема за помощ най-късно до 1 януари 2013 г., за да могат условията на застрахователните договори да бъдат променени най-късно до 1 януари 2014 г.,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Съществуващата схема за помощ - „схема за застраховане в областта на рибарството“ - която беше обект на предложение за подходящи мерки след преразглеждането на Насоките за преглед на държавната помощ за рибарство и аквакултура, ще бъде съвместима с вътрешния пазар, след като бъде изменена в съответствие със следния ангажимент, поет от Финландия:
-
изключване на кораби, извършващи риболовна дейност в открито море, което на практика означава изключване на кораби с дължина над 12 метра,
-
допускане само на щети, претърпени в териториалните води на Финландия или в нейната изключителна икономическа зона,
-
покриване на щети, причинени само от специфичните условия във Финландия, т.е. причинени от неблагоприятните климатични и географски условия (лед, сняг, силни бури, подводни скали в плитчините) или от тюлените и кормораните, и претърпени от корабите и риболовните уреди, както и от транспортните и буксирните превозни средства и друго специфично оборудване за зимен риболов.
2. Правните разпоредби за изменение на тази схема влизат в сила най-късно до 1 януари 2013 г., а съответните застрахователни договори, сключени на база на новите разпоредби, влизат в сила най-късно до 1 януари 2014 г.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Финландия.
Съставено в Брюксел на 11 януари 2012 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-11 ta' Jannar 2012
dwar l-Għajnuna mill-Istat C 21/10 (ex E 1/10) - il-Finlandja li ssegwi ċ-ċaħda tal-miżuri xierqa għall-Iskema tal-Assigurazzjoni tas-Sajd wara l-adozzjoni mill-Kummissjoni ta’ Linji Gwida riveduti biex tiġi eżaminata l-għajnuna mill-Istat għas-sajd u l-akkwakultura
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 10065)
(It-testi bil-Finlandiż u bl-Isvediż biss huma awtentiċi)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/287/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (minn hawn ’il quddiem TFUE) u, b’mod partikolari, il-paragrafi 1 u 2 tal-Artikolu 108 tiegħu,
Wara li sejħet lill-partijiet interessati biex jippreżentaw il-kummenti tagħhom (1) skont id-dispożizzjonijiet imsemmija hawn fuq,
Billi:
1. IL-PROĊEDURA
(1)
Fl-2004, il-Kummissjoni adottat Linji Gwida riveduti biex tiġi eżaminata l-għajnuna mill-Istat għas-sajd u l-akkwakultura (minn hawn ‘il quddiem il-Linji Gwida) (2). Bl-ittra tal-21 ta’ Ottubru 2004, skont il-punt 5.2 ta’ dawn il-Linji Gwida, il-Kummissjoni talbet lill-Istati Membri, fost l-oħrajn lill-Finlandja, biex jimmodifikaw l-iskemi ta’ għajnuna eżistenti tagħhom sabiex jagħmluhom kompatibbli ma’ dawn il-Linji Gwida l-ġodda sa mhux aktar tard mill-1 ta’ Jannar 2005 u biex jikkonfermaw bil-miktub li huma jaċċettaw il-proposti għal miżuri xierqa sa mhux aktar tard mil-15 ta’ Novembru 2004 (3).
(2)
Bl-ittri tal-15 ta’ Novembru 2004, tal-20 ta’ Jannar 2005 u tal-14 ta’ Ġunju 2005, il-Finlandja indikat li ma qablitx li temenda l-iskema ta’ għajnuna “Skema tal-Assigurazzjoni tas-Sajd” sabiex tagħmilha kompatibbli ma’ dawn il-Linji Gwida. Dik l-iskema ġiet notifikata lill-Kummissjoni fis-27 ta’ April 1995 abbażi tal-Artikolu 144 (a) tat-Trattat tal-Adeżjoni tar-Repubblika tal-Finlandja mal-Unjoni Ewropea, u wara tqieset bħala għajnuna eżistenti fit-tifsira tal-Artikolu 88 (1) tat-Trattat KE (issa l-Artikolu 108 TFUE).
(3)
Fil-11 ta’ Ottubru 2005 saret laqgħa bejn il-Kummissjoni u l-Finlandja. Il-Finlandja bagħtet informazzjoni addizzjonali bl-ittra tal-24 ta’ Novembru 2005.
(4)
Il-Linji Gwida reġgħu ġew riveduti fl-2008 (4) u l-Kummissjoni talbet ukoll lill-Istati Membri, bl-ittri tal-15 ta’ April 2008, biex jimmodifikaw l-iskemi eżistenti tagħhom sa mhux aktar tard mill-1 ta’ Settembru 2008 (5).
(5)
Il-Finlandja wieġbet bl-ittra tat-30 ta’ Mejju 2008 li xorta waħda kienet lesta temenda l-Iskema tal-Assigurazzjoni tas-Sajd tagħha kif kien propost fl-2005 iżda mhux sal-punt meħtieġ mill-miżuri xierqa. Fis-6 ta’ Marzu 2009 saret laqgħa mill-ġdid bejn il-Kummissjoni u l-Finlandja.
(6)
Fl-1 ta’ Ottubru 2009 il-Kummissjoni bagħtet l-aħħar talba għall-informazzjoni, li kienet tindika li fil-każ li l-Finlandja ma taċċettax il-miżuri xierqa proposti, il-Kummissjoni tkun obbligata ssegwi l-proċedura tal-Artikolu 19 (2) u tal-Artikolu 4 (4) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 (6) u tibda l-proċedura ta’ investigazzjoni formali stabbilita fl-Artikolu 108 (2) tat-TFUE. Il-Finlandja wieġbet bl-ittra tat-18 ta’ Novembru 2009.
