РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1185/2010 НА СЪВЕТА
от 13 декември 2010 година
за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на някои системи от графитни електроди с произход от Индия след преглед с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 15, параграф 1, член 18 и член 22, параграфи 1, 2 и 3 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждането на разследване за субсидиране на вноса („първоначалното разследване“), с Регламент (ЕО) № 1628/2004 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на някои графитни електроди, понастоящем класирани в код по КН ex85451100, и нипели, които се използват за тези електроди, класирани в код по КН ex85459090 с произход от Индия („окончателните изравнителни мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито от 15,7 % с изключение за едно дружество, за което митническата ставка беше 7 %.
(2)
С Регламент (ЕО) № 1629/2004 (3) Съветът наложи окончателни антидъмпингови мита върху вноса на някои графитни електроди, понастоящем класирани в код по КН ex85451100, и нипели, които се използват за тези електроди, класирани в код по КН ex85459090 с произход от Индия („окончателните антидъмпингови мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито от 0 %.
(3)
След ex officio частичен междинен преглед на изравнителните мерки, с Регламент (ЕО) № 1354/2008 (4) Съветът измени Регламент (ЕО) № 1628/2004 и Регламент (ЕО) № 1629/2004. Окончателните изравнителни мита бяха променени на 6,3 % и 7,0 % за внос от поименно посочени износители с остатъчна митническа ставка от 7,2 %. Окончателните антидъмпингови мита бяха променени на 9,4 % и 0 % за внос от поименно посочени износители с остатъчна митническа ставка от 8,5 %.
2. Искане за преглед с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След публикуване на известие за предстоящо изтичане на срока (5) на действащите окончателни изравнителни мерки, на 18 юни 2009 г. Комисията получи искане за започване на преглед с оглед изтичането на срока на посочените мерки съгласно член 18 от основния регламент. Искането беше подадено от трима производители от Съюза: Graftech International, SGL Carbon GmbH и Tokai ERFTCARBON GmbH („заявителите“), които представляват основен дял - в настоящия случай над 90 % от общото производство в Съюза на някои системи от графитни електроди.
(5)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на субсидирането и на причинената от него вреда на индустрията на Съюза.
(6)
Преди да се започне преглед с оглед изтичането на срока на действие и в съответствие с член 22, параграф 1 и член 10, параграф 7 от основния регламент, Комисията уведоми правителството на Индия (ПИ), че е получила надлежно документирано искане за преглед и отправи покана към ПИ за консултации с цел изясняване на ситуацията по отношение на съдържанието на искането за преглед и за вземане на взаимно приемливо решение. ПИ прие поканата за консултации, които се проведоха на 16 септември 2009 г. По време на консултациите не се стигна до взаимно приемливо решение. Коментарите на органите в правителството на Индия обаче бяха надлежно отбелязани.
3. Започване на преглед с оглед изтичане на срока на действие
(7)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преглед с оглед изтичане на срока на действие, Комисията обяви на 17 септември 2009 г. с известие за образуване на производство, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6), („известието за образуване на производство“) започването на преглед с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 18 от основния регламент.
4. Успоредни разследвания
(8)
С известие за започване на преразглеждане, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 17 септември 2009 г. (7), Комисията също така съобщи за започването на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на окончателните антидъмпингови мерки въз основа на член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (8).
5. Разследване
5.1. Разследван период
(9)
Разследването на продължаването или повтарянето на субсидирането обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. („разследван период в рамките на прегледа“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите, които имат отношение към оценката на вероятността от продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглежданият период“).
5.2. Страни, засегнати от разследването
(10)
Комисията уведоми официално за започването на прегледа с оглед изтичане на срока на действие заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители, вносителите, ползвателите, за които се знаеше, че са засегнати и правителството на Индия. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат в писмена форма становищата си и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(11)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(12)
Предвид очевидно големия брой несвързани вносители беше счетено за целесъобразно - в съответствие с член 27 от основния регламент, да се прецени дали следва да се използва представителна извадка. За да може Комисията да реши дали е необходимо да се използва представителна извадка и ако да - да се подбере извадка, съгласно член 27 от основния регламент от горепосочените страни беше поискано да заявят своя интерес в рамките на 15 дни от започването на прегледа и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за образуване на производство. Нямаше обаче несвързани вносители, които да предложат своето съдействие. Следователно изготвянето на представителна извадка не бе необходимо.
(13)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които се знае, че са засегнати и които се представиха в рамките на срока, посочен в известието за образуване на производство. Бяха получени отговори от три групи от производители от Съюза (т.е. заявителите), един производител износител, 17 ползватели и правителството на Индия. Нито един от вносителите не се отзова по време на изготвянето на представителната извадка и в хода на разследването нямаше други вносители, които да представят информация на Комисията или да се представят.
(14)
Само единият от двамата известни производители износители в Индия, а именно HEG Limited („HEG“), съдейства напълно по време на прегледа, като представи отговор на въпросника. В тази връзка следва да се отбележи, че по време на първоначалното разследване пълното официално наименование на това дружество беше Hindustan Electro Graphite Limited. Впоследствие дружеството промени наименованието си на HEG Limited. Вторият производител износител, който оказваше съдействие по време на първоначалното разследване, а именно Graphite India Limited („GIL“), реши да не представя отговор на въпросника в рамките на настоящия преглед.
(15)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на субсидирането и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните заинтересовани страни:
а)
производители от Съюза
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden и Meitingen, Германия;
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, Швейцария;
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Испания;
-
Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Германия.
б)
Производител износител в Индия
-
HEG Limited, Bhopal.
в)
Правителство на Индия (ПИ).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
(16)
Разглежданият при настоящия преглед продукт e същият като този от първоначалното разследване, а именно графитни електроди от вид, използван за електрически пещи, с видима плътност от 1,65 g/cm3 или по-голяма и електрическо съпротивление от 6,0 μΩ.m или по-малко, понастоящем класирани в код по КН ex85451100, и нипели, използвани за такива електроди, класирани в код по КН ex85459090, внесени заедно или поотделно, с произход от Индия („разглежданият продукт“).
(17)
Разследването потвърди, че както и при първоначалното разследване, разглежданият продукт и продуктът, произвеждан и продаван от производителя износител на вътрешния пазар на Индия, а също продуктите, произвеждани и продавани в Съюза от производителите от Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики, както и същите начини на използване и следователно се считат за подобни продукти по смисъла член 2, буква в) от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА СУБСИДИРАНЕТО
1. Въведение
(18)
Въз основа на информацията, която се съдържа в искането за преглед и отговорите на въпросника на Комисията, са разследвани следните режими, за които се предполага, че обхващат предоставянето на субсидии:
Национални режими
а)
схема за предварителни разрешителни (Advance Authorization Scheme „AAS“);
б)
схемата за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS);
в)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS“);
Регионален режим
г)
Схема за освобождаване от такса върху електроенергията („EDES“).
(19)
Режимите от а) до в), посочени по-горе, се базират на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който влезе в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Със Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Политиката за външната търговия“ (ПВТ), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Два са документите относно политиката за външната търговия, които са от значение за РПП в настоящия случай, а именно FT-policy 04-09 (ПВТ 04-09) и FT-policy 09-14 (ПВТ 09-14). Вторият влезе в сила през м. април 2009 г. Освен това правителството на Индия определя процедури, уреждащи Политиката за ВТ 04-09 и ПВТ 09-14, в „Наръчник на процедурите (НП), том I“ (съответно НП I 04-09 и НП I 09-14). Наръчникът с процедури също се актуализира редовно.
(20)
Режимът, посочен в буква г), се управлява от органите на щата Madhya Pradesh.
2. Схема за предварителни разрешителни („AAS“)
(21)
В хода на разследването бе установено, че през РПП оказалият съдействие индийски производител не се е ползвал от възможностите на режима AAS. Следователно по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не бе необходим.
3. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)
а) Правно основание
(22)
Подробното описание на DEPBS се съдържа в параграф 4.3 от Политиката за ВТ 04-09 и Политиката за ВТ 09-14, както и в глава 4 от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Условия за участие
(23)
Всеки производител износител или търговец износител има право да се ползва от тази схема.
в) Практическо осъществяване на DEPBS
(24)
Износител, който има право да се ползва от тази схема, може да подаде молба за отпускане на кредит по DEPBS, който се изчислява като процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Размерът на кредитите по DEPBS е установен от индийските органи за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят на основата на стандартната норма за вложените материали в крайния продукт, при която се отчита съдържанието на вложени материали от предполагаем внос в изнасяния продукт и обхвата на митото при такъв предполагаем внос, независимо от това дали митото е фактически платено.
(25)
За да се ползва от схемата, дружеството трябва да има износна дейност. Към момента на експортната сделка износителят трябва да подаде декларация до индийските органи, в която да посочи, че осъществява износ по DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, в хода на процедурата по експедиране индийските митнически власти издават товарителница за износ. Документът посочва, inter alia, отпускания по DEPBS кредит за конкретната износна сделка. Към този момент износителят знае какво точно ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по DEPBS. Съответният кредит по DEPBS за изчисление на дължимото по схемата е кредитът, прилаган към момента на подаване на декларацията за износната дейност. Следователно няма възможност за изменения на размера на дължимото със задна дата.
(26)
Беше установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DEPBS могат да бъдат заведени с натрупване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на митнически задължения при последващ внос на каквито и да било неограничено внасяни стоки, с изключение на средства за производство. Стоките, внасяни срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 12 месеца от датата на отпускане.
(27)
Заявки за кредити по DEPBS се попълват по електронен път и могат да обхващат неограничен брой сделки за износ. Точен краен срок за подаване на заявления за кредити по DEPBS de facto не съществува. Използваната за управление на DEPBS електронна система не изключва автоматично износни сделки след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, посочен в глава 4.47 от НП I 04-09 и 09-14. Освен това, както ясно е предвидено в глава 9.3 от НП I 04-09 и 09-14, заявленията, получени след крайния срок за подаване на заявления, винаги могат да бъдат разгледани, като им се наложи минимална наказателна такса (напр. 10 % от отпуснатия размер).
(28)
Бе установено, че оказалият съдействие производител износител от Индия е използвал тази схема през РПП.
г) Заключения относно DEPBS
(29)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това с кредитите по DEPBS се облагодетелства износителят, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(30)
Освен това DEPBS правно зависи от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(31)
Тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, както твърдеше оказалият съдействие производител износител от Индия. Тя не съответства на строгите правила, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените материали. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои материали за влагане са употребени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено свръхплащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да се ползва от DEPBS независимо от това дали изобщо внася материали за влагане. За да извлече полза, износителят е достатъчно само да изнесе стоки, без да доказва внос на материали за влагане. По този начин дори износители, които си доставят материали за влагане изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като материали за влагане, имат право да се ползват от DEPBS.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(32)
Съгласно член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравняване, се изчислява от гледна точка на ползата за получателя, която беше установено за РПП. В това отношение беше прието, че ползата е предоставена на получателя към момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ се отказва от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент.
(33)
Предвид горното се счита за целесъобразно оценката на помощта по DEPBS да се извършва чрез сумиране на кредитите от всички износни сделки по тази схема през РПП.
(34)
Оказалият съдействие индийски производител износител твърдеше, че в неговия случай кредитите, получени по DEPBS, са използвани за внос на материали, използвани единствено за производството на разглеждания продукт, макар че по принцип му е било разрешено да ги продава или използва за вноса на други материали. Дружеството твърдеше, че поради това DEPBS е обикновена система за възстановяване на мита и само прекомерното освобождаване следва да подлежи на изравнителни мерки. Това твърдение обаче трябва да бъде отхвърлено, тъй като, както е изложено в съображение 31, DEPBS не се счита за допустима система за възстановяване на мита или схеми за възстановяване за заместители, което беше признато и от ПИ. Следователно не е от значение какво всъщност прави износителят с разрешителните, получени по тази схема. На даден износител се предоставя безвъзвратно правото да се ползва от схемата към момента на износната сделка по тази схема, а не към момента на последващото използване на разрешителното.
(35)
При отправени основателни искания таксите, задължително плащани за получаването на субсидията, бяха приспаднати от кредитите, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(36)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тези субсидии беше разпределен върху общия експортен оборот през разследвания период по прегледа като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износа и не се предоставя във връзка с създадени, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(37)
Въз основа на гореописаното ставката за субсидията, установена по отношение на тази схема за оказалия съдействие производител износител през РПП възлиза на 5,7 %.
4. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“)
а) Правно основание
(38)
Подробното описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от Политиката за ВТ 04-09 и Политиката за ВТ 09-14, както и в глава 5 от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Условия за участие
(39)
В схемата могат да участват производителите износители, търговците износители, „обвързани“ с поддържащи производители, и доставчиците на услуги.
в) Практическо изпълнение
(40)
При условие че поеме задължение да осъществява износ, на дружеството се разрешава да внася средства за производство (ново оборудване, а от април 2003 г. - и употребявано оборудване на възраст до 10 години) при намалено мито. За тази цел след подаване на заявление и заплащане на такса ПИ издава разрешително EPCGS. От април 2000 г. схемата предвижда намалена митническа ставка при внос в размер на 5 %, приложима за всякакви средства за производство, внесени по тази схема. До 31 март 2000 г. се е прилагала ефективна митническа ставка от 11 % (включително допълнителна такса от 10 %), а в случаите на внос с висока стойност приложимата митническа ставка е нула. За да бъдат изпълнени задълженията за износ, внесените средства за производство трябва да се използват за производство на определено количество стоки за износ в течение на известен период от време. Съгласно новия документ Политиката за ВТ 09-14 производственото оборудване може да бъде внесено с митническа ставка от 0 % по схемата EPCGS, но в този случай срокът за изпълнението на експортното задължение е по-кратък.
(41)
Притежателят на разрешително по EPCGS може да закупи средства за производство от местни източници. В такъв случай местният производител на средствата за производство може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването на подобни средства за производство. От друга страна, местният производител може да поиска ползването на планиран износ по отношение на доставката на средства за производство на притежателя на разрешителното по EPCGS.
(42)
Бе установено, че оказалият съдействие производител износител е използвал тази схема през РПП.
г) Извод по отношение на схемата EPCGS
(43)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тези отстъпки намаляват постъпленията от мита, които иначе са дължими. В допълнение на това намаляването на митата предоставя полза за износителите, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на компаниите.
(44)
Освен това схемата EPCGS зависи по закон от извършването на износ, тъй като такива разрешителни са свързани със задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Оказалият съдействие производител износител изказа твърдението, че субсидиите по EPCGS по отношение на закупуването на средства за производство, когато задължението за износ е било изпълнено преди РПП, не следва вече да се разглеждат като зависещи от извършването на износ. Следователно те не следва да се разглеждат като специфични субсидии и не следва да подлежат на изравняване. Твърдението обаче трябва да бъде отхвърлено. Трябва да се подчертае, че самата субсидия зависеше от извършването на износ, т.е. тя нямаше да е предоставена, ако дружеството не беше поело дадено задължение за износ.
(45)
EPCGS не може да се смята за допустима система за възстановяване на мита или допустима схеми за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Средствата за производство не попадат в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(46)
Размерът на субсидията беше изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесените средства за производство, разпределени в рамките на период, който отразява обичайния срок на амортизация на такива средства за производство в съответната промишленост. Към така изчисления размер бяха добавени лихви, за да се отрази в общата стойност на ползите през това време. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия през РПП.
(47)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тези субсидии беше разпределен върху общия експортен оборот през РПП, като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износа.
(48)
Ставката за субсидията, установена по отношение на тази схема по време на РПП за оказалия съдействие производител износител, възлиза на 0,9 %.
5. Схема за освобождаване от такса върху електроенергията (EDES) - регионална схема в щат Madhya Pradesh
(49)
Съгласно политиката за насърчаване на промишлеността от 2004 г. щат Madhya Pradesh („MP“) предоставя възможност за освобождаване от такса върху електроенергията за промишлени предприятия, които инвестират в производството на електроенергия за собствено потребление.
а) Правно основание
(50)
Подробно описание на схемата EDES се съдържа в Уведомление на органите на местната власт на Madhya Pradesh № 29 от 21 юли 2006 г. и заповед № 4238-XIII-2006, приложение C от 12 юли 2006 г.
