РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 27 юли 2011 година
относно изискванията за безопасност, на които трябва да отговарят европейските стандарти, за да са взети мерки срещу определени рискове за децата, произтичащи от вътрешни щори, прозоречни покривала с върви и обезопасяващи устройства съгласно Директива 2001/95/ЕО на Европейския парламент и на Съвета
(текст от значение за ЕИП)
(2011/477/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2001/95/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 3 декември 2001 г. относно общата безопасност на продуктите (1), и по-специално член 4, параграф 1, буква а) от нея,
като има предвид, че:
(1)
Съгласно член 3, параграф 2, втората алинея от Директива 2001/95/ЕО даден продукт се счита за безопасен, когато е в съответствие с доброволните национални стандарти, с които се транспонират европейските стандарти, позовавания на които са публикувани в Официален вестник на Европейския съюз.
(2)
Гореспоменатите европейски стандарти следва да бъдат създадени от европейските органи по стандартизация въз основа на конкретни изисквания за безопасност, определени от Комисията.
(3)
В много домове има щори и други прозоречни покривала с върви, които се използват за вдигане или сваляне на продукта (връв за задвижване) или за свързване на различните му части (вътрешна връв). Тези върви представляват опасност от задушаване за децата, тъй като може да се образуват клупове и деца могат да се оплетат в тях, докато играят в близост до прозореца. Децата може да се покатерят на первазите на прозорците или мебелите, за да получат достъп до вървите. Злополуки може да се случат и когато леглата или детските легла са поставени близо до прозорци, при които вървите са в обсега на децата.
(4)
През 1998 г. в извадка от болници в 15-те държави-членки на Европейския съюз, 129 деца са били приети в болница поради контузия, свързана с примка на щора на прозорец или връв на завеса (2). В Обединеното кралство се смята, че всяка година едно или две деца умират, след като са се оплели във вървите на щори. Неотдавна Комисията научи за десет злополуки със смъртен изход, свързани с деца на възраст между 15 и 36 месеца, случили се в Ирландия, Финландия, Нидерландия, Обединеното кралство и Турция в периода от 2008 до 2010 година. В Съединените щати е съобщено, че от 1999 г. насам е имало 119 смъртни случая и 111 инцидента, свързани с прозоречни покривала с върви. В Канада от 1986 г. насам със същите продукти са свързани 28 смъртни случая и 23 инцидента. В Австралия най-малко 10 деца са били случайно задушени от върви на щори от 2000 г. насам (3). Тези числа обаче съответстват само на част от проблема, тъй като много такива инциденти не се съобщават (4).
(5)
Изследванията сочат, че повечето нещастни случаи, включващи върви на щори, се случват в спални помещения и пострадалите деца са на възраст между 16 месеца и 36 месеца. Над половината от тези злополуки се случват с деца около 23 месеца. Въпреки че на тази възраст децата са напълно подвижни, на тях им е трудно да се освободят, ако са се оплели във вървите, тъй като главите им все още тежат повече спрямо телата им в сравнение със случая при възрастните, и техният контрол на мускулите все още не е напълно развит. Освен това трахеите им все още не са напълно развити и следователно са по-малки и по-малко устойчиви отколкото при възрастните и по-големите деца, така че те се задушават по-бързо, ако вратовете им са стиснати (5).
(6)
В европейски стандарт EN 13120:2009 се съдържат изисквания към показателите на вътрешните щори, включително към безопасността. Въпреки това, някои модели щори, които са свързани със злополуки, не са включени в обхвата на този стандарт.
(7)
Европейски стандарт EN 13120:2009 се отнася както за ръчно задвижваните, така и за електрически задвижваните вътрешни щори, като последните са включени във връзка с Директива 2006/42/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 17 май 2006 г. относно машините (6). Тази директива обаче не обхваща безопасността на децата във връзка със специфичния риск от задушаване и не се прилага за ръчно задвижвани щори с връв.
(8)
Предвиждането на двигател може да премахне рисковете, свързани с вървите за задвижване, но не и рисковете, свързани с вътрешните върви.
(9)
Други прозоречни покривала с опасно открити върви представляват подобен риск за децата.
(10)
Доклади за злополуки, свързани с вървите, дават като причина за смъртта вътрешно задушаване. Съществуващите европейски стандарти, свързани с прозоречните покривала и щори, не съдържат изисквания за мерки срещу този риск.
