ДИРЕКТИВА 2011/64/ЕС НА СЪВЕТА
от 21 юни 2011 година
относно структурата и ставките на акциза върху обработен тютюн
(кодифициран текст)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 113 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взе предвид становището на Европейския парламент,
като взе предвид становището на Европейския икономически и социален комитет,
в съответствие със специална законодателна процедура,
като има предвид, че:
(1)
Директива 92/79/ЕИО на Съвета от 19 октомври 1992 г. относно сближаването на данъците върху цигарите (1), Директива 92/80/ЕИО на Съвета от 19 октомври 1992 г. относно сближаване на данъците върху обработения тютюн, непредназначен за цигари (2) и Директива 95/59/ЕО на Съвета от 27 ноември 1995 г. относно данъците, различни от данъка върху оборота, които оказват влияние върху потреблението на тютюневи изделия (3) са били неколкократно и съществено изменяни (4). С оглед постигане на яснота и рационалност посочените директиви следва на бъдат кодифицирани чрез обединяването им в единен акт.
(2)
Данъчното законодателство на Съюза по отношение на тютюневите изделия e необходимо да гарантира правилното функциониране на вътрешния пазар и в същото време да осигури високо равнище на закрила на човешкото здраве, както се изисква от член 168 от Договора за функционирането на Европейския съюз, като се има предвид, че тютюневите изделия могат сериозно да увредят здравето, както и че Съюзът е страна по Рамковата конвенция на Световната здравна организация за контрол на тютюна (FCTC). Следва да се вземе предвид преобладаващата ситуация за всеки от различните типове обработен тютюн.
(3)
Една от целите на Договора за Европейския съюз е запазване на икономически съюз, характеристиките на който съвпадат с тези на местния пазар, в рамките на който има здравословна конкуренция. Относно обработения тютюн постигането на тази цел предполага прилагането в държавите-членки на данъци, които оказват влияние върху потреблението на продукти от този сектор, да не нарушава условията на конкуренция и да не възпрепятства свободното движение в рамките на Съюза.
(4)
Следва да се определят различните типове обработен тютюн, отличаващи се по характеристиките си и по начина на използването им.
(5)
Необходимо е да се прави разлика между фино нарязания тютюн за свиване на цигари и другия тютюн за пушене.
(6)
Свитъците от тютюн, които могат да се пушат след проста ръчна манипулация, следва също да се считат за цигари за целите на унифицираното данъчно облагане на тези продукти.
(7)
Като производител е необходимо да се определи физическото или юридическото лице, което в действителност произвежда тютюневите изделия и определя максималната продажна цена на дребно за всяка държава-членка, за която разглежданите продукти следва да бъдат освободени за потребление.
(8)
В интерес на единното и справедливо данъчно облагане следва да се установи определение за цигари, пури и пурети и друг тютюн за пушене, така че съответно цилиндричните тела тютюн, които според тяхната дължина могат да се считат за две или повече цигари, да бъдат третирани като две или повече цигари за акцизни цели; вид пура, която в много отношения е подобна на цигара, да бъде третирана като цигара за акцизни цели; тютюнът за пушене, който в много отношения е подобен на фино нарязания тютюн, предназначен за свиване на цигари, да бъде третиран като фино нарязан тютюн за акцизни цели; и да се даде ясно определение за отпадъците от тютюн. Предвид икономическите трудности, които незабавното въвеждане на това ново определение би могло да породи за заинтересованите германски и унгарски оператори, на Германия и на Унгария следва да се разреши да отложат прилагането на определението за пури и пурети до 1 януари 2015 г.
(9)
Относно акцизите хармонизирането на структурите трябва да има за резултат, по-специално, конкуренцията между различните категории обработен тютюн, принадлежащи към една и съща група, която да не се нарушава от облагането с данъка и впоследствие от отварянето на националните пазари на държавите-членки.
(10)
Наложителната нужда от конкуренция предполага система от свободно формирани цени за всички групи обработен тютюн.
(11)
Структурата на акциза върху цигарите трябва да включва в допълнение към специфичния компонент, изчислен за единица продукт, пропорционален компонент, базиращ се на продажната цена на дребно, включващ всички данъци. Данъкът върху оборота за цигарите има същия ефект като ad valorem акциз и този факт би следвало да бъде взет под внимание, когато се определя съотношението между специфичния компонент на акциза и общата данъчна тежест.
(12)
Без да се засягат смесената данъчна структура и максималният процент на специфичния компонент на акциза от общата данъчна тежест, на държавите-членки следва да бъдат предоставени ефективни средства за налагане на специфични или минимални акцизи върху цигарите, за да се гарантира, че в целия Съюз се прилага поне определено минимално данъчно облагане.
(13)
За правилното функциониране на вътрешния пазар е необходимо да се установят минимални акцизи за всички категории на обработения тютюн.
(14)
По отношение на цигарите следва да се гарантират неутрални условия за конкуренция на производителите, фрагментирането на пазарите на тютюн следва да се намали и значението на целите, свързани с човешкото здраве, следва да се подчертае. Така минималните изисквания относно цената следва да се отнасят до среднопретеглената продажна цена на дребно, докато паричният минимум следва да е приложим за всички цигари. По същите причини среднопретеглената продажна цена на дребно следва също да служи за референтна стойност при измерването на значението на специфичния акциз в рамките на общата данъчна тежест.
(15)
По отношение на цените и равнищата на акцизите, по-специално за цигарите, които са най-важната категория тютюневи изделия, както и за фино нарязания тютюн, предназначен за свиване на цигари, между държавите-членки все още съществуват значителни разлики, което може да наруши функционирането на вътрешния пазар. Определена степен на сближаване на прилаганите в държавите-членки равнища на данъчно облагане би спомогнала за намаляване на измамите и контрабандата в рамките на Съюза.
(16)
Такова сближаване също би спомогнало за осигуряване на висока степен на закрила на човешкото здраве. Равнището на данъчно облагане действително е основен фактор при определянето на цената на тютюневите изделия, която от своя страна влияе върху навиците на потребителите по отношение на тютюнопушенето. Измамите и контрабандата подбиват определените под влияние на данъците равнища на цените, по-специално на цигарите и фино нарязания тютюн, предназначен за свиване на цигари, и по този начин излагат на риск постигането на целите за контрол на тютюна и за закрила на здравето.
(17)
По отношение на продукти, различни от цигарите, за всички продукти, които принадлежат към една и съща група обработен тютюн следва да се установи хармонизирано данъчно облагане. За функционирането на вътрешния пазар е най-подходящо да се определи пълният минимален акциз, изразен в проценти, в сума за килограм или за определен брой изделия.
(18)
По отношение на фино нарязания тютюн, предназначен за свиване на цигари, минималните изисквания на Съюза относно цената следва да бъдат изразени по начин, който да доведе до резултати, подобни на тези в областта на цигарите, и следва да приемат за референтна стойност среднопретеглената продажна цена на дребно.
(19)
Необходимо е минималните равнища за фино нарязан тютюн, предназначен за свиване на цигари, да се доближат до минималните равнища за цигари, така че да се отчете по-добре степента на съществуващата конкуренция между двата продукта, отразена в наблюдаваните модели на потребление, както и фактът, че тези продукти са еднакво вредни.
(20)
На Португалия следва да се даде възможност да прилага намалена данъчна ставка по отношение на цигари, произведени от малки производители и употребявани в най-отдалечените региони на Азорските острови и Мадейра.
(21)
Установяването на преходни периоди следва да позволи на държавите-членки плавно да се адаптират към равнищата на общия акциз, като по този начин се ограничат възможните странични ефекти.
(22)
За да се предотврати нарушаването на икономическото и социалното равновесие на Корсика, е важно и оправдано да се предостави дерогация до 31 декември 2015 г., по силата на която Франция може да прилага ставка на акциза, която е по-ниска от националната ставка, за цигари и други обработени тютюни, освободени за потребление в Корсика. До тази дата правилата за данъчно облагане на обработените тютюни, освободени за потребление в Корсика, следва да са напълно уеднаквени с правилата на основната територия на Франция. Въпреки това следва да се избягва твърде рязка промяна и затова следва да се извърши постепенно увеличаване на акциза за цигари и за фино нарязан тютюн, предназначен за свиване на цигари, който понастоящем се налага в Корсика.
(23)
Мнозинството държави-членки предоставят освобождаване от акциз или възстановяват акциза за някои видове обработен тютюн в зависимост от това, каква е употребата му, и освобождаването или възстановяването за определени нужди следва да се определи в настоящата директива.
(24)
Следва да се предвиди процедура, която да позволява нормите или количествата, установени в настоящата директива, периодично да бъдат преразглеждани въз основа на доклад на Комисията, като се отчитат всички съответстващи фактори.
(25)
Настоящата директива не следва да засяга задълженията на държавите-членки относно сроковете за транспониране в националното право и за прилагане на директивите, които са посочени в приложение I, част Б,
ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ДИРЕКТИВА:
ГЛАВА 1
ПРЕДМЕТ
Член 1
Настоящата директива установява основните принципи за хармонизацията на структурата и ставките на акциза, на които държавите-членки подлагат обработения тютюн.
ГЛАВА 2
ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 2
1. За целите на настоящата директива обработен тютюн означава:
а)
цигари;
б)
пури и пурети;
в)
тютюн за пушене:
i)
фино нарязан тютюн за свиване на цигари,
ii)
друг тютюн за пушене.
2. Изделия, съставени частично от вещества, различни от тютюн, но иначе отговарящи на критериите, посочени в член 3 или член 5, параграф 1, се третират като цигари и тютюн за пушене.