б) Условия за участие
(51)
Всеки производител, който инвестира определен капитал в създаването на електроцентрала в щат Madhya Pradesh, може да участва в схемата.
в) Практическо изпълнение
(52)
EDES предоставя възможност за освобождаването от плащане на такса върху електроенергията - местен данък върху продажбите, обикновено дължим в Madhya Pradesh - за дружествата, които са инвестирали определен капитал в изграждането на електроцентрала. Тази възможност за освобождаване се предоставя за определен период в зависимост от стойността на инвестицията. Целта на схемата е развитието на инфраструктурата, тъй като държавните електроцентрали не могат да доставят на дружествата в областта достатъчно електроенергия. Освобождаването от таксата се предоставя само за електроенергия за собствено потребление.
(53)
Бе установено, че оказалият съдействие производител износител е използвал тази схема през РПП.
г) Извод по отношение на схемата EDES
(54)
В рамките на EDES се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Освобождаването от таксата представлява финансово участие от страна на органите на местната власт на Madhya Pradesh, тъй като концесията намалява техните приходи от мита, които иначе са дължими. Освен това намалението на данъка предоставя полза за износителя, тъй като спестената такса при купуване на електроенергия подобрява неговата ликвидност.
(55)
По закон EDES не зависи от извършването на износ. Освен това по закон тя не е ограничена до определени географски области в рамките на щата Madhya Pradesh или само до някои дружества или клонове на индустрията. Поради това от оказалия съдействие производител износител бе изказано твърдението, че тази схема не следва да се разглежда като специфична и следователно не подлежи на изравнителни мерки, тъй като правото за участие в нея се основава на обективни и неутрални икономически критерии.
(56)
Поради липсата на съдействие от страна на местната власт в Madhya Pradesh обаче Комисията не бе в състояние да направи конкретен извод за тази схема по отношение на специфичността и практическото приложение на този закон и степента, до която органът, който предоставя възможността за ползването от нея, има свобода на действие при вземането на решения по заявленията на кандидатите за схемата. Не може да се определи със сигурност дали са изпълнени разпоредбите на член 4, параграф 2, първа алинея, точка б), предвид факта, че не може да се установи, че местните органи на Madhya Pradesh са спазвали обективни критерии или условия за предоставянето на субсидията. Следователно, макар да бе показано, че схемата не е специфична по закон, все пак не е ясно, че не е специфична de facto. В резултат от това схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 2, първа алинея, буква в) и член 4, параграф 2, четвърта алинея от основния регламент.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(57)
Размерът на субсидията бе изчислен в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент въз основата на неплатената такса за продажбата на електроенергия, закупена през РПП (числител), и общия оборот на продажбите на дружеството (знаменател), тъй като EDES не е зависима от извършването на износ, нито използването на електроенергията е ограничено до производството на разглеждания продукт.
(58)
Ставката за субсидията, установена по отношение на тази схема по време на РПП за оказалия съдействие производител износител, възлиза на 0,5 %.
6. Размер на подлежащите на изравняване субсидии
(59)
Размерът на подлежащите на изравняване субсидии, определен в съответствие с разпоредбите на основния регламент, изразен адвалорно, за разследваните производители износители възлиза на 7,1 %. Този размер на субсидиране надхвърля прага de minimis, посочен в член 14, параграф 5 от основния регламент.
(60)
Степента на субсидиране, установена в настоящата процедура, съответства на степента на субсидиране от 7,2 %, установена за същия производител износител по време на най-скорошния междинен преглед.
(61)
Следователно в съответствие с член 18 от основния регламент се приема, че субсидирането продължава през РПП.
РЕЖИМИ
AAS
DEPBS
EPCGS
EDES
Общо
HEG Ltd.
нула
5,7 %
0,9 %
0,5 %
7,1 %
7. Заключение за вероятността от продължаване или повтаряне на субсидирането
(62)
В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент бе проучено дали има вероятност изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на субсидирането.
(63)
В този контекст се припомня, че само един от известните производители износители на разглеждания продукт оказа съдействие. Беше установено, че през РПП оказалият съдействие производител износител e продължил да се ползва от подлежащото на изравнителни мерки субсидиране от страна на индийските власти. Режимите за субсидиране, анализирани по-горе, предоставят нееднократни ползи и няма признаци, че тези програми ще приключат или ще бъдат изменени в близко бъдеще, или че оказалият съдействие производител износител ще спре да получава ползи по тези режими. Въпросните режими все още са в сила според документа Политика за ВТ 09-14.
(64)
Що се отнася до единствения известен производител износител в Индия според искането за преглед той е продължил да се ползва от привилегиите по режимите за субсидиране, анализирани по-горе. Няма налична информация, която да показва, че това не е било така. Следователно се прави заключението, че субсидирането е продължило в национален мащаб.
(65)
Предвид констатациите, изброени по-горе, се прави заключението, че субсидирането е продължило през РПП и най-вероятно ще продължи и за в бъдеще.
(66)
След като бе доказано, че субсидирането е продължило през РПП и че е вероятно да продължи и за в бъдеще, въпросът за възможното повтаряне на субсидирането вече не е на дневен ред.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ИНДУСТРИЯ НА СЪЮЗА
1. Производство на Съюза
(67)
В Съюза подобният продукт се произвежда от пет дружества или групи дружества, чието производството съставлява общото производство на Съюза на подобния продукт по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент.
2. Индустрия на Съюза
(68)
Две от петте групи дружества не изказаха подкрепата си за искането и не оказаха съдействие по време на разследването чрез представяне на отговори на въпросника. Следните три групи производители подадоха искането и се съгласиха да окажат съдействие: Graftech International, SGL Carbon GmbH и Tokai ERFTCARBON GmbH.
(69)
Тези три групи дружества на производители представляват основна част от цялостното производство на Съюза на подобния продукт, тъй като делът им е 90 % от общото производство на Съюза на някои системи от графитни електроди, както показано в съображение 4 по-горе. Следователно се счита, че те съставляват индустрията на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 и член 10, параграф 8 от основния регламент и оттук нататък ще бъдат наричани „индустрията на Съюза“.
Д. СИТУАЦИЯ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Предварителни бележки
(70)
Предвид това, че само един производител износител от Индия на разглеждания продукт оказа съдействие в настоящото разследване, данните, свързани с вноса в Съюза на разглеждания продукт с произход от Индия, не са представени в точни стойности, за да се запази поверителността в съответствие с член 29 от основния регламент.
(71)
Състоянието на промишлеността на системите от графитни електроди е тясно свързано с това на стоманодобивния сектор, тъй като графитните електроди се използват в промишлеността за производство на електротехническа (магнитна) стомана. В този смисъл следва да се отбележи, че през 2007 г. до първите три тримесечия на 2008 г. се наблюдаваха много положителни пазарни условия в рамките на стоманодобивната промишленост и като следствие от това - и за промишлеността на графитните електроди.
(72)
Следва да се отбележи, че обемът на продажбите на графитните електроди се движеше повече или по-малко в съответствие с обема на стоманодобива. Договорите за доставка на графитни електроди обаче, в чиито обхват попадат цените и количествата, обикновено се договарят за периоди от 6-12 месеца. Следователно обикновено се наблюдава забавяне във времето между развитието на обемите продажби, причинени от промени в търсенето, и евентуално последващо въздействие върху цените.
2. Потребление на пазара на Съюза
(73)
Потреблението на Съюза беше определено въз основа на обема на продажбите на индустрията на Съюза на пазара на Съюза, оценка на обема на продажбите на другите производители в Съюза на пазара на Съюза, данни на Евростат за вноса и данните, събирани в съответствие с член 24, параграф 6 от основния регламент. Както беше направено по време на първоначалното разследване (9), част от вноса не беше взета предвид, тъй като въз основа на наличната информация този внос не беше на продукта, предмет на разследването.
(74)
Между 2006 г. и РПП потреблението в Съюза е спаднало с почти 25 %, като основният спад е бил в периода между 2008 г. и РПП. Следва да се отбележи, че поради много положителните пазарни условия в началото на разглеждания период потреблението на Съюза е било на много високи нива и е нараснало с 30 % между разследвания период в рамките на първоначалното разследване и 2006 г.
Таблица 1
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Общо потребление на Съюза (в тонове)
170 035
171 371
169 744
128 437
Индекс (2006 г.=100)
100
101
100
76
3. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Индия
(75)
Обемът на вноса с произход от Индия („засегнатата държава“) е нараснал със 143 % процентни точки през разглеждания период и е достигнал ниво от 5 000 до 7 000 тона през РПП. Пазарният дял на вноса от засегнатата държава е нараснал с повече от три пъти между 2006 г. и РПП, когато е достигнал до ниво от около 5 %. През РПП пазарният дял е продължил да расте въпреки значителния спад в търсенето. Цените на вноса от въпросната страна са нараснали с 52 % през разглеждания период, като са следвали тенденция, подобна на наблюдаваната при цените на индустрията на Съюза, но са останали значително по-ниски от цените на индустрията на Съюза. Данните в таблица 2 не са представени с точните стойности от съображения за поверителност, тъй като в Индия има само двама известни производители износители.
Таблица 2
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от въпросната трета държава (в тонове)
2 000 до
3 000
3 000 до
4 000
7 000 до
9 000
5 000 до
7 000
Индекс (2006 г.=100)
100
123
318
243
Пазарен дял на вноса от въпросната страна
Около
1,5 %
Около
2 %
Около
5 %
Около
5 %
Цени на вноса от засегнатата държава (евро/тон)
Около
2 000
Около
2 600
Около
3 000
Около
3 200
Индекс (2006 г.=100)
100
133
145
152
4. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
(76)
Съгласно член 8, параграф 5 от основния регламент Комисията изследва всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на индустрията на Съюза.
4.1. Производство
(77)
Пред РПП производството е намаляло с 29 % в сравнение с 2006 г. Производството на индустрията на Съюза първоначално е нараснало с 2 % през 2007 г. в сравнение с 2006 г., след което е спаднало рязко, най-вече през РПП.
Таблица 3
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производство (в тонове)
272 468
278 701
261 690
192 714
Индекс (2006 г.=100)
100
102
96
71
4.2. Капацитет и равнище на използване на капацитета
(78)
Производственият капацитет е намалял незначително (като цяло с 2 %) между 2006 г. и РПП. Тъй като производството също е намаляло през 2008 г., най-вече през РПП, полученото равнище на използване на капацитета след това като цяло е показало намаление с 25 процентни пункта между 2006 г. и РПП.
Таблица 4
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
298 500
292 250
291 500
293 500
Индекс (2006 г.=100)
100
98
98
98
Използване на капацитета
91 %
95 %
90 %
66 %
Индекс (2006 г.=100)
100
104
98
72
4.3. Складови наличности
(79)
Равнището на крайните складови наличности на индустрията на Съюза е останало непроменено през 2007 г. в сравнение с 2006 г., а след това е намаляло с 10 % през 2008 г. През РПП нивото на складовите наличности е нараснало незначително, но е било 5 % по-ниско, отколкото през 2006 г.
Таблица 5
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Стокови наличности в края на периода(в тонове)
21 407
21 436
19 236
20 328
Индекс (2006 г.=100)
100
100
90
95
4.4. Обем на продажбите
(80)
Продажбите от индустрията на Съюза на пазара на Съюза на несвързани клиенти е нараснал с 39 % през разглеждания период. Те са били много високи в началото на разглеждания период, като са нараснали с приблизително 70 % в сравнение с разследвания период в рамките на първоначалното разследване. Обемът на продажбите е намалял слабо през 2007 г. и 2008 г., но е останал на сравнително високо равнище (през 2008 г. те все още са били 47 % над нивото на разследвания период в рамките на първоначалното разследване). Обемът на продажбите обаче е спаднал значително между 2008 г. и РПП (с почти една трета).
Таблица 6
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на продажбите на Съюза към несвързани клиенти (в тонове)
143 832
139 491
124 463
88 224
Индекс (2006 г.=100)
100
97
87
61
4.5. Пазарен дял
(81)
Пазарният дял на индустрията на Съюза е спадал стремглаво с почти 16 процентни пункта между 2006 и РПП (от 84,6 % до 68,7 %).
Таблица 7
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Пазарен дял на производството на Съюза
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Индекс (2006 г.=100)
100
96
87
81
4.6. Растеж
(82)
Между 2006 г. и РПП потреблението в Съюза е спаднало с почти 25 %. Индустрията на Съюза е загубила почти 16 процентни пункта пазарен дял, докато разглежданият внос е спечелил 3,4 процентни пункта пазарен дял.
4.7. Заетост
(83)
Равнището на заетостта в индустрията на Съюза е спаднало с 7 % между 2006 г. и РПП.
Таблица 8
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Заетост за разглеждания продукт (в хора)
1 942
1 848
1 799
1 804
Индекс (2006 г.=100)
100
95
93
93
4.8. Производителност
(84)
Производителността на работната сила на индустрията на Съюза, разглеждана като продукция на заето лице за една година, е нараснала с 24 % между 2006 г. и РПП. Тя е нараснала слабо през 2007 г. и 2008 г., след което е намаляла с почти 25 % през РПП.
Таблица 9
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производителност (в тонове на работник)
140
151
146
107
Индекс (2006 г.=100)
100
107
104
76
4.9. Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(85)
Единичните продажни цени на индустрията на Съюза са отбелязали положителна тенденция, като са нараснали с 40 % през разглеждания период. Това се дължи на следното: i) общото ниво на цените на пазара, ii) необходимостта от възстановяване на компенсиране в производствените разходи и iii) начина, по който се определят цените по договорите за доставка.
(86)
През 2007 г. и 2008 г. индустрията на Съюза е успяла да повиши цените в контекста на цялостното повишаване на цените на пазара, което се е дължало на запазилото се голямо търсене на графитни електроди. Това търсене е било в резултат от много положителните пазарни условия, наблюдавани в стоманодобивния сектор до първите три тримесечия на 2008 г., както е изложено в съображение 71.
(87)
Цените също така са се повишили през 2007 г. и 2008 г. отчасти, за да компенсират нарастващите производствени разходи и по-специално цената на суровините. За периода 2006-2008 г. разходите са се увеличили с 23 %. Индустрията на Съюза обаче е успяла да компенсира това посредством значителното увеличаване на цените (+ 33 %).
(88)
Цените са продължили да растат през РПП, макар вече в по-малка степен (+ 5 %). Фактът, че цените не са намалели по време на период, когато търсенето е спаднало, се обяснява с начина, по който на пазара се установяват договорите за доставка, и с факта, че повечето договори за доставка за 2009 г. са били сключени през 2008 г. Както е изложено в съображение 72, обемът на продажбите на графитни електроди се е движел повече или по-малко в съответствие с продукцията при стоманодобива. Договарянето на договорните условия за доставка на графитни електроди обаче за периоди от 6 до 12 месеца могат да доведат до забавяне на въздействието на каквато и да било промяна (повишение или намаление) на търсенето върху цените. Договорите се договарят въз основата на прогнозни данни за обемите продажби, които може да са различни от действително достигнатите нива на продажбите, като резултатът е, че тенденцията при движението на цената през даден период не е задължително да следва тенденцията в обемите на продажбите за същия период. Такъв е случаят през РПП, когато обемите на продажбите са намалели, но цените са останали високи, тъй като повечето договори за доставка за 2009 г. са били сключени през 2008 г., а някои от доставките, предвидени за 2008 г., са били отложени за 2009 г. Увеличението в цените от 5 % по време на РПП все пак не е било достатъчно, за да компенсира увеличението на разходите (+ 13 %), както е било възможно през предходните периоди. Цените са били предоговорени на по-ниски нива след РПП.
(89)
Както е изложено в съображение 75, цените на вноса от засегнатата държава са следвали тенденция, подобна на наблюдаваната при индустрията на Съюза, но са били значително по-ниски от цените на индустрията на Съюза.
Таблица 10
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Единична цена на пазара на Съюза (евро/тон)
2 569
3 103
3 428
3 585
Индекс (2006 г.=100)
100
121
133
140
4.10. Заплати
(90)
Между 2006 г. и РПП средната заплата на служител се е увеличила с 15 %.
