РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 25 юли 2012 година
относно мярка SA.23324 - C 25/07 (ex NN 26/07) - Финландия Finavia, Airpro и Ryanair на летище Тампере-Пиркала
(нотифицирано под номер C(2012) 5036)
(само текстовете на финландски и шведски език са автентични)
(текст от значение за ЕИП)
(2013/664/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си съгласно горепосочените разпоредби (1),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
През февруари 2005 г. Комисията получи оплакване от Blue1 Oy („Blue1“) - финландска авиокомпания, която е част от SAS Group. Наред с други, Blue1 изложи предположения, че Ryanair Ltd („Ryanair“) получава помощ под формата на по-ниски от средните летищни такси на летище Тампере-Пиркала („летище ТМП“ или „летището“).
(2)
С писма от 2 март 2005 г. и 23 май 2006 г. Комисията поиска от финландските власти да предоставят допълнителна информация във връзка с оплакването. Финландските власти отговориха с писма от 27 април 2005 г. и 27 юли 2006 г.
(3)
С писмо от 10 юли 2007 г. Комисията уведоми Финландия за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) (2) („решение за откриване“) относно споразумението между Airpro Oy и Ryanair и въвеждането на нискотарифната стратегия от Finavia и Airpro Oy на летище ТМП. На 28 ноември 2007 г. финландските власти представиха своето мнение относно решението за откриване.
(4)
Решението на Комисията за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно въпросната мярка в срок от един месец от датата на публикуване.
(5)
Комисията получи мнения по въпроса от четири заинтересовани страни (Ryanair, SAS Group, Air France и Асоциацията на европейските авиокомпании). С писмо от 13 февруари 2008 г. тези мнения бяха предадени на финландските власти. Финландските власти представиха мнението си на 15 април 2008 г.
(6)
С писмо от 25 юни 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация. Финландските власти отговориха с писмо от 1 юли 2010 г. С писмо от 5 април 2011 г. Комисията поиска допълнителна информация относно финансирането на летището. Финландските власти отговориха с писмо от 5 май 2011 г. Отговорът на финландските власти обаче беше непълен. По тази причина Комисията изпрати напомняне съгласно член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (4). Финландските власти отговориха с писмо от 15 юни 2011 г.
2. ОПИСАНИЕ НА МЕРКИТЕ И ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
2.1. Контекст на разследването
(7)
Летище ТМП се намира в Пиркала - 13 километра на югозапад от град Тампере в Южна Финландия. Това е третото по големина летище във Финландия (по брой пътници, вж. таблицата в съображение 10). Освен за целите на гражданската авиация летището служи също така за база на финландските военновъздушни сили.
(8)
Летище ТМП има два терминала за редовни пътнически полети:
-
Терминал 1 (също „Т1“) е построен през 1998 г. и понастоящем се използва от Finnair, Flybe, SAS, Blue1 и Air Baltic. През 2003 г. капацитетът на Т1 е бил 550 000 пътника годишно,
-
Терминал 2 (също „Т2“) първоначално е използван като товарен хангар от DHL и (след като е освободен през 2002 г.) е преобразуван в нискотарифен терминал. Т2 понастоящем обслужва единствено Ryanair. Капацитетът на Т2 е 425 000 пътника годишно.
(9)
Летище ТМП, с изключение на Т2, е собственост на Finavia Oyj (5) („Finavia“), което също така го експлоатира. Т2 е отдаден под наем от Finavia на неговото дъщерно дружество Airpro Oy (6) („Airpro“). Airpro експлоатира терминала и предоставя в него услуги по наземно обслужване. Освен това Airpro е сключило споразумение с Ryanair […] (7), считано от 3 април 2003 г.
(10)
Пътническият трафик на летището се е увеличил от 304 025 превозени пътници през 2003 г. на 617 397 пътници през 2010 г. Това се дължи на увеличаването на броя на пътниците на Т2. През 2010 г. делът на пътниците на Ryanair на летище ТМП възлиза на приблизително […]. В следната таблица е обобщено нарастването на броя на пътниците на летище ТМП през периода 2003-2010 г.:
Година
Брой пътници, Т1
Брой пътници, Т2
Общ брой пътници на летище ТМП
2003 г.
[…]
[…]
304 025
2004 г.
[…]
[…]
495 892
2005 г.
[…]
[…]
597 102
2006 г.
[…]
[…]
632 010
2007 г.
[…]
[…]
687 711
2008 г.
[…]
[…]
709 356
2009 г.
[…]
[…]
628 105
2010 г.
[…]
[…]
617 397
2.2. Мерките, които са обект на разследването, и първоначалната оценка на Комисията
(11)
В решението за откриване са повдигнати следните въпроси:
-
първо, дали Finavia е действало като инвеститор в условията на пазарна икономика, когато е решило да преобразува товарния хангар в нискотарифния терминал Т2, в който случай това инвестиционно решение не съдържа държавна помощ в полза на Airpro; и, ако случаят не е такъв, дали въпросната помощ би могла да бъде счетена за съвместима с вътрешния пазар, както и
-
второ, дали оператор в условията на пазарна икономика би сключил споразумение, подобно на споразумението между Airpro и Ryanair; и, ако случаят не е такъв, дали помощта, която се съдържа в споразумението, би могла да бъде счетена за съвместима с вътрешния пазар.
(12)
Що се отнася до първия въпрос, Комисията изрази съмнения по отношение на това дали Finavia е било водено от изгледите за реализиране на дългосрочна доходност, когато е решило да трансформира товарния хангар в нискотарифен терминал. Освен това Комисията се съмнява също така, че направените от Finavia инвестиции за трансформирането на бившия товарен хангар в нискотарифен терминал биха могли да бъдат счетени за селективно предимство в полза на Airpro, което последното не би получило при нормални пазарни условия.
(13)
По отношение на втория въпрос Комисията трябваше да провери дали в конкретния случай поведението на Airpro е било водено от изгледи за реализиране на дългосрочна доходност и дали предполагаемото предимство за Ryanair е било предимство, което последното не би получило при нормални пазарни условия. По-специално Комисията изрази съмнения дали „общата такса“, заплащана от Ryanair, е основана на разходи по предоставянето на услуги на авиокомпанията от страна на Airpro. Освен това финландските власти не предоставиха на Комисията нито условията на споразумението с Ryanair, нито бизнес план с оценка на доходността за Airpro по споразумението. По тази причина в своето решение за откриване Комисията изрази съмнения, че поведението на Airpro е било водено от изгледи за реализиране на дългосрочна доходност. Следователно не може да се изключи, че споразумението е осигурило предимство за Ryanair, което последното не би имало при нормални пазарни условия.
(14)
Комисията изрази съмнения, че в настоящия случай са били изпълнени условията за съвместимост, посочени в Насоките на Общността за финансирането на летища и за предоставянето на държавни първоначални помощи за авиокомпании, опериращи на регионални летища (8) („Насоки за авиационния сектор от 2005 г.“), и че мерките за държавна помощ биха могли да бъдат счетени за съвместими с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС.
3. МНЕНИЕ НА ФИНЛАНДСКИТЕ ВЛАСТИ
3.1. Нискотарифната стратегия на Finavia и Airpro на летище ТМП
(15)
В началото на своето изложение финландските власти представиха по-подробна информация за нискотарифната стратегия на Finavia и Airpro на летище ТМП. Финландските власти обясниха, че Т2 е построен през 1979 г., за да се използва временно като летищна сграда. През 1995 г. сградата е преобразувана в товарен хангар, подходящ за товарни операции, и е използван от DHL. През 2002 г. DHL прекратява договора за наем и терминалът е освободен.
(16)
Финландките власти отбелязаха, че, тъй като Finavia не е могло да привлече никакъв друг товарен оператор в Тампере или да отдаде хангара под наем, то е решило да преобразува хангара в нискотарифен терминал, подходящ за основни услуги по наземно обслужване. По това време първоначалните строителни разходи за Т2 вече са били отписани и обновяването на терминала е изисквало само незначителни модернизации (9). В следната таблица са представени подробно инвестиционните разходи за обновяването на Т2 в размер на 760 612 EUR.
Работи за обновяване
Инвестиционни разходи в EUR
Планиране
[…]
Копия, разрешителни, пътувания
[…]
Инженерно-строително проектиране
[…]
Отопление/тръби/климатизация
[…]
Електричество
[…]
Инсталации с ниско напрежение
[…]
Конвейери
[…]
Оборудване за проверки по сигурността
[…]
Обща сума
760 612
(17)
С оглед на горното изчисление финландските власти отбелязаха, че, дори Finavia да е могло да намери друг наемател, който да използва Т2 като товарен хангар, е щяло да бъде нужно да извършат определени строително-инженерни работи в размер на приблизително 100 000 EUR. Освен това конвейерите винаги биха могли да се използват на някое от другите летища на Finavia.
(18)
Освен това финландските власти обясниха, че намерението на Finavia е било новият нискотарифен терминал да бъде на разположение на всички авиокомпании, склонни да приемат по-ниско равнище на обслужване. В следната таблица е направена съпоставка между равнището на обслужване и на съоръженията на Т1 и Т2 на летище ТМП:
Терминал 1 (Т1)
Терминал 2 (Т2)
Оперативен модел
Традиционен модел: операциите по регистрация (check-in), проверките по сигурността, транспортирането, сортирането, натоварването и разтоварването на багажа се извършват от различни професионални групи и дружества.
Нискотарифен модел: едни и същи лица извършват всички задачи на различните професионални групи на Т1, като регистрация (check-in), проверки по сигурността, натоварване и разтоварване на багажа. Функциите се изпълняват в рамките на ограничена зона от терминала, което налага използването на минимален персонал и ускорява пътникопотоците.
Капацитет за наземно обслужване
Три до пет (в зависимост от вида на самолета) едновременни излитания или кацания.
Един заминаващ самолет на час
Съоръжения
Съоръжения, осигуряващи добро обслужване, включително сложна система за транспортиране на багажа, приятни чакални със свързаните услуги, съоръжения, необходими за нуждите на няколко оператора за наземно обслужване и т.н.
Основни съоръжения, които отговарят главно на складови стандарти (напр. бетонни подове), със съвсем малко прозорци.
(19)
Финландските власти отбелязаха, че, тъй като Т2 може да предоставя услуги по наземно обслужване само на един излитащ самолет на час, той е подходящ само за превозвачи от точка до точка, които използват големи въздухоплавателни средства. В същото време, с цел да оптимизира използването на своя персонал, операторът на терминала изисквал от авиокомпаниите да сключат дългосрочни споразумения и също така споразумения за разписанията, например полетите не винаги могат да бъдат обслужвани в поисканите от авиокомпаниите часове, какъвто е случаят с Т1. Според финландските власти оптимизирането на разходите за персонала и предоставяното равнище на обслужване са дали възможност за реализирането на икономии от приблизително […] в сравнение с Т1.
(20)
Финландските власти отбелязаха, че преди започването на обновяването на Т2 и приемането на стратегията за развитието му като нискотарифен терминал въпросът е бил обсъден неколкократно на събрания на съвета на директорите на Finavia. За тази цел е бил изготвен така също бизнес план. В следната таблица е обобщен бизнес плана (сценарий за най-лошия случай) за обновяването на Т2 и изпълнението на нискотарифната стратегия: […]
(21)
Финландските власти отбелязаха, че предварителният бизнес план е бил базиран на благоразумни допускания, водещи до подценяване на приходите и надценяване на разходите, които били очаквани през последните години от разглеждания период. Според другите сценарии нискотарифната стратегия се очаквало да бъде дори по-печеливша. В различните сценарии общите такси, заплащани от авиокомпаниите, които използват Т2, варирали между […] на престой за обслужване. Тъй като решението за нискотарифната стратегия е било взето от съвета на директорите на Finavia въз основа на изчисления и изследвания, не може да бъде вменена отговорност на държавата. Мерките не са резултат от изисквания или заповеди на органите и органите не са участвали в приемането на мерките.
(22)
Финландските власти отбелязаха, че Finavia и Airpro са действали в съответствие със стопанските принципи и са финансирали своите операции от таксите за обслужване и приходите, събирани от клиентите и от другите стопански дейности. По-специално нито Finavia, нито Airpro са получили финансиране от държавния бюджет: те са реализирали печалба и всяка година са разпределяли част от нея за държавата в съответствие с наложените им изисквания за печалбата.
(23)
Финландските власти отбелязаха, че Министерството на транспорта и далекосъобщенията е определило целевите резултати на Finavia. Тези целеви резултати обаче се отнасят до групата като цяло и индивидуалните стопански решения са вземани въз основа на собствената преценка на Finavia. През изминалите няколко години (2003-2005 г.) изискването за реализиране на печалба от страна на Finavia е било за приблизително 4 % от инвестирания капитал. В следната таблица са обобщени резултатите на Finavia:
Основни финансови данни на Finavia в милиона EUR (действителни цифри)
Година
2003 г.
2004 г.
2005 г.
Приходи
219
234
243
Печалба
17
15
22
Дивиденти, платени на държавата
6
5
10
(24)
Финландските власти отбелязаха, че Finavia не е изготвяло финансови отчети за отделните летища, тъй като всички негови летища са били част от едно и също юридическо лице. От 2000 г. насам обаче Finavia е събирало конкретна информация за отделните летища въз основа на своите собствени вътрешни изчисления (действителни данни). Тази информация е била основана на тенденциите в обема на летищата и свързаните приходи и на разходите за използваните на летищата ресурси, а именно персонал, услуги по договор и амортизиране на дълготрайни активи. Общите резултати на Finavia за летище ТМП (без услугите, предоставяни от Airpro) са обобщени в следната таблица: […]
(25)
Освен търговските операции, финансовите резултати на Finavia на летище ТМП включват също така операции, свързани с отговорностите по изпълнение на публичната политика, като контрол на въздушното движение и използване на пистата на летище ТМП за военни цели. Финландските власти обясниха, че пистата на летище ТМП е трябвало да бъде на разположение за военни цели 24 часа на ден, 365 дни в годината. Пистата действително е използвана за военни цели (най-малко 30 % от действителното годишно движение на въздухоплавателни средства). Разходите за контрол на въздушното движение са били приблизително […]. В горепосочените цифри е включен наемът, плащан от Airpro на Finavia за използването на Т2 и таксите за кацане, както и други летищни такси за предоставяните услуги на авиокомпании, които използват Т2.
(26)
Що се отнася до Airpro, финландските власти обясниха също така, че то е дружество с ограничена отговорност и от правна гледна точка е отделно от Finavia. В следната таблица са обобщени действителните финансови резултати от дейността на Airpro на летище ТМП: […]
(27)
Финансовите резултати на Airpro на летище ТМП включват разходи като наем за Т2 на летище на ТМП, собствените разходи на Airpro за персонал и оборудване, както и разходите за услуги, предоставяни от Finavia. Финансовите отчети включват приходи, като заплащаната от Ryanair обща такса, такси за паркиране и други търговски приходи.
(28)
Затова финландските власти заявиха, че Finavia и Airpro са действали като инвеститори в условията на пазарна икономика, когато са взели решение за изпълнение на нискотарифна стратегия и за преобразуване на товарния хангар в нискотарифен пътнически терминал.
(29)
Финландските власти заявиха, че дори финансирането на обновяването на Т2 да бъде счетено за държавна помощ, тя би била съвместима въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, тъй като отговаря на критериите за съвместимост, определени в Насоките за авиационния сектор от 2005 г.
(30)
Финландските власти заявиха също така, че може да се определи, че мерките изпълняват цели от общ интерес, които, според тях, са свързани не само с характера на летищните операции като такива от общия интерес, но също така с диверсифицирането на връзките в региона по начин, отговарящ на нуждите на жителите и на обществото. Следователно, според финландските власти, промените на Т2 са били пропорционални на тяхната цел и на постигнатия резултат.