Независимо от разпоредбите на първа алинея продуктите, които не съдържат тютюн и се използват изключително за медицински цели, не се третират като обработен тютюн.
3. Въпреки съществуващите разпоредби на Съюза, определенията, които са посочени в параграф 2 от настоящия член и членове 3, 4 и 5, не засягат избора на системата или нивото на данъчно облагане, които се прилагат към различните групи от продукти, посочени в тези членове.
Член 3
1. За целите на настоящата директива цигари означават:
а)
цилиндрични тела, които могат да се пушат в този вид и които не са пури или пурети по смисъла на член 4, параграф 1;
б)
цилиндрични тела, които чрез проста, непромишлена обработка са вкарани в цигарени хартиени рула;
в)
цилиндрични тела от тютюн, които чрез проста, непромишлена обработка са увити в цигарена хартия.
2. Цилиндричните тела от тютюн, посочени в параграф 1, се считат за целите на облагането с акциз като две цигари, ако без филтъра или мундщука са по-дълги от 8 cm, но не по-дълги от 11 cm, като три цигари, ако без филтъра или мундщука са по-дълги от 11 cm, но не по-дълги от 14 cm, и т.н.
Член 4
1. За целите на настоящата директива изброените по-долу се считат за пури или пурети, ако като такива са годни и, предвид техните свойства и нормалните очаквания на потребителите, са изключително предназначени за пушене:
а)
цилиндрични тела от тютюн, обвити с покриващ лист от естествен тютюн;
б)
цилиндрични тела от тютюн, които съдържат пълнеж от смес от тютюни (бленд) и са обвити с горен лист от възстановен тютюн с нормалния цвят на пура, покриващ продукта изцяло, включително, където е подходящо, и филтъра, но не и мундщука в случай на пури с мундщук, когато единичното им тегло, без филтър или мундщук, е най-малко 2,3 g и не повече от 10 g, а обиколката по продължение най-малко на една трета от дължината е не по-малка от 34 mm.
2. Чрез дерогация от параграф 1 следната алинея може да продължи да се прилага от Германия и Унгария до 31 декември 2014 г.
Ако като такива са годни за пушене, за пури и пурети се считат:
а)
цилиндрични тела, направени изцяло от естествен тютюн;
б)
цилиндрични тела, обвити изцяло с покриващ лист от естествен тютюн;
в)
тютюневи ролки с бленд пълнител и с горен обвиващ тютюнев лист с естествения цвят на пура, покриващ продукта изцяло, при необходимост включително и филтъра, но не и накрайника при пурите с накрайник, и притягащ лист, и двата от реконструиран тютюн, когато единичното тегло, включващо филтър или цигаре, е най-малко 1,2 g и когато горният обвиващ тютюнев лист е навит във формата на спирала под остър ъгъл не по-малък от 30o към надлъжната ос на пурата;
г)
тютюневи ролки с бленд пълнител и с горен обвиващ тютюнев лист с естествения цвят на пура, от реконструиран тютюн, покриващ продукта изцяло, при необходимост включително и филтъра, но не и накрайника при пурите с накрайник, когато единичното тегло, без да включва филтър или цигаре, е най-малко 2,3 g и обиколката по продължение най-малко на една трета от дължината е не по-малко от 34 mm.
3. Изделия, съставени частично от вещества, различни от тютюн, но иначе отговарящи на критериите, посочени в параграф 1, се считат за пури или пурети.
Член 5
1. За целите на настоящата директива тютюн за пушене означава:
а)
тютюн, който е нарязан или раздробен по друг начин, усукан или пресован на плочки и може да се пуши в този вид, без да е необходима допълнителна индустриална обработка;
б)
отпадъци от тютюн, пригодени за продажба на дребно, които могат да се пушат и не попадат в обхвата на член 3 и член 4, параграф 1. За целите на настоящия член за отпадъци от тютюн се считат остатъци от тютюневи листа и вторични продукти, получени при обработката на тютюн или при производството на тютюневи изделия.
2. Тютюнът за пушене, в който повече от 25 % тегловно от тютюневите частици са нарязани по широчина на по-малко от 1,5 милиметра, се счита за фино нарязан тютюн за свиване на цигари.
Държавите-членки могат да приемат също за фино нарязан тютюн за свиване на цигари тютюна за пушене, в който повече от 25 % тегловно от тютюневите частици са нарязани по широчина на повече от 1,5 милиметра или повече и който е продаден или е предназначен за продажба за свиване на цигари.
Член 6
Всяко физическо или юридическо лице, установено в Съюза, което преработва тютюн в тютюневи изделия, подготвени за продажба на дребно, се счита за производител.
ГЛАВА 3
РАЗПОРЕДБИ, ПРИЛОЖИМИ КЪМ ЦИГАРИ
Член 7
1. Цигарите, произведени в Съюза и тези, внесени от трети държави, подлежат на ad valorem акциз, начислен на основата на максималната цена на дребно, включваща митата и специфичен акциз, начислен върху единица продукт.
Независимо от разпоредбите на първа алинея всяка държава-членка може да изключи митата от основата за изчисляване на ad valorem акциза върху цигарите.
2. Ставката на ad valorem акциза и сумата на специфичния акциз трябва да бъдат еднакви за всички цигари.
3. На крайната фаза на хармонизацията на структурата се определя еднаква пропорция за цигарите във всички държави-членки между специфичния акциз и сумата на ad valorem акциза и данъка върху оборота по начин, по който обхватът на цената на дребно се отразява в минимална степен върху разликите в цената на доставка от производителите.
4. Когато е необходимо, акцизът върху цигарите може да включва минимален данъчен компонент, при условие че смесената структура на данъчно облагане и интервалът на специфичния компонент на акциза в съответствие с член 8 се спазват стриктно.
Член 8
1. Процентът на специфичния компонент на акциза в размера на общата данъчна тежест върху цигарите се определя въз основа на среднопретеглената продажна цена на дребно.
2. Среднопретеглената продажна цена на дребно се изчислява, като общата стойност на всички освободени за потребление цигари, получена въз основа на продажната цена на дребно, включваща всички данъци и такси, се раздели на общото количество освободени за потребление цигари. Тя се определя ежегодно най-късно до 1 март въз основа на данните, свързани с всички освободени за потребление цигари през предходната календарна година.
3. До 31 декември 2013 г. специфичният компонент на акциза не е по-малък от 5 % и по-голям от 76,5 % от размера на общата данъчна тежест в резултат на натрупването на следното:
а)
специфичния акциз;
б)
ad valorem акциза и данъка върху добавената стойност (ДДС), наложени върху среднопретеглената продажна цена на дребно.
4. От 1 януари 2014 г. специфичният компонент на акциза върху цигарите не е по-малък от 7,5 % и по-голям от 76,5 % от размера на общата данъчна тежест в резултат на натрупването на следното:
а)
специфичния акциз;
б)
ad valorem акциза и ДДС, наложени върху среднопретеглената продажна цена на дребно.
5. Чрез дерогация от параграфи 3 и 4, когато в държава-членка настъпи промяна в среднопретеглената продажна цена на дребно на цигарите, в резултат на което специфичният компонент на акциза, изразен като процент от общата данъчна тежест, падне под 5 % или 7,5 %, което е приложимо, или нарасне над 76,5 % от общата данъчна тежест, съответната държава-членка може да се въздържи от коригиране на размера на специфичния акциз до 1 януари на втората година след годината на настъпване на промяната.
6. При условията на параграфи 3, 4 и 5 от настоящия член и член 7, параграф 1, втора алинея държавите-членки могат да налагат минимален акциз върху цигарите.
Член 9
1. Държавите-членки прилагат минимален данък върху потреблението на цигарите в съответствие с разпоредбите на настоящата глава.
2. Параграф 1 се прилага за данъците, с които се облагат цигарите съгласно настоящата глава и които включват:
а)
специфичен акциз за единица продукт;
б)
ad valorem акциз, изчислен на основата на максималната цена за продажба на дребно;
в)
ДДС, пропорционален на цената за продажба на дребно.
Член 10
1. Общият акциз (специфичен акциз и ad valorem акциз с изключение на ДДС) върху цигарите представлява най-малко 57 % от среднопретеглената продажна цена на дребно на освободените за потребление цигари. Този акциз е не по-нисък от 64 EUR за 1 000 цигари, независимо от среднопретеглената продажна цена на дребно.
Въпреки това държавите-членки, които налагат акциз от най-малко 101 EUR за 1 000 цигари въз основа на среднопретеглената продажна цена на дребно, не е необходимо да се съобразяват с изискването за 57 %, посочено в първа алинея.
2. От 1 януари 2014 г. общият акциз върху цигарите представлява най-малко 60 % от среднопретеглената продажна цена на дребно на освободените за потребление цигари. Този акциз не е по-нисък от 90 EUR за 1 000 цигари, независимо от среднопретеглената продажна цена на дребно.
Въпреки това държавите-членки, които налагат акциз от най-малко 115 EUR за 1 000 цигари въз основа на среднопретеглената продажна цена на дребно, не е необходимо да се съобразяват с изискването за 60 %, посочено в първа алинея.
На България, Естония, Гърция, Латвия, Литва, Унгария, Полша и Румъния се разрешава да прилагат преходен период до 31 декември 2017 г., с цел да изпълнят изискванията, установени в първа и втора алинея.
3. Държавите-членки постепенно увеличават акцизите, за да изпълнят посочените в параграф 2 изисквания на определените в същия параграф дати.