Таблица 11
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Годишни разходи за труд на работник (000 EUR)
52
56
61
60
Индекс (2006 г.=100)
100
108
118
115
4.11. Инвестиции
(91)
Между 2006 г. и РПП годишният поток от инвестиции в разглеждания продукт, вложени от индустрията на Съюза, са се увеличили с 37 %. През РПП обаче инвестициите са намалели с 14 % в сравнение с 2008 г.
Таблица 12
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетни инвестиции (EUR)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Индекс (2006 г.=100)
100
151
159
137
4.12. Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(92)
С нарастване на разходите от 40 %, настъпило през разглеждания период, индустрията на Съюза все пак е успяла в периода между 2006 г. и 2007 г. да увеличи цените си повече, отколкото е увеличила разходите си. Това доведе до повишаване на печалбата от 19 % през 2006 г. до 26 % - през 2007 г. От 2007 до 2008 г. цените и разходите са нараснали правопропорционално, като така маржът на индустрията на Съюза е останал непроменен на нивото от 2007 г. След това печалбите отново са намалели до 19 % през РПП поради въздействието върху разходите на ниското използване на производствения капацитет и високи цени на суровините. Печалбата е продължила да намалява през 2009 г., тъй като индустрията на Съюза е трябвало да намали цените си, за да отрази общия спад на продажните цени на пазара на графитни електроди поради намаляващо търсене в сектора на стоманодобива.
(93)
Възвръщаемостта на инвестициите („ВИ“) е нараснала от 71 % през 2006 г. до 103 % през 2007 г. През 2008 г. тя е нараснала до 119 %, след което е намаляла до 77 % през РПП. Като цяло възвращаемостта на инвестициите се е увеличила с 6 процентни пункта между 2006 г. и РПП.
Таблица 13
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетна печалба от продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от нетните продажби)
19 %
26 %
25 %
19 %
ВНИ (нетна печалба в % от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13. Паричен поток и способност за привличане на капитал
(94)
Нетния паричен поток от оперативните дейности е нараснал между 2006 г. и 2007 г. Това увеличение е продължило през 2008 г., след което се е наблюдавало намаление през РПП. Като цяло паричният поток е бил с 28 % по-висок през РПП, отколкото в началото на разглеждания период.
(95)
Липсват признаци, че индустрията на Съюза е изпитвала затруднение при привличането на капитал, което предимно се дължи на факта, че някои от производителите са част от по-големи групи.
Таблица 14
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Паричен поток (EUR)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Индекс (2006 г.=100)
100
145
179
128
4.14. Размер на субсидирането
(96)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на вноса от Индия, влиянието на действителните маржове на субсидиите върху индустрията на Съюза не може да се смята за несъществено.
4.15. Възстановяване от въздействието на предишно субсидиране и предишен дъмпинг
(97)
Показателите, прегледани по-горе, показват, че е налице известно подобрение в икономическото и финансовото положение на индустрията на Съюза след налагането през 2004 г. на окончателни изравнителни и антидъмпингови мерки. По-конкретно между 2006 и 2008 г. индустрията на Съюза се е възползвала от повишените цени и печалби. Това се е дължало на много положителните условия на пазара, които са позволили да се запазят по-високите ценови нива и рентабилност, въпреки че, както е изложено в съображение 81, пазарният дял на индустрията на Съюза е намалял. През същия период обаче и въпреки мерките пазарният дял на вноса от Индия се е увеличил, а продуктите от Индия са били внасяни на цени, по-ниски от тези на индустрията на Съюза. През РПП печалбата на индустрията на Съюза вече е започнала да намалява и през 2009 г. е намаляла още повече поради повишилите се разходи и ограничения ръст на цените.
5. Въздействие на субсидирания внос и други фактори
5.1. Въздействие на субсидирания внос
(98)
Въпреки намаляването на потреблението в Съюза през разглеждания период, обемът на вноса от засегнатата държава се е увеличил повече от два пъти, а пазарният дял на вноса се е увеличил повече от три пъти (вж. съображение 75). Ако не се отчитат предвид антидъмпинговите и изравнителните мита, през РПП вносът от засегнатата държава е подбивал цените на индустрията на Съюза, макар и с по-малко от 2 %.
5.2. Въздействие на икономическата криза
(99)
Поради много положителните икономически условия, наблюдавани в сектора на стоманодобива и на свързаните промишлени сектори, включително и при графитните електроди, през 2007 г. и през първите три тримесечия на 2008 г. индустрията на Съюза е в сравнително добро икономическо състояние, когато в началото на 2008 г. започна икономическата криза. Фактът, че преговорите по договорите за доставка на графитни електроди обикновено се договарят за период от 6 до 12 месеца, означава, че се наблюдава забавяне при въздействието на каквато и да било промяна (повишение или намаление) на търсенето върху цените. Тъй като договорите за РПП са били договорени в етап, когато въздействието на икономическата криза не е могло да бъде предвидено, въздействието на икономическата криза през РПП е било основно по отношение на обема, тъй като по отношение на цените каквото и да било въздействие щеше да се усети от индустрията на Съюза със закъснение. В този смисъл следва да се отбележи, че състоянието на индустрията на Съюза в някаква степен се е влошило дори в периода на благоприятните икономически условия, като се е наблюдавала известна загуба на пазарния дял спрямо вноса от засегнатата държава. Фактът, че това влошаване не е довело до по-значително неблагоприятно въздействие отчасти се е дължал на голямото търсене през 2007-2008 г., което е позволило на индустрията на Съюза да запази големия обем производство и продажби и отчасти се е дължал на това, че когато тези обеми са намалели през РПП, все пак е било възможно цените да се запазят поради забавянето във времето, споменато по-горе.
5.3. Внос от други държави
(100)
Поради включването на продукти, различни от продукта, предмет на разследването, в данните за вноса, предоставени от Евростат по код по КН, бе извършен следният анализ въз основа на данните за вноса на ниво код по Тарик, допълнени от информацията от събраните в съответствие с член 24, параграф 6 от основния регламент данни. Част от вноса не беше взета предвид, тъй като въз основа на наличната информация този внос не беше на продукта, предмет на разследването.
(101)
Според направените оценки обемът на вноса от други трети държави се е увеличил с 63 % от около 11 000 тона през 2006 г. до около 18 500 тона през РПП. Пазарният дял на вноса от други държави се е увеличил от 6,6 % през 2006 г. на 14,4 % през РПП. Средната цена на вноса от други трети държави се е увеличил с 42 % между 2006 г. и РПП. Основният внос изглежда е от Китайската народна република (КНР), Русия, Япония и Мексико, които са единствените държави с индивидуален пазарен дял, по-висок от 1 % през РПП. Вносът от тези държави се разглежда по-подробно в съображенията по-долу. Вносът от девет други държави има общ пазарен дял само от около 2 % и не се разглежда по-натам.
(102)
Пазарният дял на вноса от Китай се е увеличил с 2,4 процентни пункта през разглеждания период (от 0,2 % до 2,6 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, по-ниски от цените на индустрията на Съюза и също така по-ниски от цените на вноса с произход от Индия.
(103)
Пазарният дял на вноса от Русия се е увеличил с 4,2 процентни пункта през разглеждания период (от 1,9 % до 6,1 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, малко по-ниски от цените на индустрията на Съюза, но по-високи от цените на вноса с произход от Индия.
(104)
Пазарният дял на вноса от Япония е намалял с 0,4 процентни пункта през разглеждания период (от 2,0 % до 1,6 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, които са били сходни или по-високи от цените на индустрията на Съюза и също така по-високи от цените на вноса с произход от Индия.
(105)
Пазарният дял на вноса от Мексико се е увеличил с 1,0 процентен пункт през разглеждания период (от 0,9 % до 1,9 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, по-високи от цените на индустрията на Съюза и също така по-високи от цените на вноса с произход от Индия.
(106)
В заключение може да се каже, че не може да се изключи възможността развитието на вноса от КНР и от Русия да е повлияло донякъде върху загубата на пазарен дял от индустрията на Съюза. Предвид общия характер на наличните статистически данни за вноса обаче, които не позволяват сравнение на цените по вид на продукта, както бе възможно за Индия въз основа на подробната информация, предоставена от производителя износител, въздействието на вноса от КНР и Русия не може да се установи със сигурност.
Таблица 15
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от други държави (в тонове)
11 289
11 243
19 158
18 443
Индекс (2006 г.=100)
100
100
170
163
Пазарен дял на вноса от други държави
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Цени на вноса от други държави (евро/тон)
2 467
3 020
3 403
3 508
Индекс (2006 г.=100)
100
122
138
142
2006
2007
2008
РПП
Обем на вноса от КНР (в тонове)
421
659
2 828
3 380
Индекс (2006 г.=100)
100
157
672
804
Пазарен дял на вноса от КНР
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Цена на вноса от КНР (евро/тон)
1 983
2 272
2 818
2 969
Индекс (2006 г.=100)
100
115
142
150
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Русия (тонове)
3 196
2 887
8 441
7 821
Индекс (2006 г.=100)
100
90
264
245
Пазарен дял на вноса от Русия
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Цени на вноса от Русия (евро/тон)
2 379
2 969
3 323
3 447
Индекс (2006 г.=100)
100
125
140
145
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Япония (в тонове)
3 391
2 223
3 731
2 090
Индекс (2006 г.=100)
100
66
110
62
Пазарен дял на вноса от Япония
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Цени на вноса от Япония (евро/тон)
2 566
3 131
3 474
3 590
Индекс (2006 г.=100)
100
122
135
140
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Мексико (в тонове)
1 478
2 187
2 115
2 465
Индекс (2006 г.=100)
100
148
143
167
Пазарен дял на вноса от Мексико
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Цени на вноса от Мексико (евро/тон)
2 634
3 629
4 510
4 554
Индекс (2006 г.=100)
100
138
171
173
6. Заключение
(107)
Както е изложено в съображение 75 обемът на вноса от засегнатата държава се е увеличил повече от два пъти между 2006 г. и РПП. Като се има предвид, че потреблението е спаднало с 25 % за същия период, това е довело до рязко покачване на пазарния дял на индийските износители от 1,5 % през 2006 г. до около 5 % през РПП. Макар цените на индийските износители за Съюза да са нараснали значително през разглеждания период като резултат от като цяло високите пазарни цени, те все още са подбивали цените на индустрията на Съюза.
(108)
Между 2006 г. и РПП, въпреки съществуването на антидъмпинговите и изравнителните мерки, няколко важни показателя са се развили неблагоприятно: обемът на продукцията и на продажбите е намалял със съответно 29 % и 39 %, използването на капацитета е намаляло с 28 % и е било последвано от намаление в нивата на заетост и на производителност. Макар част от тези неблагоприятни тенденции да могат да се обяснят с отчетливото намаление на потреблението, което е отбелязало спад с почти 25 % през разглеждания период, значителното намаление на пазарния дял на индустрията на Съюза (спад от 15,9 процентни пункта между 2006 г. и РПП) също трябва да се разглежда с оглед на непрекъснатото увеличение на пазарния дял на вноса от Индия.
(109)
Що се отнася до относително високите стойности на печалбата през РПП, то това се е дължало предимно на запазилото се високо ниво на цените поради причините, изложени в съображение 88. Прави се заключението, че през разглеждания период състоянието на индустрията на Съюза се е влошило като цяло и че състоянието на индустрията на Съюза е било неустойчиво към края на РПП, въпреки сравнително високите нива на печалбата в този момент, когато усилията му за поддържане на обема на продажбите и на достатъчно ценово равнище в обстановка на намалено търсене са били възпрепятствани от увеличаващото се присъствие на субсидирания внос от Индия.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ И ПОВТАРЯНЕ НА ВРЕДА
1. Предварителни бележки
(110)
Както беше показано, въвеждането на изравнителни мерки е позволило на индустрията на Съюза да се възстанови само в известна степен от претърпените вреди. Когато високите нива на потребление в Съюза обаче, усетено през по-голямата част на разглеждания период, е изчезнало по време на РПП, индустрията на Съюза бе поставена в несигурна и уязвима ситуация и бе изложена на вредоносния ефект от субсидирания внос от Индия. По-конкретно способността на индустрията на Съюза да компенсира повишените разходи е била слаба към края на РПП.
2. Връзка между експортния обем и цени за трети държави и експортния обем и цени за Съюза
(111)
Беше установено, че средната експортна цена на индийските продажби за държави, които не са членки на ЕС, е по-ниска от средната експортна цена за Съюза, а също и по-ниска от тази на вътрешния пазар. Продажбите на индийските износители в държави, които не са членки на ЕС, се осъществяват в значителни количества, формиращи по-голямата част от общите експортни продажби. По тази причина бе отчетено, че ако мерките се оставят за загубят сила, индийските износители ще имат стимул да пренасочат значително количество от своя износ от други трети държави към по-привлекателния пазар на Съюза на ценови нива, които дори да са по-високи от тези в третите държави, вероятно ще останат под текущите нива на експортните цени към Съюза.
3. Неизползван капацитет и стокови запаси на индийския пазар
(112)
Оказалият съдействие индийски производител е разполагал със значителен свободен капацитет и е планирал да повиши капацитета си през 2010/2011 г. Следователно съществува капацитет за значително увеличаване на износа към ЕССъюза по-специално поради това, че липсват всякакви признаци пазарите на трети държави или вътрешният пазар да са способни да поемат каквато и да било допълнителна продукция.
(113)
В коментарите си по разгласяването оказалият съдействие индийски производител изказа твърдението, че свободният му капацитет се е дължал главно на икономическата криза и свързания с нея спад в търсенето. Значителна част от свободния капацитет на дружеството обаче може да се обясни с факта, че то значително е увеличило капацитета си между 2006 г. и РПП. Освен това следва да се отбележи, че дружеството е планирало допълнително увеличение на капацитета. Следва също така да се отбележи, че има и друг индийски производител, който не е оказал съдействие, но има подобен капацитет и използване на капацитета и който също наскоро е обявил още по-значително увеличение на капацитета.
4. Заключение
(114)
Производителите във засегнатата държава имат потенциала да увеличат и/или да пренасочат своя експортен обем към пазара на Съюза. Освен това цените на индийските износители за трети държави са по-ниски от цените в Съюза. Разследването показа, че на основата на сравними видове продукт оказалият съдействие производител износител е продавал разглеждания продукт на цени, по-ниски от тези на индустрията на Съюза. Тези ниски цени най-вероятно ще намалеят в съответствие с по-ниските цени, налагани в останалите части на света. Подобно ценово поведение, съчетано със способността на износителите от засегнатата държава да доставят значителни количества от разглеждания продукт на пазара на Съюза, най-вероятно ще има отрицателно въздействие върху икономическото положение на индустрията на Съюза.
(115)
Както бе показано по-горе, положението на индустрията на Съюза остава уязвимо и нестабилно. Ако индустрията на Съюза бъде изправена пред по-голям обем на вноса от засегнатата държава на субсидирани цени, това най-вероятно ще доведе до спад в нейните продажби, пазарен дял, продажни цени, както и до последващо влошаване на финансовото положение до нивата, установени при първоначалното разследване. На тази основа се прави заключението, че отмяната на мерките най-вероятно ще доведе до влошаване на и без това нестабилното положение и до повтаряне на съществената вреда за индустрията на Съюза.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(116)
В съответствие с член 31 от основния регламент бе направено изследване дали продължаването на съществуващите изравнителни мерки би било в интерес на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен на основата на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на индустрията на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
(117)
Следва да се припомни, че при първоначалното разследване се прие, че въвеждането на мерките не е в противоречие с интереса на Съюза. В допълнение на това фактът, че настоящото разследване е преглед, който анализира положение, при което изравнителните мерки вече съществуват, позволява оценката на всеки ненужен отрицателен ефект от настоящите изравнителни мерки върху засегнатите страни.
(118)
На тази основа бе проучено дали въпреки изводите за вероятното продължаване или повтаряне на вредоносното субсидиране съществуват необорими доводи, които да доведат до заключението, че в този конкретен случай не е в интерес на Съюза да запази мерките.