(7)
Minħabba li l-Finlandja ma aċċettatx fl-intier tagħha l-proposta għall-modifika fir-rigward ta’ din l-iskema, il-Kummissjoni ddeċidiet li tibda dik il-proċedura. Dik id-deċiżjoni ġiet notifikata bl-ittra tal-15 ta’ Settembru 2010 li kienet ippubblikata fil-Ġurnal Uffiċjali (7).
(8)
Il-Finlandja wieġbet bl-ittra tal-15 ta’ Novembru 2010. Barra minn hekk, wara l-pubblikazzjoni tad-Deċiżjoni fil-Ġurnal Uffiċjali, il-Kummissjoni rċeviet kummenti minn tliet partijiet interessati: żewġ ittri mibgħuta minn żewġ assoċjazzjonijiet li jirrappreżentaw lis-sajjieda professjonali Finlandiżi, Suomen Ammatikalastajalitto SAKL ry (l-ittra tat-8 ta’ Novembru 2011) u Kalatalouden Keskusliitto (l-ittra tas-16 ta’ Novembru 2010) u ittra mibgħuta mis-sitt assoċjazzjonijiet tal-assigurazzjoni tas-sajd fil-Finlandja (l-ittra tas-16 ta’ Novembru 2010). Fis-6 ta’ Diċembru 2010 intbagħtu kopji ta’ dawn l-ittri lill-awtoritajiet Finlandiżi. Aktar tard, fit-13 ta’ Jannar 2011 ir-rappreżentanti ta’ dawn l-assoċjazzjonijiet iltaqgħu mas-servizzi tal-Kummissjoni u pprovdew dokumenti komplimentari.
(9)
Minħabba li l-Kummissjoni kellha bżonn xi kjarifika dwar l-informazzjoni li kien hemm fl-ittra mibgħuta fil-15 ta’ Novembru 2010, fl-4 ta’ April 2011 saret laqgħa mal-awtoritajiet Finlandiżi fil-bini tal-Kummissjoni. Fit-13 ta’ April u fit-13 ta’ Mejju 2011 l-awtoritajiet Finlandiżi bagħtu wkoll informazzjoni addizzjonali permezz ta’ messaġġi.
(10)
Fl-aħħar, minħabba li mill-informazzjoni li l-Finlandja bagħtet irriżulta li kienet lesta temenda l-iskema b’tali mod li tagħmilha kompatibbli mas-suq intern, bl-ittra tas-6 ta’ Lulju 2011 il-Kummissjoni talbet lill-Finlandja tikkonferma l-impenn uffiċjali tagħha li temenda l-leġiżlazzjoni li tikkostitwixxi l-bażi legali ta’ dik l-iskema. Il-Finlandja wieġbet b’mod pożittiv bl-ittra tad-19 ta’ Settembru 2011.
2. DESKRIZZJONI TAL-GĦAJNUNA
(11)
Din l-iskema ta’ għajnuna hija bbażata fuq il-Liġi Nru 331 tat-23 ta’ Lulju 1958, emendata l-aħħar bil-liġi Nru 1236 tad-29 ta’ Jannar 1999 (8). Il-Finlandja kkomunikat din l-iskema lill-Kummissjoni eżatt wara li ngħaqdet mal-Komunità Ewropea, abbażi tal-Artikolu 144 (a) tat-Trattat tal-Adeżjoni tal-Finlandja mal-Unjoni Ewropea. Minn dakinhar, din l-iskema ta’ għajnuna tqieset bħala għajnuna eżistenti fit-tifsira tal-Artikolu 88 tat-Trattat KE (issa l-Artikolu 108 (1) TFUE).
(12)
Il-benefiċjarji ta’ din l-iskema ta’ assigurazzjoni huma l-intrapriżi tas-sajd li jwettqu l-attività tas-sajd b’mod permanenti fil-Finlandja. Din l-assigurazzjoni hija mogħtija minn sitt assoċjazzjonjiet tal-assigurazzjoni tas-sajd li jkopru l-Finlandja kollha. Kull assoċjazzjoni tkopri żona ġeografika stabbilita.
(13)
Skont l-Artikolu 7 ta’ dik il-liġi, l-assoċjazzjoni tas-sajd tingħata ħlas annwali bħala għajnuna mill-Istat li jammonta għal parti mill-pretensjonijiet li l-assoċjazzjoni tkun ħallset taħt kuntratti tal-assigurazzjoni koperti b’din il-liġi. Skont l-Artikolu 2, il-pretensjonijiet jistgħu jkopru l-ħsarat li ġejjin:
-
ħsarat fix-xbieki, fil-lenez għas-sajd tas-salamun, fil-konzijiet u fl-ankri mqabbdin magħhom, fil-ħbula u fi rkaptu anċillari ieħor;
-
ħsarat fil-bastimenti tas-sajd irreġistrati fil-Finlandja;
-
ħsarat fit-trasport u fil-vetturi tat-trasport użati fix-xitwa għas-sajd fuq is-silġ, fid-dwejriet għas-sajd u fl-irkaptu li jżomm it-tartarun fil-wiċċ jew fl-irkaptu tat-tkarkir.
(14)
Il-liġi tiddeskrivi wkoll il-kundizzjonijiet meħtieġa biex il-pretensjonijiet jiġu kkunsidrati. Il-kundizzjonijiet li ġejjin huma partikolarment rilevanti għall-valutazzjoni tal-Kummissjoni: l-oġġetti assigurati għandhom jkunu magħmulin sew biżżejjed u fi stat kompletament tajjeb għall-użu; it-tagħmir għandu jkun ġie assigurat fl-applikazzjoni għall-valur sħiħ tiegħu; il-ħsara għandha tintwera b’mod affidabbli.