(11)
За обхващане на риска от неправилно монтиране или липса на монтиране, производителите следва да подобрят конструкцията на обезопасяващите устройства или на прозоречните покривала, за да се предотврати използване на продукта, когато обезопасяващите устройства не са монтирани правилно.
(12)
Следователно е необходимо да се формулират изисквания за безопасност, за да се гарантира, че вътрешните щори и други прозоречни покривала с върви са поначало безопасни за деца, като премахват риска от задушаване и вътрешно задушаване поради достъпни върви и дребни части.
(13)
В допълнение към изискванията за безопасна експлоатация на прозоречни покривала с върви и на щори, изисквания и информация за безопасността на продуктите трябва да бъдат разработени и за обезопасяващите устройства.
(14)
Предвидените в настоящото решение мерки са в съответствие със становището на комитета, създаден съгласно член 15 от Директива 2001/95/ЕО и нито Европейският парламент, нито Съветът са се противопоставили на тези мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
За целите на настоящото решение се прилагат следните определения:
а)
„вътрешни щори“ означава продукт, който покрива прозорец и е монтиран във вътрешната повърхност на сградата;
б)
„прозоречни покривала с върви“ означава продукт, който има открити върви и се използва за покриване на прозорец, различен от вътрешна щора. Покривалата за прозорци могат да бъдат поставени вън от прозореца, вътре между две стъкла на прозореца или пред прозореца;
в)
„опасна примка“ означава клуп на открита връв, верижка или други подобни, комбиниран или не с тъкан и който може да обхване главата или врата на малко дете, създавайки опасност от задушаване,
г)
„обезопасяващи устройства“ означава устройства или конструкции, които защитават малкото дете от опасността от задушаване например като предотвратяват образуването на опасна примка във връвта или верижката, прекъсват опасната примка, освобождават връвта или верижката, когато се образува опасна примка или връвта или веригата се затегнат, правят връвта или верижката недостъпна за деца, предотвратяват заплитането на вървите;
д)
„достъпна(и) връв(и), верижка(и), верижка(и) от топчета или други подобни“ означава връв(и), верижка(и), верижка(и) от топчета или други подобни, които са открити отпред, отзад или отстрани на щората или покривалото за прозорец и могат да бъдат достигнати и дръпнати от малко дете, създавайки опасност от задушаване. Височината не се счита за ограничаваща достъпа.
Член 2
Изисквания за безопасност на вътрешните щори, прозоречните покривала с върви и обезопасяващите устройства, на които трябва да отговарят европейските стандарти съгласно член 4 от Директива 2001/95/ЕО, са формулирани в приложението към настоящото решение.
Член 3
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 27 юли 2011 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-27 ta’ Lulju 2011
dwar ir-rekwiżiti tas-sikurezza li għandhom jiġu ssodisfati mill-istandards Ewropej dwar ċerti riskji għat-tfal minħabba f’tendini interni, ilqugħ tat-twieqi bil-ħbula u tagħmir tas-sikurezza skont id-Direttiva 2001/95/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/477/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva 2001/95/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-3 ta’ Diċembru 2001 dwar is-sigurtà ġenerali tal-prodotti (1), u partikolarment l-Artikolu 4(1)(a) tagħha,
Billi:
(1)
Skont it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 3(2) tad-Direttiva 2001/95/KE, prodott jitqies li jkun sikur meta jikkonforma mal-istandards nazzjonali volontarji li jittrasponu l-istandards Ewropej, li r-referenzi għalihom ġew ippubblikati f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
(2)
Dawk l-istandards Ewropej għandhom ikunu stabbiliti mill-korpi Ewropej għall-istandardizzazzjoni abbażi tar-rekwiżiti tas-sikurezza speċifiċi stabbiliti mill-Kummissjoni.
(3)
Ħafna djar għandhom tendini u lqugħ tat-twieqi ieħor bil-ħbula li jintużaw biex jgħollu jew ibaxxu l-prodott (ħabel tat-tħaddim) jew biex iwaħħlu l-partijiet differenti tiegħu (ħabel intern). Dawn il-ħbula jistgħu jkunu ta’ periklu ta’ tgħalliq għat-tfal, peress li jistgħu jiffurmaw ħoloq li t-tfal jistgħu jitgħaqqdu fihom waqt li jkunu qed jilagħbu ħdejn it-tieqa. It-tfal jistgħu wkoll jixxabbtu mal-ħoġor tat-tieqa jew mal-għamara biex jaqbdu mal-ħbula. Jistgħu wkoll jiġru aċċidenti meta jitpoġġew sodod jew kottijiet ħdejn twieqi fejn hemm ħbula li jistgħu jiġu milħuqa mit-tfal.