2. Интерес на индустрията на Съюза
(119)
Индустрията на Съюза е доказала своята жизнеспособност в структурно отношение. Това се доказва от положителното развитие на нейното икономическо положение след налагането на изравнителните мерки през 2004 г. По-специално фактът, че индустрията на Съюза е увеличила рентабилността си в годините преди РПП, контрастира рязко със състоянието преди въвеждането на мерките. Индустрията на Съюза обаче последователно е губила от пазарния си дял, докато вносът от засегнатата държава значително е увеличил пазарния си дял през разглеждания период. Без мерките индустрията на Съюза най-вероятно би била в още по-лошо състояние.
3. Интерес на вносители/ползватели
(120)
Нито един от деветте несвързани вносители, с които бе установена връзка, не предложи своето съдействие.
(121)
Седемнадесет ползватели се отзоваха и предадоха отговорите си на въпросниците. Макар повечето от ползватели да не са използвали графитни електроди от Индия няколко години и следователно са останали неутрални по отношение на евентуалното продължаване на мерките, шест ползватели до известна степен са използвали индийски електроди. Четирима ползватели заявиха, че продължаването на мерките ще има отрицателно въздействие върху конкуренцията. Едно сдружение (Eurofer) беше твърдо против продължаването на мерките и заяви, че мерките са довели до това индийските износители в голяма степен да се оттеглят от пазара на ЕС. Сдружението изказа твърдението, че продължаването на мерките ще възпрепятства стоманопроизводителите при разработването на алтернативни източници на доставки и ще позволи на промишлеността на Съюза да продължи да има доминиращо положение, почти като при положение на дуопол. От развитието на вноса от Индия след въвеждането на мерките обаче става ясно, че подобно голямо оттегляне не е имало; напротив, вносът от Индия е нараснал значително през разглеждания период. Освен това разследването показа, че графитните електроди все повече навлизат на пазара на Съюза от няколко други трети държави. Що се отнася до доминиращото положение на промишлеността на Съюза на пазара, припомня се, че пазарният му дял е намалял с почти 16 процентни пункта през разглеждания период (вж. съображение 81 по-горе). И накрая, това сдружение също така призна, че графитните електроди представляват само малка част от общите разходи на производителите от стоманодобивната промишленост.
(122)
Припомня се също така, че при първоначалното разследване беше установено, че въздействието от въвеждането на мерките няма да бъде значително за ползвателите (10). Макар мерките да съществуват от пет години, вносителите/ползвателите в Съюза продължават да си ги доставят, inter alia, от Индия. Не бяха представени никакви данни и за това, че е имало трудности с намирането на алтернативни източници. Нещо повече, не трябва да се забравя, че по отношение на въвеждането на мерките върху ползвателите първоначалното разследване стигна до заключението, че като се има предвид пренебрежимо слабото влияние на цените на графитните електроди върху промишлените сектори на ползвателите, всяко тяхно покачване вероятно не би могло да има забележимо въздействие върху тези сектори. Не бяха установени доказателства в противоположен смисъл и след въвеждането на мерките. Следва да се заключи, че запазването на изравнителните мерки вероятно няма да окаже сериозно влияние върху вносителите/ползвателите в Съюза.
4. Заключение
(123)
Предвид изложеното по-горе се стигна до заключението, че няма убедителни основания настоящите изравнителни мерки да не бъдат запазени.
З. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(124)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяването на информацията. Представените становища и коментари бяха надлежно взети предвид, когато това беше обосновано.
(125)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 18, параграф 2 от основния регламент изравнителните мерки, приложими към вноса на някои графитни електроди с произход от Индия, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки се състоят от адвалорни мита.
(126)
Посочените в настоящия регламент индивидуални изравнителни митнически ставки за дружествата се прилагат изключително за внос на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от споменатите конкретни юридически лица. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, непосочено изрично в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително и лица, свързани с онези, които са изрично споменати, не може да се ползва от тези ставки и се подлага на митническата ставка, приложима за „всички останали дружества“.
(127)
Всякакви искания по прилагането на тези индивидуални изравнителни митнически ставки за дружеството (напр. след промяна на наименованието на дружеството или след създаване на нови производствени или търговски дружества) следва да се отправят към Комисията (11) с цялата съответна информация, по-специално всяка модификация в дейността на фирмата, свързана с производството, вътрешните и експортните продажби, свързани с, примерно, тази промяна на наименованието или тази промяна на производствените и търговските дружества. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде изменен съответно чрез актуализирането на списъка с дружества, които могат да се ползват от индивидуалните митнически ставки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на графитни електроди от вида, използван за електрически пещи, с видима плътност от 1,65 g/cm3 или по-голяма и електрическо съпротивление от 6,0 μΩ.m или по-малко, класирани в код по КН ех 8545 11 00 (код по ТАРИК 8545110010), и нипели, използвани за такива електроди, понастоящем класирани в код по КН ex85459090 (код по ТАРИК 8545909010), внесени заедно или поотделно, с произход от Индия.
2. Митническата ставка, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от дружествата, изброени по-долу, е както следва:
Дружество
Окончателно мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta - 700016, West Bengal
6,3
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttar Pradesh
7,0
A531
Всички останали дружества
7,2
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 13 декември 2010 година.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 1185/2010
tat-13 ta’ Diċembru 2010
li jimponi dazju kumpensatorju definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti sistemi ta’ elettrodi tal-grafita li joriġinaw mill-Indja wara reviżjoni ta’ skadenza skont l-Artikolu 18 tar-Regolament (KE) Nru 597/2009
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tal-11 ta’ Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra importazzjonijiet sussidjati minn pajjiżi li mhumiex membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikoli 15(1), 18 u 22 (1) (2) u (3) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta ppreżentata mill-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) wara li kkonsultat mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Miżuri fis-seħħ
(1)
Il-Kunsill, wara investigazzjoni kontra s-sussidju (“l-investigazzjoni oriġinali”), bir-Regolament (KE) Nru 1628/2004 (2), impona dazju kumpensatorju definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti elettrodi tal-grafita li jaqgħu fil-preżent taħt il-kodiċi NM ex 8545 11 00 u żnienen użati għat-tali elettrodi li jaqgħu fil-preżent taħt il-kodiċi NM ex 8545 90 90 li joriġinaw mill-Indja (“il-miżuri kompensatorji definittivi”). Il-miżuri ħadu l-forma ta’ dazju ad valorem ta’ 15,7 %, minbarra kumpanija waħda li r-rata tad-dazju għaliha kienet ta’ 7 %.
(2)
Il-Kunsill, permezz tar-Regolament (KE) Nru 1629/2004 (3), impona dazji anti-dumping definittivi fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti elettrodi tal-grafita li jaqgħu fil-preżent taħt il-kodiċi NM ex 8545 11 00 u żnienen użati għat-tali elettrodi li jaqgħu fil-preżent taħt il-kodiċi NM ex 8545 90 90 li joriġinaw mill-Indja (“il-miżuri anti-dumping definittivi”). Il-miżuri ħadu l-forma ta’ dazju ad valorem ta’ 0 %.
(3)
Wara reviżjoni interim parzali ex officio tal-miżuri kompensatorji, il-Kunsill permezz tar-Regolament (KE) Nru 1354/2008 (4) emenda r-Regolament (KE) Nru 1628/2004 u (KE) Nru 1629/2004. Id-dazji kompensatorji definittivi ġew emendati għal 6,3 % u 7,0 % għall-importazzjonijiet minn esportaturi msemmija individwalment b’rata tad-dazju residwa ta’ 7,2 %. Id-dazji anti-dumping definittivi ġew emendati għal 9,4 % u 0 % għall-importazzjonijiet minn esportaturi msemmija individwalment b’rata tad-dazju residwa ta’ 8,5 %.
2. Talba għal reviżjoni ta’ skadenza
(4)
Wara l-pubblikazzjoni ta’ notifika ta’ skadenza imminenti (5) tal-miżuri kompensatorji definittivi fis-seħħ, il-Kummissjoni, fit-18 ta’ Ġunju 2009, irċeviet talba għall-bidu ta’ reviżjoni ta’ skadenza ta’ dawn il-miżuri, skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku. It-talba ġiet ippreżentata minn tliet produtturi tal-Unjoni tal-prodott simili: Graftech International, SGL Carbon GmbH, u Tokai ERFTCARBON GmbH (“l-applikanti”) li jirrappreżentaw proporzjon kbir, f’dan il-każ ta’ iżjed minn 90 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ ċerti sistemi ta’ elettrodi tal-grafita.
(5)
It-talba kienet ibbażata fuq ir-raġunijiet li l-iskadenza tal-miżuri probabbli tirriżulta f’kontinwazzjoni jew rikorrenza tas-sussidjar u dannu lill-industrija tal-Unjoni.
(6)
Qabel il-bidu tar-reviżjoni ta’ skadenza, u skont l-Artikoli 22(1) u 10(7) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni nnotifikat lill-Gvern tal-Indja (“il-GOI”) li kienet irċeviet talba għal reviżjoni dokumentata sew u stiednet lill-GOI għal konsultazzjonijiet bil-għan li tiġi kjarifikata s-sitwazzjoni fir-rigward tal-kontenut tat-talba għal reviżjoni u biex jaslu għal soluzzjoni miftiehma b’mod reċiproku. Il-GOI aċċetta l-offerta tal-konsultazzjonijiet u dawn saru sussegwentement fis-16 ta’ Settembru 2009. Matul il-konsultazzjonijiet, ma setgħet tintlaħaq l-ebda soluzzjoni miftiehma b’mod reċiproku. Madankollu, ittieħdet nota tal-kummenti ppreżentati mill-awtoritajiet tal-GOI.
3. Bidu ta’ reviżjoni ta’ skadenza
(7)
Wara li ddeterminat, wara li kkonsultat mal-Kumitat Konsultattiv, li kien hemm biżżejjed evidenza għall-bidu ta’ reviżjoni ta’ skadenza, il-Kummissjoni ħabbret fis-17 ta’ Settembru 2009, permezz ta’ notifika ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (6) (“in-notifika tal-bidu”), il-bidu ta’ reviżjoni ta’ skadenza skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku.
4. Investigazzjonijiet paralleli
(8)
Permezz ta’ notifika tal-bidu ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea fis-17 ta’ Settembru 2009 (7), il-Kummissjoni ħabbret ukoll il-bidu ta’ investigazzjoni tar-reviżjoni ta’ skadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat- 30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (8) tal-miżuri anti-dumping definittivi.
5. Investigazzjoni
5.1. Perjodu ta’ investigazzjoni
(9)
L-investigazzjoni tal-kontinwazzjoni jew tar-rikorrenza tas-sussidjar kienet tkopri l-perjodu mill-1 ta’ Lulju 2008 sat-30 ta’ Ġunju 2009 (“il-perjodu tal-investigazzjoni tar-reviżjoni” jew “PIR”). L-eżaminar tat-tendenzi rilevanti għall-valutazzjoni tal-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ dannu kienet tkopri l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2006 sat-tmiem tal-perjodu ta’ investigazzjoni tar-reviżjoni (“il-perjodu kkunisdrat”).
5.2. Partijiet ikkonċernati mill-investigazzjoni
(10)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-applikanti, produtturi oħra magħrufa tal-Unjoni, il-produtturi esportaturi, l-importaturi, l-utenti kkonċernati, u lill-GOI dwar il-bidu tar-reviżjoni ta’ skadenza. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jagħtu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fin-notifika tal-bidu.
(11)
Il-partijiet interessati kollha, li talbu dan u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ngħataw smigħ.
(12)
Minħabba l-għadd kbir apparenti ta’ importaturi mhux relatati, kien meqjus xieraq, skont l-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku, li jiġi eżaminat jekk għandux isir kampjunar. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk il-kampjunar ikunx neċessarju u, jekk dan ikun il-każ, tagħżel kampjun, il-partijiet imsemmija hawn fuq intalbu, skont l-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku, jippreżentaw irwieħhom fi żmien 15-il ġurnata mill-bidu tar-reviżjonijiet u biex jipprovdu lill-Kummissjoni bl-informazzjoni mitluba fin-notifika tal-bidu. Madankollu, l-ebda importatur mhux relatat ma resaq biex jikkoopera. Il-kampjunar għalhekk ma kienx neċessarju.
(13)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-partijiet kollha magħrufa kkonċernati u lil dawk li għamlu lilhom infushom magħrufa fl-iskadenzi stabbiliti fin-notifika tal-bidu. Waslu risposti mingħand tliet gruppi ta’ produtturi tal-Unjoni (jiġifieri l-applikanti), prodottur esportatur wieħed u 17-il utent, u l-GOI. L-ebda wieħed mill-importaturi ma ippreżenta ruħu matul l-eżerċizzju tal-kampjunar u l-ebda importatur ieħor ma ta lill-Kummissjoni l-ebda informazzjoni jew ippreaenta ruħu matul l-investigazzjoni.
(14)
Wieħed biss miż-żewġ produtturi esportaturi magħrufa fl-Indja, jiġifieri HEG Limited (“HEG”) ikkoopera bi sħiħ fir-reviżjoni billi ssottometta tweġiba għall-kwestjonarju. Ta’ min jinnota f’dan ir-rigward li fl-investigazzjoni oriġinali l-isem uffiċjali sħiħ ta’ dik il-kumpanija kien Hindustan Electro Graphite Limited. Sussegwentement il-kumpanija bidlet isimha f’HEG Limited. It-tieni produttur esportatur li kkoopera fl-investigazzjoni oriġinali, jiġifieri Graphite India Limited (“GIL”) ddeċieda li ma jissottomettix tweġiba għall-kwestjonarju fir-reviżjoni preżenti.
(15)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset neċessarja għad-determinazzjoni tal-probabbiltà tal-kontinwazzjoni jew tar-rikorrenza tas-sussidjar u d-dannu li jirriżulta u tal-interess tal-Unjoni. Twettqu żjarat ta’ verifika fuq il-post tal-partijiet interessati li ġejjin:
(a)
Produtturi tal-Unjoni
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden u Meitingen, il-Ġermanja;
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, l-Isvizzera;
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Spanja;
-
Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, il-Ġermanja.
(b)
Prodottur esportatur fl-Indja
-
HEG Limited, Bhopal.
(c)
Il-Gvern tal-India (“GTI”).
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U PRODOTT SIMILI
(16)
Il-prodott ikkonċernat minn din ir-reviżjoni huwa l-istess bħal dak fl-investigazzjoni oriġinali, jiġifieri elettrodi tal-grafita ta’ tip użat għall-fran elettriċi, b’densità apparenti ta’ 1,65 g/ċm3 jew iżjed u reżistenza elettrika ta’ 6,0 μ.μ.m jew anqas, li jaqgħu fil-preżent taħt il-kodiċi NM ex 8545 11 00 u żnienen użati għat-tali elettrodi, li jaqgħu fil-preżent taħt il-kodiċi NM ex 8545 90 90 sew jekk huma importati flimkien jew joriġinaw separatament fl-Indja (“il-prodott ikkonċernat”).
(17)
L-investigazzjoni kkonfermat li, bħal fl-investigazzjoni oriġinali, il-prodott ikkonċernat u l-prodotti mmanifatturati u mibjugħin mill-produttur esportatur fis-suq domestiku fl-Indja, kif ukoll dawk immanifatturati u mibjugħin fl-Unjoni mill-produtturi tal-Unjoni, għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u tekniċi bażiċi kif ukoll l-istess użi u huma, għalhekk, meqjusin bħala prodotti simili skont it-tifsira tal-Artikolu 2(c) tar-Regolament bażiku.
C. PROBABBILTÀ TA’ KONTINWAZZJONI JEW RIKORRENZA TAS-SUSSIDJAR
1. Introduzzjoni
(18)
Abbażi tal-informazzjoni fit-talba għal reviżjoni u t-tweġibiet għall-kwestjonarju tal-Kummissjoni, l-iskemi li ġejjin, li allegatament jinvolvu l-għoti ta’ sussidji, ġew investigati:
Skemi nazzjonali
(a)
Skema għall-Awtorizzazzjoni bil-Quddiem (“AAS”);
(b)
Skema ta’ Kreditu ta’ Dazju fuq l-Importazzjoni (“DEPBS”);
(c)
Skema ta’ Oġġetti Kapitali għall-Promozzjoni tal-Esportazzjoni (“EPCGS”);
Skema Reġjonali
(d)
Skema ta’ Eżenzjoni mid-Dazju fuq l-Elettriku (“EDES”).