(15)
Bl-ittra tagħha tal-15 ta’ Novembru 2004, il-Finlandja spjegat kif din l-iskema ta’ għajnuna taħdem b’rabta mal-ħsarat imġarrba mill-intrapriżi tas-sajd. L-ewwel nett, hemm konċessjoni marbuta mal-ammont tal-pretensjoni eliġibbli, li tikkorrispondi għal 25 % fil-każ ta’ ħsarat li ma jeċċedux il-EUR 504,56 jew massimu ta’ 5 % fil-każ ta’ ħsarat li jeċċedu dik iċ-ċifra; it-tnaqqis ta’ din il-konċessjoni jagħti l-ammont tal-kumpens imħallas lill-intrapriża mill-assoċjazzjoni tal-assigurazzjoni tas-sajd ikkonċernata. Ir-rimborż li l-Istat iħallas lill-assoċjazzjoni tal-assigurazzjoni tas-sajd imbagħad jiġi ugwali għal 40 % tal-kumpens imħallas meta l-ammont ta’ ħsarat jitla’ għal EUR 504,56 u ugwali għal 90 % meta dan l-ammont ikun iktar minn EUR 504,56.
(16)
Fl-ittra sussegwenti tagħha tal-24 ta’ Novembru 2005, il-Finlandja pproponiet li din l-iskema tiġi emendata sabiex l-għajnuna mill-Istat tingħata biss biex tikkumpensal-ħsarat ikkaġunati mill-kundizzjonijiet partikolari relatati mal-Finlandja, inkluż il-kundizzjoni li l-ħsara sseħħ fit-Tramuntana tad-59 parallel.
(17)
Fl-ittra tagħha tal-15 ta’ Novembru 2004, il-Finlandja ddeskriviet x’inhuma l-kundizzjonijiet speċifiċi li hija tikkunsidra li huma relatati mal-Finlandja għall-attività tas-sajd. Dawn il-kundizzjonijiet huma kkawżati mill-kundizzjonijiet klimatiċi, fost oħrajn, il-formazzjoni tas-silġ li tista’ tikkawża ħsara fil-bastimenti kif ukoll fl-irkaptu u temperaturi tal-iffriżar li jistgħu jaffettwaw il-magna tal-bastiment. Dawn il-kundizzjonijiet speċifiċi jsiru aktar gravi b’fatturi bħat-topografija tal-baħar tal-Finlandja b’ilmijiet baxxi u b’baħar li l-qiegħ tiegħu mhuwiex uniformi f’arċipelagu dens; f’dawn il-kundizzjonijiet, ir-riskju li vapur jegħreq minħabba maltempati u kurrenti f’kundizzjonijiet ta’ silġ huwa pjuttost għoli. Barra minn hekk, hemm popolazzjoni kbira tal-foki li tikkawża telf sinifikanti lill-industrija tas-sajd billi tagħmel ħsara lill-irkaptu; xi drabi l-marguni wkoll jistgħu jikkaġunaw ħsarat lill-irkaptu (l-għeżula).
(18)
Mis-sena 2004 sas-sena 2009, l-għadd annwali ta’ avvenimenti li rriżultaw f’kumpens, il-kumpens annwali globali imħallas mill-assoċjazzjonijiet tal-assigurazzjoni tas-sajd u l-parti rimborżata mill-Istat, huwa kif ġej:
Sena
Intrapriżi koperti
Għadd ta’ każijiet
Kumpens imħallas (f’EUR)
Rimborż mill-Istat (f'EUR)
2009
472
470
1 296 961
1 026 132
2008
486
459
1 256 200
980 065
2007
503
530
1 564 340
1 197 217
2006
519
496
1 234 761
920 167
2005
543
539
1 333 027
992 826
2004
576
568
1 607 919
1 111 195
(19)
Il-ħlasijiet magħmula mill-assoċjazzjonijiet huma relatati madwar 50 % mal-irkaptu, 45 % mal-bastimenti u 5 % mat-tagħmir l-ieħor.
3. RAĠUNIJIET GĦALL-BIDU TAL-PROĊEDURA TA’ INVESTIGAZZJONI FORMALI
(20)
Kif indikat hawn fuq (9), din l-iskema ta’ għajnuna ġiet notifikata lill-Kummissjoni fl-1995 abbażi tal-Artikolu 144(a) tat-Trattat tal-Adeżjoni tar-Repubblika tal-Finlandja mal-Unjoni Ewropea, u wara tqieset bħala għajnuna eżistenti fit-tifsira tal-Artikolu 88(1) tat-Trattat tal-KE. Il-Linji Gwida li kienu japplikaw sar-reviżjoni tal-2004 kellhom dispożizzjoni speċifika dwar għajnuna għall-primjums tal-assigurazzjoni u kien abbażi ta’ din id-dispożizzjoni li din l-iskema ta’ għajnuna kienet ikkunsidrata kompatibbli mas-suq intern. Dik id-dispożizzjoni tneħħiet bir-reviżjoni tal-2004.
(21)
Fil-bidu ta’ din il-proċedura, il-Kummissjoni kkunsidrat li l-ħsarat koperti bl-Iskema tal-Assigurazzjoni tas-Sajd ma jistgħux jitqiesu li huma kkaġunati minn okkorrenza eċċezzjonali jew minn diżastru naturali iżda pjuttost ikkaġunati minn sitwazzjoni permanenti u strutturali, jiġifieri mill-kuntest permanenti u strutturali li fih titwettaq l-attività tas-sajd fl-ilmijiet tal-Finlandja.
(22)
Għal din ir-raġuni, f’konformità mal-Linji Gwida (10), il-Kummissjoni kkunsidrat li din l-għajnuna kienet għajnuna operazzjonali li teoretikament hija inkompatibbli minħabba li għandha l-effett li żżid il-likwidità tan-negozju tal-intrapriżi li jibbenefikaw minnha u kienet mogħtija mingħajr ma imponiet l-ebda obbligu min-naħa tal-benefiċjarji.