Член 11
1. Когато в дадена държава-членка настъпи промяна в среднопретеглената продажна цена на дребно на цигарите, в резултат на което общият акциз падне под равнищата, определени съответно в член 10, параграф 1, първо изречение и параграф 2, първо изречение, съответната държава-членка може да се въздържи от коригиране на акциза до 1 януари на втората година след годината, в която е настъпила промяната.
2. Когато дадена държава-членка увеличи ставката на ДДС за цигарите, тя може да намали общия акциз до размер, който, изразен като процент от среднопретеглената продажна цена на дребно, е равен на увеличението на ставката на ДДС, също изразен като процент от среднопретеглената продажна цена на дребно, дори ако тази корекция води до намаляване на общия акциз под равнищата, изразени като процент от среднопретеглената продажна цена на дребно, определени съответно в член 10, параграф 1, първо изречение и параграф 2, първо изречение.
Въпреки това тази държава-членка увеличава акциза отново, така че да достигне най-малко тези равнища до 1 януари на втората година след годината, през която е направено намалението.
Член 12
1. Португалия може да прилага процентна ставка, до 50 % по-ниска от посочената в член 10, за цигари, употребявани в най-отдалечените райони на Азорските острови и Мадейра, произведени от малки производители, годишното производство на всеки един от които не надвишава 500 тона.
2. Чрез дерогация от член 10 за периода от 1 януари 2010 г. до 31 декември 2015 г. Франция може да продължи да прилага намалена ставка на акциза върху цигарите, освободени за потребление в департаментите на Корсика, до размера на годишна квота от 1 200 тона. Намалената ставка е:
а)
до 31 декември 2012 г. - най-малко 44 % от цената на цигарите от ценовата категория, която е най-търсена в тези департаменти;
б)
от 1 януари 2013 г. - най-малко 50 % от среднопретеглената продажна цена на дребно на освободените за потребление цигари; акцизът е не по-нисък от 88 EUR за 1 000 цигари, независимо от среднопретеглената продажна цена на дребно;
в)
от 1 януари 2015 г. - най-малко 57 % от среднопретеглената продажна цена на дребно на освободените за потребление цигари; акцизът е не по-нисък от 90 EUR за 1 000 цигари, независимо от среднопретеглената продажна цена на дребно.
ГЛАВА 4
РАЗПОРЕДБИ, ПРИЛОЖИМИ КЪМ ОБРАБОТЕН ТЮТЮН, РАЗЛИЧЕН ОТ ЦИГАРИ
Член 13
Следните групи обработен тютюн, произведени в Съюза и внесени от трети държави, подлежат, във всяка държава-членка, на минимален акциз, както е посочено в член 14:
а)
пури и пурети;
б)
тънконарязан тютюн, предназначен за свиване на цигари;
в)
други тютюни за пушене.
Член 14
1. Държавите-членки прилагат акциз, който може да бъде:
а)
или ad valorem акциз, изчислен на основата на максималната продажна цена на дребно на всеки продукт, свободно определена от производители, установени в Съюза, и от вносители от трети държави, в съответствие с член 15; или
б)
специфичен акциз, изразен като сума за килограм или в случай на пури и пурети - алтернативно, за определен брой единици; или
в)
комбинация от двете, като се съчетава ad valorem елемент и специфичен елемент.
В случаите, в които акцизът е или ad valorem, или смесен, държавите-членки могат да определят минимална сума акциз.
2. Общият акциз (специфичен акциз и/или ad valorem акциз с изключение на ДДС), изразен като процент, като сума за килограм или за определен брой единици, най-малкото е равен на ставките или минималните суми, установени за:
а) пури или пурети: 5 % от продажната цена на дребно, включваща всички данъци, или 12 EUR за 1 000 къса или за килограм;
б) ситно нарязан тютюн за пушене, предназначен за свиването на цигари: 40 % от среднопретеглената продажна цена на дребно на освободения за потребление фино нарязан тютюн за пушене, предназначен за свиване на цигари, или 40 EUR за килограм;
в) други тютюни за пушене: 20 % от продажната цена на дребно, включваща всички данъци, или 22 EUR за килограм.
От 1 януари 2013 г. общият акциз върху фино нарязания тютюн за пушене, предназначен за свиване на цигари, представлява най-малко 43 % от среднопретеглената продажна цена на дребно на освободения за потребление фино нарязан тютюн за пушене, предназначен за свиване на цигари, или е най-малко 47 EUR за килограм.
От 1 януари 2015 г. общият акциз върху фино нарязания тютюн за пушене, предназначен за свиване на цигари, представлява най-малко 46 % от среднопретеглената продажна цена на дребно на освободения за потребление фино нарязан тютюн за пушене, предназначен за свиване на цигари, или е най-малко 54 EUR за килограм.
От 1 януари 2018 г. общият акциз върху фино нарязания тютюн за пушене, предназначен за свиване на цигари, представлява най-малко 48 % от среднопретеглената продажна цена на дребно на освободения за потребление фино нарязан тютюн за пушене, предназначен за свиване на цигари, или е най-малко 60 EUR за килограм.
От 1 януари 2020 г. общият акциз върху фино нарязания тютюн за пушене, предназначен за свиване на цигари, представлява най-малко 50 % от среднопретеглената продажна цена на дребно на освободения за потребление фино нарязан тютюн за пушене, предназначен за свиване на цигари, или е най-малко 60 EUR за килограм.
Среднопретеглената продажна цена на дребно се изчислява, като общата стойност на освободения за потребление фино нарязан тютюн за пушене, предназначен за свиване на цигари, получена въз основа на продажната цена на дребно, включваща всички данъци и такси, се раздели на общото количество освободен за потребление фино нарязан тютюн за пушене, предназначен за свиване на цигари. Тя се определя ежегодно най-късно до 1 март въз основа на данните, свързани с цялото количество освободен за потребление фино нарязан тютюн за пушене, предназначен за свиване на цигари, през предходната календарна година.
3. Ставките или сумите, посочени в параграфи 1 и 2, се прилагат за всички продукти, които принадлежат към групата на обработения тютюн, без да се прави разлика по отношение на качеството, представянето, произхода на продуктите, използваните материали, характеристиките на предприятията или на други критерии в рамките на всяка група.
4. Чрез дерогация от параграфи 1 и 2 за периода от 1 януари 2010 г. до 31 декември 2015 г. Франция може да продължи да прилага намалена ставка на акциза за обработения тютюн, различен от цигари, който е освободен за потребление в департаментите на Корсика. Намалената ставка е:
а) за пури и пурети: най-малко 10 % от продажната цена на дребно, включваща всички данъци и такси;
б) за фино нарязан тютюн за пушене, предназначен за свиване на цигари:
i)
до 31 декември 2012 г. - най-малко 27 % от продажната цена на дребно, включваща всички данъци и такси,
ii)
от 1 януари 2013 г. - най-малко 30 % от продажната цена на дребно, включваща всички данъци и такси,
iii)
от 1 януари 2015 г. - най-малко 35 % от продажната цена на дребно, включваща всички данъци и такси;
в) за други тютюни за пушене: най-малко 22 % от продажната цена на дребно, включваща всички данъци и такси.
ГЛАВА 5
ОПРЕДЕЛЯНЕ НА МАКСИМАЛНАТА ЦЕНА НА ДРЕБНО НА ОБРАБОТЕН ТЮТЮН, СЪБИРАНЕ НА АКЦИЗ, ОСВОБОЖДАВАНЕ И ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ НА СУМИ
Член 15
1. Производителите или ако е уместно, техните представители или упълномощени посредници в Съюза, и вносителите на тютюн от трети държави имат правото свободно да определят максималната цена на дребно за всеки техен продукт за всяка държава-членка, в която въпросните продукти се освобождават за потребление.
Първа алинея обаче не може да затруднява прилагането в националните системи на законодателството относно контрола върху нивата на цените или наблюдението на задължителните цени, при условие че те са съвместими със законодателството на Съюза.
2. С оглед да се улесни налагането на акциза, държавите-членки могат да определят скала на цената на дребно за всяка група обработен тютюн, при условие че всяка скала има достатъчен обхват и многообразие, така че фактически да съответства на многообразието на продуктите с произход от Съюза.
Всяка скала е валидна за всички продукти, принадлежащи към групата на обработения тютюн, към които се отнася, без да се прави разлика на база на качеството, представителността, произхода на продуктите или използваните материали, характеристиките на предприятията или каквито и да било други критерии.
Член 16
1. Правилата за събиране на акциза се хармонизират най-късно на последния етап от хармонизирането на акциза. По време на предшестващите етапи акцизът по принцип се събира посредством данъчни бандероли. Ако събират акциза чрез данъчни бандероли, държавите-членки са задължени да ги осигуряват на производителите и дистрибуторите в другите държави-членки. Ако събират акциза по друг начин, държавите-членки гарантират, че няма да има пречки, нито административни, нито технически, които засягат на тази база търговията между държавите-членки.
2. Вносителите и производителите от Съюза на обработен тютюн подлежат на системата, посочена в параграф 1, по отношение на подробните правила за облагането и плащането на акциза.
Член 17
Може се освобождава от акциз или да се възстановява вече платен акциз за следното:
а)
денатуриран обработен тютюн, който се използва за промишлени или градински цели;
б)
обработен тютюн, който е унищожен под административен надзор;
в)
обработен тютюн, който е предназначен само за научни изследвания и за изследвания, свързани с качеството на продукцията;
г)
обработен тютюн, който е преработен от производителя.
Държавите-членки определят условията и формалностите за прилагане на горепосочените освобождавания или възстановявания.