(4)
Fl-1998, f’kampjun ta’ sptarijiet fi 15-il Stat Membru tal-Unjoni Ewropea, 129 tifel u tifla ddaħħlu l-isptar minħabba li weġġgħu f’aċċident li jinvolvi xi ħolqa tat-tendini tat-twieqi jew xi ħbula tal-purtieri (2). Fir-Renju Unit, huwa stmat li minn tifel/tifla sa tnejn imutu kull sena wara li jitgħaqqdu fil-ħbula tat-tendini. Riċentament, il-Kummissjoni saret konxja ta’ għaxar aċċidenti fatali fejn kienu involuti tfal ta’ bejn il-15 u s-36 xahar li seħħew fl-Irlanda, il-Finlandja, il-Pajjiżi l-Baxxi, ir-Renju Unit u t-Turkija fil-perjodu bejn l-2008 u l-2010. Fl-Istati Uniti, mill-1999 lil hawn, ġew irrapportati 119-il fatalità u 111-il każ gravi ieħor li kienu jinvolvu xi ħbula tal-ilqugħ tat-twieqi. Fil-Kanada, 28 fatalità u 23 każ ieħor gravi kienu assoċjati mal-istess tip ta’ prodotti mill-1986 lil hawn. Fl-Awstralja, mill-anqas għaxart itfal tgħallqu bi żball bi ħbula ta’ tendini mis-sena 2000 lil hawn (3). Madankollu, dawn iċ-ċifri juru biss parti mill-problema, peress li ħafna aċċidenti ta’ dan it-tip ma jiġux irrapportati (4).
(5)
Riċerka turi li ħafna imwiet aċċidentali li jinvolvu l-ħbula tat-tendini jiġru fil-kmamar tas-sodda u li t-tfal milquta jvarjaw fl-età bejn is-16 u s-36 xahar. Iktar minn nofs dawn l-inċidenti jiġru lil tfal ta’ madwar 23 xahar. Għalkemm ta’ dik l-età t-tfal ikunu jafu jimxu sew, huma jsibuha diffiċli biex jeħilsu lilhom infushom meta jitgħaqqdu fil-ħbula, peress li proporzjalment rashom tkun għadha tiżen aktar minn ġisimhom meta mqabbla mal-adulti, u l-kontroll muskolari tagħhom ikun għadu ma żviluppax għal kollox. Barra minn hekk, il-pajp tan-nifs tagħhom ikun għadu ma żviluppax kompletament u għalhekk ikun iżgħar u anqas riġidu minn dak tal-adulti jew ta’ tfal akbar fl-età, u għalhekk jifgaw aktar malajr jekk għonqhom jintgħafas (5).
(6)
L-istandard Ewropew EN 13120:2009 jinkludi rekwiżiti ta’ prestazzjoni għal tendini interni, inkluż is-sikurezza. Madankollu, xi mudelli ta’ tendini li kienu assoċjati ma’ aċċidenti, mhumiex inkluża fl-ambitu ta’ dan l-istandard.
(7)
L-istandard Ewropew EN 13120:2009 jirreferi għal tendini interni kemm dawk li jitħaddmu manwalment kif ukoll dawk bl-elettriku, b’dawn tal-aħħar koperti fil-kuntest tad-Direttiva 2006/42/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-17 ta’ Mejju 2006 dwar il-makkinarju (6). Madankollu, din id-Direttiva ma tkoprix is-sikurezza tat-tfal fil-kuntest tar-riskju speċifiku tat-tgħalliq u ma tapplikax għal tendini bi ħbula li jitħaddmu manwalment.
(8)
Il-motorizzazzjoni tista’ telimina r-riskji assoċjati mal-ħbula tal-operat, imma mhux ir-riskji relatati mal-ħbula interni.
(9)
Ilqugħ tat-twieqi ieħor bi ħbula perikolużi mikxufa joħloq riskju simili għat-tfal.