(23)
Il-Kummissjoni ma qablitx mal-argument tal-awtoritjiet Finlandiżi li ġġustifikaw din l-iskema ta’ għajnuna billi kkwalifikawha bħala servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali fis-sens tal-Artikolu 106(2) tat-TFUE. Il-Finlandja ma tat l-ebda argument speċifiku li jiġġustifika li d-dispożizzjoni tal-assigurazzjoni għall-impriżi tas-sajd setgħet tiġi kkwalifikata bħala servizz ta’ dak it-tip u l-Kummissjoni, fir-rigward tal-karatteristiċi ta’ dik l-iskema, ma kkunsidratx li setgħet tiġi kkwalifikata bħala tali. B’mod partikolari, il-Kummissjoni osservat li l-assoċjazzjoniet tal-assigurazzjoni tas-sajd jipprovdu servizzi tal-assigurazzjoni lil grupp speċifiku biss ta’ intrapriżi li jkollhom attività ekonomika li tikkonsisti fil-produzzjoni ta’ prodotti mibjugħa fis-suq, dawk li huma attivi fis-settur tas-sajd. Għaldaqstant, il-Kummissjoni kellha dubji serji li l-għoti ta’ assigurazzjoni kummerċjali lil grupp partikolari ta’ impriżi ekonomiċi jista’ jikkwalifika bħala servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali.
4. KUMMENTI MILL-AWTORITAJIET FINLANDIŻI U MILL-PARTIJIET TERZI INTERESSATI
4.1. Kummenti mill-awtoritajiet Finlandiżi
(24)
L-awtoritajiet Finlandiżi fakkru l-karatteristiċi ewlenin tal-funzjonament ta’ din is-sistema tal-assigurazzjoni. Ressqu wkoll deskrizzjoni dettaljata tal-kundizzjonijiet speċifiċi li l-industrija tas-sajd qed taffaċċja fil-Finlandja: kundizzjonijiet klimatiċi speċifiċi b’xitwa kkaratterizzata minn silġ u dlam, it-topografija tal-ilmijiet kostali b’ilmijiet baxxi u b’qiegħ tal-baħar mhux uniformi, u l-eżistenza ta’ popolazzjoni kbira tal-foki.
(25)
Ressqu wkoll informazzjoni dwar in-nuqqas ta’ offerta għall-kopertura tal-assigurazzjoni mis-settur privat tal-assigurazzjoni lill-industrija tas-sajd bl-istess livell ta’ kopertura għal dawn it-tipi ta’ ħsarat. Mar-risposta tagħhom l-awtoritajiet Finlandiżi hemżu ittra mill-Konfederazzjoni Finlandiża tas-Settur Finanzjarju Finanssialan Keskusliitto bħala appoġġ għall-pożizzjoni tagħhom.
(26)
Barra minn hekk, indikaw li l-valur tal-importazzjonijiet jikkorrispondi għal 6,8 drabi tal-valur tal-esportazzjonijiet. Fl-2009, il-Finlandja importat 95 046 tunnellata ta’ ħut għal valur ta’ EUR 244,5 miljun filwaqt li esportat 59 905 tunnellati għal valur ta’ EUR 36 miljun. Mill-ħut ikkunsmat, 30 % biss qed joriġina mill-Finlandja. Bejn l-2000 u l-2009 il-konsum annwali tal-ħut Finlandiż naqas minn 6,1 kg għal 4,5 kg filwaqt li l-konsum tal-ħut importat żdied minn 6,6 kg għal 11,2 kg. Skont l-awtoritajiet Finlandiżi, dan juri li din l-iskema ta’ għajnuna mill-Istat ma jista’ jkollha l-ebda effett negattiv fuq il-kompetizzjoni.
(27)
L-awtoritajiet Finlandiżi qed ifakkru li l-Kummissjoni, fid-deċiżjoni tagħha għall-bidu tal-proċedura, osservat li t-tneħħija tad-dispożizzjoni dwar għajnuna għall-primjums tal-assigurazzjoni fil-Linji Gwida tal-2004 kienet tfisser li din it-tip ta’ għajnuna mill-Istat ma kinitx permessa iżjed. L-awtoritajiet Finlandiżi ma jaqblux ma’ dik il-pożizzjoni. L-ewwel u qabel kollox, din l-iskema ta’ assigurazzjoni tibqa’ kompletament ġustifikata mill-kundizzjonijiet klimatiċi u ġeografiċi speċifiċi li jokkorru fl-ilmijiet tal-Finlandja. Barra minn hekk, fis-sena 2000 din l-iskema kienet meqjusa kompatibbli, minkejja li tali għajnuna ma kinitx fost dawk imniżżla bħala permessi li jkunu kkunsidrati kompatibbli mil-Linji Gwida tal-1997 (11) li kienu japplikaw dak iż-żmien, f’kuntest li jixbah lil dak li kien jeżisti mill-2004 bil-Linji Gwida tal-2004 u tal-2008.
(28)
Madankollu, f’dawn il-kummenti, il-Finlandja tindika li hija lesta timmodifika l-iskema tagħha kif ġej:
-
l-esklużjoni tal-bastimenti li jwettqu sajd fil-baħar internazzjonali, li teoretikament tfisser l-esklużjoni tal-bastimenti li huma itwal minn 12-il metru;
-
l-eliġibbiltà għall-ħsarat mġarrba biss fl-ilmijiet territorjali tal-Finlandja jew fiż-żona ekonomika esklussiva tagħha;
-
il-kopertura tal-ħsarat li huma kkaġunati mill-kundizzjonijiet speċifiċi tal-Finlandja biss u għaldaqstant li huma kkaġunati mill-kundizzjonijiet klimatiċi jew ġeografiċi negattivi (silġ, borra, maltempati kbar, sikek f’ilmijiet baxxi) jew mill-foki u l-marguni, u li minħabba f’hekk isofru l-bastimenti u l-irkaptu tas-sajd kif ukoll it-trasport u l-vetturi tat-trasport u tagħmir speċifiku ieħor użat għas-sajd fix-xitwa.