ГЛАВА 6
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 18
1. Комисията публикува веднъж годишно стойността на еврото в национални валути, която се прилага към сумите на общия акциз.
Прилагат се валутните курсове, получени на първия работен ден на м. октомври и публикувани в Официален вестник на Европейския съюз, като те се прилагат от 1 януари на следващата календарна година.
2. Държавите-членки могат да запазят стойностите на акцизите, които се прилагат по време на годишното актуализиране в съответствие с параграф 1, ако превръщането на изразените в евро стойности на акцизите в национална валута би довело до увеличение с по-малко от 5 % или 5 EUR, като се вземе по-малката от двете стойности.
Член 19
1. На всеки четири години Комисията представя на Съвета доклад и ако е подходящо, предложение относно ставките и структурата на акцизите, установени в настоящата директива.
В доклада на Комисията се отчитат правилното функциониране на вътрешния пазар, реалната стойност на равнищата на акцизите и по-всеобхватните цели на Договора.
2. Докладът, посочен в параграф 1, се основава главно на предоставената от държавите-членки информация.
3. В съответствие с процедурата, посочена в член 43 от Директива 2008/118/ЕО на Съвета (5), Комисията определя списък със статистически данни, необходими за доклада, с изключение на данните, отнасящи се за отделни физически или юридически лица. Освен данните, с които държавите-членки разполагат, списъкът съдържа само данни, чието събиране и обработване не създава несъразмерна административна тежест за държавите-членки.
4. Комисията не публикува, нито разпространява по друг начин данни, когато това би довело до разкриването на търговска, промишлена или професионална тайна.
Член 20
Държавите-членки съобщават на Комисията текста на основните разпоредби от националното законодателство, които те приемат в областта, уредена с настоящата директива.
Член 21
Директиви 92/79/ЕИО, 92/80/ЕИО и 95/59/ЕО, изменени с директивите, изброени в приложение I, част А, се отменят, без да се засягат задълженията на държавите-членки относно сроковете за транспониране в националното право и за прилагане на директивите, които са посочени в приложение I, част Б.
Позоваванията на отменените директиви се считат за позовавания на настоящата директива и се четат съгласно таблицата на съответствието в приложение II.
Член 22
Настоящата директива влиза в сила на 1 януари 2011 г.
Член 23
Адресати на настоящата директива са държавите-членки.
Съставено в Люксембург на 21 юни 2011 година.
DIRETTIVA TAL-KUNSILL 2011/64/UE
tal-21 ta’ Ġunju 2011
dwar l-istruttura u r-rati tad-dazju tas-sisa fuq it-tabakk manifatturat
(kodifikazzjoni)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 113 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġiżlattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Parlament Ewropew,
Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew,
Filwaqt li jaġixxu skont proċedura leġiżlattiva speċjali,
Billi:
(1)
Id-Direttivi tal-Kunsill 92/79/KEE tad-19 ta’ Ottubru 1992 dwar l-approssimazzjoni tat-taxxi fuq is-sigaretti (1), 92/80/KEE tad-19 ta’ Ottubru 1992 dwar it-tqarrib tat-taxxi fuq it-tabakk fabbrikat li mhux sigaretti (2) u 95/59/KE tas-27 ta’ Novembru 1995 dwar taxxi li mhumiex taxxi fuq il-qligħ li jaffettwaw il-konsum ta’ tabakk manifatturat (3) ġew emendati kemm-il darba (4) b’mod sostanzjali. Għal iktar ċarezza u razzjonalità, l-imsemmija Direttivi għandhom jiġu kkodifikati billi jinġabru f’att wieħed.
(2)
Jeħtieġ li l-leġiżlazzjoni fiskali tal-Unjoni dwar il-prodotti tat-tabakk tiżgura t-tħaddim tajjeb tas-suq intern u, fl-istess ħin, livell għoli ta’ ħarsien tas-saħħa, kif rikjest mill-Artikolu 168 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, meta jitqies li l-prodotti tat-tabakk jistgħu jikkawżaw dannu serju għas-saħħa u li l-Unjoni hija Parti fil-Konvenzjoni Qafas tal-Organizzazzjoni Dinjija tas-Saħħa dwar il-Kontroll tat-Tabakk (FCTC). Għandu jittieħed kont tal-qagħda prevalenti għal kull wieħed mit-tipi varji ta’ tabakk manifatturat.
(3)
Wieħed mill-għanijiet tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea huwa li jimmantjeni unjoni ekonomika, li l-karatteristiċi tagħha huma simili għal dawk ta’ suq domestiku, fejn hemm kompetizzjoni attiva. Fejn jidħol tabakk manifatturat, l-intenzjoni wara dan il-għan hija biex l-applikazzjoni fl-Istati Membri tat-taxxi li jaffettwaw il-konsum ta’ prodotti f’dan is-settur ma toħloqx distorsjoni fil-kondizzjonijiet tal-kompetizzjoni u ma tfixkilx il-moviment liberu fi ħdan l-Unjoni.
(4)
It-tipi varji ta’ tabakk manifatturat, distinti bil-karatteristiċi tagħhom u mill-mod kif jiġu użati, ghandhom ikunu definiti.
(5)
Hemm bżonn li ssir distinzjoni bejn tabakk imqatta’ fin għall-brim tas-sigaretti u tip ieħor ta’ tabakk li jiġi użat għat-tipjip.
(6)
Rombli tat-tabakk li jistgħu jitpejpu kif inhuma wara sempliċiment immaniġġar għandhom ikunu meqjusa bħala sigaretti għall-iskop ta’ tassazzjoni uniformi ta’ dawn il-prodotti.
(7)
Manifattur jeħtieġ li jigi definit bħala persuna naturali jew legali li fil-fatt jipprepara l-prodotti tat-tabakk u jistabbilixxi l-prezz massimu tal-bejgħ bl-imnut għal kull Stat Membru li għalih il-prodotti kkonċernati ser jiġu rilaxxati għall-konsum.
(8)
Fl-interess ta’ tassazzjoni uniformi u ġusta, definizzjoni ta’ sigaretti, sigarri u sigarri żgħar u ta’ tabakk ieħor għat-tipjip għandha tkun stabbilita sabiex, rispettivament, rombli tat-tabakk li skont it-tul tagħhom jistgħu jiġu kkunsidrati żewġ sigaretti jew aktar jiġu ttrattati bħala żewġ sigaretti jew aktar għall-finijiet ta’ sisa, tip ta’ sigarru li huwa simili f’ħafna modi għas-sigarett jiġi ttrattat bħala sigarett għall-finijiet ta’ sisa, tabakk għat-tipjip li huwa simili f’ħafna modi għat-tabakk imqatta’ fin intiż għall-brim tas-sigaretti jiġi ttrattat bħala tabakk imqatta’ fin għall-finijiet ta’ sisa, u l-iskart tat-tabakk ikun definit b’mod ċar. Fid-dawl tad-diffikultajiet ekonomiċi li tista’ tikkawża implimentazzjoni immedjata għall-operaturi Ġermaniżi u Ungeriżi kkonċernati, il-Ġermanja u l-Ungerija għandhom ikunu awtorizzati jipposponu l-applikazzjoni tad-definizzjoni ta’ sigarri u sigarri żgħar sal-1 ta’ Jannar 2015.
(9)
Sa fejn dazji tas-sisa huma kkonċernati, l-armonizzazzjoni tal-istrutturi għandha, b’mod partikolari, tirriżulta f’kompetizzjoni fid-diversikategoriji ta’ tabakk manifatturat li jiffurmaw parti mill-istess grupp li ma ġġarrabx distorsjoni bl-effetti tal-imposizzjoni tat-taxxa u, konsegwentement, fil-ftuħ tas-swieq nazzjonali tal-Istati Membri.
(10)
Il-bżonnijiet imperattivi ta’ kompetizzjoni jimplikaw sistema ta’ prezzijiet iffurmati liberament għall-gruppi kollha ta’ tabakk manifatturat.
(11)
L-istruttura tad-dazju tas-sisa fuq is-sigaretti għandha tinkludi, flimkien ma’ komponent speċifiku kkalkolat fuq kull unità tal-prodott, komponent proporzjonali bbażat fuq il-prezz tal-bejgħ bl-imnut, li jinkludi t-taxxi kollha. It-taxxa fuq id-dħul mill-bejgħ tas-sigaretti għandha l-istess effett ta’ dazju tas-sisa ad valorem u dan il-fatt għandu jiġi kkunsidrat meta r-relazzjoni bejn il-komponent speċifiku tad-dazju tas-sisa u l-piż totali tat-taxxa tiġi stabbilita.
(12)
Mingħajr preġudizzju għall-istruttura mħallta tat-taxxa u l-persentaġġ massimu tal-komponent speċifiku tal-piż totali tat-taxxa, l-Istati Membri għandhom jingħataw mezzi effettivi biex jimponu dazju tas-sisa speċifiku jew minimu fuq is-sigaretti, sabiex jiżguraw li tal-anqas ċertu ammont minimu ta’ tassazzjoni japplika madwar l-Unjoni.
(13)
Għall-funzjonament xieraq tas-suq intern, jeħtieġ li jiġu stabbiliti dazji tas-sisa minimi fuq kull kategorija ta’ tabakk manifatturat.