(31)
Освен това финландските власти заявиха, че операциите на летищата имат специални характеристики, които трябва да бъдат взети предвид. Например летище ТМП е спомогнало за подобряване на мобилността на по-натоварени летища в съответствие с целта на Съюза. Експлоатацията на летище ТМП е допринесла за балансираното регионално развитие в една слабонаселена държава като Финландия. В тази връзка е било особено важно да бъдат запазени връзките с Европа от по-отдалечените региони на Финландия, тъй като другите видове транспорт не представляват ефективна алтернатива. Направените разходи за построяването на терминала са били пропорционални на целта, а също така са били и необходими. Според бизнес плановете и действителните цифри има достатъчно средносрочни изгледи за използването на въпросната инфраструктура. Т2 е бил предложен на всички авиокомпании по справедлив и недискриминационен начин. До момента обаче нито една авиокомпания освен Ryanair не е проявила интерес към него.
(32)
Според финландските власти въпросната инфраструктура не е засегнала търговията в степен, която да противоречи на интересите на Съюза. Летище ТМП е малко и, следователно, въздействието на мерките на равнището на Съюза е незначително. Освен това ползите от мерките за региона превишават каквото и да било отрицателно въздействие на равнището на Съюза.
3.2. Договорът между Finavia и Airpro за наем на Т2 на летище ТМП
(33)
Финландските власти отбелязаха, че на 23 февруари 2003 г. Finavia е сключило договор за наем с Airpro по отношение на Т2 за периода между 1 април 2003 г. и 31 март 2013 г. (наричан още „договора за наем“). Макар че първоначално Finavia е заплатило разходите за обновяването, Airpro е щяло да възстанови на Finavia тези разходи в рамките на наема. Финландските власти са предоставили така също копие на договора за наем.
(34)
Според договора за наем Airpro заплаща месечен наем в размер на […] плюс […] ДДС за използването на съоръженията. Следователно наемът с ДДС възлиза на […] месечно. В договора е предвидено, че - в допълнение към основния наем, наемът включва също така направените разходи за преобразуването на товарния хангар в нискотарифен пътнически терминал и свързаната лихва.
(35)
Финландските власти отбелязаха, че, към момента на сключване на договора за наем, промените на Т2 все още не са били приключени и разходите по обновяването на терминала са били изчислени приблизително, за да се определи сумата на наема. Разходите са били изчислени приблизително на 700 000 EUR, като се очаквало тези разходи да се отразят върху месечния наем приблизително с […]. В допълнение към приблизително изчислените разходи за обновяване Finavia е определило, че разходите за допълнителни работи и организация след въвеждането в експлоатация на Т2 биха били приблизително […], като тези разходи биха се отразили върху месечния наем с […]. В съответствие с горните изчисления Airpro е възстановило на Finavia направените разходи за промените на Т2 под формата на месечен наем в размер на […].
(36)
Финландските власти заявиха, че заплащаният от Airpro месечен наем не е под пазарната цена. Всъщност заплащаният от Airpro наем е по-висок от наема, заплащан от предишния наемател - DHL. DHL е заплащало месечен наем в размер на […] без ДДС за използването на съоръженията, което приблизително е равно на […] (10). Делът на ДДС възлиза на […], следователно общият месечен наем с ДДС е бил […], което съответства приблизително на […].
(37)
Финландските власти отбелязаха освен това, че без изпълнението на нискотарифната стратегия и преобразуването на товарния хангар в нискотарифен терминал, Т2 е можело да остане незает, което би утежнило финансите на летище ТМП.
3.3. Изпълнение на нискотарифната стратегия от страна на Airpro и споразумението от 3 април 2003 г. между Airpro и Ryanair
(38)
Що се отнася до изпълнението на нискотарифната стратегия от страна на Airpro, финландските власти обясниха, че разговорите с авиокомпаниите са започнали по-рано. С Ryanair например е имало разговори в продължение на няколко години преди да бъде взето решението за изпълнение на нискотарифна стратегия на летище ТМП.
(39)
Според финландските власти изпратеното от Airpro писмо до няколко авиокомпании, с което ги призовава да разгледат възможностите за стартиране на дейност на нискотарифния терминал, е било само част от маркетинговата стратегия за Т2. Т2 на летище ТМП е бил рекламиран активно на търговския панаир Routes (11) в продължение на няколко години, считано от 2002 г. Предполагало се е, че и други авиокомпании, в допълнение към Ryanair, също биха били заинтересовани от стартиране на операции на този терминал.
(40)
Финландските власти предоставиха копие на рекламно писмо. В писмото са посочени приложимите такси на Т2, като такса за наземно обслужване и за използване на терминала, чиито размер зависи от вида на използваното въздухоплавателно средство. В допълнение към приложимите такси на Т2 авиокомпаниите трябва да заплащат нормалните такси за кацане, терминално навигационно обслужване и сигурност.
(41)
Финландските власти предоставиха копие на споразумението с период на валидност […], сключено между Airpro и Ryanair на 3 април 2003 г. („споразумението“). В споразумението са посочени оперативните и финансовите условия, при които Ryanair стартира и извършва търговски полети до и от Т2 на летище ТМП. Споразумението е влязло в сила в деня след подписването му (т.е. 4 април 2003 г.) и ще приключи на […].
(42)
За предоставяните на летище ТМП услуги Ryanair следва да заплаща еднократна такса за престоя на всяко въздухоплавателно средство за обслужване (заминаване и пристигане), т.е. обща такса за всеки самолет B737-800 или друга модификация на самолет B-737 с максимално MTOW (12) от 67 000 kg, считано от 4 април 2003 г. Тази такса включва такса за кацане и излитане, такси за осветление, за шум и нощни такси, такса за терминално навигационно обслужване, такси за подвижна стълба и обслужване на пътниците, включително такси за сигурност и безопасност, както и такса за пътниците.
(43)
Както е обобщено в таблиците по-долу, общата такса зависи от дневната честота на полетите на Ryanair на летището и от годината на споразумението: […].
(44)
Със споразумението Ryanair се задължава да стартира операциите си на летище ТМП с […] броя престои за обслужване ежедневно. Освен това Ryanair се съгласява да отправи […] известие за всяко намаляване на броя на ежедневните престои за обслужване на летището.
(45)
[…]
(46)
Според споразумението Ryanair е очаквало да достигне приблизително […] заминаващи пътници на летище ТМП през първите 12 месеца и приблизително […] заминаващи пътници през следващите 12 месеца.
(47)
Според споразумението Т2 на летище ТМП е с максимален капацитет от един престой за обслужване на час между 7:00 ч. и 24:00 ч. Ryanair и Airpro предварително съгласуват разписанията на полетите.
(48)
Airpro осигурява бюро за обслужване на пътниците на централно местоположение в основния летищен терминал (Т1) и прави резервации за пътниците на Ryanair. Според споразумението Ryanair заплаща на Airpro комисионна в размер на […] за всички полети на Ryanair (без данъци, такси и други начисления), продадени от Airpro и платени с дебитна/кредитна карта.
(49)
В споразумението са предвидени също така договорености по отношение на времето за необходимата поддръжка на пистата на летище ТМП през лятото на 2003 г., когато летището ще бъде изцяло затворено за въздушно движение. През този период движението на летище ТМП ще бъде пренасочено към летище Пори, като Airpro ще осигури автобусен транспорт за пътниците на Ryanair.
(50)
Според финландските власти споразумението между Airpro и Ryanair е сключено при търговски условия и не е налице държавна помощ. И други авиокомпании са имали възможност да се договарят с Airpro при сходни търговски условия на получените от Ryanair. Например в рекламната брошура The Case for Tampere-Pirkkala Airport, изготвена за търговския панаир през 2004 г., е подчертан фактът, че Т2 е на разположение на всички оператори, тъй като към този момент терминалът все още е разполагал със свободен капацитет за още две авиокомпании.
(51)
Финландските власти считат също така, че заплащаните от Ryanair такси на летище ТМП са основани на разходите и генерират икономически ползи за дейността на Airpro и Finavia на летище ТМП. Airpro събира такси от Ryanair за услугите, които предоставя, а също така и за предоставяните от Finavia услуги. След това Airpro изплаща на Finavia събраните такси от операциите на Ryanair на летището в съответствие с Аеронавигационната информационна публикация на Finavia („AIP“) (13). Всички разлики в таксите се дължат на характера и мащаба на съответните услуги.
(52)
Финландските власти отбелязаха, че всички авиокомпании, които използват летище ТМП, заплащат едни и същи такси за услуги с еднакво качество. Например пътническата такса, която се събира за предоставяните на Т2 услуги, зависи от качеството на предоставяните на терминала услуги. Нито Finavia, нито Airpro са изиграли някаква роля в събирането на таксата за обслужване на пътниците, която е отбелязана на самолетните билети на Ryanair и се събира от Ryanair от неговите пътници. Противно на твърденията на Blue1, Ryanair не е освободено от заплащането на пътническата такса. Фактът, че дейността на Airpro на Т2 е печеливша свидетелства за това, че Ryanair е трябвало да плаща такса за предоставяните от Airpro услуги.
(53)
Finavia събира следните такси от Ryanair чрез Airpro на летище ТМП, които общо възлизат на […]:
-
такса за кацане (14): […]
-
такса за аеронавигационно обслужване: […]
(54)
Що се отнася до таксите за аеронавигационно обслужване, финландските власти заявиха, че те зависят от теглото на въздухоплавателното средство, продължителността на полета и същността на използваните услуги. Печалбата на Finavia включва също така годишна пътна такса (15), възлизаща на приблизително […] през 2006 г., и ще се повишава с допълнителната честота на полетите, извършвани от Ryanair.
(55)
Финландските власти обясниха също така, че през 2005 г. оперативната полза от операциите на Ryanair на летище ТМП е на обща стойност […]. Накрая финландските власти заявиха, че според споразумението Ryanair се е задължило също така да повиши движението и да достигне указаните в споразумението цели за брой пътници.
4. МНЕНИЯ НА ТРЕТИ СТРАНИ
(56)
Комисията получи мнения от четири заинтересовани страни.
4.1. Ryanair
(57)
В началото на предоставеното мнение от Ryanair на 16 ноември 2007 г. авиокомпанията заявява, че според нея откриването на официална процедура по разследване е несправедливо и ненужно. Изразени са също така съжаления, че Комисията не е дала възможност на Ryanair да участва в предварителното разглеждане.
(58)
Относно случая по същество Ryanair е на мнение, че Комисията е трябвало да основе своите заключения на стандартни търговски договорености и да реши, че споразумението отговаря на принципа на оператора в условията на пазарна икономика, и, следователно, не е налице държавна помощ. Тъй като по мнение на Ryanair както Finavia, така и Airpro печелят от използването от него на летище ТМП, и двете дружества действат като оператори в условията на пазарна икономика и финансирането на Т2 не съдържа никаква помощ.
(59)
Що се отнася до изграждането на нискотарифния терминал на летище ТМП, Ryanair обясни, че е имало текущи проекти за разграничаване на услугите, предоставяни от летища в Съюза, с цел да се отговори на нуждите на нискотарифните авиокомпании и на техните пътници. Предоставяните от летищата различни равнища на обслужване довели до различни такси, заплащани от авиокомпаниите. Летище TMP било сред първите, които възприели модела на разграничени равнища на обслужване на едно и също летище. Ryanair потвърди, че летищният оператор Finavia е взел решение за разработването на Т2 въз основа на сериозен бизнес план, който бил изпълнен бързо и довел до увеличаване на приходите на Finavia. Следователно Ryanair е на мнение, че в развитието на нискотарифния терминал не са налице каквито и да било елементи на държавна помощ по отношение на дейността на Finavia на летище ТМП.
(60)
Що се отнася до управлението на Т2, Ryanair обясни, че конкуренцията между терминалите на същото летище е довела до по-голяма ефективност и понижаване на разходите. Според Ryanair по-високите стандарти за ефективност на Т2 са подобрили ефективността на Т1 в полза на всички авиокомпании, които използват летището. Доколкото от Ryanair са запознати, Airpro е наело терминала при търговски условия. Finavia извличало допълнителна полза от по-високия ръст на движение на летището и по-високи приходи от такси за кацане и за контрол на въздушното движение. Следователно, според Ryanair, търговските споразумения между Finavia и Airpro, касаещи управлението на Т2, не съдържат държавна помощ.
(61)
По отношение на сключеното споразумение между Ryanair и Airpro, Ryanair първо заяви, че неговият бизнес модел е основан на повишаване на ефективността, от което се ползват и пътниците под формата на по-ниски въздушни такси. Заплащаната на летище ТМП обща такса включвала всички такси, които са приложими за авиокомпании на летището. Различните такси за използването на Т2 били обосновани от равнището на предоставяните услуги. Що се отнася до отстъпката от летищните такси, свързана с увеличението на честотата на полетите, Ryanair заяви, че това е нормална търговска практика, която се прилага във всички отрасли. Повечето от условията на споразумението между Ryanair и Airpro относно Т2 са общоприложими за всички авиокомпании, желаещи да използват Т2. Следователно Ryanair е на мнение, че споразумението му с Airpro не е селективно. Освен това Ryanair заяви, че както Finavia, така и Airpro имат полза от присъствието му на летище ТМП.
4.2. SAS Group
(62)
SAS Group представи своето мнение с писмо от 16 ноември 2007 г. SAS Group отбеляза, че мнението им е съсредоточено върху връзката между Finavia и Airpro, разходите за преобразуването на Т2 и преференциалното третиране на Ryanair на летище ТМП.
(63)
Що се отнася до връзката между Finavia и Airpro, SAS Group заяви, че управляващият директор на летище ТМП е бил член на съвета на директорите на Airpro, когато Finavia е взело решение да отдаде Т2 под наем на Airpro. Освен това близката връзка между Finavia и Airpro е била очевидна в публикацията Tampere-Pirkkala Airport Finland’s Future-Ready Airport (Летище Тампере-Пиркала - Финландското летище, което е готово за бъдещето).
(64)
SAS Group заяви, че Finavia е субсидирало кръстосано Т2 с приходи от Т1. По-специално SAS Group е на мнение, че на Т2 не се плащат пътнически такси. Освен това Airpro администрира автомобилния паркинг, който се намира извън Т2, и задържа за себе си приходите, които са реализирани от него. Таксите за паркиране на автомобилния паркинг до Т2 са два пъти по-високи от тези на Т1.
(65)
Що се отнася до разходите за обслужване на Т2, от SAS Group заявиха, че финландските власти не са им предоставили достъп до тази информация. SAS Group не е получило информация дали Т2 или летище ТМП са били печеливши и дали Airpro плаща за предоставената от Finavia инфраструктура. Например Finavia е придобило оборудване за проверки по сигурността за Т2. SAS Group заяви, че, според финландските власти и Airpro, ценовите равнища на Т2 са свързани с равнището на обслужване. SAS Group твърди, че равнището на обслужване обикновено се основава на концепцията за наземно обслужване, която е договорена между авиокомпанията и дружеството за наземно обслужване, а не на наличното пространство или съоръжения.
(66)
Освен това SAS Group заяви, че организацията на Т2 на летище ТМП облагодетелства един бизнес модел и определено противоречи на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
4.3. Air France
(67)
Air France представи мнението си с писмо от 16 ноември 2007 г. В началото Air France обясни своето търговско положение във Финландия. Във Финландия Air France не извършва полети от и до летище ТМП. То обаче извършва пет ежедневни полета между летище Charles de Gaulle в Париж и летище Helsinki (разположено на приблизително 180 километра от летище ТМП) въз основа на споразумение за споделяне на код с Finnair.