(29)
Il-Finlandja tikkunsidra li din il-modifika tista’ ssir sal-31 ta’ Diċembru 2012. Dan id-dewmien huwa meħtieġ għal żewġ raġunijiet: l-ewwel nett, il-ħtieġa li l-leġiżlazzjoni attwali fis-seħħ tiġi emendata u li l-bażi legali ta’ din l-iskema tiġi stabbilita (il-liġi Nru 331 tat-23 ta’ Lulju 1958) u, it-tieni nett, il-ħtieġa li jintemmu l-kuntratti attwali fl-iskema eżistenti. L-Iskema l-ġdida tal-Assigurazzjoni tas-Sajd imbagħad tidħol fis-seħħ fl-1 ta’ Jannar 2013.
(30)
Kif indikat hawn fuq (12), l-awtoritajiet Finlandiżi bl-ittra tad-19 ta’ Settembru 2011 ikkonfermaw l-impenn tagħhom li jemendaw il-leġiżlazzjoni li tikkostitwixxi l-bażi legali ta’ dik l-iskema. Huma indikaw li, jekk il-Kummissjoni tieħu d-deċiżjoni finali tagħha f’perjodu ta’ żmien raġonevoli, ikunu jistgħu jippreżentaw proposta lill-Parlament tagħha kmieni biżżejjed fl-2012 sabiex il-liġi tkun tista’ tidħol fis-seħħ fl-1 ta’ Jannar 2013. Madankollu, huma enfasizzaw li jenħtieġ perjodu tranżizzjonali għall-introduzzjoni tar-regoli l-ġodda minħabba li se jkun hemm bżonn ta’ tibdiliet fit-termini tal-kuntratti tal-assigurazzjoni fis-seħħ. Għal dak il-għan, huma jikkunsidraw li dawn it-tibdiliet f’dawn il-kuntratti jistgħu jsiru sal-1 ta’ Jannar 2014 u li l-kundizzjonijiet emendati jiġu applikati lill-għajnuna mogħtija lill-assiguraturi minn dik id-data ‘l quddiem.
4.2. Kummenti mill-Partijiet Terzi
(31)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti mingħand żewġ assoċjazzjonijiet tas-sajjieda: Suoman Ammattikalastajaliitto u Katatalouden Keskuliitto. Fuq l-istess livell tal-awtoritajiet Finlandiżi, iż-żewġ assoċjazzjonijiet għamlu enfasi fuq il-kundizzjonijiet speċifiċi tas-sajd fil-Finlandja u n-nuqqas ta’ disponibbiltà ta’ offerti tal-assigurazzjoni għall-ħsarat koperti. Waħda minnhom (Suoman Ammattikalastajaliitto) osservat li l-Kummissjoni ma tat l-ebda evidenza li din l-iskema ta’ għajnuna aktarx taffettwa l-kompetizzjoni bejn l-Istati Membri, u nnutat b’mod partikolari li s-sajd professjonali attwalment huwa s-sors ta’ 7 % biss tal-ħut ikkunsmat fil-pajjiż u, għaldaqstant, l-industrija tas-sajd u s-suq tal-ħut tal-Finlandja jiddependu mill-ħut importat. Għal dik ir-raġuni, din l-assoċjazzjoni tqis li l-konklużjoni preliminari espressa fil-bidu tal-proċedura hija bla bażi.
(32)
L-Assoċjazzjonijiet tal-Assigurazzjoni tas-Sajd jappoġġjaw ukoll il-pożizzjoni espressa mill-awtoritajiet Finlandiżi. Huma juru li l-industrija tas-sajd fl-ilmijiet tal-Finlandja qiegħda taffaċja kundizzjonijiet klimatiċi u ġeografiċi speċifiċi ferm. Huma jindikaw li din is-sistema ta’ assigurazzjoni kienet stabbilita minħabba n-nuqqas ta’ offerta mis-settur privat tal-assigurazzjoni li ma kienx lest li jkopri tali riskji għall-attività tas-sajd li hija attività ta’ importanza marġinali. Barra minn hekk, l-Assoċjazzjonijiet tal-Assigurazzjoni tas-Sajd huma obbligati jassiguraw lis-sajjieda kollha stabbiliti fir-reġjun tal-kompetenza tagħhom.
5. VALUTAZZJONI TAL-GĦAJNUNA
5.1. Eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat
(33)
L-Artikolu 107 (1) tat-TFUE jgħid li: “Ħlief għad-derogi previsti fit-Trattati, kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern”.
(34)
Parti mill-kumpens imħallas lill-intrapriżi tas-sajd mill-assoċjazzjonijiet tal-assigurazzjoni tas-sajd ġej mill-flejjes mogħtija mill-Istat lil dawn l-assoċjazzjonijiet. Dawn il-flejjes jiġu mill-baġit tal-Istat. Minħabba li dan il-kumpens iġib vantaġġ finanzjarju lill-intrapriżi tas-settur tas-sajd, huwa vantaġġ settorjali mogħti permezz tar-riżorsi tal-Istat.
(35)
Skont il-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja, il-fatt biss li l-pożizzjoni kompetittiva ta’ impriża, meta mqabbla ma’ impriżi kompetituri oħrajn, tissaħħaħ billi tingħata vantaġġ ekonomiku li kieku ma kinitx tirċievi fit-twettiq ordinarju tal-attività tagħha, jindika li hemm riskju ta’ tfixkil fil-kompetizzjoni (13). Barra minn hekk, għajnuna lil impriża li topera f’suq miftuħ għal kummerċ fl-Unjoni hija soġġetta li taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri (14).