(14)
Fir-rigward tas-sigaretti, kondizzjonijiet newtrali ta’ kompetizzjoni għall-manifatturi għandhom ikunu assigurati, id-diviżjoni tas-swieq tat-tabakk għandha titnaqqas u l-għanijiet tas-saħħa għandhom ikunu enfasizzati. Għalhekk, rekwiżit minimu relatat mal-prezz għandu jirreferi għall-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut, waqt li minimu monetarju għandu jkun applikabbli għas-sigaretti kollha. Għall-istess raġunijiet, il-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut għandu jservi wkoll bħala referenza għall-kejl tal-importanza ta’ dazju tas-sisa speċifiku fil-piż totali tat-taxxa.
(15)
F’dak li jirrigwarda l-livelli tal-prezzijiet u s-sisa, b’mod partikolari għas-sigaretti, li huma bl-aktar mod ċar l-aktar kategorija importanti ta’ prodotti tat-tabakk, kif ukoll għat-tabakk imqatta’ fin intiż għall-brim tas-sigaretti, għad hemm differenzi konsiderevoli bejn l-Istati Membri li jistgħu jfixklu t-tħaddim tas-suq intern. Ċertu grad ta’ konverġenza bejn il-livelli ta’ taxxa applikati fl-Istati Membri jgħin biex jitnaqqsu l-frodi u l-kuntrabandu fl-Unjoni.
(16)
Tali konverġenza tgħin ukoll biex tiżgura livell għoli ta’ ħarsien tas-saħħa tal-bniedem. Il-livell ta’ tassazzjoni huwa fattur ewlieni fil-prezz tal-prodotti tat-tabakk, li min-naħa tiegħu jinfluwenza d-drawwiet tat-tipjip tal-konsumaturi. Il-frodi u l-kuntrabandu jimminaw il-livelli tal-prezz ikkaġunati mit-taxxa, b’mod partikolari tas-sigaretti u tabakk imqatta’ fin intiż għall-brim tas-sigaretti u għalhekk jipperikolaw il-kisba tal-għanijiet tal-kontroll fuq it-tabakk u l-protezzjoni tas-saħħa.
(17)
Fir-rigward ta’ prodotti li mhumiex sigaretti, għandha tiġi stabbilita inċidenza armonizzata ta’ taxxa għall-prodotti kollha li jiffurmaw parti mill-istess grupp ta’ tabakk manifatturat. L-iffissar ta’ dazju tas-sisa minimu globali mfisser bħala persentaġġ, bħala ammont għal kull kilogramm jew għal numru stabbilit ta’ oġġetti huwa l-aktar xieraq għall-funzjonament tas-suq intern.
(18)
Dwar it-tabakk imqatta’ fin intiż għall-brim tas-sigaretti, rekwiżit tal-Unjoni relatat mal-prezz għandu jiġi espress b’tali mod li jinkisbu effetti simili għal dawk fil-qasam tas-sigaretti u għandu jieħu l-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut bħala l-punt ta’ referenza.
(19)
Huwa meħtieġ li l-livelli minimi għat-tabakk imqatta’ fin intiż għall-brim tas-sigaretti jinġiebu qrib il-livelli minimi applikabbli għas-sigaretti, sabiex jittieħed kont aħjar tal-grad ta’ kompetizzjoni li teżisti bejn iż-żewġ prodotti, rifless fix-xejriet ta’ konsum osservati, kif ukoll tan-natura ugwalment ta’ ħsara tagħhom.
(20)
Il-Portugall għandu jingħata l-possibbiltà li japplika rata mnaqqsa għal sigaretti magħmula minn produtturi li jaħdmu fuq skala żgħira u kkonsmati fir-reġjunijiet l-iżjed imbiegħda tal-Ażores u ta’ Madeira.
(21)
Perijodi tranżitorji għandhom jippermettu lill-Istati Membri jadattaw ruħhom mingħajr problemi għal-livelli tad-dazju tas-sisa globali, u b’hekk jitnaqqsu l-effetti sekondarji possibbli.
(22)
Sabiex tkun evitata l-ħsara għall-ekwilibriju ekonomiku u soċjali ta’ Korsika, huwa kemm essenzjali kif ukoll ġustifikabbli li tiġi prevista deroga, sal-31 ta’ Diċembru 2015, li permezz tagħha Franza tista’ tapplika rata tad-dazju tas-sisa li tkun aktar baxxa mir-rata nazzjonali fuq is-sigaretti u t-tabakk l-ieħor manifatturat rilaxxat għall-konsum f’Korsika. Sa dik id-data, ir-regoli tat-taxxa għal tabakk manifatturat rilaxxat għall-konsum hemmhekk għandhom jinġiebu f’konformità sħiħa mar-regoli għal Franza kontinentali. Madanakollu, għandu jkun evitat tibdil f’daqqa żżejjed u għandu għalhekk ikun hemm żieda fi stadji tad-dazju tas-sisa attwalment impost fuq is-sigaretti u t-tabakk imqatta’ fin intiż għall-brim tas-sigaretti f’Korsika.
(23)
Il-maġġoranza tal-Istati Membri jipprovdu eżenzjonijiet mid-dazju tas-sisa jew jagħtu rifużjonijiet tad-dazju tas-sisa fir-rigward ta’ ċerti tipi ta’ tabakk manifatturat skont l-użu li jsir minnhom u l-eżenzjonijiet u r-rifużjonijiet għall-użu partikolari għandhom bżonn jiġu speċifikati f’din id-Direttiva.
(24)
Għandha tiġi prevista proċedura biex ir-rati jew l-ammonti stabbiliti f’din id-Direttiva jkunu jistgħu jiġu riveduti kull tant żmien fuq il-bażi ta’ rapport tal-Kummissjoni li jieħu inkunsiderazzjoni l-fatturi kollha xierqa.
(25)
Din id-Direttiva għandha tkun bla ħsara għall-obbligi tal-Istati Membri dwar il-limiti ta’ żmien għat-traspożizzjoni fil-liġi nazzjonali u l-applikazzjoni tad-Direttivi mniżżla fl-Anness I, Parti B,
ADOTTA DIN ID-DIRETTIVA:
KAPITOLU 1
SUĠĠETT
Artikolu 1
Din id-Direttiva tistabbilixxi prinċipji ġenerali għall-armonizzazzjoni tal-istruttura u r-rati tad-dazju tas-sisa li l-Istati Membri jimponu fuq it-tabakk manifatturat.
KAPITOLU 2
DEFINIZZJONIJIET
Artikolu 2
1. Għall-iskopijiet ta’ din id-Direttiva tabakk manifatturat għandu jfisser:
(a)
sigaretti;
(b)
sigarri u sigarillos;
(c)
tabakk għat-tipjip:
(i)
tabakk imqatta’ fin intiż għall-brim tas-sigaretti,
(ii)
tabakk ieħor għat-tipjip.
2. Prodotti magħmula kollha kemm huma jew inparti minn sostanzi li mhux tabakk iżda li xorta jaqgħu taħt il-kriterji stipulati fl-Artikolu 3 jew l-Artikolu 5 (1) għandhom ikunu meqjusa bħala sigaretti jew tabakk għat-tipjip.
Minkejja l-ewwel subparagrafu, prodotti li m’għandhomx tabakk u li jintużaw esklużivament għal skopijiet mediċi m’għandhomx jiġu meqjusa bħala tabakk manifatturat.
3. Minkejja dispożizzjonijiet eżistenti tal-Unjoni, id-definizzjonijiet fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu u fl-Artikoli 3, 4 u 5 għandhom ikunu mingħajr preġudizzju għall-għażla tas-sistema u l-livell ta’ tassazzjoni li għandhom japplikaw għall-gruppi differenti ta’ prodotti msemmija f’dawn l-Artikoli.
Artikolu 3
1. Għall-iskopijiet ta’ din id-Direttiva sigaretti għandhom ifissru:
(a)
rombli tat-tabakk li jistgħu jitpejpu kif inhuma u li mhumiex sigarri jew sigarri żgħar skont it-tifsira tal-Artikolu 4(1);
(b)
rombli tat-tabakk li, b’sempliċi maniġġjar mhux industrijali, huma mdaħħla f’tubi tal-karti;
(c)
rombli tat-tabakk li, b’sempliċi maniġġjar mhux industrijali, huma mgeżwra f’karti tas-sigaretti.
2. Romblu tat-tabakk imsemmi fil-paragrafu 1 għandu, għall-għanijiet tad-dazju tas-sisa, jiġi kkunsidrat bħala żewġ sigaretti fejn, meta teskludi l-filter jew il-bokkin, huwa itwal minn 8 ċm iżda mhux itwal minn 11-il ċm, jew tliet sigaretti fejn, meta teskludi l-filter jew il-bokkin, huwa itwal minn 11-il ċm iżda mhux itwal minn 14-il ċm, u l-kumplament.
Artikolu 4
1. Għall-iskopijiet ta’ din id-Direttiva dawn li ġejjin għandhom jitqiesu li huma sigarri jew sigarri żgħar jekk jistgħu jkunu u, minħabba l-karatteristiċi tagħhom u l-aspettattivi normali tal-konsumatur, huma intiżi esklużivament għat-tipjip għaliex huma:
(a)
rombli tat-tabakk b’kisja fuq barra ta’ tabakk naturali;
(b)
rombli tat-tabakk b’mili ta’ taħlita mfarrka u għandhom kisja fuq barra tal-kulur normali ta’ sigarru, ta’ tabakk rikostitwit, li jgħatti l-prodott kollu, inkluż, fejn xieraq, il-filter iżda mhux, fil-każ ta’ sigarri tipped, il-ponta, fejn il-piż ta’ unità, mhux inkluż il-filter jew il-bokkin, mhuwiex anqas minn 2,3 g u mhux aktar minn 10 g, u ċ-ċirkonferenza fuq tal-anqas terz tat-tul mhijiex anqas minn 34 mm.