(68)
Air France заяви, че е подкрепило Насоките за авиационния сектор от 2005 г. и направената от Комисията предварителна оценка на финансовите условия на летище ТМП. По-специално Air France е на мнение, че освобождаването от заплащане на пътническа такса предоставя ползи на Ryanair и определено е с дискриминационен характер и, следователно, не следва да се счита за съвместимо с вътрешния пазар.
4.4. Асоциация на европейските авиокомпании
(69)
Асоциацията на европейските авиокомпании („AEA“) представи своето мнение с писмо от 16 ноември 2007 г. Мнението на AEA изцяло съвпада с изразените мнения от страна на SAS Group и Air France.
5. МНЕНИЕ НА ФИНЛАНДСКИТЕ ВЛАСТИ ПО ОТНОШЕНИЕ НА МНЕНИЯТА НА ТРЕТИТЕ СТРАНИ
(70)
Финландските власти получиха мненията на четирите заинтересовани страни.
(71)
Що се отнася до мнението на Ryanair, финландските власти отбелязаха, че авиокомпанията е изразила мнение както по общото развитие на авиационния пазар в Европа, така и по промените на летище ТМП. По отношение на тези аспекти финландските власти се позовават на първите си мнения, представени след откриването на официалната процедура по разследване.
(72)
Финландските власти отбелязаха, че в мнението на SAS Group се повдигат нови въпроси, които трябва да бъдат изяснени. Финландските власти заявиха, както вече е отбелязано, че от правна гледна точка Airpro е отделно дружество и не се ползва от каквото и да било подпомагане от своя собственик - Finavia.
(73)
Финландските власти отбелязаха, че управляващият директор на летище ТМП не е бил член на съвета на директорите на Airpro към момента на подписване на договора за наем. Управляващият директор на летището е бил член на съвета на директорите на Airpro едва през периода май 2003 г. - април 2007 г. Що се отнася до рекламната публикация за летище ТМП и неговата нискотарифна стратегия, финландските власти завиха, че подобни маркетингови дейности не биха могли да предрешат правните и икономическите връзки между съответните дружества. SAS Group, което е използвало Т1 на летище ТМП, не е споменато в публикацията, защото нейната цел е била да рекламира нискотарифната стратегия на летище ТМП.
(74)
Що се отнася до твърденията на SAS Group относно възможното кръстосано субсидиране между Т2 и Т1 на летище ТМП, финландските власти заявиха, че вече са предоставили доказателства, че дейността на Airpro на летище ТМП е била печеливша и че Airpro не е получило никакви субсидии от Finavia.
(75)
Що се отнася до различните мерки относно инфраструктурата, свързани с обновяването на Т2, финландските органи отбелязаха, че заплащаният наем от Airpro на Finavia покрива тези разходи плюс лихва. По отношение на закупуването от Finavia на оборудване за проверки по сигурността на Т2 финландските власти отбелязаха, че въпросните разходи са отразени в заплащания наем. Автомобилният паркинг, разположен до Т2, е част от площите, които са отдадени под наем на Airpro. Airpro има свободата да определя таксите, ако това става по прозрачен начин.
(76)
Що се отнася до твърденията на SAS относно различното ценообразуване на Т2 на летище ТПМ, финландските власти се позоваха на изразеното от тях мнение в рамките на процедурата по откриване.
6. НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ
(77)
Член 107, параграф 1 от ДФЕС гласи, че „всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.
(78)
Предвидените в член 107, параграф 1 критерии са кумулативни. По смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС една мярка представлява помощ само ако са изпълнени всички долупосочени условия. Финансовото подпомагане трябва:
-
да е предоставено от държава членка или чрез ресурси на държава членка,
-
да поставя в по-благоприятно положение определени предприятия или производството на някои стоки,
-
да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията, както и
-
да засяга търговията между държавите членки.
6.1. Представляват ли държавна помощ предприетите финансови мерки в контекста на прилагането на нискотарифната стратегия на летище ТМП?
(79)
С цел да направи оценка дали финансовите договорености, свързани с нискотарифната стратегия на летище ТМП, съдържат елемент на помощ, по-специално във връзка с преобразуването на свободния товарен хангар в нискотарифен терминал и последващия договор за наем с Airpro, Комисията трябва да прецени дали при подобни обстоятелства един инвеститор в условията на пазарна икономика би сключил същите или сходни търговски споразумения като Finavia (16).
(80)
Според установените принципи в съдебната практика Комисията трябва да съпостави поведението на Finavia с това на инвеститор в условията на пазарна икономика, който може да е воден от изгледи за дългосрочна доходност (17). Освен това, съгласно решението по делото Charleroi (18), при оценяването на въпросните мерки Комисията следва да вземе предвид всички свързани характеристики на мерките и техния контекст. С други думи Комисията трябва да анализира решението на Finavia да обнови товарния хангар на летище ТМП и планираното изпълнение на нискотарифната стратегия на летище ТМП от страна на Airpro въз основа на интегриран подход, при който се вземат предвид всички характеристики на въпросните мерки.
(81)
В решението по делото Stardust Marine Съдът обяви, че, „[…], за да се провери дали държавата е действала като благоразумен инвеститор, работещ в условията на пазарна икономика, или не, е необходимо да се изходи от контекста на периода, през който са взети мерките за финансово подпомагане, с цел да се прецени икономическата рационалност на поведението на държавата и, следователно, да не се правят каквито и да било оценки въз основа на ситуацията на по-късен етап“ (19).
(82)
С оглед на прилагането на теста на инвеститора в условията на пазарна икономика Комисията трябва да изходи от контекста на периода, през който Finavia е взело решението за обновяване на свободния товарен хангар и последващото му отдаване под наем на Airpro - т.е. началото на 2003 г. Комисията трябва да базира своята оценка така също на информацията и допусканията, които са били на разположение на оператора, когато са били взети решенията за финансовите мерки по изпълнение на нискотарифната стратегия.
(83)
Финландските власти считат, че Finavia е действало рационално, като в доказателство на своите твърдения представят копие на предварителния бизнес план на Finavia и действителните резултати на Finavia и Airpro на летище ТМП.
(84)
В този контекст Комисията отбелязва, че товарният хангар на летище ТМП е останал свободен, след като DHL е прекратило своя договор за наем. Finavia е губело месечен наем в размер на приблизително […]. След няколко месеца е станало очевидно, че Finavia няма да може да привлече на летище ТМП друго дружество за превоз на товари по въздуха. Освен това нискотарифните авиокомпании не били склонни да използват Терминал 1 на летището, тъй като разходите за услугите по наземно обслужване били по-високи, отколкото тези авиокомпании били готови да приемат. Прогнозите за 2002 г. за авиационния транспортен сектор обаче показали голям потенциал за растеж на нискотарифните превозвачи като Ryanair - приблизително 30 % годишно.
(85)
Комисията отбелязва също така, че свободният товарен хангар е бил напълно амортизиран и разходите за обновяването с цел преобразуването му в нискотарифен пътнически терминал са възлезли на 760 612 EUR. Дори ако товарният хангар не е бил преобразуван в пътнически терминал, все пак на Finavia е щяло да се наложи да предприеме определени дейности по обновяването му в размер на приблизително 100 000 EUR.
(86)
Освен това Finavia е било задължено да поддържа пистата на летище ТМП на разположение за военни цели 24 часа на ден, 365 дни в годината. Следователно увеличеният ръст на движението на летището определено би могло да доведе до по-добро разпределение на ресурсите и намаляване на възможния свръхкапацитет. Същевременно разнообразяването на авиокомпаниите, които използват летището, би могло така също да понижи бизнес рисковете за летището (като риска от неизползван капацитет, ако някоя от авиокомпаниите прекрати своята дейност) и да повиши ефективността на използването на пистата.
(87)
Тази ситуация е обяснена в бизнес плана на Finavia за изпълнението на нискотарифната стратегия. Както е видно от сценария за най-лошия случай, изложен в бизнес плана на Finavia, се очаквало инвестиционният проект да има положителен принос: според очакванията средният марж на печалбата (20) щял да бъде около […] (вж. таблицата в съображение 20), което, според данните, с които разполага Комисията, в общи линии отговаря на маржовете на печалбата на други летища в Съюза (21). Комисията отбелязва също така, че предварителният бизнес план е основан на благоразумни допускания, довели до подценяване на приходите и надценяване на разходите през последните години от разглеждания период. Освен това в предварителния бизнес план не е взета предвид реализираната от Finavia печалба от такси за кацане, тъй като тяхната стойност е била извадена от очакваните приходи. Наред с това разходите за обновяването и съответното възнаграждение за инвестирания капитал са били отразени изцяло в заплащания наем от Airpro на Finavia, който също е бил изваден от очакваните приходи.
(88)
С цел да направи оценка на нискотарифната стратегия на Finavia и Airpro въз основа на интегриран подход експертът на Комисията консолидира приходите и разходите според предварителния бизнес план (основен сценарий). По-специално като приходи са взети предвид плащанията между дружествата (като наема, заплащан от Airpro на Finavia за използването на Т2, таксите за кацане и терминално навигационно обслужване). В следната таблица са обобщени изчисленията на приходите и разходите, свързани с изпълнението на нискотарифната стратегия на летище ТМП, както е описано по-горе, и техният принос към печалбата преди олихвяване и данъци („EBIT“) на консолидирано равнище (т.е. за Finavia и Airpro) през следващите десет години: […] (22)
(89)
Комисията отбелязва, че, въз основа на предварителния бизнес план и на положителната NPV (23), решението на Finavia за прилагане на нискотарифната стратегия на летище ТМП отговаря на поведението на инвеститор в условията на пазарна икономика. Положителната NPV на нискотарифната стратегия е увеличила стойността на собствения капитал на Finavia. Комисията отбелязва освен това, че допусканията в предварителния бизнес план и очакваните резултати от нискотарифната стратегия допълнително са подкрепени от действителните положителни резултати от дейността на Airpro на летище ТМП (вж. по-специално таблицата в съображение 26). Освен това комбинираните действителни резултати на летище ТМП (като се вземат предвид финансовите резултати от дейността на Airpro и Finavia на летище ТМП, вж. таблиците в съображения 24 и 26) показват, че дейността на цялото летище е станала печеливша, благодарение на експлоатацията на нискотарифния терминал.
(90)
С оглед на горното Комисията може да заключи, че решението на Finavia за изпълнение на нискотарифна стратегия на летище ТМП и свързаните с тази стратегия финансови мерки отговарят на теста на инвеститора в условията на пазарна икономика и, следователно, при тях не е налице каквото и да било икономическо предимство, което не е съвместимо с нормалните пазарни условия.
(91)
Тъй като един от кумулативните критерии на член 107, параграф 1 от ДФЕС не е изпълнен, Комисията счита, че решението на Finavia да изпълни нискотарифната стратегия на летище ТМП и свързаните с нея финансови мерки не съдържат каквато и да било държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(92)
Що се отнася до възможното кръстосано субсидиране на Airpro от страна на Finavia (като загуба на приходи от наем или компенсиране на загуби от дейността), Комисията отбелязва, че предвид факта, че всички финансови мерки, свързани с нискотарифната стратегия на летище ТМП са основани на предварителен бизнес план в съответствие с принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика, че Airpro заплаща пазарен наем за използването на Т2, че всички разходи за дейността на Airpro на летище ТМП се покриват от таксите, които заплащат авиокомпаниите, използващи Т2 (т.е. Ryanair) и че дейността на Finavia на летище ТМП е печеливша само поради експлоатацията на Т2, може да се изключи кръстосано субсидиране на Airpro от страна на Finavia.
6.2. Представлява ли държавна помощ споразумението между Airpro и Ryanair?
(93)
Що се отнася до споразумението между Airpro и Ryanair, финландските власти завиха, че Airpro е действало като оператор в условията на пазарна икономика в подобна ситуация. Ако случаят е такъв, Ryanair не е било облагодетелствано от споразумението и не е налице каквато и да било държавна помощ.
(94)
Когато прави преценка дали споразумението е сключено при нормални пазарни условия, Комисията трябва да провери дали в сходни обстоятелства едно летище, функциониращо при нормални условия на пазарна икономика и водено от изгледи за дългосрочна доходност, би сключило същите или сходни търговски споразумения като Airpro (24). Освен това Комисията трябва да анализира очакваното въздействие на споразумението върху дейността на Airpro и Finavia на летище ТМП въз основа на интегриран подход, като вземе предвид всички характеристики на въпросната мярка (25).
(95)
С цел прилагане на теста на частния инвеститор Комисията трябва да изходи от контекста на периода, през който е подписано споразумението. Комисията трябва също така да базира своята оценка на информацията и допусканията, които са били на разположение на оператора при подписването на споразумението. Airpro е подписало споразумението с Ryanair на 3 април 2003 г. със срок на валидност […].
(96)
Според споразумението Ryanair се е задължило да стартира своята дейност на летище ТМП с […] престоя за обслужване дневно. На тази база Ryanair е очаквало да обслужва приблизително […] заминаващи пътници от летище ТМП през първите 12 месеца и приблизително […] заминаващи пътници през следващите 12 месеца. В споразумението е предвидена тарифа с таксите на престой за обслужване, в зависимост от дневната честота на полетите (вж. по-специално таблиците в съображение 43). Средната цена за един престой за обслужване (на база на три полета дневно) е […]. В следната таблица са съпоставени таксите, заплащани от авиокомпаниите, които използват Т1 на летище ТМП, и средната цена, заплащана от Ryanair:
Предоставяна услуга
Летищни такси, приложими на Терминал 1 (Т1), в EUR
Летищни такси, заплащани от Ryanair (средна такса) на Терминал 2 (Т2)
Такса за кацане
442
442
Такси за терминално навигационно обслужване
92
92
Такса за сигурност
410
410
Терминално (пътническо) обслужване и наземно обслужване
[…]
[…]
Обща цена на престой за обслужване
[…]
[…]
(97)
Комисията отбелязва, че Ryanair заплаща същите такси за кацане, терминално навигационно обслужване и сигурност, както и авиокомпаниите, използващи Т1 на летище ТМП. Според предоставената от финландските власти информация Ryanair не е освободено от пътническа такса. Единствената разлика в цената, която Ryanair заплаща, е свързана с плащаните такси за терминално (пътническо) обслужване и наземно обслужване. Качеството на предоставяните услуги на Ryanair и неговите пътници на Т2 обаче е по-ниско от качеството на услугите, предоставяни на Т1, като реализираното намаление на основните разходи, по-специално разходите за персонал, представлява приблизително […] от общите разходи на Airpro (включително заплащаните на Finavia наем, такси за кацане и за терминално навигационно обслужване). За разлика от Т1, на Т2 се поддържа нисък брой на персонала, като едни и същи служители извършват различни операции, свързани с регистрацията (check-in), проверки по сигурността и наземното обслужване. Според предоставената от летището информация на експерта на Комисията разходите за персонал на Т2 са с около […] по-ниски, отколкото на Т1. Освен това Комисията отбелязва, че заплащаните от Ryanair летищни такси за терминално (пътническо) обслужване и наземно обслужване са едва с около […] по-ниски от таксите, заплащани на Т1. Отклонението между икономиите на разходи (около […]) и разликата в таксите, заплащани от авиокомпаниите, използващи двата терминала (около […]) отразява допълнителния марж на печалбата, реализиран от Airpro (около […], вж. също така таблицата в съображение 20). Следователно Комисията счита, че разликата между заплащаните от Ryanair такси на Т2 и тези, заплащани на Т1, е основателна.