(36)
Minħabba li fl-Unjoni Ewropea hemm kummerċ sostanzjali fil-prodotti tas-sajd, din il-miżura ssaħħaħ il-pożizzjoni ta’ dawn l-intrapriżi fis-suq tal-Unjoni u għaldaqsant hija soġġetta li tfixkel jew thedded il-kompetizzjoni u li taffettwa l-kummerċ fl-Unjoni (15). Il-fatt li kien hemm iżjed importazzjonijiet milli esportazzjonijiet jew li l-maġġoranza tal-ħut ikkonsmat ġej minn pajjiżi oħrajn mhuwiex rilevanti. Għall-kuntrarju, dan juri li s-suq għall-prodotti tas-sajd fil-Finlandja fil-fatt huwa miftuħ ferm u għalhekk jissuġġerixxi li l-għajnuna lill-impriżi Finlandiżi tagħti appoġġ lill-pożizzjoni tagħhom fir-rigward tal-impriżi stabbiliti fl-Istati Membri l-oħra u tfixkel jew thedded li tfixkel il-kompetizzjoni. Anki l-fatt li l-kwantità tal-ħut importat li jiġi kkunsmat jista’ jkun li żdiedet meta mqabbla ma’ dik tal-ħut mhux importat li jiġi kkunsmat, ma jbiddel xejn minn dak il-lat; dan jista’ jissuġġerixxi biss li l-impriżi Finlandiżi ma għamlux l-adattamenti meħtieġa biex isegwu l-evoluzzjoni tal-kundizzjonijiet ekonomiċi relatati mas-suq tal-prodotti tas-sajd fil-Finlandja. Fi kwalunkwe avveniment, dawn l-impriżi jibbenefikaw minn għajnuna li tappoġġja l-pożizzjoni tagħhom fis-suq intern fir-rigward ta’ impriżi barranin.
(37)
Fid-dawl ta’ dan kollu, jista’ jiġi konkluż li l-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 107 (1) jintlaħqu u li l-kumpens imħallas lill-intrapriżi tas-sajd u li ġej mill-baġit tal-Istat huwa għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107 (1) tat-TFUE.
5.2. Kompatibbiltà mas-suq intern
5.2.1. In-natura ta’ din l-iskema ta’ għajnuna
(38)
L-Iskema tal-Assigurazzjoni tas-Sajd għandha l-għan li tkopri l-ispejjeż li huma parzjalment koperti minn primjums tal-assigurazzjoni. Mhijiex minnha nnifisha għajnuna għall-primjums tal-assigurazzjoni; ma għandhiex l-għan li tkopri parti mill-primjums tal-assigurazzjoni, iżda li tkopri parti mill-pretensjonijiet għall-kumpens ippreżentati mill-intrapriżi lill-assoċjazzjonijiet tal-assigurazzjoni tas-sajd.
(39)
Madankollu, minħabba li dawn il-pretensjonijiet huma sottomessi lil dawn l-assoċjazzjonijiet li jridu jħallsu l-ammont eliġibbli tal-ħsarat imġarrba, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-effett ta’ din l-għajnuna huwa li jitnaqqsu l-primjums li l-intrapriżi tas-sajd kellhom iħallsu li kieku l-assoċjazzjonijiet tal-assigurazzjoni tas-sajd ikkonċernati ma kinux qed jistennew li jirċievu flejjes mill-Istat. Għalhekk, dan għandu l-istess effett ta’ skema ta’ għajnuna għall-primjums tal-assigurazzjoni. Għaldaqstant, din l-iskema tista’ tiġi meqjusa bħala skema ta’ għajnuna għall-primjums tal-assigurazzjoni.
5.2.2. Kompatibbiltà mas-suq intern
(40)
Il-Kummissjoni ma tistax taqbel mal-fehma tal-awtoritajiet Finlandiżi meta dawn jgħidu li s-sitwazzjoni fir-rigward tal-Linji Gwida tal-2004 u tal-2008 tista’ titqabbel ma’ dik tal-Linji Gwida tal-1997 billi jitqies li fl-ebda dokument minn dawn ma ġiet stabbilita dispożizzjoni dwar għajnuna għall-primjums tal-assigurazzjoni. It-tneħħija tad-dispożizzjoni speċifika dwar tali għajnuna fl-2004, li qabel kienet miġbura fil-Linji Gwida tal-2001 (16), turi li l-Kummissjoni, bir-reviżjoni tal-2004, ikkunsidrat b’mod ċar li din l-għajnuna ma setgħetx tibbenefika iżjed minn deroga mill-prinċipju tal-inkompatibbiltà tal-għajnuna mill-Istat mas-suq intern u titqies kompatibbli magħha mid-data tad-dħul fis-seħħ tal-Linji Gwida tal-2004. Dik id-deċiżjoni ta’ politika ma nbidlitx bir-reviżjoni li saret wara, jiġifieri l-Linji Gwida tal-2008.