(10)
Rapporti ta’ aċċidenti relatati mal-ħbula jiddeskrivu l-kawża tal-mewt bħala asfissija interna. L-istandards Ewropej eżistenti relatati mal-ilqugħ tat-twieqi u mat-tendini ma jinkludux rekwiżiti li jindirizzaw dan ir-riskju.
(11)
Biex ikopru r-riskju ta’ installazzjoni ħażina jew ta’ nuqqas ta’ installazzjoni, il-manifatturi għandhom itejbu d-disinn tat-tagħmir tas-sikurezza jew tal-ilqugħ tat-twieqi biex ma jippermettux li l-prodott jintuża jekk it-tagħmir tas-sikurezza ma jkunx installat kif suppost.
(12)
Għalhekk huwa meħtieġ li jiġu stabbiliti rekwiżiti biex ikun żgurat li tendini interni u lqugħ tat-twieqi ieħor ikunu minnhom infushom sikuri għat-tfal, hekk li jeliminaw ir-riskji tat-tgħalliq u ta’ asfissija interna minħabba l-aċċessibilità għall-ħbula u partijiet żgħar.
(13)
Barra mir-rekwiżiti dwar it-tħaddim sikur tal-ilqugħ tat-twieqi u t-tendini, għandhom ikunu żviluppati rekwiżiti u informazzjoni dwar is-sikurezza tal-prodott għat-tagħmir tas-sikurezza.
(14)
Il-miżuri pprovduti f’din id-Deċiżjoni huma skont l-opinjoni tal-Kumitat stabbilit bl-Artikolu 15 tad-Direttiva 2001/95/KE u la l-Parlament Ewropew u lanqas il-Kunsill ma opponewhom.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“tendini interni” għandha tfisser prodott tal-ilqugħ tat-tieqa mwaħħal internament fi kwalunkwe post fil-bini.
(b)
“ilqugħ tat-twieqi bil-ħbula” għandha tfisser prodott li jintuża biex titgħatta t-tieqa, għajr tendina interna, li fih ħbula mikxufa. L-ilqugħ tat-twieqi jista’ jitpoġġa barra t-tieqa, jew ġewwa żewġ panewiet tat-tieqa, jew quddiem it-tieqa;
(ċ)
“ħolqa perikoluża” għandha tfisser ħolqa tal-ħabel mikxufa, katina jew xi ħaġa simili, li tista’ tkun ikkombinata mad-drapp inkella le, u li ras ta’ tifel tista’ tidħol fiha jew iddurlu ma’ għonqu u għalhekk toħloq periklu ta’ tgħalliq.
(d)
“tagħmir tas-sikurezza” għandha tfisser tagħmir jew disinn li jipproteġi tifel żgħir mir-riskju tat-tgħalliq billi, pereżempju, ma jippermettix li tifforma xi ħolqa perikoluża fil-ħabel jew fil-katina, ikisser il-ħolqa perikoluża, jerħi l-ħabel jew il-katina meta tifforma xi ħolqa perikoluża jew meta l-ħabel jew il-katina jkunu soġġetti għall-piż, ma jippermettix li l-ħabel jew il-katina jkunu aċċessibbli għat-tfal, ma jippermettix t-tagħqid tal-ħbula;
(e)
“ħabel/ħbula, katina/ktajjen, katina/ktajjen bill-boċċi jew xi ħaġa simili aċċessibbli” għandha tfisser ħabel/ħbula, katina/ktajjen, katina/ktajjen bill-boċċi jew xi ħaġa simili li huma mikxufa minn quddiem, minn wara jew mill-ġenb tat-tendina jew tal-ilqugħ tat-twieqi, u li tista’ tintlaħaq u tinġibed minn tifel żgħir b’mod li toħloq periklu tat-tgħalliq. L-għoli mhux meqjus bħala restrizzjoni għall-aċċessibilità.
Artikolu 2
Ir-rekwiżiti speċifiċi ta’ sikurezza għal tendini interni, ilqugħ tat-twieqi bil-ħbula u tagħmir tas-sikurezza li għandhom jissodisfaw l-istandards Ewropej skont l-Artikolu 4 tad-Direttiva 2001/95/KE huma stabbiliti fl-Anness ma’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 3
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fl-20 jum wara l-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Brussell, is-27 ta’ Lulju 2011.