(98)
Въз основа на горното Airpro е могло да прогнозира приходите, които предстои да бъдат реализирани по споразумението с Ryanair. Airpro е допуснало, че през година 1 Ryanair ще извършва по […] престоя за обслужване дневно с коефициент на натоварване […]; считано от година 2 се очаквало, че Ryanair ще извършва по […] престоя за обслужване дневно за останалия срок на валидност на споразумението при същия коефициент на натоварване като през година 1. В резултатът са взети предвид приходите на Airpro от аеронавигационно обслужване и други приходи (включително приходите от автомобилния паркинг и т.н.). Разходите на Airpro за срока на валидност на споразумението са изчислени приблизително въз основа на прогнозните разходи за изпълнението на нискотарифната стратегия на летище на ТМП. Например разходите за персонала се очаквало да бъдат […] на престой за обслужване (и […], изчислени на база на престоите за обслужване на въздухоплавателни средства на ден).
(99)
В следната таблица са обобщени изчисленията на приходите и разходите, свързани със споразумението, и положителния принос на споразумението върху стойността на собствения капитал на Airpro през срока на неговата валидност. Тези изчисления са базирани на представения от финландските власти бизнес план и на посочените по-горе допускания. […] (26)
(100)
Комисията отбелязва че през срока му на валидност се очаквало споразумението с Ryanair да генерира положителен принос за стойността на собствения капитал на Airpro, благодарение на NPV в размер на 0,5 млн. EUR. Освен това се очаквало цялостната дейност на Airpro и Finavia на летище ТМП да бъде положителна през срока на валидност на споразумението.
(101)
Комисията отбелязва също така, че приходите от споразумението покриват всички разходи на Airpro на летище ТМП и всички разходи на Finavia, свързани със споразумението. В настоящия случай подходът за изчисление на пълната стойност включва цената на капитала (т.е. разходите за амортизиране на летищната инфраструктура) и разходите за дейността (като разходи за персонал, енергия, материали и т.н.). Той включва също така разходите за мерки за сигурност и безопасност, които могат да представляват мерки, попадащи в рамките на отговорностите за изпълнение на публичната политика, която не би била счетена за икономическа дейност по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Следователно изчислената NPV е подценена и положителният принос на споразумението може в действителност да е дори по-голям.
(102)
Комисията отбелязва, че, въз основа на предварителния бизнес план, решението на Airpro - като дъщерно дружество на Finavia - да сключи въпросното споразумение с Ryanair отговаря на поведението на инвеститор в условията на пазарна икономика. Комисията отбелязва също така, че допусканията в предварителния бизнес план и очакваните резултати от споразумението са подкрепени също така от действителните положителни резултати от дейността на Airpro на летище ТМП (вж. по-специално таблицата в съображение 26). Освен това комбинираните действителни финансови резултати на летище ТМП (като се вземат предвид финансовите резултати от дейността на Airpro и на Finavia на летище ТМП, вж. по-специално таблиците в съображения 24 и 26) показват, че са станали печеливши както операциите на нискотарифния терминал, така също и тези на летището като цяло.
(103)
Въз основа на горното Комисията стига до заключението, че решението на Airpro да сключи въпросното споразумение с Ryanair отговаря на теста на инвеститора в условията на пазарна икономика и, следователно, при него не са налице каквито и да било икономически предимства, които да не са съвместими с нормалните пазарни условия.
(104)
Тъй като кумулативните критерии на член 107, параграф 1 от ДФЕС не са изпълнени, Комисията счита, че в споразумението от 3 април 2003 г. между Airpro и Ryanair не е налице каквато и да било държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Предприетите мерки от Finavia Oyj и Airpro Oy, състоящи се от финансовите мерки, свързани с изпълнението на нискотарифната стратегия на летище Тампере-Пиркала, по-специално разходите за обновяване на Терминал 2, и договорът за наем на Терминал 2, сключен между Finavia Oyj и Airpro Oy на 23 февруари 2003 г., не представляват помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 2
Сключеното споразумение между Airpro Oy и Ryanair Ltd на 3 април 2003 г. не представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Република Финландия.
Съставено в Брюксел на 25 юли 2012 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-25 ta' Lulju 2012
dwar il-miżura SA.23324 - C 25/07 (ex NN 26/07) - il-Finlandja Finavia, Airpro u Ryanair fl-ajruport ta’ Tampere-Pirkkala
(notifikata bid-dokument C(2012) 5036)
(Il-verżjonijiet bil-Finlandiż u l-Isvediż biss huma awtentiċi)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2013/664/UE)
Il-KUMMISSJONI EWROPEA
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li stiednet lill-partijiet interessati sabiex jissottomettu l-kummenti tagħhom dwar id-dispożizzjonijiet imsemmija hawn fuq (1),
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Fi Frar tal-2005 il-Kummissjoni rċeviet ilment minn Blue1 Oy (“Blue1”), linja tal-ajru Finlandiża li hija parti mill-Grupp SAS. Blue1 allegat fost l-oħrajn, li Ryanair LTD (“Ryanair”) kienet qed tirċievi għajnuna permezz ta’ imposti tal-ajruport aktar baxxi mill-medja fl-ajruport ta’ Tampere-Pirkkala (“l-ajruport ta’ TMP” jew “l-ajruport”)
(2)
Il-Kummissjoni bl-ittri tat-2 ta’ Marzu 2005 u tat-23 ta’ Mejju 2006 talbet lill-Finlandja biex tagħti aktar informazzjoni rigward l-ilment. Il-Finlandja wieġbet bl-ittri tas-27 ta’ April 2005 u tas-27 ta’ Lulju 2006.
(3)
Permezz tal-ittra bid-data tal-10 ta’ Lulju 2007 il-Kummissjoni infurmat lill-Finlandja bid-deċiżjoni tagħha li tibda l-proċedura prevista fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) (2) (id-deċiżjoni tal-ftuħ) dwar il-ftehim bejn Airpro Oy u Ryanair u l-implimentazzjoni tal-istrateġija ta’ prezz baxx minn Finavia u Airpro Oy fl-ajruport ta’ TMP. Il-Finlandja tat il-kummenti tagħha dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ nhar it-28 ta’ Novembru 2007.
(4)
Id-Deċiżjoni tal-Kummisssjoni biex tibda l-proċedura kient ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati sabiex jagħtu l-kummenti tagħhom dwar il-miżura inkwistjoni fi żmien xahar mid-data tal-pubblikazzjoni.
(5)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti dwar is-suġġett minn erba’ partijiet interessati (Ryanair, il-Grupp SAS, Air France u l-Assoċjazzjoni tal-Linji tal-Ajru Ewropej). Dawn il-kummenti bagħtithom lill-Finlandja permezz tal-ittra tat-13 ta’ Frar 2008. Il-Finlandja bagħtet il-kummenti tagħha fil-15 ta’ April 2008.
(6)
Bl-ittra tal-25 ta’ Ġunju, il-Kummissjoni talbet aktar informazzjoni. Il-Finlandja wieġbet bl-ittra tal-1 ta’ Lulju 2010. Bl-ittra tal-5 ta’ April 2011 il-Kummissjoni talbet aktar informazzjoni dwar l-iffinanzjar tal-ajruport. Il-Finlandja wieġbet bl-ittra tal-5 ta’ Mejju 2011. Madankollu t-tweġiba tal-Finlandja ma kinitx kompluta. Għaldaqstant il-Kummissjoni bagħtet tfakkira, skont l-Artikolu 10(3) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistipula r-regoli ddettaljati għall-applilkazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (4). Il-Finlandja wieġbet bl-ittra tal-15 ta’ Ġunju 2011.
2. DESKRIZZJONI TAL-MIŻURI U R-RAĠUNIJIET GĦALL-FTUĦ TAL-PROĊEDURA
2.1. Il-kuntest tal-investigazzjoni
L-ajruport ta’ TMP
(7)
L-ajruport ta’ TMP jinsab f’Pirkkala, 13-il kilometru fil-Lbiċ tal-belt ta’ Tampere fin-Nofsinhar tal-Finlandja. Huwa t-tielet l-akbar ajruport fil-Finlandja (imkejjel skont in-numru tal-passiġġieri, ara t-tabella fil-paragrafu (10)). Minbarra li jiġġestixxi l-avjazzjoni ċivili, l-ajruport iservi ukoll ta’ bażi għall-Forza tal-Ajru Finlandiża.
(8)
L-ajruport ta’ TMP għandu żewġ terminali tal-passiġġieri skedati:
-
Terminal 1 (jew “T1”) inbena fl-1998 u bħalissa qed jintuża minn Finnair, Flybe, SAS, Blue1 u Air Baltic. Fl-2003 il-kapaċità ta’ T1 kienet ta’ 550 000 passiġġier fis-sena.
-
Terminal 2 (jew “T2”) fil-bidu kien jintuża bħala ħangar għal-merkanzija minn DHL u (wara li ġie vakanti fl-2002) ġie mibdul għal terminal bi prezz baxx. T2 attwalment jaqdi lil Ryanair biss. Il-kapaċità ta’ T2 hija ta’ 425 000 passiġġier fis-sena.
(9)
L-ajruport ta’ TMP, bl-eċċezzjoni ta’ T2, huwa l-proprjetà ta' Finavia Oyj (5) u operat minnha (“Finavia”). T2 jinkera minn Finavia lis-sussidjarja tagħha Airpro (6) Oy (“Airpro”). Airpro topera t-terminal u tipprovdi servizzi ta’ ground handling hemmhekk. Barra minn hekk, Airpro għamlet ftehim ma' Ryanair […] (*) li jibda mit-3 ta’ April 2003.
(10)
It-trasport tal-passiġġieri fl-ajruport żdied minn 304 025 fl-2003 għal 617 397 fl-2010. Dan minħabba l-iżvilupp fin-numru tal-passiġġieri f’T2. Fl-2010, l-għadd ta’ passiġġieri ta’ Ryanair fl-ajruport ta’ TMP ammonta għal madwar […]. Din it-tabella tiġbor fil-qosor kif żviluppa l-għadd tal-passiġġieri fl-ajruport mill-2003 sal-2010:
Sena
L-għadd ta’ passiġġieri f’T1
L-għadd ta’ passiġġieri f’T2
L-għadd totali ta’ passiġġieri fl-ajruport ta’ TMP
2003
[…]
[…]
304 025
2004
[…]
[…]
495 892
2005
[…]
[…]
597 102
2006
[…]
[…]
632 010
2007
[…]
[…]
687 711
2008
[…]
[…]
709 356
2009
[…]
[…]
628 105
2010
[…]
[…]
617 397
2.2. Il-miżuri investigati u l-valutazzjoni inizjali tal-Kummissjoni
(11)
Id-deċiżjoni tal-ftuħ qajmet dawn il-mistoqsijiet:
-
l-ewwel nett jekk Finavia aġixxietx bħala investitur li jopera f’ekonomija tas-suq meta ddeċidiet li tikkonverti ħanger tal-merkanzija f’T2, terminal bi prezz baxx, f’liema każ din id-deċiżjoni ta’ investiment ma tinvolvix għajnuna mill-Istat favur Airpro; u jekk le, jekk din l-għajnuana tistax titqies bħala kompatibbli mas-suq intern; u
-
it-tieni, jekk operatur f’ekonomija tas-suq kienx jidħol fi ftehim simili bħal dak ta’ Airpro ma’ Ryanair; u jekk le, jekk din l-għajnuana fil-ftehim tistax titqies bħala kompatibbli mas-suq intern.
(12)
Fir-rigward tal-ewwel mistoqsija, il-Kummissjoni għandha dubju jekk Finavia kinitx iggwidata mill-prospetti ta’ profittabbiltà fuq żmien twil meta ddeċideit li tibdel il-ħangar tal-merkanzija f’terminal bi prezz baxx. Barra minn hekk, il-Kummissjoni għandha dubju jekk l-investimenti magħmula minn Finavia biex tibdel dak li kien il-ħanger tal-merkanzija f’terminal bi prezz baxx jistgħux ikunu kkunsidrati bħala vantaġġ silettiv favur Airpro li taħt kundizzjonijiet tas-suq normali hija kieku ma kinitx takkwistah.
(13)
Fir-rigward tat-tieni mistoqsija, il-Kummisjoni riedet teżamina jekk, f’dan il-każ partikolari, l-aġir ta’ Airpro kienx iggwidat mill-prospetti ta’ profittabbiltà fuq żmien twil, u jekk l-allegat vantaġġ mogħti lil Ryanair kienx vantaġġ li taħt kundizzjonijiet tas-suq hija ma kinitx takkwista. Il-Kummissjoni għandha dubju b’mod partikolari jekk “l-imposta li tinkludi kollox” imħallsa minn Ryanair kinitx ibbażata fuq kostijiet għall-forniment ta’ servizzi lil-linja tal-ajru minn Airpro. Barra minn hekk, il-Finlandja ma pprovdietx lill-Kummissjoni la bil-kundizzjonijiet tal-ftehim ma’ Ryanair u lanqas bil-pjan kummerċjali li jevalwa l-profittabbiltà tal-ftehim ma’ Airpro. Għaldaqstant il-Kummissjoni fid-deċiżjoni tal-ftuħ esprimiet id-dubji tagħha dwar jekk l-aġir ta’ Airpro kienx iggwidat mill-prospetti ta’ profittabbiltà fuq żmien twil. Għaldaqstant, ma setax jiġi eskluż li l-ftehim ipprovda lil Ryanair b’vantaġġ li taħt kundizzjonijiet tas-suq normali hija kieku ma kienx ikollha.
(14)
Il-Kummissjoni għandha dubju jekk il-kundizzjonijiet ta’ kompatibilità kif stipulati fil-linji gwida tal-Komunità dwar l-iffinanzjar tal-ajruporti u l-għajnuna tal-bidu lil-linji tal-ajru li jitilqu minn ajruporti reġjonali (7) (il-Linji Gwida tal-Avjazzjoni tal-2005) ġewx sodisfatti fil-każ preżenti, u jekk il-miżuri ta’ għajnuna mill-Istat jistgħux jiġu ddikjarati kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE.
3. IL-KUMMENTI TAL-FINLANDJA
3.1. L-istrateġija ta’ prezz baxx minn Finavia u Airpro fl-ajruport ta’ TMP
(15)
Il-Finlandja bdiet l-osservazzjonijiet tagħha billi pprovdiet informazzjoni bażika dwar l-istrateġija ta’ prezz baxx ta’ Finavia u Airpro fl-ajruport ta’ TMP. Il-Finlandja spjegat li T2 inbena fl-1979 għal użu temporanju bħala bini tal-ajruport. Fl-1995 ġie mibdul f’ħanger tal-merkanzija li hu tajjeb għall-operazzjonijiet tal-merkanzija, u kien użat mid-DHL. Fl-2002 id-DHL temmet il-ftehim ta’ kiri u t-terminal ġie vakanti.
(16)
Il-Finlandja indikat li, billi Finavia ma kinitx f’pożizzjoni li tħajjar operatur tal-merkanzija jmur Tampere jew li tikri l-ħanger, iddeċidiet li tikkonverti l-ħanger f’terminal bi prezz baxx tajjeb għas-servizzi ta’ ground handling. L-ispejjeż inizjali għall-bini ta’ T2 sa dak iż-żmien kienu diġà ġew ddeprezzati u x-xogħlijiet għat-titjib tat-terminal kienu biss rinnovazzjonijiet minuri (8). It-tabella li ġejja tagħti l-ispiża ta’ investiment għar-rinnovazzjoni ta’ T2, li ammontat għal EUR 760 612.