(41)
Barra minn hekk, il-qafas ġenerali li bih il-Kummissjoni qed tivvaluta l-għajnuna mill-Istat għall-primjums tal-assigurazzjoni nbidel. Fis-sena 2000 (17) il-Kummissjoni qieset li din l-iskema ta’ għajnuna mill-Istat kienet kompatibbli għall-kumpens li rriżulta mill-“kundizzjonijiet eċċezzjonali speċifikament relatati mat-temp u maż-żoni kostali tal-Finlandja”. Biex tilħaq dik id-deċiżjoni, il-Kummissjoni fir-raġunament tagħha għamlet referenza għas-sitwazzjoni fis-settur agrikolu li għalih ma kien hemm l-ebda dispożizzjoni fil-Linji Gwida li japplikaw għas-settur agrikolu, iżda fejn il-Kummissjoni kellha l-prassi li tiddeċiedi b’mod pożittiv fuq bażi ta’ każ b’każ għal miżura ta’ għajnuna b’rabta mal-assigurazzjoni kontra d-diżastri naturali u l-assigurazzjonijiet eċċezzjonali. Fis-sena 2000, kemm għas-settur tas-sajd kif ukoll għal dak agrikolu, il-Kummissjoni ċċarat il-politika tagħha billi stabbiliet kriterji li għandhom jiġu segwiti għall-valutazzjoni (18) ta’ din it-tip ta’ għajnuna fil-Linji Gwida rispettivi. Minn dak iż-żmien ‘l hawn, dawn il-kriterji għadhom jeżistu fil-Linji Gwida tal-agrikoltura (19) filwaqt li fil-Linji Gwida tas-sajd ma għadhomx. Għaldaqstant, filwaqt li l-Kummissjoni, fis-settur agrikolu, stabbiliet kriterji preċiżi biex l-għajnuna għall-primjums tal-assigurazzjoni titqies bħala kompatibbli mas-suq intern, dawk il-kriterji ġew imħassra fil-Linji Gwida tas-sajd. Għas-settur tas-sajd, il-Kummissjoni mbagħad għandha l-obbligu li terġa’ lura għall-prinċipju ġenerali tal-inkompatibbiltà tal-għajnuna mill-Istat u li tivvaluta l-kompatibbiltà jew l-inkompatibbiltà ta’ skema ta’ dak it-tip abbażi tad-dispożizzjonijiet li jistgħu japplikaw.
(42)
Id-dispożizzjoni tal-Linji Gwida attwali li jistgħu japplikaw hija l-Paragrafu 4.9 li jgħid li l-miżuri ta’ għajnuna li għalihom ma hemmx dispożizzjoni applikabbli fil-paragrafi l-oħra li fihom il-kategoriji differenti ta’ għajnuna li tista’ titqies kompatibbli mas-suq intern teoretikament ma jistgħux jiġu kkunsidrati kompatibbli.
(43)
Madankollu, bħala eċċezzjoni skema ta’ għajnuna tista’ titqies kompatibbli jekk l-Istat Membru juri li hija konformi mad-diversi prinċipji stipulati f’dawk il-Linji Gwida u taqdi l-għanijiet tal-politika komuni tas-sajd.
(44)
Il-Finlandja fit-tweġiba tagħha għall-bidu tal-proċedura għamlet proposti konkreti biex l-iskema tiġi emendata b’mod restrittiv (20). Barra minn hekk iġġustifikat il-kontinwazzjoni tagħha bl-eżistenza ta’ falliment tas-suq fis-suq tal-assigurazzjoni għall-kopertura ta’ parti sinifikanti ta’ dawn il-ħsarat.
(45)
Fl-ittra tagħha mehmuża ma’ din it-tweġiba, il-Konfederazzjoni Finlandiża tas-Settur Finanzjarju Finanssialan Keskusliitto tagħraf li huma ma jkunux jistgħu jkopru l-ħsarat kollha minħabba li issa tinsab msieħba mal-Assoċjazzjoni tal-Assigurazzjoni tas-Sajd. Din il-kopertura tkun waħda parzjali ferm jew, saħansitra f’ċerti każijiet, bħal pereżempju meta jkun hemm ħsarat fl-irkapti, din il-kopertura ma tkunx possibbli. Il-kumpaniji tal-assigurazzjoni ma jistgħux iqisu dawn il-ħsarat b’mod li jistgħu jiġu assigurati jew, biex jikkunsidrawhom għal hekk, il-primjums tal-assigurazzjoni jkunu ogħla minn rata raġonevoli.
(46)
Dan juri li l-assoċjazzjonijiet tal-assigurazzjoni tas-sajd mhumiex f’pożizzjoni li jfixklu l-kompetizzjoni fir-rigward tal-kumpaniji privati tal-assigurazzjoni. Dan jikkaratterizza l-eżistenza ta’ falliment tas-suq fil-Finlandja għall-kopertura ta’ dawn il-ħsarat minn kumpaniji privati.
(47)
Il-Kummissjoni tikkunsidra li miżura ta’ għajnuna mill-Istat li tindirizza falliment tas-suq tista’ titqies kompatibbli mas-suq intern meta din taqdi l-għanijiet ta’ interess komuni. Dan jaqdi r-rekwiżiti tal-punt 4.9 tal-Linji Gwida li jikkonċerna l-konformità mal-prinċipji stipulati fil-Linji Gwida u mal-għanijiet tal-politika komuni tas-sajd.
(48)
L-għanijiet tal-politika komuni tas-sajd huma li jiġi żgurat l-isfruttar tar-riżorsi akkwatiċi ħajjin li joħloq kundizzjonijiet ekonomiċi, ambjentali u soċjali sostenibbli (21). Il-Kummissjoni tikkunsidra li din l-iskema, kif emendata skont il-modifiki deskritti mill-Finlandja, tagħti kontribut biex tali kundizzjonijiet jiġu pprovduti. Flimkien mal-applikazzjoni tar-regoli dwar il-konservazzjoni u l-ġestjoni għall-isfruttar ta’ dawn ir-riżorsi, l-iskema tippermetti l-kontinwazzjoni tas-sajd f’kundizzjonijiet li huma dawk speċifiċi għall-ilmijiet kostali tal-Finlandja, inkluż il-ħsarat ikkaġunati lit-tagħmir (xbieki tas-sajd) mill-foki u, xi drabi, mill-marguni. Dan jgħin biex l-intrapriżi tas-sajd li qegħdin jaffaċċjaw ir-restrizzjonijiet speċifiċi tat-twettiq tas-sajd f’dawn l-ilmijiet jiġu pprovduti b’kundizzjonijiet ekonomiċi, ambjentali u soċjali tajbin. Dan jgħin ukoll fiż-żamma tan-nisġa soċjoekonomika tal-komunitajiet kostali kkonċernati.