(19)
L-iskemi speċifikati fil-punti (a) sa (c) hawn fuq huma bbażati fuq l-Att dwar il-Kummerċ Barrani (Żvilupp u Regolazzjoni) tal-1992 (Nru 22 tal-1992) li daħal fis-seħħ fis-7 ta’ Awwissu 1992 (“l-Att dwar il-Kummerċ Barrani”). L-Att dwar il-Kummerċ Barrani jawtorizza lill-GOI joħroġ notifiki fir-rigward tal-politika tal-esportazzjoni u l-importazzjoni. Dawn huma mogħtija fil-qosor fid-dokumenti tal-“Politika tal-Kummerċ Barrani”, li jinħarġu mill-Ministeru tal-Kummerċ kull ħames snin u jiġu aġġornati regolarment. Żewġ dokumenti dwar il-Politika tal-Kummerċ Barrani huma rilevanti għall-PIR ta’ dan il-każ, jiġifieri l-politika-FT 04-09 u l-politika-FT 09-14. Dan tal-aħħar daħal fis-seħħ f’April 2009. Barra minn hekk, il-GOI stabbilixxa wkoll il-proċeduri li jirregolaw il-politika-FT 04-09 u l-politika-FT 09-14 fil-“Manwal tal-Proċeduri, Volum I” (“HOP I 04-09” u “HOP I 09-14” rispettivament). Il-Manwal tal-Proċeduri jiġi aġġornat ukoll fuq bażi regolari.
(20)
L-iskema speċifikata fil-punt (d) hawn fuq hija mmaniġġjata mill-awtoritajiet tal-Istat ta’ Madhya Pradesh.
2. Skema ta’ Awtorizzazzjoni bil-Quddiem (“AAS”)
(21)
Matul l-investigazzjoni nstab li l-produttur Indjan li kien qed jikkoopera ma kiseb l-ebda benefiċċju taħt l-iskema AAS matul il-PIR. Għalhekk ma kienx neċessarju li din l-iskema tiġi analizzata iżjed f’din l-investigazzjoni.
3. Skema ta’ Kreditu ta’ Dazju fuq l-Importazzjoni (“DEPBS”)
(a) Bażi Legali
(22)
Id-deskrizzjoni dettaljata tal-DEPBS tinsab fil-paragrafi 4.3 tal-politika-FT 04-09 u l-politika-FT 09-14 kif ukoll fil-Kapitolu 4 tal-HOP I 04-09 u tal-HOP I 09-14.
(b) Eliġibilità
(23)
Kwalunkwe manifattur esportatur jew negozjant esportatur huwa eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika tad-DEPBS
(24)
Esportatur eliġibbli jista’ japplika għall-krediti tad-DEPBS li huma kkalkulati bħala perċentwal tal-valur tal-prodotti esportati taħt din l-iskema. Rati tad-DEPBS bħal dawn ġew stabbiliti mill-awtoritajiet Indjani għall-maġġoranza tal-prodotti, inkluż il-prodott ikkonċernat. Dawn huma determinati abbażi tan-Norma Standard Input-Output (“SION”), li hija norma b’kunsiderazzjoni ta’ kontenut importat preżunt ta’ inputs fil-prodott esportat u inċidenza ta’ dazju doganali fuq tali importazzjonijiet preżunti, irrispettivament jekk id-dazji fuq l-importazzjonijiet tħallsux jew le.
(25)
Sabiex tkun eliġibbli għall-benefiċċji taħt din l-iskema, kumpanija trid tesporta. Fil-mument tat-tranżazzjoni tal-esportazzjoni, għandha ssir dikjarazzjoni mill-esportatur lill-awtoritajiet fl-Indja li tindika li l-esportazzjoni qed issir taħt id-DEPBS. Sabiex l-oġġetti jiġu esportati, l-awtoritajiet tad-dwana Indjani joħorġu, matul il-proċedura ta’ dispaċċ, polza ta’ esportazzjoni. Dan id-dokument juri, inter alia, l-ammont ta’ kreditu tad-DEPBS li għandu jingħata għal dik it-tranżazzjoni tal-esportazzjoni. F’dak il-mument, l-esportatur ikun jaf il-benefiċċji li għandu jirċievi. Malli l-awtoritajiet tad-dwana joħorġu polza ta’ esportazzjoni, il-GOI ma jkollu ebda diskrezzjoni fuq l-għoti ta’ kreditu tad-DEPBS. Ir-rata tad-DEPBS rilevanti għall-kalkolu tal-benefiċċju hija dik applikata fiż-żmien meta tkun saret id-dikjarazzjoni ta’ esportazzjoni. Għalhekk, mhijiex possibbli emenda retroattiva tal-livell tal-benefiċċju.
(26)
Instab li skont l-istandards tal-kontabilità Indjani, il-krediti tad-DEPBS jistgħu jitniżżlu fuq il-bażi tad-dovuti bħala dħul fil-kontijiet tal-kummerċ, malli jiġi sodisfatt l-obbligu tal-esportazzjoni. Krediti bħal dawn jistgħu jintużaw għall-ħlas tad-dazji doganali fuq importazzjonijiet sussegwenti ta’ kwalunkwe oġġetti importabbli mingħajr restrizzjonijiet, minbarra oġġetti kapitali. Oġġetti importati kontra krediti bħal dawn jistgħu jinbiegħu fis-suq domestiku (soġġetti għal taxxa fuq il-bejgħ) jew jiġu użati f’mod ieħor. Il-krediti tad-DEPBS huma trasferibbli b’xejn u validi għal perjodu ta’ 12-il xahar mid-data tal-ħruġ.
(27)
Applikazzjonijiet għall-krediti tad-DEPBS jiġu ffajljati elettronikament u jistgħu jkopru ammont mhux limitat ta’ tranżazzjonijiet tal-esportazzjoni. De facto, ma jeżistu l-ebda skadenzi stretti għall-krediti tad-DEPBS. Is-sistema elettronika użata għall-immaniġġjar tad-DEPBS ma teskludix awtomatikament it-tranżazzjonijiet ta’ esportazzjoni li jaqbżu l-perjodu taż-żmien għas-sottomissjoni msemmija fil-Kapitolu 4.47 tal-HOP I 04-09 u 09-14 Barra minn hekk, kif stipulat b’mod ċar fil-Kapitolu 9.3 tal-HOP I 04-09 u 09-14, l-applikazzjonijiet li jaslu wara d-data tal-iskadenza għas-sottomissjoni dejjem jistgħu jiġu kkunsidrati bl-impożizzjoni ta’ penali minuri (jiġifieri 10 % tal-intitolament).
(28)
Instab li l-produttur esportatur Indjan li kkoopera uża din l-iskema matul l-PIR.
(d) Konklużjonijiet dwar id-DEPBS
(29)
Id-DEPBS tipprovdi sussidji skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Kreditu tad-DEPBS huwa kontribuzzjoni finanzjarja mill-GOI, minħabba li l-kreditu eventwalment jintuża biex jagħmel tajjeb għad-dazji tal-importazzjoni, u b’hekk inaqqas id-dħul mid-dazji tal-GOI li kieku kien ikun dovut. Barra minn hekk, il-kreditu tad-DEPBS jagħti benefiċċju lill-esportatur, minħabba li jtejjeb il-likwidità tiegħu.
(30)
Barra minn hekk, id-DEPBS huwa soġġett fil-liġi għall-prestazzjoni tal-esportazzjoni, u għalhekk huwa meqjus li huwa speċifiku u kompensatorju taħt l-Artikolu 4(4), l-ewwel subparagrafu, punt (a) tar-Regolament bażiku.
(31)
Din l-iskema ma tistax titqies bħala sistema ta’ rifużjoni tad-dazju permissibbli jew sistema ta’ rifużjoni ta’ sostituzzjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku kif iddikjarat mill-produttur esportatur Indjan li qed jikkoopera. Din ma tikkonformax mar-regoli stretti stabbiliti fl-Anness I partita (i), fl-Anness II (definizzjonijiet u regoli għar-rifużjoni) u fl-Anness III (definizzjoni u regoli għar-rifużjoni ta’ sostituzzjoni) tar-Regolament bażiku. Esportatur ma għandu l-ebda obbligu li jikkonsma attwalment l-oġġetti importati mingħajr dazju fil-proċess tal-produzzjoni u l-ammont ta’ kreditu mhuwiex ikkalkulat relatat mal-inputs attwali użati. Barra minn hekk, ma hemm l-ebda sistema jew proċedura stabbilita għall-konferma ta’ liema inputs huma kkunsmati fil-proċess tal-produzzjoni tal-prodott esportat jew jekk ħlas żejjed ta’ dazji tal-importazzjoni seħħx skont it-tifsira tal-partita (i) tal-Anness I u l-Annessi II u III għar-Regolament bażiku. Fl-aħħar nett, esportatur huwa eliġibbli għall-benefiċċji tad-DEPBS irrispettivament minn jekk jimportax xi inputs jew le. Sabiex jinkiseb il-benefiċċju, huwa biżżejjed għal esportatur li sempliċement jesporta oġġetti mingħajr ma juri li kwalunkwe materjal ta’ input ġie importat. Għalhekk, anki l-esportaturi li jakkwistaw l-inputs tagħhom kollha lokalment u ma jimportaw l-ebda oġġett li jista’ jintuża bħala inputs huma xorta waħda intitolati biex jibbenefikaw mid-DEPBS.
(e) Kalkolu tal-ammont ta’ sussidju
(32)
Skont l-Artikoli 3(2) u 5 tar-Regolament bażiku, l-ammont ta’ sussidji kompensatorji kien ikkalkulat f’termini tal-benefiċċju mogħti lir-reċevitur, li jinsab li jeżisti matul il-perjodu ta’ investigazzjoni ta’ reviżjoni. F’dan ir-rigward, tqies li l-benefiċċju huwa konferit lir-riċevitur fil-mument meta tranżazzjoni ta’ esportazzjoni ssir taħt din l-iskema. F’dan il-mument, il-GOI huwa obbligat iċedi d-dazji doganali, li jikkostitwixxu kontribuzzjoni finanzjarja skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku.
(33)
Fid-dawl ta’ dan, huwa kkunsidrat xieraq li jiġi valutat il-benefiċċju taħt id-DEPBS bħala s-somma tal-krediti gwadanjati fuq it-tranżazzjonijiet kollha ta’ esportazzjoni li saru taħt din l-iskema matul il-PIR.
(34)
Il-produttur esportatur Indjan li qed jikkoopera stqarr li fil-każ tiegħu l-krediti kollha tad-DEPBS miksuba ntużaw għall-importazzjoni ta’ materjali użati biss fil-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat, minkejja li fil-prinċipju għandu l-permess ibigħhom jew jużahom għall-importazzjoni ta’ materjali oħra. Il-kumpanija stqarret li għalhekk id-DEPBS kienet skema ta’ rifużjoni tad-dazju normali, u huwa biss it-tnaqqis tal-eċċess li għandu jiġi kkumpensat. Din l-istqarrija għandha tinċaħad, madankollu, minħabba li, kif spjegat hawn fuq fil-premessa (31), id-DEPBS mhijiex ikkunsidrata bħala sistema ta’ rifużjoni tad-dazju permissibbli jew sistema ta’ rifużjoni ta’ sostituzzjoni, li ġiet ammessa wkoll mill-GOI. Għalhekk, mhuwiex rilevanti x’jagħmel attwalment l-esportatur bil-liċenzji miksuba taħt din l-iskema. Huwa fil-mument tat-tranżazzjonijiet ta’ esportazzjoni li jsiru taħt din l-iskema li esportatur jikseb konferiment irrevokabbli ta’ benefiċċju, u mhux fil-mument tal-użu sussegwenti tal-liċenzja.
(35)
Fejn saru talbiet ġustifikati, it-tariffi mħallsa neċessarjament għall-kisba tas-sussidju tnaqqsu mill-krediti stabbiliti sabiex jiġu kkalkulati l-ammonti ta’ sussidju bħala numeratur, skont l-Artikolu 7(1)(a) tar-Regolament bażiku.
(36)
Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku dawn l-ammonti ta’ sussidji ġew allokati fuq il-qligħ totali mill-esportazzjoni matul il-perjodu ta’ investigazzjoni tar-reviżjoni bħala denominatur xieraq, għaliex is-sussidju huwa soġġett għall-prestazzjoni tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet immanifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(37)
Abbażi ta’ dak imsemmi, ir-rata tas-sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema għall-produttur esportatur li qed jikkoopera matul l-PIR tammonta għal 5,7 %.
4. Skema ta’ Oġġetti Kapitali għall-Promozzjoni tal-Esportazzjoni (“EPCGS”)
(a) Bażi legali
(38)
Id-deskrizzjoni dettaljata tal-EPCGS tinsab fil-Kapitolu 5 tal-politika-FT 04-09 u tal-politika-FT 09-14 kif ukoll fil-Kapitolu 5 tal-HOP I 04-09 u tal-HOP I 09-14
(b) Eliġibilità
(39)
L-esportaturi manifatturi, l-esportaturi negozjanti “marbuta ma’” manifatturi ta’ appoġġ u fornituri tas-servizzi huma eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(40)
Taħt il-kundizzjoni ta’ obbligu ta’ esportazzjoni, kumpanija hija permessa timporta oġġetti kapitali (oġġetti kapitali ġodda u - sa minn April 2003 - użati li għandhom sa 10 snin) b’rata mnaqqsa tad-dazju. Għal dan il-għan, il-GOI joħroġ, ma’ applikazzjoni u l-ħlas ta’ tariffa, liċenzja tal-EPCGS. Minn April 2000, l-iskema tipprovdi għal rata tad-dazju tal-importazzjoni mnaqqsa ta’ 5 % applikabbli għall-oġġetti kapitali kollha importati taħt l-iskema. Sal-31 ta’ Marzu 2000, kienu applikabbli rata tad-dazju effettiva ta’ 11 % (inkluża imposta miżjuda ta’ 10 %) u, fil-każ ta’ importazzjonijiet ta’ valur ogħla, rata tad-dazju żero. Sabiex jintlaħaq l-obbligu ta’ esportazzjoni, l-oġġetti kapitali importati għandhom jintużaw biex jiġi prodott ċertu ammont ta’ oġġetti esportati matul ċertu perjodu. Taħt politika-FT 09-14 ġdida, l-oġġetti kapitali jistgħu jiġu importati b’rata tad-dazju ta’ 0 % taħt l-EPCGS iżda f’każ bħal dan il-perjodu taż-żmien biex jiġi sodisfatt l-obbligu ta’ esportazzjoni huwa iqsar.
(41)
Id-detentur tal-liċenzja tal-EPCGS jista’ jakkwista wkoll l-oġġetti kapitali lokalment. F’każ bħal dan, il-manifattur lokali tal-oġġetti kapitali jista’ jagħmel użu mill-benefiċċju għall-importazzjoni mingħajr dazju tal-komponenti meħtieġa għall-manifattura ta’ oġġetti kapitali bħal dawn. Alternattivament, il-manifattur lokali jista’ jitlob il-benefiċċju ta’ esportazzjoni meqjusa fir-rigward tal-forniment tal-oġġetti kapitali lil detentur tal-liċenzja tal-EPCGS.
(42)
Instab li l-produttur esportatur li qed jikkoopera uża din l-iskema matul il-PIR.
(d) Konklużjoni dwar l-EPCGS
(43)
L-EPCGS tipprovdi sussidji skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. It-tnaqqis fid-dazju jikkostitwixxi kontribuzzjoni finanzjarja mill-GOI, billi din il-konċessjoni tnaqqas id-dħul mid-dazji tal-GOI li kieku kien ikun dovut. Barra minn hekk, it-tnaqqis fid-dazju jagħti benefiċċju lill-esportatur, għaliex id-dazji ffrankati mal-importazzjoni jtejbu l-likwidità tal-kumpanija.