Xogħolijiet ta’ rinnovazzjoni
L-ispiża ta’ investiment f’EUR
L-ippjanar
[…]
Kopji, permessi, vjaġġar
[…]
L-inġinerija tal-kostruzzjoni
[…]
It-tisħin/il-pajpijiet/l-air-conditioning
[…]
L-elettriku
[…]
L-installazzjonijiet b’vultaġġ baxx
[…]
Ċinturini
[…]
Tagħmir tas-sigurtà għall-iskrining
[…]
L-ammont totali
760 612
(17)
Quddiem il-kalkolu ta’ hawn fuq il-Finlandja indikat li anki jekk Finavia kienet se tkun kapaċi ssib kerrej ieħor sabiex juża t-T2 bħala ħanger tal-merkanzija, kien ikun neċessarju li tagħmel ċertu xogħlijiet tal-kostruzzjoni tal-inġinerija ċivili li jammontaw għal madwar EUR 100 000. Barra minn hekk, iċ-ċinturini setgħu jintużaw dejjem f’ajruporti oħrajn ta' Finavia.
(18)
Il-Finlandja kompliet tispjega li l-intenzjoni ta’ Finavia kienet li tagħmel disponibbli t-terminal bi prezz baxx għal-linji tal-ajru kollha li kienu lesti jaċċettaw servizz ta’ kwalità inferjuri. It-tabella li ġejja tipprovdi paragun tal-livell ta’ servizz u tal-faċilitajiet fit-T1 u t-T2 tal-ajruport ta’ TMP:
Terminal 1 (T1)
Terminal 2 (T2)
Il-mudell operattiv
Il-mudell tradizzjonali: operazzjonijiet taċ-check-in, kontrolli tas-sigurtà, it-trasport, l-għażla, it-tagħbija u l-ħatt ta’ bagalji li jseħħu minn gruppi professjonali u kumpaniji differenti
Il-mudell bi prezz baxx: F’T1 l-istess persuni jagħmlu x-xogħol ta’ gruppi professjonali differenti bħaċ-check-in, il-kontrolli tas-sigurtà, it-tagħbija u l-ħatt tal-bagalji. Il-ħidma sseħħ f’erja ristretta tat-terminal li teħtieġ biss persunal mill-anqas u tħaffef il-flussi tal-passiġġieri
Il-kapaċità tal-ground handling
Minn tlieta sa ħames (skont it-tip ta’ ajruplan) tlugħ jew inżul simultanji.
Ajruplan li jitlaq fis-siegħa
Faċilitajiet
Faċilitajiet li jipprovdu servizz tajjeb li jinkludi sistema sofistikata għat-trasport tal-bagalji, kmamar ta’ stennija sbieħ bis-servizzi tagħhom, faċilitajiet li jakkomodaw il-bżonnijiet tad-diversi fornituri ta’ ground handling, eċċ.
Faċilitajiet bażiċi li huma konformi primarjament mal-istandards tal-imħażen (pereż: art tal-konkrit), bi ftit twieqi biss.
(19)
Il-Finlandja indikat li peress li t-T2 seta’ jipprovdi servizzi ta’ ground handling għal ajruplan li jitlaq kull siegħa biss, kien tajjeb biss għal trasportaturi minn punt sa punt li jużaw inġenji tal-ajru kbar. Fl-istess waqt, sabiex l-persunal jintuża b’mod l-aktar effiċjenti, l-operatur tat-terminal ħtieġ li l-linji tal-ajru jagħmlu ftehimiet fuq medda ta’ żmien twil kif ukoll ftehimiet fuq l-iskeda ta’ żmien; pereżempju t-titjiriet ma setgħux joperaw dejjem fil-ħinijiet li l-linji tal-ajru jitolbu, kif kien il-każ tat-T1. Skont il-Finlandja, l-ottimizzazzjoni tal-ispejjeż tal-istaff u l-livelli ta’ servizz ipprovduti ppermettew tnaqqis fl-ispejjeż ta’ madwqar […] meta mqabbla ma’ tat-T1.
(20)
Il-Finlandja indikat li qabel ma bdiet ir-rinnovazzjoni tat-T2 u adottat l-istrateġija tal-prezz baxx hemm, il-kwistjoni kienet diskussa kemm-il darba waqt laqgħat tal-bord tad-diretturi ta’ Finavia. Pjan kummerċjali ġie ppreparat għal dan il-għan. It-tabella li ġejja turi fil-qosor il-pjan kummerċjali (l-agħar tip ta’ xenarju) għar-rinnovazzjoni tat-T2 u l-implimenmtazzjoni tal-istrateġija ta’ prezz baxx. […]
(21)
Il-Finlandja indikat li l-pjan kummerċjali ex ante kien ibbażat fuq assunzjonijiet prudenti li jwasslu għas-sottovalutazzjoni tad-dħul u stima eċċessiva tal-ispejjeż mistennija fl-aħħar snin tal-perjodu kkunsidrat. Taħt ix-xenarji l-oħrajn, l-istrateġija tal-prezz baxx kient mistennija tagħmel aktar qligħ. L-imposti li jinkludu kollox, imħallsin mil-linji tal-ajru li jużaw it-T2, varjaw fix-xenarji differenti bejn […] għal kull inġenju tal-ajru li tela’ u niżel. Billi d-deċiżjoni dwar l-istrateġija ta’ prezz baxx ittieħdet mill-bord tad-diretturi ta’ Finavia abbażi ta’ kalkoli u studji, ma kinitx attribwibbli għall-Istat. Il-miżuri ma kinux ir-riżultat ta’ ħtiġijiet jew ta’ ordnijiet mill-awtoritajiet, u lanqas ma kienu l-awtoritajiet involuti fl-adozzjoni tal-miżuri.
(22)
Il-Finlandja indikat li Finavia u Airpro operaw skont il-prinċipji kummerċjali u ffinanzjaw l-operazzjonijiet tagħhom mill-imposti tas-servizzi u d-dħul miġbura mingħand klijenti u operazzjonijiet oħra tan-negozju. B’mod partikolari la Finavia u lanqas Airpro ma rċevew fondi mill-baġit tal-Istat: operaw bi profitt, u ta’ kull sena qasmu parti mill-profitt tagħhom mal-Istat skont ir-rekwiżiti tal-profitt imposti fuqhom.
(23)
Il-Finlandja indikat li l-Ministeru tat-Trasport u tal-Komunikazzjoni ddeċieda fuq il-miri tal-prestazzjoni ta’ Finavia. Dawn il-miri tal-prestazzjoni madankollu, jikkonċernaw il-grupp kollu kemm hu, u deċiżjonijiet kummerċjali individwali ttieħdu minn Finavia bid-diskrezzjoni tagħha. F’dawn l-aħħar ftit snin (mill-2003 sa 2005) ir-rekwiżit ta’ profitt ta’ Finavia kien bejn wieħed u ieħor 4 % tal-kapital investit. It-tabella li ġejja tagħti fil-qosor il-prestazzjoni ta’ Finavia:
Id-dejta finanzjarja ewlenija ta’ Finavia f’miljuni ta’ EUR (iċ-ċifri reali)
Sena
2003
2004
2005
Dħul
219
234
243
Profitt
17
15
22
Dividendi mħallsa lill-Istat
6
5
10
(24)
Il-Finlandja indikat li Finavia ma ppreparatx dikjarazzjonijiet finanzjarji tal-ajruport speċifiċi peress li l-ajruporti kollha tagħha kienu parti mill-istess entità legali. Madankollu sa mill-2000 Finavia xorta ġabret informazzjoni speċifika għall-ajruport abbażi tal-kalkoli interni tagħha (id-dejta reali). Din l-informazzjoni kienet ibbażata fuq it-tendenzi tal-volum tal-ajruport u d-dħul assoċjat kif ukoll fuq l-ispejjeż tar-riżorsi użati fl-ajruporti, jiġifieri l-persunal, is-servizzi b’kuntratt u d-deprezzament tal-assi fissi. Il-prestazzjoni ġenerali ta’ Finavia fl-ajruport ta’ TMP (minbarra s-servizzi pprovduti minn Airpro) hija mqassra fit-tabella li ġejja: […]
(25)
Minbarra l-operazzjonijiet kummerċjali, ir-riżultati finanzjarji ta’ Finavia fl-ajruport ta’ TMP inkludew ukoll operazzjonijiet li jaqgħu taħt ir-responsabbiltà tal-politika pubblika, bħall-kontroll tat-traffiku tal-ajru u l-użu tar-runway fl-ajruport ta’ TMP għal skopijiet militari. Il-Finlandja spjegat li r-runway fl-ajruport ta’ TMP kellha tkun disponibbli għal skopijiet militari 24 siegħa kuljum, 365 jum fis-sena. Ir-runway kienet effettivament użata għal skopijiet militari (mill-inqas 30 % tal-movimenti reali tal-inġenji tal-ajru fis-sena). L-ispiża tal-kontroll tat-traffiku tal-ajru ammonta għal madwar […]. Fiċ-ċifri ta’ hawn fuq ġew ikkunsidrati l-kera mħallsa minn Airpro lil Finavia għall-użu ta’ T2 u l-impost ta’ nżul, kif ukoll imposti oħra tal-ajruport għas-servizzi pprovduti lil-linji tal-ajru li jużaw it-T2.
(26)
Fir-rigward ta’ Airpro, il-Finlandja kompliet tispjega li kienet kumpanija b’responsabbiltà limitata u legalment distinta minn Finavia. It-tabella li ġejja tagħti fil-qosor ir-riżultati finanzjarji effettivi tal-operazzjonijiet ta’ Airpro fl-ajruport ta’ TMP: […]
(27)
Ir-riżultati finanzjari tal-ajruport ta’ TMP inkludew spejjeż bħall-kiri tat-T2 fl-ajruport ta’ TMP, l-ispejjeż ta’ Airpro għal persunal u t-tagħmir kif ukoll l-ispejjeż għas-servizzi pprovduti minn Finavia. Id-dikjarazzjonijiet finanzjarji inkludew dħul, bħall-imposta li tinkludi kollox mħallsa minn Ryanair, it-tariffi tal-parkeġġ u dħul kummerċjali ieħor.
(28)
Għaldaqstant, il-Finlandja argumentat li Finavia u Airpro agixxew bħala investituri li joperaw f’ekonomija tas-suq meta ddeċidew li jimplimentaw l-istrateġija ta’ prezz baxx u jibdlu l-ħanger tal-merkanzija f’terminal bi prezz baxx għall-passiġġieri.
(29)
Il-Finlandja argumentat li anki kieku l-iffinanzjar għar-rinnovazzjoni tat-T2 kien ikkunsidrat bħala għajnuna mill-Istat, kien ikun kompatibbli abbażi tal-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE, billi żamm mal-kriterju tal-kompatibilità stabbilit fil-Linji Gwida tal-Avjazzjoni tal-2005.
(30)
Il-Finlandja kompliet targumenta li l-miżuri jistgħu jiġu kkunsidrati li jilħqu l-objettivi ta’ interess ġenerali, li fil-fehma tagħha kienu jirrigwardaw mhux biss in-natura ta’ interess ġenerali tal-operazzjonijiet tal-ajruport, iżda wkoll id-diversifikazzjoni tal-konnessjonijiet tat-traffiku fir-reġjun b’tali mod li ntlaħqu l-bżonnijiet tar-residenti u tas-soċjetà. Skont il-Finlandja għalhekk, l-alterazzjonijiet f’T2 kienu proporzjonali għall-iskop tagħhom u għar-riżultat milħuq.
(31)
Barra minn hekk, il-Finlandja ddikjarat li l-operazzjonijiet tal-ajruporti kellhom karatteristiċi speċjali li kellhom jittieħdu inkonsiderazzjoni. Pereżempju l-ajruport ta’ TMP għen biex titjieb il-mobbiltà f’ajruporti fejn kien hemm aktar konġestjoni, f’konformità mal-għan tal-Unjoni. It-tħaddim tal-ajruport ta’ TMP ikkontribwixxa għal żvilupp reġjonali bbilanċjat f’pajjiż b’popolazzjoni baxxa u mifruxa bħall-Finlandja. F’dan ir-rigward, kien partikolarment importanti li jiġu ssalvagwardjati l-konnessjonijiet tat-traffiku mir-reġjuni l-aktar remoti tal-Finlandja għall-Ewropa, ġaladarba forom oħra ta’ trasport ma kinux alternattiva vijabbli. L-ispejjeż li ntefqu għall-bini tat-terminal kienu proporzjonali għall-iskop kif ukoll neċessarji. Abbażi tal-pjanijiet kummerċjali u ċ-ċifri reali, l-infrastruttura inkwisjoni kellha prospetti suffiċjenti fuq żmien medju għall-użu. It-T2 kien miftuħ għal-linji tal-ajru kollha b'mod ġust u mhux diskriminatorju. S’issa madankollu, l-ebda linja tal-ajru ħlief Ryanair ma wrew intreress fih.
(32)
Skont il-Finlandja, l-infrastruttura inkwistjoni ma affettwatx il-kummerċ b’tali mod li tmur kontra l-interessi tal-Unjoni. L-ajruport ta’ TMP kien żgħir u għalhekk l-impatt tal-miżuri f’livell ta’ Unjoni ma kienx sinifikanti. Barra minn hekk, il-benefiċċji tal-miżuri għar-reġjun kienu jegħlbu kull impatt negattiv f’livell ta’ Unjoni.
3.2. Il-ftehim ta’ kiri għat-T2 fl-ajruport ta’ TMP bejn Finavia u Airpro
(33)
Il-Finlandja indikat li fit-23 ta’ Frar 2003 Finavia kkonkludiet ftehim ta’ kiri ma’ Airpro rigward it-T2 għall-perjodu bejn l-1 ta’ April 2003 u l-31 ta' Marzu 2013 (imsejjaħ ukoll "il-ftehim ta' kiri"). Anki jekk Finavia oriġinarjament ħallset għall-ispejjeż tar-rinnovazzjoni, Airpro se tirrimborża lil Finavia għal dawn l-ispejjeż fil-kera tagħha. Il-Finlandja pprovdiet ukoll kopja tal-ftehim ta’ kiri.
(34)
Skont il-ftehim ta’ kiri, Airpro tħallas kera ta’ kull xahar li tammonta għal […] bi […] Vat għall-użu tal-faċilitajiet. Għaldaqstant il-kera li tinkludi l-VAT tammonta għal […] fix-xahar. Il-ftehim jistipula li minbarra l-kera bażika, il-kera tinkludi l-ispejjeż li saru sabiex il-ħangar tal-merkanzija tbiddel f’terminal bi prezz baxx għall-passiġġieri, kif ukoll l-imgħax relatat.
(35)
Il-Finlandja indikat waqt li kienet qed tikkonkludi l-ftehim ta’ kiri li t-tibdil f’T2 kien għadu għaddej u l-ispejjeż ta’ rinnovazzjoni tat-terminal kellhom jiġu stmati sabiex ikun jista’ jiġi determinat l-ammont ta’ kera. L-ispejjeż ġew stmati li jiswew EUR 700 000 u l-impatt tagħhom fix-xahar fuq il-kera kien mistenni li jkun bejn wieħed u ieħor […]. Minbarra l-ispejjeż stmati għar-rinnovazzjoni, Finavia stmat li l-ispejjeż għal xogħlijiet addizzjonali u arranġamenti li saru wara li l-operazzjonijiet bdew f’T2, se jkunu bejn wieħed u ieħor […] u l-impatt tagħhom fix-xahar fuq il-kera se jkun […]. Skont il-kalkoli t’hawn fuq, Airpro kkumpensat lil Finavia għall-ispejjeż li għamlet f’alterazzjonijiet f’T2 b’kera fix-xahar li tammonta għal […].