(49)
Barra minn hekk il-Kummissjoni tosserva li din l-iskema ta’ għajnuna, meta tiġi emendata, fl-ebda każ ma toffri kumpens sħiħ għall-ħsarat ikkonċernati. Ser tibqa’ teżisti s-sistema attwali, l-ewwel b’konċessjoni u t-tieni, b’rimborż parzjali biss tal-kumpens imħallas (22) Għaldaqstant, tibqa’ l-eżistenza ta’ kontraparti meħtieġa mill-benefiċjarji ta’ din l-iskema ta’ għajnuna, kif mitlub mill-Punt 3.3 tal-Linji Gwida.
(50)
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-perjodu li l-Finlandja tqis li hu meħtieġ biex l-iskema (23) tiġi emendata huwa aċċettabbli. Filwaqt li titqies il-proċedura leġiżlattiva meħtieġa, id-data ta’ skadenza tal-1 ta’ Jannar 2013 għad-dħul fis-seħħ tal-liġi li temenda l-bażi legali attwali ta’ din l-iskema hija waħda raġonevoli. Barra minn hekk, f’dak iż-żmien, il-kuntratti tal-assigurazzjoni fis-seħħ bejn l-intrapriżi tas-sajd u l-assoċjazzjonijiet tal-assigurazzjoni tas-sajd ikunu ġew imġedda matul is-sena 2012 skont il-kundizzjonijiet li jkunu japplikaw f’dik id-data, u li jiskadu matul is-sena 2013. Huwa raġonevoli li dawn il-kuntratti jitħallew sakemm jiskadu skont it-termini maqbula. Wara jiġu mġedda mill-ġdid fl-2013 skont il-kundizzjonijiet il-ġodda li jkunu japplikaw f’dan iż-żmien. Għaldaqstant, id-data ta’ skadenza aħħarija tal-31 ta’ Diċembru 2013 bi dħul fis-seħħ ta’ dawn il-kuntratti adattati l-ġurnata ta’ wara, jiġifieri fl-1 ta’ Jannar 2014, hija ġġustifikata.
6. KONKLUŻJONI
(51)
Fid-dawl ta’ din l-analiżi, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-‘Iskema tal-Assigurazzjoni tas-Sajd’ tista’ titqies kompatibbli mas-suq intern meta tiġi emendata skont il-prinċipji li ġejjin:
-
l-esklużjoni tal-bastimenti li jwettqu s-sajd fil-baħar internazzjonali, li teoretikament tfisser l-esklużjoni tal-bastimenti li huma itwal minn 12-il metru;
-
l-eliġibbiltà għall-ħsarat mġarrba biss fl-ilmijiet territorjali tal-Finlandja jew fiż-żona ekonomika esklussiva tagħha;
-
il-kopertura tal-ħsarat li huma kkawżati mill-kundizzjonijeit speċifiċi tal-Finlandja biss u għaldaqstant ikkawżati mill-kundizzjonijiet klimatiċi jew ġeografiċi negattivi (silġ, borra, maltempati kbar, sikek f’ilmijiet baxxi) jew mill-foki u l-marguni, u li minħabba f’hekk isofru l-bastimenti u l-irkaptu tas-sajd kif ukoll it-trasport u l-vetturi tat-trasport u tagħmir speċifiku ieħor użat għas-sajd fix-xitwa.
(52)
Il-Kummissjoni tieħu nota tal-impenn tal-awtoritajiet Finlandiżi li jemendaw il-bażi legali ta’ dik l-iskema ta’ għajnuna sa mhux aktar tard mill-1 ta’ Jannar 2013 sabiex it-termini tal-kuntratti tal-assigurazzjoni jinbidlu sa mhux aktar tard mill-1 ta’ Jannar 2014.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. L-iskema ta’ għajnuna eżistenti “Skema tal-Assigurazzjoni tas-Sajd” li kienet soġġetta għal proposta għal miżuri xierqa wara r-reviżjoni tal-Linji Gwida għall-eżaminazzjoni tal-għajnuna mill-Istat għas-sajd u l-akkwakultura hija kompatibbli mas-suq intern meta tiġi emendata skont l-impenn li ġej magħmul mill-Finlandja:
-
l-esklużjoni tal-bastimenti li jwettqu s-sajd fil-baħar internazzjonali, li teoretikament tfisser l-esklużjoni tal-bastimenti li huma itwal minn 12-il metru;
-
l-eliġibbiltà għall-ħsarat mġarrba biss fl-ilmijiet territorjali tal-Finlandja jew fiż-żona ekonomika esklussiva tagħha;
-
il-kopertura tal-ħsarat li huma kkawżati mill-kundizzjonijeit speċifiċi tal-Finlandja biss u għaldaqstant ikkawżati mill-kundizzjonijiet klimatiċi jew ġeografiċi negattivi (silġ, borra, maltempati kbar, sikek f’ilmijiet baxxi) jew mill-foki u l-marguni, u li minħabba f’hekk isofru l-bastimenti u l-irkaptu tas-sajd kif ukoll it-trasport u l-vetturi tat-trasport u tagħmir speċifiku ieħor użat għas-sajd fix-xitwa.
2. Id-dispożizzjonijiet legali li jemendaw din l-iskema għandhom jidħlu fis-seħħ sa mhux aktar tard mill-1 ta’ Jannar 2013 u l-kuntratti rilevanti tal-assigurazzjoni konklużi abbażi tad-dispożizzjonijiet għandhom jidħlu fis-seħħ sa mhux aktar tard mill-1 ta’ Jannar 2014.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Finlandja.
Magħmul fi Brussell, il-11 ta’ Jannar 2012.