2. B’deroga mill-paragrafu 1, is-subparagrafu li ġej jista’ jkompli jiġi applikat mill-Ġermanja u l-Ungerija sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Is-sostanzi li ġejjin għandhom ikunu meqjusa bħala sigarri jew cigarillos, jekk jistgħu jintużaw għat-tipjip kif inhuma:
(a)
rollijiet ta’ tabakk magħmula kollha minn tabakk naturali;
(b)
rollijiet ta’ tabakk b’karta ta’ tgeżwir magħmula minn tabakk naturali;
(c)
rombli tat-tabakk b’materjal li jimla taħlit midrus u b’għata ta’ barra ta’ lewn normali ta’ sigarru li jgħatti l-prodott kompletament, inkluż fejn xieraq il-filtru imma mhux fil-każ ta’ sigarri bit-tarf irqiq, it-tarf, u l-qoxra, li t-tnejn kemm huma jsiru minn tabakk rikostitwit, fejn ilpiż ta’ kull unità, eskluż il-filtru jew il-biċċa li titqiegħed fil-ħalq, hija ta’ mhux inqas minn 1,2 g u fejn l-għata tkun mwaħħla f’għamla spirali b’angolu akut ta’ għallinqas 30o mal-fus lonġitudinali tas-sigarru;
(d)
rombli tat-tabakk b’materjal li jimla taħlit midrus u b’għata ta’ barra b’lewn normali ta’ sigarru, ta’ tabakk rikostitwit, li jgħatti l-prodott kollu, inkluż fejn xieraq il-filtru imma mhux fil-każ ta’ sigarri bit-tarf irqiq, it-tarf, fejn il-piż ta’ kull unità, eskluż il-filtru jew il-biċċa li titqiegħed fil-ħalq, hu ta’ mhux inqas minn 2,3 g u ċ-ċirkonferenza għallinqas aktar minn terz tat-tul tkun mhux inqas minn 34 mm.
3. Prodotti li jikkonsistu parzjalment f’sustanzi li mhumiex tabakk iżda li jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fil-paragrafu 1 għandhom ikunu meqjusa bħala sigarri u sigarri żgħar.
Artikolu 5
1. Għall-iskopijiet ta’ din id-Direttiva tabakk għat-tipjip ifisser:
(a)
tabakk li gie mqatta’ jew maqsum, mdawwar jew ippressat f’forma ta’ kaxxi u jista’ jintuża għat-tipjip mingħajr ipproċessar industrijali ulterjuri;
(b)
skart tat-tabakk impoġġi għall-bejgħ bl-imnut li ma jaqax taħt l-Artikolu 3 u l-Artikolu 4 u li jista’ jiġi mpejjep. Għall-fini ta’ dan l-Artikolu, skart tat-tabakk għandu jiġi kkunsidrat bħala fdal mill-weraq tat-tabakk u prodotti sekondarji miksuba mill-ipproċessar tat-tabakk jew mill-manifattura ta’ prodotti tat-tabakk.
2. Tabakk għat-tipjip fejn aktar minn 25 % tal-piż tal-biċċiet żgħar tat-tabakk għandhom wisgħa maqsum ta’ anqas minn 1 1,5 millimetru għandu jiġi meqjus bħala tabakk imqatta’ fin għall-brim tas-sigaretti.
Stati Membri jistgħu wkoll iqisu t-tabakk għat-tipjip fejn aktar minn 25 % tal-piż tal-biċċiet żgħar tat-tabakk li għandhom wisgħa maqsum ta’ 1,5 millimetru jew aktar u li kien mibjugħ jew intiż biex jinbiegħ għall-brim tas-sigaretti bħala tabakk imqatta’ fin għall-brim tas-sigaretti.
Artikolu 6
Persuna naturali jew legali stabbilita fl-Unjoni li tikkonverti t-tabakk f’prodotti manifatturati lesti għall-bejgħ bl-imnut għandha titqies bħala manifattur.
KAPITOLU 3
DISPOŻIZZJONIJIET APPLIKABBLI GĦAS-SIGARETTI
Artikolu 7
1. Sigaretti manifatturati fl-Unjoni u dawk impurtati minn pajjiżi terzi għandhom ikunu soġġetti għal dazju tas-sisa ad valorem ikkalkolat fuq il-prezz massimu tal-bejgħ bl-imnut, inklużi dazji doganali, u anke għal dazju tas-sisa speċifiku kkalkolat fuq kull unit tal-prodott.
Minkejja l-ewwel subparagrafu, l-Istati Membri jistgħu jeskludu d-dazji doganali mill-bażi għall-kalkolu tad-dazju tas-sisa ad valorem fuq is-sigaretti.
2. Ir-rata tad-dazju tas-sisa ad valorem u l-ammont tad-dazju tas-sisa speċifiku għandhom ikunu l-istess għas-sigaretti kollha.
3. Fl-istat finali tal-armonizzazzjoni tal-istrutturi, l-istess relazzjoni għandha tiġi stabbilita għas-sigaretti f’kull Stat Membru bejn id-dazju tas-sisa speċifiku u s-somma tad-dazju tas-sisa ad valorem u t-taxxa fuq id-dħul mill-bejgħ, b’tali mod li l-firxa tal-prezzijiet tal-bejgħ bl-imnut tirrifletti b’mod ġust id-differenza fil-prezzijiet tal-kunsinna tal-manifatturi.
4. Fejn meħtieġ, id-dazju tas-sisa fuq is-sigaretti jista’ jinkludi komponent minimu tat-taxxa, dment li jkunu rispettati strettament l-istruttura mħallta ta’ tassazzjoni u l-faxxa tal-komponent speċifiku tad-dazju tas-sisa kif stipulata fl-Artikolu 8.
Artikolu 8
1. Il-persentaġġ tal-komponent speċifiku tad-dazju tas-sisa fl-ammont tal-piż tat-taxxa totali fuq is-sigaretti għandu jiġi stabbilit b’referenza għall-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut.
2. Il-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut għandu jkun ikkalkulat b’referenza għall-valur totali tas-sigaretti kollha rilaxxati għall-konsum, ibbażat fuq il-prezz tal-bejgħ bl-imnut inklużi t-taxxi kollha, diviż bil-kwantità totali ta’ sigaretti rilaxxati għall-konsum. Dan għandu jiġi ddeterminat mhux aktar tard mill-1 ta’ Marzu ta’ kull sena abbażi ta’ dejta relatata mar-rilaxx għall-konsum kollu li jkun sar fis-sena kalendarja preċedenti.
3. Sal-31 ta’ Diċembru 2013 il-komponent speċifiku tad-dazju tas-sisa ma għandux ikun inqas minn 5 % u ma għandux ikun aktar minn 76,5 % tal-ammont tal-piż totali tat-taxxa li jirriżulta mill-aggregazzjoni ta’ li ġej:
(a)
dazju tas-sisa speċifiku;
(b)
id-dazju tas-sisa ad valorem u t-taxxa fuq il-valur miżjud (VAT) imposta fuq il-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut.
4. Mill-1 ta’ Jannar 2014, il-komponent speċifiku tad-dazju tas-sisa fuq is-sigaretti ma għandux ikun inqas minn 7,5 % u ma għandux ikun aktar minn 76,5 % tal-ammont tal-piż totali tat-taxxa li jirriżulta mill-aggregazzjoni ta’ li ġej:
(a)
dazju tas-sisa speċifiku;
(b)
id-dazju tas-sisa ad valorem u l-VAT imposta fuq il-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut.
5. B’deroga mill-paragrafi 3 u 4, fejn bidla fil-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut tas-sigaretti sseħħ fi Stat Membru, u b’hekk iġġib il-komponent speċifiku tad-dazju tas-sisa, espress bħala perċentwal tal-piż totali tat-taxxa, taħt il-perċentwal ta’ 5 % jew 7,5 %, skont liema jkun applikabbli, jew ’il fuq mill-perċentwal ta’ 76,5 % tal-piż totali tat-taxxa, l-Istat Membru kkonċernat jista’ ma jaġġustax l-ammont tad-dazju tas-sisa speċifiku sal-1 ta’ Jannar tat-tieni sena wara dik li fiha sseħħ il-bidla.
6. Soġġett għall-paragrafi 3, 4 u 5 ta’ dan l-Artikolu u t-tieni subparagrafu tal-Artikolu 7(1), l-Istati Membri jistgħu jimponu dazju tas-sisa minimu fuq is-sigaretti.
Artikolu 9
1. L-Istati Membri għandhom japplikaw lis-sigaretti taxxi minimi tal-konsum skont ir-regoli previsti f’dan il-Kapitolu.
2. Il-paragrafu 1 għandu jgħodd għat-taxxi li, skont dan il-Kapitolu, jiġu imposti fuq sigaretti u li jikkonsistu:
(a)
f’dazju tas-sisa speċifiku għal kull unità tal-prodott;
(b)
f’dazju tas-sisa ad valorem kkalkolat fuq il-bażi tal-prezz massimu tal-bejgħ bl-imnut;
(c)
f’VAT proporzjonali għall-prezz tal-bejgħ bl-imnut.
Artikolu 10
1. Id-dazju tas-sisa globali (dazju speċifiku u dazju ad valorem minbarra l-VAT) fuq is-sigaretti għandu jirrappreżenta tal-anqas 57 % tal-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut tas-sigaretti rilaxxati għall-konsum. Dak id-dazju tas-sisa ma għandux ikun inqas minn EUR 64 għal kull 1 000 sigarett irrispettivament mill-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut.