(36)
Il-Finlandja argumentat li l-kera fix-xahar mħallsa minn Airpro ma kinitx taħt il-prezz tas-suq. Il-kera mħallsa minn Airpro kienet fil-fatt ogħla mill-kera mħallsa minn DHL, il-kerrej ta’ qabel. DHL kienet tħallas kera fix-xahar li tammonta għal […] mingħajr il-VAT għall-użu tal-faċilitajiet, li tikkorrispondi għal madwar […] (9). Il-parti tal-VAT ammontat għal […], għalhekk il-kera totali fix-xahar inkluża l-VAT kienet […], li kkorrispondiet għal madwar […].
(37)
Il-Finlandja kompliet tinnota li mingħajr l-implimentazzjoni tal-istrateġija ta’ prezzijiet baxxi u l-bidla tal-ħanger tal-merkanzija f’terminal bi prezz baxx, it-T2 seta’ baqa’ vojt. Dan kien ikun ta’ piż fuq il-finanzi tal-ajruport ta’ TMP.
3.3. L-implimentazzjoni tal-istrateġija ta' prezz baxx minn Airpro u l-ftehim tat-3 ta' April 2003 bejn Airpro u Ryanair.
(38)
Fir-rigward tal-implimentazzjoni tal-istrateġija ta’ prezz baxx minn Airpro, il-Finlandja spjegat li d-diskussjonijiet mal-linji tal-ajru kienu bdew qabel. Pereżempju kien hemm diskussjonijiet għaddejjin ma' Ryanair għal ftit snin qabel ma ttieħdet id-deċiżjoni biex tiġi implimentata l-istrateġija ta' prezzijiet baxxi fl-ajruport ta' TMP.
(39)
Skont il-Finlandja l-ittra mibgħuta minn Airpro lil għadd ta’ linji tal-ajru li tistedinhom biex jikkunsidraw jibdew l-operazzjonijiet tagħhom fit-terminal bi prezz baxx kienet biss parti waħda mill-istrateġija kummerċjali għat-T2. It-T2 fl-ajruport ta’ TMP kien irriklamat b’mod attiv fil-fiera kummerċjali ta’ Routes (10) għal bosta snin sa mill-2002. Kien meqjus li l-linji tal-ajru, apparti Ryanair, kienu jkunu wkoll interessati jistabbilixxu l-operat tagħhom f’dan it-terminal.
(40)
Il-Finlandja pprovdiet kopja tal-ittra ta’ kummerċjalizzazzjoni. L-ittra indikat l-imposti applikabbli fit-T2, bħall-imposta għall-ground handling u l-użu tat-terminal, liema ammont jiddependi fuq it-tip ta’ inġenju tal-ajru użat. Minbarra l-imposti applikabbli għat-T2, il-linji tal-ajru jridu jħallsu l-imposti normali għall-inzul, għan-navigazzjoni fit-terminal u dawk tas-sigurtà.
(41)
Il-Finlandja pprovdiet kopja tal-ftehim milħuq bejn Airpro u Ryanair fit-3 ta’ April 2003 (“il-ftehim”), li huwa validu għall-perjodu […]. Il-ftehim jistipula l-kundizzjonijiet finanzjarji u tal-operat li skonthom Ryanair trid tistabbilixxi u topera titjiriet kummerċjali lejn u minn it-T2 fl-ajruport ta’ TMP. Il-ftehim daħal fis-seħħ fil-jum ta’ wara li ġie ffirmat dan il-ftehim (jiġifieri fl-4 ta’ April 2003) u se jispiċċa fi […].
(42)
Għas-servizzi pprovduti fl-ajruport ta’ TMP, Ryanair għandha tħallas imposta unika għal kull inġenju tal-ajru li jitla’ u jinżel (it-tluq u l-wasla), jiġifieri mill-4 ta’ April 2003 imposta li tinkludi kollox għal kull inġenju tal-ajru B737-800 jew varjant ieħor tal-B737 b’MTOW (11) massimu ta’ 67 000 kg. Din l-imposta tinkludi l-imposta tat-tlugħ u l-inżul, l-imposti tad-dawl, it-tariffi tal-istorbju u ta’ bil-lejl, l-imposta għan-navigazzjoni fit-terminal u t-tariffi tal-immaniġġar tal-passiġġieri u tar-rampa inklużi t-tariffi għas-sigurtà u għas-sikurezza kif ukoll l-imposta tal-passiġġieri
(43)
Kif miġbur fil-qosor fit-tabelli t’hawn taħt, l-imposta li tinkludi kollox tiddependi fuq kemm Ryanair jiffrekwenta kuljum l-ajruport u fuq is-sena tal-ftehim: […]
(44)
Fil-ftehim, Ryanair tikkommetti ruħha li tibda operazzjonijiet fl-ajruport ta’ TMP b’ […] tlugħ u nżul ta’ kuljum. Barra minn hekk Ryanair taqbel li tagħti notifika ta’ […] għal tnaqqis fl-għadd ta’ tlugħ u nżul fl-ajruport.
(45)
[…]
(46)
Skont il-ftehim, Ryanair hija mistenija li tattira bejn wieħed u ieħor […] passiġġier li jitlaq mill-ajruport ta’ TMP matul l-ewwel 12-il xahar, u madwar […] passiġġier li jitlaq fit-12-il xahar ta’ wara.
(47)
Skont il-ftehim, it-T2 fl-ajruport ta’ TMP għandu l-kapaċità massima ta' tlugħ u nżul wieħed fis-siegħa bejn is-7:00 u 24:00. Ryanair u Airpro se jiftiehmu minn qabel dwar l-iskedi tat-titjiriet.
(48)
Airpro se topera servizz tal-għajnuna għall-passiġġieri f’post prominenti fit-terminal (T1) prinċipali tal-ajruport u se tipprovdi faċilità għall-prenotazzjoni lill-passiġġieri ta’ Ryanair. Skont il-ftehim, Ryanair tagħti ħlas lil Airpro bir-rata ta' […] għat-titjiriet kollha ta’ Ryanair (mingħajr it-taxxi, it-tariffi u imposti oħrajn) mibjugħin minn Airpro u mħallsin b’karta ta’ debitu/kreditu.
(49)
Il-ftehim jipprovdi wkoll arranġamenti għal waqt il-manutenzjoni meħtieġa tar-runway fl-ajruport ta’ TMP matul is-sajf tal-2003, meta l-ajruport ikun magħluq għat-traffiku kollu. Matul dan il-perjodu t-traffiku tal-ajruport ta’ TMP se jkun iddevjat lejn l-ajruport ta’ Pori, u Airpro se tieħu ħsieb it-trasport bix-xarabank tal-passiġġieri ta’ Ryanair.
(50)
Skont il-Finlandja l-ftehim bejn Airpro u Ryanair kien fuq termini kummerċjali u ma kienx jinvolvi għajnuna mill-Istat. Linji tal-ajru oħrajn kellhom ukoll il-possibilità li jagħmlu ftehim ma' Airpro b’termini u kundizzjonijiet kuntrattwali simili għal dawk li ġab Ryanair. Pereżempju l-fuljett għall-promozzjoni The Case for Tampere-Pirkkala Airport, li ġie ppreparat għall-fiera kummerċjali tal-2004, enfasizza l-fatt li t-T2 kien miftuħ għall-operaturi kollha, għax dak iż-żmien it-terminal kien għad jiflaħ jieħu żewġ linji tal-ajru oħrajn.
(51)
Il-Finlandja kompliet tikkunsidra li l-imposti mħallsin minn Ryanair fl-ajruport ta’ TMP kienu abbażi tal-ispejjeż, u ġġeneraw profitt għal operazzjonijiet ta’ Airpro u Finavia fl-ajruport ta’ TMP. Airpro ġabret imposti minn Ryanair għas-servizzi li pprovdiet kif ukoll għas-servizzi pprovduti minn Finavia. Airpro sussegwentement ħallset l-imposti lil Finavia li rriżultaw minn operazzjonijiet ta’ Ryanair fl-ajruport skont il-Pubblikazzjoni dwar l-Informazzjoni Ajrunawtika ta’ Finavia (“AIP”) (12). Kull differenza fl-imposti kienet abbażi tan-natura u l-iskala tas-servizzi kkonċernati.
(52)
Il-Finlandja indikat li l-linji kollha tal-ajru li jużaw l-ajruport ta’ TMP kienu jħallsu l-istess imposti għal servizzi tal-istess kwalità. Pereżempju, l-imposta tal-passiġġieri miġbura għas-servizzi pprovduti fit-T2 iddependiet fuq il-kwalità tas-servizzi pprovduti fit-terminal. La Finavia u lanqas Airpro ma kellhom sehem fil-ġbir tal-imposta fuq is-servizz ta’ għajnuna għall-passiġġieri mmarkat fuq il-biljett tal-ajru ta’ Ryanair, li Ryanair ġabret mingħand il-passiġġieri tagħha. Kuntrarju għall-allegazzjonijiet ta’ Blue1, Ryanair ma kinitx eżentata milli tħallas l-imposta tal-passiġġieri. Il-fatt li l-operazzjonijiet ta’ Airpro fit-T2 iġġeneraw profit kienet prova li Ryanair kellha tħallas imposta għas-servizzi pprovduti minn Airpro.
(53)
Finavia ġabret dawn l-imposti mingħand Ryanair permezz ta’ Airpro fl-ajruport ta’ TMP li ammontaw għal […] b’kollox.
-
imposta għall-inżul (13): […]
-
imposta għas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru: […]
(54)
Fir-rigward tal-imposti għas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru l-Finlandja ddikjarat li dawn jiddependu fuq il-piż tal-inġenju tal-ajru, it-tul tat-titjira u l-kontenut tas-servizzi użati. Il-profitti ta’ Finavia inkludew ukoll imposta annwali għar-rotta (14) li ammontat għal madwar […] fl-2006 u li kienet tiżdied mal-frekwenzi addizzjonali operati minn Ryanair.
(55)
Il-Finlandja kompliet tispjega li fl-2005 il-benefiċċju tal-operat mill-operazzjonijiet ta’ Ryanair fl-ajruport ta’ TMP ammontaw għal […]. Fl-aħħar nett, il-Finlandja argumentat li skont il-ftehim, Ryanair ikkommettiet ruħha wkoll li żżid it-traffiku u li tilħaq il-miri indikati tal-passiġġieri li hemm fil-ftehim.
4. OSSERVAZZJONIJIET MINN PARTIJIET TERZI
(56)
Il-Kummissjoni rċeviet osservazzjonijiet minn erba’ partijiet interessati.
4.1. Ryanair
(57)
Ryanair bdiet l-osservazzjonijiet tagħha bid-data tas-16 ta’ Novembru 2007 billi ddikjarat li fl-opinjoni tagħha proċedura ta’ investigazzjoni formali ma kinitx ġusta u neċessarja. Iddikjarat ukoll li hija ddiżappuntata li l-Kummissjoni ma tatx lil Ryanair il-possibilità li tipparteċipa fl-eżami preliminari.
(58)
Dwar il-mertu tal-kwistjoni, Ryanair kienet tal-opinjoni li l-Kummissjoni kien imissha bbażat ruħha fuq l-arranġamenti kummerċjali standard u ddeċidiet li l-ftehim kien konformi mal-prinċipju ta’ operatur f’ekonomija tas-suq, u għaldaqstant ma kienx hemm għajnuna mill-Istat. Billi fl-opinjoni ta’ Ryanair kemm Finavia kif ukoll Airpro bbenefikaw mill-preżenza tagħha fl-ajruport ta’ TMP, it-tnejn li huma kienu qed jaġixxxu bħala operaturi f’ekonomija tas-suq, u l-finanzjament tat-T2 ma kien hemm fih l-ebda għajnuna.
(59)
Fir-rigward tal-iżvilupp tat-terminal bi prezz baxx fl-ajruport ta’ TMP, Ryanair spjegat li kien hemm proġetti li kienu għadhom għaddejjin biex jiddifferenzjaw servizzi pprovduti minn ajruporti fl-Unjoni sabiex jaqdu l-bżonnijiet tal-linji tal-ajru bi prezz baxx u l-passiġġieri tagħhom. Il-livell differenzjat ta’ servizzi pprovdut mill-ajruporti rriżulta f’imposti differenzjati li jitħallsu mil-linji tal-ajru. L-ajruport ta’ TMP kien wieħed minn tal-ewwel li segwa l-mudell ta’ livelli differenzjati ta’ servizz fl-istess ajruport. Ryanair ikkonfermat li l-operatur tal-ajruport Finavia ddeċieda li jiżviluppa t-T2 abbażi ta' pjan kummerċjali sod li kien implimentat malajr u li bħala riżultat żied id-dħul ta' Finavia. Għaldaqstant Ryanair kienet tal-opinjoni li l-iżvilupp ta’ terminal bi prezz baxx ma kien fih l-ebda element ta’ għajnuna mill-Istat għall-attività ta’ Finavia fl-ajruport ta’ TMP.
(60)
Rigward il-ġestjoni ta’ T2, Ryanair spjegat li l-kompetizzjoni bejn it-terminali fl-istess ajruport irriżultat f’effiċjenza aħjar u spejjeż aktar baxxi. Fil-fehma ta’ Ryanair, l-istandards ogħla ta’ effiċjenza fit-T2 tejbu l-effiċjenza tat-T1 għall-benefiċċju tal-linji tal-ajru kollha li jużaw l-ajruport. Sa fejn taf Ryanair, Airpro kienet qed tikri t-terminal b’termini kummerċjali. Finavia kompliet tibbenefika minn żieda fit-traffiku tal-ajruport u minn żieda fid-dħul mill-imposti fuq l-inżul u l-kontroll tat-traffiku tal-ajru. Għaldaqstant, fil-fehma ta’ Ryanair l-ebda għajnuna mill-Istat ma kienet involuta fil-ftehimiet kummerċjali bejn Finavia u Airpro fir-rigward tal-ġestjoni tat-T2.
(61)
Fir-rigward tal-ftehim milħuq bejn Ryanair u Airpro, Ryanair l-ewwel iddikjarat li l-mudell kummerċjali kien ibbażat fuq iż-żieda tal-effiċjenza, li ġiet mgħoddija lill-passiġġieri fil-forma ta’ tariffi tal-ajru aktar baxxi. It-tariffa li tinkludi kollox mħallsa fl-ajruport ta’ TMP inkludiet l-imposti kollha applikabbli għal-linji tal-ajru fl-ajruport. L-imposti differenzjati għall-użu fit-T2 kienu ġġustifikati bil-livell ta’ servizz ipprovdut. Fir-rigward ta’ skont fuq l-imposti tal-ajruport relatati ma’ żieda fil-frekwenzi, Ryanair argumentat li dan kien aġir kummerċjali normali applikat fl-industriji kollha. Ħafna mill-kundizzjonijiet tal-ftehim tat-T2 bejn Ryanair u Airpro kienu ġeneralment applikabbli għal-linji tal-ajru kollha li kienu disposti li jtiru mit-T2. Għalhekk Ryanair kienet tal-opinjoni li l-ftehim tagħha ma’ Airpro ma kienx selettiv. Ryanair kompliet targumenta li kemm Finavia kif ukoll Airpro bbenefikaw mill-preżenza tagħha fl-ajruport ta’ TMP.
4.2. Il-Grupp SAS
(62)
Il-Grupp SAS ta l-kummenti tiegħu permezz tal-ittra tas-16 ta’ Novembru 2007. Il-Grupp SAS indika li l-kummenti tiegħu ffukaw fuq ir-rabta bejn Finavia u Airpro, l-ispejjeż sabiex jiġi kkonvertit it-T2, u t-trattament ippreferut li għandha Ryanair fl-ajruport ta’ TMP.