(44)
Barra minn hekk, l-EPCGS hija soġġetta fil-liġi għall-prestazzjoni tal-esportazzjoni, għaliex liċenzji bħal dawn ma jistgħux jinkisbu mingħajr impenn ta’ esportazzjoni. Għalhekk huwa meqjus speċifiku u kompensatorju taħt l-Artikolu 4(4), l-ewwel subparagrafu, il-punt (a) tar-Regolament bażiku. Ġie ddikjarat mill-produttur esportatur li qed jikkoopera li s-sussidji tal-EPCGS fir-rigward tax-xiri tal-oġġetti kapitali fejn l-obbligu ta’ esportazzjoni kien diġà sodisfatt qabel il-PIR, m’għandux jibqa’ jiġi trattat bħala soġġett għall-prestazzjoni tal-esportazzjoni. Għalhekk dawn m’għandhomx jiġu trattati bħala sussidji speċifiċi u ma għandhomx jiġu kompensati. Madankollu, din id-dikjarazzjoni għandha tinċaħad. Għandu jiġi enfasizzat li s-sussidju fih innifsu huwa soġġett għall-prestazzjoni tal-esportazzjoni, jiġifieri ma kienx jingħata kieku l-kumpanija ma aċċettatx ċertu obbligu ta’ esportazzjoni.
(45)
L-EPCGS ma tistax titqies bħala sistema ta’ rifużjoni tad-dazju permissibbli jew sistema ta’ rifużjoni ta’ sostituzzjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. L-oġġetti kapitali mhumiex koperti mill-ambitu ta’ sistemi permissibbli bħal dawn, kif stabbilit fl-Anness I, partita (i), tar-Regolament bażiku, għaliex dawn mhumiex ikkonsmati fil-produzzjoni tal-prodotti esportati.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(46)
L-ammont tas-sussidju ġie kkalkulat, skont l-Artikolu 7(3) tar-Regolament bażiku, abbażi tad-dazju doganali mhux imħallas fuq l-oġġetti kapitali importati mifruxa fuq perjodu li jirrifletti l-perjodu ta’ deprezzament normali ta’ oġġetti kapitali bħal dawn fl-industrija kkonċernata. L-imgħaxijiet għandhom jiġu miżjuda ma’ dan l-ammont sabiex jirriflettu l-valur sħiħ tal-benefiċċju maż-żmien. Ir-rata tal-imgħax kummerċjali matul il-perjodu ta’ investigazzjoni tar-reviżjoni fl-Indja tqieset xierqa għal dan l-iskop.
(47)
Skont l-Artikoli 7(2) u 7(3) tar-Regolament bażiku dan l-ammont ta’ sussidju ġie allokat fuq id-dħul tal-esportazzjoni matul l-PIR bħala denominatur xieraq, għaliex is-sussidju huwa soġġett għall-prestazzjoni tal-esportazzjoni.
(48)
Ir-rata tas-sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema għall-produttur esportatur li qed jikkoopera matul il-PIR jammonta għal 0,9 %.
5. Skema ta’ Eżenzjoni mid-Dazju fuq l-Elettriku (EDES) - skema reġjonali tal-Istat ta’ Madhya Pradesh
(49)
Skont il-Politika tal-Promozzjoni Industrijali tal-2004, l-Istat ta’ Madhya Pradesh (MP) joffri eżenzjoni mid-dazju fuq l-elettriku lill-kumpaniji industrijali li jinvestu fil-ġenerazzjoni tal-elettriku għall-konsum intern.
(a) Bażi legali
(50)
Id-deskrizzjoni dettaljta tal-EDES tinsab fin-Notifika tal-Gvern ta’ Madhya Pradesh Nru 29 tal-21 ta’ Lulju 2006 u fl-Ordni Nru 4238-XIII-2006 l-Anness C tat-12 ta’ Lulju 2006.
(b) Eliġibilità
(51)
Kull manifattur li jinvesti ċertu ammont ta’ kapital fit-twaqqif ta’ impjant tal-enerġija fl-Istat ta’ Madhya Pradesh huwa eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(52)
L-EDES tipprovdi għal eżenzjoni mill-ħlas tad-dazju fuq l-elettriku - taxxa fuq il-bejgħ lokali normalment dovuta f’Madhya Pradesh - għal kumpaniji li jinvestu ċertu ammont ta’ kapital fil-bini ta’ impjant tal-enerġija. L-eżenzjoni tingħata għal ċertu perjodu skont il-valur tal-investiment. L-għan tal-iskema huwa li tiġi żviluppata infrastruttura billi l-impjanti tal-enerġija tal-Istat ma jistgħux jipprovdu lill-kumpaniji fiż-żona b’biżżejjed elettriku. L-eżenzjoni mid-dazju tingħata biss għall-użu intern tal-enerġija.
(53)
Instab li l-produttur esportatur li qed jikkoopera uża din l-iskema matul l-PIR.
(d) Konklużjoni dwar l-EDES
(54)
L-EDES tipprovdi sussidji skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. L-eżenzjoni mid-dazju tikkostitwixxi kontribuzzjoni finanzjarja mill-Gvern tal-Istat ta’ Madhya Pradesh, billi din il-konċessjoni tnaqqas id-dħul mid-dazju tal-Gvern tal-Istat li kieku kienet tkun dovuta. Barra minn hekk, it-tnaqqis fit-taxxa jagħti benefiċċji lill-esportatur, għaliex id-dazju ffrankat fuq ix-xiri tal-elettriku jtejjeb il-likwidità tiegħu.
(55)
L-EDES mhijiex soġġetta fil-liġi għall-prestazzjoni tal-esportazzjoni. Barra minn hekk, mhijiex limitata fil-liġi għal ċerti żoni ġeografiċi fl-Istat ta’ Madhya Pradesh jew għal ċerti kumpaniji jew fergħat tal-industrija biss. Għalhekk, il-produttur esportatur li qed jikkoopera ddikjara mill-ewwel li din l-iskema m’għandhiex titqies speċifika u għalhekk m’għandhiex tkun kompensata, billi l-eliġibilità tagħha hija bbażata fuq kriterji ekonomiċi oġġettivi u newtrali.
(56)
Madankollu, minħabba n-nuqqas ta’ kooperazzjoni tal-Gvern tal-Istat ta’ Madhya Pradesh, il-Kummissjoni ma setgħetx tagħmel konklużjoni soda dwar din l-iskema fir-rigward tal-ispeċifiċità u l-applikazzjoni prattika ta’ din il-liġi u l-livell ta’ diskrezzjoni li l-awtorità tal-għoti tgawdi meta tiddeċiedi dwar l-applikazzjonijiet. Tabilħaqq ma jistax jiġi determinat b’ċertezza jekk l-Artikolu 4(2), l-ewwel subparagrafu, il-punt (b) huwiex sodisfatt, minħabba li ma jistax jiġi stabbilit li l-Gvern tal-Istat ta’ Madhya Pradesh applika kriterji jew kundizzjonijiet oġġettivi għall-għoti tas-sussidju. Għalhekk, anki jekk l-iskema tidher li mhijiex speċifika fil-liġi, għadu mhux ċar li mhijiex speċifika de facto. Bħala riżultat hija meqjusa speċifika u kompensabbli taħt l-Artikolu 4(2), l-ewwel subparagrafu, il-punt (c) u l-Artikolu 4(2), ir-raba’ subparagrafu tar-Regolament bażiku.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(57)
L-ammont tas-sussidju ġie kkalkulat, skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, abbażi tad-dazju fuq il-bejgħ mhux imħallsa fuq l-elettriku mixtri fl-PIR (in-numeratur) u d-dħul totali mill-bejgħ tal-kumpanija (id-denominatur) billi l-EDES la hija soġġetta għall-prestazzjoni tal-esportazzjoni u lanqas ma l-użu tal-elettriku kien limitat biss għall-produzzjoni tal-proġetti kkonċernat.
(58)
Ir-rata tas-sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema għall-produttur esportatur li qed jikkoopera matul il-PIR tammonta għal 0,5 %.
6. Ammont ta’ sussidji kompensabbli
(59)
L-ammont ta’ sussidji kompensabbli determinat skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku, espress ad valorem, mill-produttur esportatur investigat jammonta għal 7,1 %. Dawn l-ammonti ta’ sussidjar jaqbżu l-limitu de minimis imsemmi taħt l-Artikolu 14(5) tar-Regolament bażiku.
(60)
Il-livell ta’ sussidjar stabbilit fil-proċedura attwali jikkorrispondi għal-livell ta’ sussidjar ta’ 7,2 % misjub għall-istess produttur esportatur matul l-aħħar reviżjoni interim.
(61)
Għalhekk huwa meqjus li, skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku, is-sussidjar kompla matul l-PIR.
SKEMI
AAS
DEPBS
EPCGS
EDES
Total
HEG Ltd
Xejn
5,7 %
0,9 %
0,5 %
7,1 %
7. Konklużjonijiet dwar il-probabbiltà jew ir-rikorrenza tas-sussidjar
(62)
Skont l-Artikolu 18(2) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk l-iskadenza tal-miżuri fis-seħħ x’aktarx twassal għal kontinwazzjoni jew rikorrenza tas-sussidjar.
(63)
F’dan ir-rigward ta’ min ifakkar li wieħed biss miż-żewġ produtturi esportaturi magħrufa tal-prodott ikkonċernat ikkooperaw. Ġie stabbilit li matul il-PIR, il-produttur esportatur li qed jikkoopera kompla jibbenefika mis-sussidjar kompensatorju mill-awtoritajiet Indjani. L-iskemi tas-sussidju analizzati hawn fuq jagħtu benefiċċji rikorrenti u ma hemmx indikazzjonijiet li dawn il-programmi għandhom jitneħħew gradwalment jew jiġu modifikati fil-futur qrib jew li l-produttur esportatur li qed jikkoopera għandu jieqaf jikseb benefiċċji taħt dawn l-iskemi. L-iskemi kkonċernati għadhom jinżammu fil-politika-FT 09-14.
(64)
Fir-rigward tal-produttur esportaturi l-ieħor magħruf fl-Indja, skont it-talba għar-reviżjoni dan kompla jibbenefika mill-iskemi tas-sussidju analizzati hawn fuq. Ma hemm l-ebda informazzjoni disponibbli li tista’ tindika li dan ma kienx il-każ. Għalhekk ġie konkluż li s-sussidjar fuq livell nazzjonali kompla.
(65)
Minħabba s-sejbiet deskritti hawn fuq ġie konkluż li s-sussidjar kompla matul il-PIR u probabbli jkompli fil-futur.
(66)
Peress li jidher li s-sussidjar kompla matul il-PIR u li probabbli jkompli fil-futur, il-kwistjoni tal-probabbiltà ta’ rikorrenza tas-sussidjar mhijiex rilevanti.
D. DEFINIZZJONI TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
1. Produzzjoni tal-Unjoni
(67)
Fl-Unjoni, il-prodott simili huwa mmanifatturat minn ħames kumpaniji jew gruppi ta’ kumpaniji li l-prodott tagħhom jikkostitwixxi l-produzzjoni totali tal-Unjoni tal-prodott simili skont it-tifsira tal-Artikolu 9(1) tar-Regolament bażiku.
2. Industrija tal-Unjoni
(68)
Tnejn mill-ħames gruppi ta’ kumpaniji ma resqux biex jappoġġjaw it-talba u ma kkooperawx fl-investigazzjoni tar-reviżjoni billi bagħtu tweġiba għall-kwestjonarju. It-tliet gruppi li ġejjin ta’ produtturi ppreżentaw it-talba u qablu li jikkooperaw: Graftech International, SGL Carbon GmbH, u Tokai ERFTCARBON GmbH.
(69)
Dawn it-tliet gruppi ta’ produtturi jammontaw għal proporzjon kbir tal-produzzjoni totali tal-Unjoni tal-prodott simili, għaliex jirrappreżentaw iżjed minn 90 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ ċerti sistemi ta’ elettrodi tal-grafita, kif indikat fil-premessa (4) hawn fuq. Għalhekk dawn huma meqjusin li jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 9(1) u l-Artikolu 10(8) tar-Regolament bażiku u għandhom minn hawn ‘il quddiem jissejħu “l-industrija tal-Unjoni”.
E. SITWAZZJONI FIS-SUQ TAL-UNJONI
1. Rimarka preliminari
(70)
Minħabba li produttur esportatur Indjan wieħed biss tal-prodott ikkonċernat ikkoopera f’din l-investigazzjoni, id-dejta relatata mal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat fl-Unjoni li joriġinaw mill-Indja ma ġietx ippreżentata b’ċifri preċiżi sabiex tippreserva l-kunfidenzjalità skont l-Artikolu 29 tar-Regolament bażiku.
(71)
Is-sitwazzjoni tal-industrija tal-elettrodi tal-grafita hija marbuta mill-qrib ma’ dik tas-settur tal-azzar billi l-elettrodi tal-grafita jintużaw primarjament fl-industrija tal-azzar elettriku. F’dan il-kuntest, ta’ min jinnota li fl-2007, u sal-ewwel tliet kwarti tal-2008, kien hemm kundizzjonijiet tas-suq pożittivi ħafna fis-settur tal-azzar, u bħala konsegwenza, ukoll għall-industrija tal-elettrodi tal-grafita.
(72)
Ta’ min jinnota li l-volumi tal-bejgħ tal-elettrodi tal-grafita jimxu bejn wieħed u ieħor f’konformità mal-volum tal-produzzjoni tal-azzar. Madankollu, il-kuntratti tal-provvista għall-elettrodi tal-grafita, li jkopru l-prezzijiet u l-kwantitajiet, normalment jiġu nnegozjati għal perjodi ta’ minn 6 sa 12-il xahar. Għalhekk, ġeneralment hemm spazju taż-żmien bejn l-iżviluppi fil-volumi tal-bejgħ li jirriżultaw mill-bidliet fid-domanda u kwalunkwe effett konsegwenzjali fuq il-prezzijiet.
2. Konsum fis-suq tal-Unjoni
(73)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit abbażi tal-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni, stima tal-volumi tal-bejgħ tal-produtturi l-oħra tal-Unjoni, fuq id-dejta tal-importazzjonijiet fis-suq tal-Unjoni mill-Eurostat, u d-dejta miġbura skont l-Artikolu 24(6) tar-Regolament bażiku. Kif seħħ fl-investigazzjoni oriġinali (9), ċerti importazzjonijiet ġew injorati billi, abbażi tal-informazzjoni disponibbli, dawn dehru li mhumiex il-prodott li qed jiġi investigat.
(74)
Bejn l-2006 u l-PIR, il-konsum tal-Unjoni naqas bi kważi 25 % bit-tnaqqis maġġuri iseħħ bejn l-2008 u l-PIR. Għandu jiġi nnotat li, minħabba kundizzjonijiet tas-suq pożittivi ħafna fil-bidu tal-perjodu meqjus, il-konsum tal-Unjoni kien f’livelli għoljin ħafna u kien żdied bi 30 % bejn il-perjodu ta’ investigazzjoni tal-investigazzjoni oriġinali u l-2006.
Tabella 1
2006
2007
2008
PIR
Konsum totali tal-Unjoni (tunnellati)
170 035
171 371
169 744
128 437
Indiċi (2006 = 100)
100
101
100
76
3. Volum, sehem tas-suq u prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Indja
(75)
Il-volum tal-importazzjonijiet li joriġinaw mill-Indja (“il-pajjiż ikkonċernat”) żdied konsistentement b’143 punt perċentwali matul il-perjodu kkunsidrat u laħaq livell ta’ 5 000 sa 7 000 tunnellata matul il-PIR. Is-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat aktar milli ttripla bejn l-2006 u l-PIR, meta laħaq il-livell ta’ madwar 5 %. Is-sehem tas-suq kien għadu jikber matul il-PIR, minkejja t-tnaqqis sinifikanti fid-domanda. Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat żdiedu bi 52 % matul il-perjodu kkunsidrat, billi segwew tendenza simili għal dik tal-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni, iżda baqgħu iżjed baxxi konsistentement minn dawk tal-industrija tal-Unjoni. Id-dejta fit-Tabella 2 mhijiex f’ċifri preċiżi għal raġunijiet ta’ kunfidenzjalità, minħabba li hemm żewġ produtturi esportaturi biss magħrufa fl-Indja.