Madankollu, l-Istati Membri li jimponu dazju tas-sisa ta’ mill-anqas EUR 101 għal kull 1 000 sigarett fuq il-bażi tal-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut, ma għandomx għalfejn jikkonformaw mar-rekwiżit ta’ 57 % stabbilit fl-ewwel subparagrafu.
2. Mill-1 ta’ Jannar 2014, id-dazju tas-sisa globali fuq is-sigaretti għandu jirrappreżenta tal-anqas 60 % tal-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut tas-sigaretti rilaxxati għall-konsum. Dak id-dazju tas-sisa ma għandux ikun inqas minn EUR 90 għal kull 1 000 sigarett irrispettivament mill-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut.
Madankollu, l-Istati Membri li jimponu dazju tas-sisa ta’ mill-anqas EUR 115 għal kull 1 000 sigarett fuq il-bażi tal-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut, ma għandhomx għalfejn jikkonformaw mar-rekwiżit ta’ 60 % stabbilit fl-ewwel subparagrafu.
Il-Bulgarija, l-Estonja, il-Greċja, il-Latvja, il-Litwanja, l-Ungerija, il-Polonja u r-Rumanija għandhom jingħataw perijodu tranżitorju sal-31 ta’ Diċembru 2017 sabiex jilħqu r-rekwiżiti stabbiliti fl-ewwel u fit-tieni subparagrafi.
3. L-Istati Membri għandhom iżidu b’mod gradwali d-dazji tas-sisa bil-għan li jilħqu r-rekwiżiti msemmija fil-paragrafu 2 fid-dati indikati fih.
Artikolu 11
1. Fejn bidla fil-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut isseħħ fi Stat Membru, u b’hekk iġġib id-dazju tas-sisa globali taħt il-livelli indikati fl-ewwel sentenza tal-paragrafu 1 u l-ewwel sentenza tal-paragrafu 2 tal-Artikolu 10 rispettivament, l-Istat Membru kkonċernat jista’ ma jaġġustax dak id-dazju sal-1 ta’ Jannar tat-tieni sena wara dik li fiha sseħħ il-bidla.
2. Fejn Stat Membru jżid ir-rata tal-VAT fuq is-sigaretti, huwa jista’ jnaqqas id-dazju tas-sisa globali sa ammont li, espress bħala perċentwal tal-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut, huwa ugwali għaż-żieda fir-rata tal-VAT, espressa wkoll bħala perċentwal tal-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut, anke jekk aġġustament bħal dan għandu l-effett li jnaqqas id-dazju tas-sisa globali sa taħt il-livelli, espressi bħala perċentwal tal-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut, stipulati fl-ewwel sentenza tal-paragrafu 1 u fl-ewwel sentenza tal-paragrafu 2 tal-Artikolu 10 rispettivament.
Madankollu, l-Istat Membru għandu jerġa’ jżid id-dazju sabiex jilħaq tal-anqas dawk il-livelli mhux aktar tard mill-1 ta’ Jannar tat-tieni sena wara dik li fiha jkun seħħ it-tnaqqis.
Artikolu 12
1. Il-Portugall jista’ japplika rata mnaqqsa ta’ sa 50 % inqas minn dik stipulata fl-Artikolu 10 lil sigaretti kkonsmati fir-reġjunijiet l-iżjed imbiegħda tal-Ażores u ta’ Madeira, magħmula minn manifatturi li jaħdmu fuq skala żgħira li l-produzzjoni annwali tagħhom ma teċċedix 500 tunnellata.
2. B’deroga mill-Artikolu 10, Franza tista’ tkompli tapplika għall-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2010 sal-31 ta’ Diċembru 2015 rata mnaqqsa ta’ dazju tas-sisa għas-sigaretti rilaxxati għall-konsum fid-dipartimenti ta’ Korsika sa kwota annwali ta’ 1 200 tunnellata. Irrata mnaqqsa għandha tkun:
(a)
sal-31 ta’ Diċembru 2012, mill-inqas 44 % tal-prezz għas-sigaretti fil-kategorija tal-prezz l-aktar mitlub f’dawk id-dipartimenti;
(b)
mill-1 ta’ Jannar 2013, mill-inqas 50 % tal-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut tas-sigaretti rilaxxati għall-konsum. Id-dazju tas-sisa ma għandux ikun inqas minn EUR 88 għal kull 1 000 sigarett irrispettivament mill-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut;
(c)
mill-1 ta’ Jannar 2015, mill-inqas 57 % tal-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut tas-sigaretti rilaxxati għall-konsum. Id-dazju tas-sisa ma għandux ikun inqas minn EUR 90 għal kull 1 000 sigarett irrispettivament mill-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut.
KAPITOLU 4
DISPOŻIZZJONIJIET APPLIKABBLI GĦAT-TABAKK MANIFATTURAT MINBARRA S-SIGARETTI
Artikolu 13
Il-gruppi li ġejjin ta’ tabakk manifatturat prodotti fl-Unjoni u importati minn pajjiżi terzi għandhom ikunu soġġetti, f’kull wieħed mill-Istati Membri, għal dazju tas-sisa minimu kif stabbilit fl-Artikolu 14:
(a)
sigarri u sigaretti żgħar;
(b)
tabakk imqatta’ fin intiż għall-brim tas-sigaretti;
(c)
tabakk ieħor għat-tipjip.
Artikolu 14
1. L-Istati Membri għandhom japplikaw dazju tas-sisa li jista’ jkun:
(a)
jew dazju ad valorem ikkalkulat fuq il-bażi tal-prezz massimu tal-bejgħ bl-imnut ta’ kull prodott, stabbilit b’mod liberu mill-manifatturi stabbiliti fl-Unjoni u minn importaturi minn pajjiżi terzi skont l-Artikolu 15; jew
(b)
dazju speċifiku mfisser bħala ammont għal kull kilogramm, jew fil-każ ta’ sigarri u sigarri żgħar, alternattivament għal numru mogħti ta’ oġġetti; jew
(c)
taħlita tat-tnejn, li tgħaqqad element ad valorem u element speċifiku.
Fil-każijiet fejn id-dazju tas-sisa jkun jew ad valorem jew imħallat, l-Istati Membri jistgħu jistabbilixxu ammont minimu ta’ dazju tas-sisa.
2. Id-dazju tas-sisa globali (dazju speċifiku u/jew dazju ad valorem minbarra l-VAT), imfisser bħala persentaġġ, bħala ammont għal kull kilogramm jew għal numru mogħti ta’ oġġetti, għandu jkun mill-anqas ekwivalenti għar-rati jew għall-ammonti minimi stipulati għal:
(a) sigarri jew sigarri żgħar: 5 % tal-prezz tal-bejgħ bl-imnut li jinkludi t-taxxi kollha jew EUR 12 għal kull 1 000 wieħed jew għal kull kilogramm;
(b) tabakk imqatta’ fin għat-tipjip intiż għall-brim tas-sigaretti: 40 % tal-prezz tal-bejgħ bl-imnut ta’ tabakk imqatta’ fin għat-tipjip intiż għall-brim tas-sigaretti rilaxxat għall-konsum, jew EUR 40 għal kull kilogramm;
(c) tabakk ieħor għat-tipjip: 20 % tal-prezz tal-bejgħ bl-imnut li jinkludi t-taxxi kollha, jew EUR 22 għal kull kilogramm.
Mill-1 ta’ Jannar 2013, id-dazju tas-sisa globali fuq tabakk għat-tipjip imqatta’ fin intiż għall-brim tas-sigaretti għandu jirrappreżenta tal-anqas 43 % tal-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut tat-tabakk għat-tipjip imqatta’ fin intiż għall-brim tas-sigaretti rilaxxat għall-konsum, jew tal-anqas EUR 47 għal kull kilogramm.
Mill-1 ta’ Jannar 2015, id-dazju tas-sisa globali fuq tabakk għat-tipjip imqatta’ fin intiż għall-brim tas-sigaretti għandu jirrappreżenta tal-anqas 46 % tal-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut tat-tabakk għat-tipjip imqatta’ fin intiż għall-brim tas-sigaretti rilaxxat għall-konsum, jew tal-anqas EUR 54 għal kull kilogramm.
Mill-1 ta’ Jannar 2018, id-dazju tas-sisa globali fuq tabakk tat-tipjip imqatta’ fin intiż għall-brim tas-sigaretti għandu jirrappreżenta tal-anqas 48 % tal-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut tat-tabakk għat-tipjip imqatta’ fin intiż għall-brim tas-sigaretti rilaxxat għall-konsum, jew tal-anqas EUR 60 għal kull kilogramm.
Mill-1 ta’ Jannar 2020, id-dazju tas-sisa globali fuq tabakk għat-tipjip imqatta’ fin intiż għall-brim tas-sigaretti għandu jirrappreżenta tal-anqas 50 % tal-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut tat-tabakk għat-tipjip imqatta’ fin intiż għall-brim tas-sigaretti rilaxxat għall-konsum, jew tal-anqas EUR 60 għal kull kilogramm.