(63)
Fir-rigward tar-rabta bejn Finavia u Airpro, il-Grupp SAS iddikjara li d-direttur maniġerjali fl-ajruport ta’ TMP kien membru tal-bord tad-diretturi ta’ Airpro meta Finavia ddeċidiet li tikri t-T2 lil Airpro. Barra minn hekk, ir-rabta mill-qrib bejn Finavia u Airpro kienet evidenti fil-pubblikazzjoni Tampere-Pirkkala Airport Finland’s Future-Ready Airport.
(64)
Il-Grupp SAS argumenta li Finavia kienet qiegħda tissussidja b’mod trasversali lil T2 bid-dħul minn T1. Il-Grupp SAS kien b’mod partikolari tal-opinjoni li l-ebda imposta tal-passiġġieri ma tħallset f’T2. Barra minn hekk, Airpro amministrat il-parkeġġ tal-karozzi li jinsab barra T2 u żammet id-dħul iġġenerat mill-parkeġġ tal-karozzi. It-tariffi tal-parkeġġ tal-karożżi ma’ ġenb T2 kienu d-doppji ta’ dawk f’T1.
(65)
Fir-rigward tal-ispejjeż għas-servizzi f’T2, il-Grupp SAS argumenta li l-Finlandja ma tatux aċċess għal din l-informazzjoni. Il-Grupp SAS ma kellux informazzjoni jekk T2 jew l-ajruport ta’ TMP kinux profittabbli, u jekk Airpro ħallsitx għall-infrastruttura mogħtija minn Finavia. Pereżempju Finavia akkwistat tagħmir tas-sigurtà għall-iskrinjar għal T2. Il-Grupp SAS iddikjara li skont Finland u Airpro l-livell tal-prezz f’T2 kien relatat mal-livell tas-sevizzi. Il-Grupp SAS argumenta li l-livell ta’ servizzi kien normalment ibbażat fuq il-kunċett ta’ ground handling u mhux fuq l-ispazju jew il-faċilitajiet disponibblli.
(66)
Il-Grupp SAS kompla jargumenta li l-arranġamenti li jikkonċernaw T2 fl-ajruport ta’ TMP iffavorixxew mudell kummerċjali wieħed u kienu jmorru kontra l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
4.3. Air France
(67)
AirFrance tat il-kummenti tagħha bl-ittra tas-16 ta’ Novembru 2007. Air France bdiet billi tispjega l-qagħda kummerċjali tagħha fil-Finlandja. Fil-Finlandja, Air France ma operatx servizzi minn u lejn l-ajruport ta’ TMP. Madankollu operat ħames frekwenzi ta’ kuljum bejn l-ajruport ta’ Charles de Gaulle f’Pariġi u l-ajruport ta’ Helsinki (li jinsab madwar 180 kilometru ’l bogħod mill-ajruport ta’ TMP) permezz ta’ arranġament dwar il-kondiviżjoni tal-kodiċi ma’ Finnair.
(68)
Air France qalet li tapprova l-Linji Gwida tal-Avjazzjoni tal-2005 u l-valutazzjoni preliminari mwettqa mill-Kummissjoni rigward l-arranġament finanzjarju fl-ajruport ta’ TMP. B’mod partikolari Air France kienet tal-opinjoni li l-eżenzjoni mill-pagament tat-tariffa tal-passiġġieri tat benefiċċju lil Ryanair u kienet b’mod ċar ta’ natura diskriminatorja, u għalhekk ma għandiex tkun ikkunsidrata kompatibbli mas-suq intern.
4.4. L-Assoċjazzjoni tal-Linji tal-Ajru Ewropej
(69)
L-Assoċjazzjoni tal-Linji tal-Ajru Ewropej (“AEA”) tat il-kummenti tagħha fl-ittra tas-16 ta’ Novembru 2007. Il-kummenti tal-AEA kienu kollha kemm huma fuq l-istess linja tal-Grupp SAS u ta’ Air France.
5. IL-KUMMENTI TAL-FINLANDJA DWAR IL-KUMMENTI TA’ PARTIJIET TERZI
(70)
Il-Finlandja rċeviet kummenti mingħand erba’ partijiet interessati.
(71)
Fir-rigward tal-kummenti ta’ Ryanair, il-Finlandja osservat li l-linja tal-ajru kkummentat kemm fuq l-iżviluppi ġenerali fis-suq tal-avjazzjoni fl-Ewropa kif ukoll fuq l-iżviluppi fl-ajruport ta’ TMP. Rigward dawn l-aspetti, il-Finlandja rreferiet għall-osservazzjonijiet bikrija tagħha mressqa wara l-ftuħ tal-proċedura formali ta’ investigazzjoni.
(72)
Il-Finlandja osservat li l-kummenti tal-Grupp SAS qajmu kwistjonijiet ġodda li kellhom jiġu ċċarati. Il-Finlandja ddikjarat li, kif diġà kienet indikat, Airpro kienet kumpanija legalment differenti u ma bbenefikat minn ebda għajnuna minn għand is-sid tagħha Finavia.
(73)
Il-Finlandja indikat li d-direttur maniġerjali tal-ajruport ta’ TMP ma kienx membru tal-bord tad-diretturi ta’ Airpro meta l-ftehim ta’ kiri ġie ffirmat. Id-direttur maniġerjali tal-ajruport ta’ TMP kien fil-bord tad-diretturi ta’ Airpro minn Mejju 2003 sa April 2007 biss. Rigward il-pubblikazzjoni għall-promozzjoni tal-ajruport ta’ TMP u l-istrateġija ta’ prezz baxx tiegħu, il-Finlandja argumentat li operazzjonijiet għall-kummerċjalizzazzjoni bħal dawn ma setgħux jippreġudikaw ir-rabitiet ekonomiċi u legali bejn il-kumpaniji kkonċernati. Il-Grupp SAS li opera minn T1 fl-ajruport ta’ TMP ma kienx imsemmi fil-pubblikazzjoni, għaliex il-pubblikazzjoni kellha l-għan li tippromwovi l-istrateġija ta’ prezz baxx tal-ajruport ta’ TMP.
(74)
Rigward l-allegazzjonijiet tal-Grupp SAS dwar il-possibilità ta’ sussidju trasversali bejn T2 u T1 fl-ajruport ta’ TMP, il-Finlandja ddikjarat li kienet diġà tat prova li l-operazzjonijiet ta’ Airpro fl-ajruport ta’ TMP kienu profittabbli u li Airpro ma rċeviet l-ebda sussidju minn Finavia.
(75)
Rigward l-aġġustamenti differenti fl-infrastruttura relatati mar-rinnovazzjoni ta’ T2, il-Finlandja indikat li l-kera mħallsa minn Airpro lil Finavia kopriet dawn l-ispejjeż kif ukoll l-imgħax. Fir-rigward tax-xiri tat-tagħmir ta’ sigurtà għall-iskrinjar għal T2 minn Finavia, il-Finlandja indikat li dawn l-ispejjeż kienu jinsabu fil-kera mħallsa. Il-parkeġġ tal-karozzi ma’ ġenb T2 kien parti miż-żona mikrija lil Airpro. Airpro kienet libera tistipula t-tariffi, dejjem jekk kienet se tagħmel dan b’mod trasparenti.
(76)
Rigward l-allegazzjonijiet ta’ SAS dwar il-prezzijiet differenzjati fit-T2 tal-ajruport ta’ TMP, il-Finlandja għamlet referenza għall-kummenti tagħha fil-ftuħ tal-proċedura.
6. L-EŻISTENZA TA’ GĦAJNUNA
(77)
L-Artikolu 107(1) tat-TFUE jistipula li “kwalunkwe għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat fi kwalunkwe forma li tgħawweġ jew thedded il-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti prodotti tkun, jekk taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri, inkompatibbli mas-suq intern”.
(78)
Il-kriterji stipulati fl-Artikolu 107(1) huma kumulattivi. Miżura tkun tikkostitwixxi għajnuna skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE jekk il-kundizzjonijiet li ġejjin jintlaħqu kollha biss. L-għajnuna finanzjarja trid:
-
tkun mogħtija mill-Istat jew permezz ta’ riżorsi mill-Istat;
-
tiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti prodotti;
-
tgħawweġ jew thedded il-kompetizzjoni; u
-
taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
6.1. L-arranġamenti finanzjarji sabiex tiġi implimentata l-istrateġija ta’ prezz baxx fl-ajruport ta’ TMP tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat?
(79)
Meta jiġi vvalutat jekk kienx hemm xi komponent ta’ għajnuna fl-arranġamenti finanzjarji relatati mal-istrateġija ta’ prezz baxx fl-ajruport ta’ TMP, b’mod partikolari rigward it-tibdil tal-ħangar tal-merkanzija f’terminal bi prezz baxx u l-ftehim sussegwenti ta’ kiri ma’ Airpro, il-Kummissjoni trid teżamina jekk f’ċirkustanzi simili investitur li jopera f’ekonomija tas-suq kienx jidħol fl-istess arranġamenti kummerċjali jew simili, bħal Finavia (15).
(80)
Skont il-prinċipji stabbiliti fil-każistika, il-Kummisjoni trid tqabbel il-komportament ta’ Finavia ma’ dak ta’ investitur li jopera f’ekonomija tas-suq li jista’ jkun iggwidat mill-prospetti ta’ profittabbiltà fuq żmien twil (16). Barra minn hekk, skont is-sentenza ta’ Charleroi (17), meta jiġu vvalutati l-miżuri inkwistjoni l-Kummissjoni trid tqis il-karatteristiċi relevanti tal-miżuri u l-kuntest tagħhom. Fi kliem ieħor, il-Kummissjoni trid tanalizza d-deċiżjoni ta’ Finavia biex tirrinnova l-ħanger tal-merkanzija fl-ajruport ta’ TMP u l-implimentazzjoni ppjanata tal-istrateġija ta’ prezz baxx fl-ajruport ta’ TMP minn Airpro abbażi tal-approċċ integrat li jqis il-karatteristiċi kollha tal-miżuri inkwistjoni.
(81)
Il-qorti ddikjarat fis-Sentenza Stardust Marine li, “[…] sabiex ikun eżaminat jekk l-Istat adottax jew le l-kondotta ta’ investitur prudenti li jopera f’ekonomija tas-suq, huwa neċessarju li wieħed ipoġġi lilu nnifsu fil-kuntest tal-perjodu li fih il-miżuri ta’ appoġġ finanzjarju ttieħdu sabiex tiġi vvalutata r-razzjonalità ekonomika tal-kondotta tal-Istat, u għaldaqstant m'għandha tinħareġ l-ebda valutazzjoni bbażata fuq sitwazzjoni aktar reċenti” (18).
(82)
Sabiex ikun jista’ jiġi applikat it-test ta’ investitur li jopera f’ekonomija tas-suq il-Kummissjoni trid tpoġġi lilha nfisha fil-kuntest tal-perjodu meta Finavia ħadet id-deċiżjoni li tirrinnova l-ħangar tal-merkanzija vakanti u sussegwentement li tikrih lil Airpro, jiġifieri l-bidu tal-2003. Il-Kummissjon trid tibbaża wkoll il-valutazzjoni tagħha fuq l-informazzjoni u l-assunzjonijiet li kienu fid-dispożizzjoni tal-operatur meta d-deċiżjonijiet dwar l-arranġamenti finanzjarji għall-implimentazzjoni tal-istrateġija ta’ prezz baxx ittieħdu.
(83)
Il-Finlandja targumenta li Finavia aġixxiet razzjonalment u ssaħħaħ l-argumenti tagħha b’kopja tal-pjan kummerċjali ex ante ta’ Finavia u bir-riżultati reali ta’ Finavia u Airpro fl-ajruport ta’ TMP.
(84)
F’dan il-kuntest, il-Kummissjoni tinnota li l-ħanger tal-merkanzija fl-ajruport ta’ TMP ġie vakanti wara li DHL temmet il-kuntratt tal-kiri tagħha. Finavia kienet qed titlef madwar […] kera fix-xahar. Wara ftit xhur, kien evidenti li Finavia ma kinitx se tkun kapaċi tiġbed kumpanija għall-ġarr tal-merkanzija bl-ajru lejn l-ajruport ta’ TMP. Barra minn hekk, il-linji tal-ajru bi prezz baxx ma kinux lesti jużaw it-Terminal 1 fl-ajruport, għax l-ispejjeż tas-servizzi tal-ground handling kienu ogħla milli kienu lesti li jaċettaw dawn il-linji tal-ajru. Madankollu, il-previżjonijiet għas-settur tat-trasport bl-ajru indikaw potenzjal ta’ tkabbir għoli għat-trasportaturi bi prezz baxx bħal Ryanair, ta’ madwar 30 % fis-sena.
(85)
Il-Kummissjoni kompliet tosserva li l-ħanger vojt tal-merkanzija kien totalment deprezzat u li l-ispejjeż tar-rinovazzjoni sabiex il-ħanger jiġi mibdul f’terminal bi prezz baxx għall-passiġġieri ammontaw għal EUR 760 612. Anki li kieku l-ħanger tal-merkanzija ma ġiex mibdul f’terminal tal-passiġġieri, Finavia kien ikollha xorta tagħmel ċerti xogħlijiet ta’ rinnovazzjoni li kienu jammontaw għal madwar EUR 100 000.
(86)
Barra minn hekk, Finavia kienet obbligata żżomm ir-runway tal-ajruport ta’ TMP disponibbli għal skopijiet militari 24 siegħa kuljum, 365 jum fis-sena. Għalhekk, żieda fit-traffiku fl-ajruport tista’ tirriżulta f’allokazzjoni aħjar tar-riżorsi u possibilment tnaqqis fis-sovrakapaċitajiet. Fl-istess waqt, diversifikazzjoni fil-linji tal-ajru li jużaw l-ajruport tista’ wkoll tnaqqas ir-riskji kummerċjali tal-ajruport (bħar-riskju ta’ kapaċità li ma tintużax fl-eventwalità li waħda mil-linji tal-ajru twaqqaf l-operazzjonijiet tagħha) u ttejjeb l-użu effiċjenti tar-runway.
(87)
Din is-sitwazzjoni hija spjegata fil-pjan kummerċjali ta’ Finavia għall-implimentazzjoni tal-istrateġija ta’ prezz baxx. Kif muri fl-agħar xenarju possibbli fil-pjan kummerċjali ta’ Finavia, il-proġett ta’ investiment kien mistenni jagħti kontribut posittiv: il-marġini ta’ profitt medju (19) kien mistenni jkun madwar […] (ara t-tabella fil-paragrafu (20)), li skont id-dejta disponibbli għall-Kummissjoni hija b’mod ġenerali fil-linja tal-marġini ta’ profitt ta’ ajruporti oħrajn fl-Unjoni (20). Il-Kummissjoni tkompli tosserva li l-pjan ta’ negozju ex ante kien ibbażat fuq assunzjonijiet prudenti li wasslu għas-sottovalutazzjoni tad-dħul u stima eċċessiva tal-ispejjeż fl-aħħar snin tal-perjodu kkunsidrat. Barra minn hekk, il-pjan ta’ negozju ex ante ma ħax inkonsiderazzjoni l-profitt li daħħlet Finavia mill-imposti tal-inżul, għax dawn l-ispejjeż kienu mnaqqsa mid-dħul mistenni. Barra minn hekk l-ispejjeż ta' rinnovazzjoni u r-remunerazzjoni xierqa għall-kapital investit kienu riflessi kollha kemm huma fil-kera mħallsa minn Airpro lil Finavia, li kienet ukoll imnaqqsa mid-dħul mistenni.