Tabella 2
2006
2007
2008
PIR
Volum ta’ importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat (tunnellati)*
Minn 2 000 sa
3 000
Minn 3 000 sa
4 000
Minn 7 000 sa
9 000
Minn 5 000 sa
7 000
Indiċi (2006 = 100)
100
123
318
243
Sehem tas-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat*
Madwar
1,5 %
Madwar
2 %
Madwar
5 %
Madwar
5 %
Prezz tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat (EUR/tunnellata)
Madwar
2 000
Madwar
2 600
Madwar
3 000
Madwar
3 200
Indiċi (2006 = 100)
100
133
145
152
4. Sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
(76)
Skont l-Artikolu 8(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat il-fatturi ekonomiċi u l-indiċijiet kollha rilevanti li għandhom effett fuq l-istat tal-Industrija tal-Unjoni.
4.1. Produzzjoni
(77)
Fl-PIR, il-produzzjoni naqset b’29 % meta mqabbla mal-2006. Il-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni l-ewwel żdiedet bi 2 % fl-2007 meta mqabbla mal-2006, qabel ma naqset drastikament, b’mod partikolari matul l-PIR.
Tabella 3
2006
2007
2008
PIR
Produzzjoni (tunnellati)
272 468
278 701
261 690
192 714
Indiċi (2006 = 100)
100
102
96
71
4.2. Kapaċità u rati tal-użu tal-kapaċità
(78)
Il-kapaċità tal-produzzjoni naqset marġinalment (b’total ta’ 2 %) bejn l-2006 u l-PIR. Kif il-produzzjoni naqset ukoll fl-2008, u b’mod partikolari matul l-IP, l-użu tal-kapaċità li rriżulta wera tnaqqis totali ta’ 25 punt perċentwali bejn l-2006 u l-PIR.
Tabella 4
2006
2007
2008
PIR
Kapaċità tal-produzzjoni (tunnellati)
298 500
292 250
291 500
293 500
Indiċi (2006 = 100)
100
98
98
98
Użu tal-kapaċità
91 %
95 %
90 %
66 %
Indiċi (2006 = 100)
100
104
98
72
4.3. Stokkijiet
(79)
Il-livell tal-ħażniet tal-għeluq tal-industrija tal-Unjoni baqa’ stabbli fl-2007 meta mqabbel mal-2006 u mbagħad naqas b’10 % fl-2008. Fl-PIR, il-livell tal-ħażniet żdied kemxejn, iżda kien 5 % iżjed baxx milli fl-2006.
Tabella 5
2006
2007
2008
PIR
Ħażniet tal-għeluq (tunnellati)
21 407
21 436
19 236
20 328
Indiċi (2006 = 100)
100
100
90
95
4.4. Volum tal-bejgħ
(80)
Il-bejgħ mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati naqas b’39 % matul il-perjodu kkunsidrat. Dan kien għoli ħafna fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat billi żdied bi kważi 70 % meta mqabbel mal-perjodu tal-investigazzjoni tal-investigazzjoni oriġinali. Il-volumi tal-bejgħ naqsu kemxejn fl-2007 u 2008 iżda baqgħu f’livell relattivament għoli (fl-2008 xorta kienu 47 % “il fuq mil-livell tal-perjodu ta” investigazzjoni tal-investigazzjoni oriġinali). Madankollu, il-volum tal-bejgħ waqa’ drastikament bejn l-2008 u l-PIR (bi kważi terz).
Tabella 6
2006
2007
2008
PIR
Volum tal-bejgħ tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati (tunnellati)
143 832
139 491
124 463
88 224
Indiċi (2006 = 100)
100
97
87
61
4.5. Sehem tas-suq
(81)
Is-sehem tas-suq miżmum mill-industrija tal-Unjoni naqas progressivament bi kważi 16-il punt perċentwali bejn l-2006 u l-PIR (minn 84,6 % għal 68,7 %).
Tabella 7
2006
2007
2008
PIR
Sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Indiċi (2006 = 100)
100
96
87
81
4.6. Tkabbir
(82)
Bejn l-2006 u l-PIR, il-konsum tal-Unjoni naqas bi kważi 25 %. L-industrija tal-Unjoni tilfet kważi 16-il punt ta’ perċentwal tas-sehem tas-suq, filwaqt li l-importazzjonijiet ikkonċernati żdiedu 3,4 punti perċentwali tas-sehem tas-suq.
4.7. Impjiegi
(83)
Il-livell tal-impjiegi tal-industrija tal-Unjoni naqas b’7 % bejn l-2006 u l-PIR.
Tabella 8
2006
2007
2008
PIR
Prodott tal-impjiegi kkonċernat (persuni)
1 942
1 848
1 799
1 804
Indiċi (2006 = 100)
100
95
93
93
4.8. Produttività
(84)
Il-produttività tas-saħħa tal-ħaddiema tal-industrija tal-Unjoni, imkejla bħala prodott għal kull persuna impjegata kull sena, naqset b’24 % bejn l-2006 u l-PIR. Din żdiedet kemm kemm matul l-2007 u l-2008, qabel ma naqset bi kważi 25 % matul il-PIR.
Tabella 9
2006
2007
2008
PIR
Produttività (tunnellati għal kull impjegat)
140
151
146
107
Indiċi (2006 = 100)
100
107
104
76
4.9. Prezzijiet tal-bejgħ u fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet domestiċi
(85)
Il-prezzijiet tal-bejgħ unitarji tal-industrija tal-Unjoni juru tendenza pożittiva, billi żdiedu b’40 % matul il-perjodu kkunsidrat. Dan huwa minħabba: i) il-livell ġenerali tal-prezzijiet fis-suq, ii) il-bżonn li jiġu rkuprati ż-żidiet fl-ispejjeż tal-produzzjoni, u iii) il-mod kif il-prezzijiet tal-kuntratt tal-provvista ġew stabbiliti.
(86)
Fl-2007 u l-2008 l-industrija tal-Unjoni kienet kapaċi żżid il-prezzijiet tagħha fil-kuntest taż-żieda ġenerali fil-prezzijiet tas-suq, minħabba d-domanda b’saħħitha kontinwa għall-elettrodi tal-grafita. Din id-domanda kienet riżultat tal-kundizzjonijiet pożittivi ħafna tas-suq li kien jipprevalu fis-settur tal-azzar sal-ewwel tliet kwarti tal-2008, kif deskritt fil-premessa (71).
(87)
Il-prezzijiet żdiedu parzjalment ukoll fl-2007 u fl-2008, sabiex ikopru ż-żieda fl-ispejjeż tal-produzzjoni u b’mod partikolari dawk tal-materji primi. Bejn l-2006 u l-2008 l-ispejjeż żdiedu bi 23 %. Madankollu, l-industrija tal-Unjoni kienet kapaċi tkopri dan billi żiedet il-prezzijiet tagħha konsiderevolment (+ 33 %).
(88)
Il-prezzijiet xorta baqgħu jiżdiedu, għalkemm b’rata anqas (+ 5 %), fil-PIR. Il-fatt li l-prezzijiet ma niżlux matul perjodu meta d-domanda naqset huwa spjegat bil-mod ta’ kif il-kuntratti tal-provvista huma stabbiliti fis-suq u l-fatt li l-maġġoranza tal-kuntratti tal-provvista għall-2009 ġew konklużi fl-2008. Kif indikat fil-premessa (72), il-volumi tal-bejgħ tal-elettrodi tal-grafita jsegwu bejn wieħed u ieħor l-andament tal-produzzjoni tal-azzar. Madankollu, in-negozjati tal-kuntratti tal-provvista għall-elettrodi tal-grafita għall-perjodi ta’ sitta sa 12-il-xahar jistgħu jwasslu għal dewmien fl-effett ta’ kwalunkwe bidla (żieda jew tnaqqis) fid-domanda fuq il-prezzijiet. Il-kuntratti ġew innegozjati abbażi tal-volumi tal-bejgħ antiċipati, li jistgħu jkunu differenti mil-livell tal-bejgħ attwali miksub, bir-riżultat li t-tendenza tal-prezz f’perjodu partikolari ma jsegwix neċessarjament t-tendenza fil-volumi tal-bejgħ għall-istess perjodu. Dan kien il-każ fil-PIR meta l-volumi tal-bejgħ naqsu iżda l-prezzijiet baqgħu għoljin minħabba li l-maġġoranza tal-kuntratti tal-provvista għall-2009 ġew konklużi fl-2008 u ċerti kunsinni previsti għall-2008 ġew iddifferiti sal-2009. Iż-żieda ta’ 5 % fil-prezzijiet matul il-PIR kienet, madankollu, mhux biżżejjed biex tkopri ż-żidiet fl-ispejjeż (+ 13 %), kif kien possibbli matul il-perjodi preċedenti. Il-prezzijiet ġew innegozjati mill-ġdid f’livelli iżjed baxxi minn wara l-PIR.
(89)
Kif spjegat fil-premessa (75), il-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat segwew tendenza simili għal dik tal-industrija tal-Unjoni, iżda kienu konsistentement iżjed baxxi mill-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni.
Tabella 10
2006
2007
2008
PIR
Prezz unitarju tas-suq tal-UE (EUR/tunnellata)
2 569
3 103
3 428
3 585
Indiċi (2006 = 100)
100
121
133
140
4.10. Pagi
(90)
Bejn l-2006 u l-PIR, il-paga medja għal kull impjegat żdiedet bi 15 %.
Tabella 11
2006
2007
2008
PIR
Spejjeż annwali tax-xogħol għal kull impjegat (‘000 EUR)
52
56
61
60
Indiċi (2006 = 100)
100
108
118
115
4.11. Investimenti
(91)
Bejn l-2006 u l-PIR, il-fluss annwali tal-investimenti fil-prodott ikkonċernat li saru mill-industrija tal-Unjoni żdied b’37 %. Madankollu, matul l-PIR l-investimenti naqsu b’14 % meta mqabbel mal-2008.
Tabella 12
2006
2007
2008
PIR
Investimenti netti (EUR)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Indiċi (2006 = 100)
100
151
159
137
4.12. Profitabilità u qligħ fuq l-investimenti
(92)
B’żieda fl-ispejjeż ta’ 40 % matul il-perjodu kkunsidrat, l-industrija tal-Unjoni xorta rnexxielha, bejn l-2006 u l-2007, iżżid il-prezzijiet tagħha b’iżjed miż-żieda fl-ispejjeż tagħha. Dan wassal għal żieda fil-qligħ mil-livell ta’ 19 % fl-2006 għal 26 % fl-2007. Mill-2007 sal-2008 l-prezzijiet u l-ispejjeż żdiedu fl-istess proporzjon sabiex il-marġni tal-industrija tal-Unjoni baqa’ stabbli fil-livell tal-2007. Il-qligħ imbagħad reġa’ naqas għal 19 % fil-PIR minħabba l-effett fuq l-ispejjeż tal-użu iżjed baxx tal-kapaċità tal-produzzjoni u prezzijiet ogħla tal-materja prima. Il-qligħ kompla jonqos fl-2009, għaliex l-industrija tal-Unjoni kellha taġġusta l-prezzijiet tagħha ‘l isfel sabiex jirriflettu t-tnaqqis ġenerali tal-prezzijiet tal-bejgħ fis-suq tal-elettrodi tal-grafita, minħabba t-tnaqqis fid-domanda fis-settur tal-azzar.
(93)
Ir-redditu fuq l-investimenti (“ROI”) żdied minn livell ta’ 71 % fl-2006 għal 103 % fl-2007. Fl-2008 dan żdied għal 119 % qabel ma naqas għal 77 % matul l-PIR. Ġeneralment, ir-redditu fuq l-investimenti żdied biss b’sitt punti perċentwali bejn l-2006 u l-PIR.
Tabella 13
2006
2007
2008
PIR
Qligħ nett tal-bejgħ tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati (% ta’ bejgħ nett)
19 %
26 %
25 %
19 %
ROI (qligħ nett f’% tal-valur nett skont il-kotba tal-investimenti)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13. Likwidità u kapaċità ta’ ġbir ta’ kapital
(94)
Il-likwidità netta mill-attivitajiet operattivi żdiedet bejn l-2006 u l-2007. Din iż-żieda kompliet fl-2008 qabel tnaqqis matul il-PIR. Ġeneralment, il-likwidità kienet 28 % ogħla fil-PIR milli fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat.
(95)
Ma kien hemm l-ebda indikazzjonijiet li l-industrija tal-Unjoni ffaċċjat diffikultajiet fil-ġbir tal-kapital, minħabba li ċerti produtturi huma inkorporati fi gruppi akbar.
Tabella 14
2006
2007
2008
PIR
Likwidità (EUR)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Indiċi (2006 = 100)
100
145
179
128
4.14. Daqs tas-sussidji
(96)
Minħabba l-volum, is-sehem tas-suq u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Indja, l-impatt fuq l-industrija tal-Unjoni tal-marġni attwali tas-sussidju ma jistax jitqies li huwa negliġibbli.
4.15. Irkupru mill-effetti ta’ sussidji preċedenti u ta’ dumping preċedenti
(97)
L-indikaturi eżaminati hawn fuq juru ċertu titjib fis-sitwazzjoni ekonomika u finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni wara l-impożizzjoni ta’ miżuri kompensatorji u anti-dumping definittivi fl-2004. B’mod partikolari, bejn l-2006 u l-2008, l-industrija tal-Unjoni bbenefikat minn żieda fil-prezzijiet u l-qligħ. Dan kien minħabba kundizzjonijiet tas-suq pożittivi ħafna, li ppermettew li jinżamm livell għoli ta’ prezzijiet u profitabilità, anki minkejja, kif spjegat fil-premessa (81), li s-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni kien qed jonqos. Madankollu, fl-istess perjodu, u minkejja l-miżuri, is-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet Indjani żdied u l-prodotti Indjani ġew importati għal prezzijiet iżjed baxxi minn dawk tal-industrija tal-Unjoni. Matul l-PIR, il-qligħ diġà beda jonqos għall-industrija tal-Unjoni u kompla jonqos fl-2009 minħabba żieda fl-ispejjeż u żidiet limitati fil-prezzijiet.
5. Impatt tal-importazzjonijiet sussidjati u fatturi oħra
5.1. Impatt tal-importazzjonijiet sussidjati
(98)
Minkejja tnaqqis fil-konsum fl-Unjoni Ewropea matul il-perjodu kkunsidrat, il-volum tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat aktar milli rdoppja u s-sehem tas-suq ta’ dawk l-importazzjonijiet aktar milli ttripla (ara l-premessa (75)). Jekk id-dazji anti-dumping u kompensatorji ma jitqisux, jirriżulta li l-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat waqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni, għalkemm b’anqas minn 2 %, matul l-PIR.
5.2. Impatt tal-kriżi ekonomika
(99)
Minħabba l-kundizzjonijiet ekonomiċi pożittivi ħafna prevalenti fl-industrija tal-azzar u industriji relatati, inklużi dawk tal-elettrodi tal-grafita, fl-2007 u fl-ewwel tliet kwarti tal-2008, l-industrija tal-Unjoni kienet f’kundizzjoni ekonomika relattivament tajba meta l-kriżi ekonomika bdiet fl-aħħar tal-2008. Il-fatt li l-kuntratti tal-provvista għall-elettrodi tal-grafita normalment huma nnegozjati għal minn 6 sa 12-il xahar ifisser li hemm dewmien fl-effett ta’ kwalunkwe bidla (żieda jew tnaqqis) fid-domanda tal-prezzijiet. Minħabba li l-kuntratti għall-PIR ġew innegozjati fi stadju meta l-effetti tal-kriżi ekonomika ma setgħux ikunu previsti, l-impatt tal-kriżi ekonomika matul il-PIR kien l-aktar f’termini ta’ volumi, minħabba li, f’termini ta’ prezzijiet, kwalunkwe impatt malajr kien jinħass mill-industrija tal-Unjoni. F’dak il-kuntest ta’ min jinnota li s-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni ddeterjorat f’ċerti aspetti, anki matul il-perjodu ta’ kundizzjonijiet ekonomiċi pożittivi, billi tilfet is-sehem tas-suq għall-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat. Il-fatt li din id-deterjorazzjoni ma wasslitx għal effetti negattivi iżjed sinifikanti kien parzjalment dovut għal-livell għoli ta’ domanda fl-2007-2008 li kien ippermetta lill-industrija tal-Unjoni żżomm volumi għoljin ta’ produzzjoni u bejgħ u parzjalment minħabba li meta dawn il-volumi naqsu fil-PIR, il-prezzijiet setgħu jinżammu minħabba d-dewmien taż-żmien deskritt hawn fuq.