Il-prezz medju ppeżat tal-bejgħ bl-imnut għandu jkun ikkalkulat b’referenza għall-valur totali tat-tabakk imqatta’ fin intiż għall-brim tas-sigaretti rilaxxat għall-konsum, ibbażat fuq il-prezz tal-bejgħ bl-imnut inklużi t-taxxi kollha, diviż bil-kwantità totali tat-tabakk imqatta’ fin intiż għall-brim tas-sigaretti rilaxxat għall-konsum. Dan għandu jiġi ddeterminat mhux aktar tard mill-1 ta’ Marzu ta’ kull sena abbażi ta’ dejta relatata mar-rilaxx għall-konsum kollu li jkun sar fis-sena kalendarja preċedenti.
3. Ir-rati jew l-ammonti msemmija fil-paragrafi 1 u 2 ikunu effettivi għall-prodotti kollha li jiffurmaw parti mill-grupp tat-tabakk manifatturat inkwistjoni, mingħajr distinzjoni f’kull grupp għal dik li hija kwalità, dehra, oriġini tal-prodotti, il-materjali użati, il-karatteristiċi tad-ditti involuti jew kull kriterju ieħor.
4. B’deroga mill-paragrafi 1 u 2, Franza tista’ tkompli tapplika, għall-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2010 sal-31 ta’ Diċembru 2015, rata mnaqqsa ta’ dazju tas-sisa fuq it-tabakk manifatturat li mhux sigaretti rilaxxat għall-konsum fid-dipartimenti ta’ Korsika. Ir-rata mnaqqsa għandha tkun:
(a) għal sigarri u sigarri żgħar: mill-inqas 10 % tal-prezz tal-bejgħ bl-imnut, inklużi t-taxxi kollha;
(b) għal tabakk għat-tipjip imqatta’ fin intiż għall-brim tas-sigaretti:
(i)
sal-31 ta’ Diċembru 2012, mill-inqas 27 % tal-prezz tal-bejgħ bl-imnut, inklużi t-taxxi kollha;
(ii)
mill-1 ta’ Jannar 2013, mill-inqas 30 % tal-prezz tal-bejgħ bl-imnut, inklużi t-taxxi kollha;
(iii)
mill-1 ta’ Jannar 2015, mill-inqas 35 % tal-prezz tal-bejgħ bl-imnut, inklużi t-taxxi kollha;
(c) għal tabakk ieħor għat-tipjip: mill-inqas 22 % tal-prezz tal-bejgħ bl-imnut, inklużi t-taxxi kollha.
KAPITOLU 5
L-IFFISSAR TAL-PREZZ MASSIMU TAL-BEJGĦ BL-IMNUT TAT-TABAKK MANIFATTURAT, IL-ĠBIR TA’ DAZJU TAS-SISA, EŻENZJONIJIET U RIFUŻJONIJIET
Artikolu 15
1. Manifatturi, jew, fejn xieraq, ir-rappreżentanti jew aġenti awtorizzati tagħhom fl-Unjoni, u importaturi tat-tabakk minn pajjiżi terzi għandhom ikunu liberi li jistabbilixxu l-prezz massimu tal-bejgħ bl-imnut għal kull prodott tagħhom għal kull Stat Membru fejn dawn il-prodotti huma maħsuba li jiġu rilaxxati għall-konsum.
L-ewwel subparagrafu ma jistax, madankollu, ifixkel l-implementazzjoni tas-sistemi ta’ leġiżlazzjoni nazzjonali dwar il-kontroll tal-livell tal-prezzijiet jew l-osservanza ta’ prezzijiet imposti, sakemm dawn ikunu kompatibbli mal-leġiżlazzjoni tal-Unjoni.
2. Biex jiffaċilitaw il-ġbir tad-dazju tas-sisa, l-Istati Membri jistgħu, għal kull grupp ta’ tabakk manifatturat, jistabbilixxu skala ta’ prezzijiet tal-bejgħ bl-imnut bil-kondizzjoni li kull skala għandha firxa u varjetà suffiċjenti biex tikkorrispondi effettivament għall-varjetà ta’ prodotti li joriġinaw mill-Unjoni.
Kull skala għandha tkun valida għall-prodotti kollha li jappartjenu lill-grupp ta’ tabakk manifatturat ikkonċernata minnha, mingħajr distinzjoni fuq il-bażi ta’ kwalità, preżentazzjoni, l-oriġini tal-prodotti jew tal-materjali użati, il-karatteristiċi tal-intrapriżi jew ta’ kwalunkwe kriterju ieħor.
Artikolu 16
1. Ir-regoli biex jinġabar id-dazju tas-sisa għandhom ikunu armonizzati sa mhux aktar tard mill-istadju finali ta’ armonizzazzjoni tad-dazju tas-sisa. Waqt l-istadji preċedenti d-dazju tas-sisa għandu, fil-prinċipju, jinġabar permezz ta’ bolol ta’ taxxa. Jekk jiġbru d-dazju tas-sisa permezz ta’ bolol ta’ taxxa, l-Istati Membri għandhom ikunu obbligati li jagħmlu dawn il-bolol disponibbli lill-manifatturi u negozjanti fi Stati Membri oħra. Jekk jiġbru d-dazju tas-sisa b’mezzi oħra, l-Istati Membri għandhom jassiguraw li l-ebda ostaklu, la amministrattiv u lanqas tekniku, ma jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
2. Importaturi u manifatturi tal-Unjoni ta’ tabakk manifatturat għandhom ikunu soġġetti għas-sistema stipulata fil-paragrafu 1 fir-rigward tar-regoli dettaljati biex jinġabar u jitħallas id-dazju tas-sisa.
Artikolu 17
Dawn li ġejjin jistgħu jiġu eżentati mid-dazju tas-sisa jew dazju tas-sisa diġà mħallas fuqhom jista’ jingħata lura:
(a)
tabakk denaturat manifatturat użat għal skopijiet industrijali u ortikulturali;
(b)
tabakk manifatturat li huwa distrutt taħt sorveljanza amministrattiva;
(c)
tabakk manifatturat li huwa intiż unikament għal testijiet xjentifiċi konnessi mal-kwalità tal-prodott;
(d)
tabakk manifatturat li reġa’ nħadem mill-produttur.
L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu l-kondizzjonijiet u l-formalitajiet li għalihom huma soġġetti l-eżenzjonijiet u r-rifużjonijiet imsemmija fuq.
KAPITOLU 6
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 18
1. Il-Kummissjoni għandha tippubblika darba fis-sena l-valur tal-euro fil-muniti nazzjonali li għandu jiġi applikat għall-ammonti tad-dazju tas-sisa globali.
Ir-rati tal-kambju li għandhom jiġu applikati għandhom ikunu dawk miksuba fl-ewwel jum tax-xogħol ta’ Ottubru u ppubblikati f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea u għandhom japplikaw mill-1 ta’ Jannar tas-sena kalendarja ta’ wara.
2. L-Istati Membri jistgħu jżommu l-ammonti tat-taxxi tas-sisa fis-seħħ fiż-żmien tal-aġġustament annwali previst fil-paragrafu 1 jekk il-konverżjoni tal-ammonti tat-taxxi tas-sisa espressi f’euro jirriżultaw f’żieda ta’ inqas minn 5 % jew inqas minn EUR 5, skont liema ammont hu l-aktar baxx, fit-taxxa tas-sisa espressa f’munita nazzjonali.
Artikolu 19
1. Kull erba’ snin, il-Kummissjoni għandha tissottometti lill-Kunsill rapport u, fejn xieraq, proposta dwar ir-rati u l-istruttura tad-dazju tas-sisa stabbiliti f’din id-Direttiva.
Ir-rapport mill-Kummissjoni għandu jieħu inkunsiderazzjoni l-funzjonament xieraq tas-suq intern, il-valur reali tar-rati tad-dazju tas-sisa u l-għanijiet usa’ tat-Trattat.
2. Ir-rapport imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jkun ibbażat b’mod partikolari fuq it-tagħrif ipprovdut mill-Istati Membri.
3. Il-Kummissjoni għandha, skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 43 tad-Direttiva tal-Kunsill 2008/118/KE (5), tiddetermina lista ta’ dejta statistika meħtieġa għar-rapport, eskluża dejta relatata ma’ persuni fiżiċi individwali jew entitajiet legali. Minbarra d-dejta li hija diġà disponibbli għall-Istati Membri, il-lista għandha tinkludi biss dejta li l-ġbir u l-muntaġġ tagħha ma jkunx jinvolvi piż amministrattiv sproporzjonat min-naħa tal-Istati Membri.
4. Il-Kummissjoni m’għandhiex tippubblika jew b’xi mod ieħor tikxef dejta fejn dan ikun jista’ jwassal għall-iżvelar ta’ sigriet kummerċjali, industrijali jew professjonali.
Artikolu 20
L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni t-testi tad-dispożizzjonijiet prinċipali tal-liġi nazzjonali li huma jadottaw fil-kamp kopert minn din id-Direttiva.
Artikolu 21
Id-Direttivi 92/79/KEE, 92/80/KEE u 95/59/KE, kif emendati mid-Direttivi mniżżla fl-Anness I, Parti A, huma mħassra, bla ħsara għall-obbligi tal-Istati Membri rigward il-limiti ta’ żmien għat-traspożizzjoni fil-liġi nazzjonali u l-applikazzjoni tad-Direttivi mniżżla fl-Anness I, Parti B.
Referenzi għad-Direttivi mħassra għandhom jiġu jinftiehmu bħala referenzi għal din id-Direttiva u għandhom jinqraw skont it-tabella ta’ korrelazzjoni fl-Anness II.
Artikolu 22
Din id-Direttiva għandha tidħol fis-seħħ fl-1 ta’ Jannar 2011.
Artikolu 23
Din id-Direttiva hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fil-Lussemburgu, il-21 ta’ Ġunju 2011.