(88)
Sabiex tkun ivvalutata l-istrateġija ta’ prezz baxx ta’ Finavia u Airpro abbażi ta’ approċċ integrat, l-espert tal-Kummissjoni kkonsolida d-dħul u l-ispejjeż tal-pjan kummerċjali ex ante (ix-xenarju bażiku). B’mod partikolari, il-pagamenti interkorporattivi (bħal kera mħallsa minn Airpro lil Finavia għall-użu ta’ T2, l-imposti tal-inżul u l-imposti għan-navigazzjoni fit-terminal) tqiesu bħala dħul. It-tabella li ġejja tagħti fil-qosor il-kalkoli tad-dħul u tal-ispejjeż relatati mal-implimentazzjoni tal-istrateġija ta’ prezz baxx fl-ajruport ta’ TMP kif deskritta hawn fuq u l-kontribut tagħha għall-qligħ qabel l-imgħax u t-taxxi (“EBIT”) f’livell konsolidat (jiġifieri għal Finavia u Airpro) fuq l-għaxar snin li ġejjin: […] (21)
(89)
Il-Kummissjoni tosserva li abbażi tal-pjan kummerċjali ex ante u l-NPV pożittiv (22), id-deċiżjoni ta’ Finavia li timplimenta l-istrateġija ta’ prezz baxx fl-ajruport ta’ TMP kienet konformi mal-aġir ta’ investitur li jopera f’ekonomija tas-suq. L-NPV pożittiv tal-istrateġija ta’ prezz baxx żiedet il-valur tal-ekwità ta’ Finavia. Il-Kummissjoni tkompli tinnota li l-assunzjonijiet tal-pjan kummerċjali ex ante u r-riżultati mistennija tal-istrateġija ta’ prezz baxx ikomplu jiġu appoġjati bir-riżultati pożittivi reali tal-attività ta’ Airpro fl-ajruport ta’ TMP (ara b’mod partikolari t-tabella f’paragrafu (26)). Barra minn hekk, ir-riżultati finanzjarji reali kkumbinati tal-ajruport ta’ TMP (filwaqt li jitqiesu r-riżultat finanzjarji tal-attività ta’ Airpro u Finavia fl-ajruport ta’ TMP, ara t-tabelli fil-paragrafi (24) u (26)) juru li minħabba l-operat tat-terminal bi prezz baxx l-attività kollha tal-ajruport saret profittabbli.
(90)
Fid-dawl tal-kontenut t’hawn fuq, il-Kummissjoni tista’ tikkonkludi li d-deċiżjoni ta’ Finavia li timplimenta l-istrateġija ta’ prezz baxx fl-ajruport ta’ TMP u l-arranġament finanzjarji sottostanti huma konformi mat-test tal-investitur li jopera f’ekonomija tas-suq u għalhekk m’għandhom l-ebda vantaġġ ekonomiku li ma jikkorrispondix mal-kundizzjonijiet tas-suq normali.
(91)
Billi wieħed mill-kriterji kumulattivi fl-Artikolu 107(1) tat-TFUE ma jintleħaqx, il-Kummissjoni tqis li d-deċiżjoni ta’ Finavia li timplimenta l-istrateġija ta’ prezz baxx fl-ajruport ta’ TMP u l-arranġamenti sottostanti finanzjarji huma neqsin minn kull għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(92)
Dwar il-possibilità ta’ sussidju trasversali għal Airpro minn Finavia (bħal dħul mill-kiri mitluf jew kumpens għat-telf fl-operat) il-Kummissjoni tinnota li ġaladarba l-arranġamenti finanzjarji kollha tal-istrateġija ta’ prezz baxx fl-ajruport ta’ TMP huma bbażati fuq pjan kummerċjali ex ante skont il-prinċipju tal-investitur li jopera f’ekonomija tas-suq, ġaladarba Airpro tħallas il-kera tas-suq għall-użu ta’ T2 u l-ispejjeż kollha tal-attività ta’ Airpro fl-ajruport ta’ TMP huma koperti mill-imposti mħallsa mil-linji tal-ajru li jużaw T2 (jiġifieri Ryanair), u ġaladarba l-attività ta’ Finavia fl-ajruport ta’ TMP hija profittabbli biss minħabba l-operat ta’ T2, is-sussidju trasversali ta’ Airpro minn Finavia jista’ jiġi eskluż.
6.2. Il-ftehim bejn Airpro u Ryanair jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat?
(93)
Rigward il-ftehim bejn Airpro u Ryanair, il-Finlandja argumentat li Airpro aġixxiet bħal kif investitur li jopera f’ekonomija tas-suq kieku kien jagħmel fl-istess sitwazzjoni. Jekk dan huwa l-każ, Ryanair ma kinitx iffavorita bil-ftehim u ma kienx hemm għajnuna mill-Istat.
(94)
Fil-valutazzjoni ta’ jekk il-ftehim kienx konkluż skont kundizzjonijiet tas-suq normali, il-Kummissjoni trid teżamina jekk f’ċirkustanzi simili ajruport li jopera taħt kundizzjonijiet normali tal-ekonomija tas-suq u ggwidat mill-prospetti ta’ profittabbiltà fuq żmien twil kienx jidħol fl-istess arranġamenti kummerċjali jew simili, bħal Airpro (23). Barra minn hekk, il-Kummissjoni trid tanalizza l-impatt mistenni tal-ftehim fuq l-attività ta’ Airpro u Finavia fl-ajruport ta’ TMP abbażi tal-approċċ integrat li jqis il-karatteristiċi tal-miżura inkwistjoni (24).
(95)
Sabiex tkun tista’ tapplikka t-test tal-investitur privat, il-Kummissjoni trid tpoġġi lilha nfisha fil-kuntest ta’ meta l-ftehim ġie ffirmat. Il-Kummissjoni trid tibbaża wkoll il-valutazzjoni tagħha fuq l-informazzjoni u l-assunzjonijiet disponibbli għall-operatur meta l-ftehim ġie ffirmat. Airpro ffirmat il-ftehim ma’ Ryanair fit-3 ta’ April 2003 għal perjodu ta’ validità ta’ […].
(96)
Skont il-ftehim, Ryanair ikkommettiet ruħha li tibda operazzjonijiet fl-ajruport ta’ TMP b’ […] tlugħ u nżul ta’ kuljum. Abbażi ta’ dan, Ryanair hija mistenija li tattira bejn wieħed u ieħor […] passiġġier li jitlaq mill-ajruport ta’ TMP matul l-ewwel 12-il xahar, u madwar […] passiġġier li jitlaq fit-12-il xahar ta’ wara. Il-ftehim jipprevedi skeda ta’ imposti għal kull tlugħ u nżul skont l-għadd ta’ frekwenzi ta’ kuljum (ara b’mod partikolari t-tabelli fil-paragrafu (43)). Il-prezz medju ta’ tlugħ u nżul (ibbażat fuq tliet titjiriet kuljum) huwa ta’ […]. It-tabella li ġejja tqabbel l-imposti mħallsin mil-linji tal-ajru li jużaw T1 fl-ajruport ta’ TMP u l-prezz medju mħallas minn Ryanair:
Is-servizz ipprovdut
L-imposti tal-ajruport applikabbli f’Terminal 1 (T1) f’EUR
L-imposti tal-ajruport mħallsin minn Ryanair (it-tariffa medja) f’Terminal 2 (T2)
L-imposta għall-inżul
442
442
L-imposti għan navigazzjoni fit-terminal
92
92
L-imposta għas-sigurtà
410
410
Is-servizzi ta’ għajnuna għall-passiġġieri fit-terminal u l-ground handling
[…]
[…]
Il-prezz totali għal kull tlugħ u nżul
[…]
[…]
(97)
Il-Kummissjoni tosserva li Ryanair tħallas l-istess imposti għall-inżul, għan-navigazzjoni fit-terminal u għas-sigurtà bħal linji tal-ajru li jużaw T1 fl-ajruport ta’ TMP. Skont l-informazzjoni mill-Finlandja, Ryanair mhix eżentata mit-tariffa tal-passiġieri. L-unika differenza fil-prezz imħallas minn Ryanair għandha x'taqsam mal-imposti mħallsa għas-servizzi (ta' għajnuna għall-passiġġieri) fit-terminal u l-ground handling. Madankollu l-kwalità tas-servizzi pprovduti minn Ryanair u s-servizzi għall-passiġġieri tagħha f’T2 huwa aktar baxx mill-kwalità tas-servizzi pprovduti f’T1, u t-tnaqqis milħuq fl-ispejjeż sottostanti, b’mod partikolari l-ispejjeż tal-persunal, jirrapreżentaw madwar […] tal-ispejjeż totali ta’ Airpro (inklużi l-kera, l-imposti għall-inżul u għan-navigazzjoni fit-terminal imħallsa lil Finavia). Bil-kontra għal T1, l-għadd ta’ persunal f’T2 huwa mill-inqas u l-persunal jesegwixxi varjetà ta’ operazzjonijiet relatati maċ-check-in, mal-kontrolli tas-sigurtà u l-ground handling. Skont l-informazzjoni mogħtija mill-ajruport lill-espert tal-Kummisjoni, l-ispejjeż tal-persunal ta’ T2 huma madwar […] inqas minn ta’ T1. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tosserva li l-imposti tal-ajruport mħallsa minn Ryanair għas-servizzi (ta' għajnuna għall-passiġġieri) fit-terminal u l-ground handling huma inqas b’madwar […] biss mill-imposti mħallsa f’T1. Id-diverġenza bejn l-iffrankar tal-ispejjeż (madwar […]) u d-differenza fl-imposti mħallsa mil-linji tal-ajru li jużaw iż-żewġ terminali (madwar […]) tirrifletti l-marġini ta’ profitt addizzjonali ġġenerat minn Airpro (madwar […], ara wkoll it-tabella f’paragrafu (20)). Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonsidra li d-differenza bejn l-imposti mħallsa minn Ryanair f’T2 u dawk imħallsa f’T1 huma ġġustifikati.
(98)
Abbażi ta’ dan ta’ hawn fuq, Airpro kienet kapaċi tipprevedi d-dħul ġġenerat mill-ftehim ma’ Ryanair. Airpro assumiet li fl-ewwel sena Ryanair se twettaq […] tlugħ u nżul ta’ kuljum b’fattur ta’ tagħbija ta’ […]; mit-tieni sena kien mistenni li Ryanair topera […] tlugħ u nżul ta’ kuljum għall-perjodu ta’ validità tal-ftehim li jifdal, bl-istess fattur ta’ tagħbija bħal dak tal-ewwel sena. Ir-riżultat jieħu kont tad-dħul ajrunawtiku u mhux ajrunawtiku ta’ Airpro (inkluż d-dħul mill-parkeġġ tal-karozzi, eċċ.). L-ispejjeż ta' Airpro fuq il-perjodu ta’ validità tal-ftehim kienu stmati billi ġew ipprojettati l-ispejjeż relatati mal-implimentazzjoni tal-istrateġija ta’ prezz baxx fl-ajruport ta’ TMP. Pereżempju, l-ispejjeż tal-persunal kienu mistennija jammontaw għal […] għal kull tlugħ u nżul (u […] meta kkalkulati abbażi tat-tlugħ u l-inżul ta’ kuljum tal-inġenji tal-ajru).
(99)
It-tabella li ġejja tagħti fil-qosor il-kalkoli tad-dħul u tal-ispejjeż relatati mal-ftehim u l-kontribut pożittiv tal-ftehim għall-valur ta’ ekwità ta’ Airpro tul il-perjodu ta’ validità tiegħu. Dawn il-kalkoli huma bbażati fuq il-pjan kummerċjali pprovdut mill-Finlandja u l-assunzjonijiet stipulati hawn fuq. […] (25)
(100)
Il-Kummissjoni tinnota li tul il-perjodu ta’ validità tiegħu l-ftehim ma’ Ryanair kien mistenni li jiġġenera kontribut pożittiv għall-valur ta’ ekwità ta’ Airpro, b’NPV li jammonta għal EUR 0.5 miljun. Barra minn hekk l-attività ġenerali ta’ Airpro u Finavia fl-ajruport ta’ TMP kienet mistennija tkun pożittiva tul il-perjodu ta’ validità tal-ftehim.
(101)
Il-Kummissjoni tosserva wkoll li d-dħul li ġej mill-ftehim ikopri l-ispejjeż kollha ta’ Airpro fl-ajruport ta’ TMP u l-ispejjez kollha ta’ Finavia relatati mal-ftehim. L-approċċ li jkopri l-ispejjeż kollha f’dan il-każ jinkludi l-ispejjeż tal-kapital (jiġifieri l-ispejjeż ta’ deprezzament għall-infrastruttura tal-ajruport) u l-ispejjeż tal-operat (bħal-ispejjeż tal-persunal, l-enerġija, il-materjal, eċċ.). Jinkludi wkoll l-ispejjeż għas-sigurtà u s-sikurezza li jistgħu jirrapreżentaw miżuri li jaqgħu taħt ir-responsabbiltà tal-politika pubblika li ma jiġux ikkunsidrati bħala attività ekonomika skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE. Għaldaqstant l-NPV ikkalkulat huwa ssottovalutat u l-kontribut pożittiv tal-ftehim jista’ fil-fatt ikun anki ogħla.
(102)
Il-Kummissjoni tosserva li abbażi tal-pjan kummerċjali ex ante, id-deċiżjoni ta’ Airpro bħala sussidjarja ta’ Finavia, biex tikkonkludi l-ftehim inkwistjoni ma’ Ryanair kienet konformi mal-komportament ta' investitur li jopera f’ekonomija tas-suq. Il-Kummissjoni tkompli tinnota li l-assunzjonijiet tal-pjan kummerċjali ex ante u r-riżultati mistennija tal-ftehim ikomplu jiġu msaħħa bir-riżultati pożittivi reali tal-attività ta’ Airpro fl-ajruport ta’ TMP (ara b’mod partikolari t-tabella f’paragrafu (26)). Barra minn hekk, ir-riżultati finanzjarji reali kkumbinati tal-ajruport ta’ TMP (filwaqt li jitqiesu r-riżultat finanzjarji tal-attività ta’ Airpro u Finavia fl-ajruport ta’ TMP, ara b’mod partikolari t-tabelli fil-paragrafi (24) u (26)) juru li mhux l-operazzjonijiet tat-terminal bi prezz baxx biss saru profittabbli, iżda dawk tal-ajruport kollu kemm hu saru profittabbli.
(103)
Abbażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li d-deċiżjoni ta’ Airpro li tagħmel l-imsemmi ftehim ma’ Ryanair hija konformi mat-test tal-investitur li jopera f’ekonomija tas-suq u għalhekk ma għandha l-ebda vantaġġ ekonomiku li ma jikkorrispondix mal-kundizzjonijiet tas-suq normali.
(104)
Billi l-kriterji kumulattivi fl-Artikolu 107(1) tat-TFUE ma jintleħqux, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-ftehim tat-3 ta’ April 2003 bejn Airpro u Ryanair huwa nieqes minn kull għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI
Artikolu 1
Il-miżuri meħuda minn Finavia Oyj u Airpro Oy li jikkonsistu mill-arranġamenti finanzjarji li għandhom x’jaqsmu mal-implimentazzjoni tal-istrateġija ta’ prezz baxx fl-ajruport ta’ Tampere-Pirkkala, b’mod partikolari l-ispejjeż ta’ rinnovazzjoni fit-Terminal 2 u l-ftehim ta’ kiri għat-Terminal 2, konklużi bejn Finavia Oyj u Airpro Oy fit-23 ta’ Frar 2003 ma jikkostitwixxux għajnuna skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 2
Il-ftehim konkluż bejn Airpro Oy u Ryanair Ltd fit-3 ta’ April 2003 ma jikkostitwixxix għajnuna skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea
Artikolu 3
Din id-deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika tal-Finlandja.
Magħmul fi Brussell, il-25 ta’ Lulju 2012.