5.3. Importazzjonijiet minn pajjiżi oħra
(100)
Minħabba l-inklużjoni ta’ prodotti oħra minbarra l-prodott li qed jiġi investigat fid-dejta tal-importazzjoni disponibbli fil-livell tal-kodiċi NM mill-Eurostat, l-analiżi li ġejja saret abbażi tad-dejta tal-importazzjoni fil-livell tal-kodiċi Taric, supplimentata bl-informazzjoni mid-dejta miġbura skont l-Artikolu 24(6) tar-Regolament bażiku. Ċerti importazzjonijiet ġew injorati għaliex, abbażi tal-informazzjoni disponibbli, dehru li mhumiex il-prodott li qed jiġi investigat.
(101)
Huwa stmat li l-volum tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi l-oħra żdied bi 63 % minn madwar 11 000 tunnellata fl-2006 għal madwar 18 500 tunnellata fil-PIR. Is-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra żdied minn 6,6 % fl-2006 għal 14,4 % fil-PIR. Il-prezz medju tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra żdied bi 42 % bejn l-2006 u l-PIR. L-importazzjonijiet ewlenin jidhru li huma mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“RPĊ”), ir-Russja, il-Ġappun u l-Messiku, li kienu l-uniċi pajjiżi b’ishma tas-suq individwali ogħla minn 1 % matul l-PIR. L-importazzjonijiet minn dawn il-pajjiżi huma eżaminati ulterjorament fil-premessi li ġejjin. L-importazzjonijiet minn disa’ pajjiżi oħra jammontaw għal sehem tas-suq totali ta’ madwar 2 % biss u mhumiex eżaminati ulterjorament.
(102)
Is-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet Ċiniżi żdied bi 2,4 punti perċentwali matul il-perjodu kkunsidrat (minn 0,2 % għal 2,6 %). L-informazzjoni disponibbli tindika li dawn l-importazzjonijiet saru bi prezzijiet li kienu iżjed baxxi minn dawk tal-industrija tal-Unjoni u wkoll iżjed baxxi mill-importazzjonijiet li joriġinaw mill-Indja.
(103)
Is-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet mir-Russja żdied b’4,2 punti perċentwali matul il-perjodu kkunsidrat (minn 1,9 % għal 6,1 %). L-informazzjoni disponibbli tindika li dawn l-importazzjonijiet saru bi prezzijiet li kienu kemxejn iżjed baxxi minn dawk tal-industrija tal-Unjoni, iżda ogħla minn dawk tal-importazzjonijiet li joriġinaw mill-Indja.
(104)
Is-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet mill-Ġappun naqas b’0,4 punti perċentwali matul il-perjodu kkunsidrat (minn 2,0 % għal 1,6 %). L-informazzjoni disponibbli tindika li dawn l-importazzjonijiet saru għal prezzijiet li kienu simili għal, jew iżjed minn, dawk tal-industrija tal-Unjoni u ogħla wkoll minn dawk tal-importazzjonijiet li joriġinaw mill-Indja.
(105)
Is-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet mill-Messiku żdied b’punt perċentwal (1,0) matul il-perjodu kkunsidrat (minn 0,9 % għal 1,9 %). L-informazzjoni disponibbli tindika li dawn l-importazzjonijiet saru għal prezzijiet li kienu ogħla minn dawk tal-industrija tal-Unjoni u ogħla wkoll minn dawk tal-importazzjonijiet li joriġinaw mill-Indja.
(106)
Bħala konklużjoni, ma jistax jiġi eskluż li l-iżvilupp tal-importazzjonijiet mir-RPĊ u mir-Russja setgħu kkontribwew sa ċertu punt għad-deterjorazzjoni tas-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni. Madankollu, minħabba n-natura ġenerali tad-dejta disponibbli mill-istatistika tal-importazzjoni, li ma tippermettix tqabbil tal-prezzijiet skont it-tip ta’ prodott, kif kien possibbli għall-Indja abbażi tal-informazzjoni dettaljata provduta mill-produttur esportatur, l-impatt tal-importazzjonijiet mir-RPĊ u r-Russja ma jistax jiġi stabbilit b’ċertezza.
Tabella 15
2006
2007
2008
PIR
Volum ta’ importazzjonijiet minn pajjiżi oħra (tunnellati)
11 289
11 243
19 158
18 443
Indiċi (2006 = 100)
100
100
170
163
Sehem tas-suq tal-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Prezz tal-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra (EUR/tunnellata)
2 467
3 020
3 403
3 508
Indiċi (2006 = 100)
100
122
138
142
2006
2007
2008
PIR
Volum tal-importazzjonijiet mir-RPĊ(tunnellati)
421
659
2 828
3 380
Indiċi (2006 = 100)
100
157
672
804
Sehem tas-suq tal-importazzjonijiet mir-RPĊ
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Prezz tal-importazzjonijiet mir-RPĊ (EUR/tunnellati)
1 983
2 272
2 818
2 969
Indiċi (2006 = 100)
100
115
142
150
2006
2007
2008
PIR
Volum tal-importazzjonijiet mir-Russja (tunnellati)
3 196
2 887
8 441
7 821
Indiċi (2006 = 100)
100
90
264
245
Sehem tas-suq tal-importazzjonijiet mir-Russja
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Prezz tal-importazzjonijiet mir-Russja (EUR/tunnellata)
2 379
2 969
3 323
3 447
Indiċi (2006 = 100)
100
125
140
145
2006
2007
2008
PIR
Volum tal-importazzjonijiet mill-Ġappun (tunnellati)
3 391
2 223
3 731
2 090
Indiċi (2006 = 100)
100
66
110
62
Sehem tas-suq tal-importazzjonijiet mill-Ġappun
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Prezz tal-importazzjonijiet mill-Ġappun (EUR/tunnellata)
2 566
3 131
3 474
3 590
Indiċi (2006 = 100)
100
122
135
140
2006
2007
2008
PIR
Volum tal-importazzjonijiet mill-Messiku (tunnellati)
1 478
2 187
2 115
2 465
Indiċi (2006 = 100)
100
148
143
167
Sehem tas-suq tal-importazzjonijiet mill-Messiku
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Prezz tal-importazzjonijiet mill-Messiku (EUR/tunnellata)
2 634
3 629
4 510
4 554
Indiċi (2006 = 100)
100
138
171
173
6. Konklużjoni
(107)
Kif inhu indikat fil-premessa (75), il-volum tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat aktar milli rdoppja bejn l-2006 u l-PIR. Minħabba li l-konsum naqas bi kważi 25 % matul l-istess perjodu, dan irriżulta f’żieda drastika fis-sehem tas-suq f’idejn l-esportaturi Indjani minn madwar 1,5 % fl-2006 għal madwar 5 % matul il-PIR. Filwaqt li l-prezzijiet tal-esportazzjoni Indjani lejn l-Unjoni żdied b’mod konsiderevoli matul il-perjodu kkunsidrat minħabba l-prezzijiet tas-suq ġeneralment għoljin, dawn xorta waħda kienu qed iwaqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni.
(108)
Bejn l-2006 u l-PIR, u minkejja l-eżistenza tal-miżuri anti-dumping u kompensatorji, numru ta’ indikaturi importanti żviluppaw negattivament: il-volumi tal-produzzjoni u tal-bejgħ naqsu b’29 % u 39 % rispettivament, l-użu tal-kapaċità niżel bi 28 % u ġie segwit bi tnaqqis fil-livelli tal-impjiegi u tal-produttività. Għalkemm uħud minn dawn l-iżviluppi negattivi jistgħu jiġu spjegati mit-tnaqqis b’saħħtu fil-konsum, li waqa’ bi kważi 25 % matul il-perjodu kkunsidrat, it-tnaqqis b’saħħtu fis-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni (li niżel bi 15,9 punti perċentwali bejn l-2006 u l-PIR) għandu jiġi interpretat ukoll fid-dawl taż-żieda kostanti fis-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet mill-Indja.
(109)
Fir-rigward tal-livell relattivament għoli tal-qligħ matul il-PIR, dan seħħ l-aktar minħabba l-livell għoli kontinwu tal-prezzijiet, u għar-raġunijiet spjegati fil-premessa (88). Ġie konkluż li s-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni ddeterjorat kumplessivament matul il-perjodu kkunsidrat u li l-industrija tal-Unjoni kienet f’sitwazzjoni fraġli fl-aħħar tal-PIR, minkejja livell relattivament għoli ta’ qligħ f’dak l-istadju, meta l-isforzi tagħha biex iżżomm il-volumi tal-bejgħ u l-livell suffiċjenti tal-prezzijiet, f’sitwazzjoni ta’ domanda dgħajfa, ġew imfixkla bil-preżenza akbar tal-importazzjonijiet sussidjati Indjani.
F. PROBABBILTÀ TA’ KONTINWAZZJONI U RIKORRENZA TAD-DANNU
1. Rimarki preliminari
(110)
Kif intwera diġà, l-impożizzjoni ta’ miżuri kompensatorji ppermettiet lill-industrija tal-Unjoni tirkupra biss sa ċertu punt mid-dannu li sofriet. Madankollu, meta l-livelli għoljin tal-konsum tal-Unjoni esperjenzati matul il-maġġoranza tal-perjodu kkunsidrat sparixxew matul l-PIR, l-industrija tal-Unjoni dehret f’sitwazzjoni fraġli u vulnerabbli u baqgħet esposta għall-effett dannuż tal-importazzjonijiet sussidjati mill-Indja. B’mod partikolari, il-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni li tkopri ż-żieda fl-ispejjeż kienet dgħajfa fl-aħħar tal-PIR.
2. Relazzjoni bejn il-volumi u l-prezzijiet tal-esportazzjonijiet lejn pajjiżi terzi u l-volumi u l-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni
(111)
Instab li l-prezz medju tal-esportazzjoni tal-bejgħ Indjan lil pajjiżi mhux tal-UE kien taħt il-prezz medju tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni kif ukoll taħt il-prezzijiet fis-suq domestiku. Il-bejgħ tal-esportatur Indjan lill-pajjiżi mhux tal-UE sar fi kwantitajiet sinifikanti, li jammontaw għall-maġġoranza tal-bejgħ tal-esportazzjoni totali tiegħu. Għalhekk, tqies li, kieku kellhom jiskadu l-miżuri, l-esportaturi Indjani kien ikollhom inċentiv biex iċaqalqu kwantitajiet sinifikanti ta’ esportazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra lejn is-suq iżjed attraenti tal-Unjoni, b’livelli ta’ prezzijiet, li, anki kieku kienu ogħla mill-prezzijiet għal pajjiżi terzi, probabbli xorta waħda kienu jkunu iżjed baxxi mil-livelli tal-prezzijiet tal-esportazzjoni attwali lejn l-Unjoni.
3. Kapaċità mhux użata u ħażniet fis-suq Indjan
(112)
Il-produttur Indjan li qed jikkoopera kellu kapaċitajiet żejda sinifikanti u kien qed jippjana jżid il-kapaċità tiegħu fl-2010/2011. Għalhekk, il-kapaċità li jżid b’mod sinifikanti l-kwantitajiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni teżisti, b’mod partikolari għaliex ma hemmx indikazzjonijiet li s-swieq ta’ pajjiżi terzi jew is-suq domestiku jistgħu jassorbu kwalunkwe produzzjoni żejda.
(113)
Fil-kummenti tiegħu għall-iżvelar, il-produttur Indjan li kkoopera allega li l-kapaċità żejda tagħha kien prinċipalment minħabba l-kriżi ekonomika u t-tnaqqis relatat fid-domanda. Madankollu, parti sinifikanti ta’ kapaċità żejda tal-kumpanija tista’ tiġi spjegata mill-fatt li l-kumpanija żiedet sostanzjalment il-kapaċità tagħha bejn l-2006 u l-PIR. Barra minn hekk, ta’ min jinnota li l-kumpanija ppjanat żieda fil-kapaċità addizzjonali. Barra minn hekk, għandu jiġi enfasizzat ukoll li hemm produttur Indjan ieħor li ma kkooperax, li għandu kapaċità u utilizzazzjoni simili u reċentement ħabbar ukoll żieda saħansitra aktar sostanzjali fil-kapaċità.
4. Konklużjoni
(114)
Il-produtturi fil-pajjiż ikkonċernat għandhom il-potenzjal li jżidu u/jew jidderieġu mill-ġdid il-volumi tal-esportazzjoni tagħhom lejn is-suq tal-Unjoni. Barra minn hekk, il-prezzijiet tal-esportazzjoni Indjani lejn pajjiżi terzi huma iżjed baxxi minn dawk lejn l-UE. L-investigazzjoni wriet li, abbażi tat-tipi ta’ prodott komparabbli, il-produttur esportatur li qed jikkoopera biegħ il-prodott ikkonċernat bi prezzijiet iżjed baxxi minn dawk tal-industrija tal-Unjoni. Dawn il-prezzijiet baxxi probabbli jonqsu b’konformità mal-prezzijiet iżjed baxxi li jintalbu lill-bqija tad-dinja. Imġiba tal-prezzijiet bħal din, flimkien mal-kapaċità tal-esportaturi fil-pajjiż ikkonċernat li jwasslu kwantitajiet sinifikanti tal-prodott ikkonċernat lis-suq tal-Unjoni, għandu jkollha, fil-probabbiltà kollha, impatt negattiv fuq is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni.
(115)
Kif jidher hawn fuq, is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni tibqa’ vulnerabbli u fraġli. Jekk l-industrija tal-Unjoni kellha tkun esposta għal żieda fil-volumi tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat għal prezzijiet sussidjati, dan x’aktarx li jirriżulta f’deterjorazzjoni tal-bejgħ, tas-sehem tas-suq, u tal-prezzijiet tal-bejgħ tagħha, kif ukoll f’deterjorazzjoni tas-sitwazzjoni finanzjarja tagħha għal-livelli misjuba fl-investigazzjoni oriġinali. Fuq din il-bażi, huwa għalhekk konkluż li r-revoka tal-miżuri x’aktarx li twassal għal’aggravazzjoni tas-sitwazzjoni diġà fraġli, u rikorrenza tad-dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni.
G. INTERESS TAL-UNJONI
1. Introduzzjoni
(116)
Skont l-Artikolu 31 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk iż-żamma tal-miżuri eżistenti kompensatorji tmurx kontra l-interess tal-Unjoni kollha kemm hi. Id-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni saret abbażi ta’ apprezzament tal-interessi differenti involuti, jiġifieri dawk tal-industrija tal-Unjoni, tal-importaturi, u tal-utenti.
(117)
Ta’ min ifakkar ukoll li, fl-investigazzjoni oriġinali, l-adozzjoni tal-miżuri kienet ikkunsidrata li ma tmurx kontra l-interess tal-Unjoni. Barra minn hekk, il-fatt li l-investigazzjoni preżenti hija reviżjoni, li b’hekk tanalizza sitwazzjoni li fiha l-miżuri kompensatorji diġà kienu fis-seħħ, jippermetti l-valutazzjoni ta’ kwalunkwe impatt negattiv mhux xieraq tal-partijiet ikkonċernati mill-miżuri kompensatorji attwali.
(118)
Abbażi ta’ dan ġie eżaminat jekk, minkejja l-konklużjonijiet dwar il-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ sussidjar dannuż, jeżistux raġunijiet konvinċenti li għandhom iwasslu għall-konklużjoni li mhijiex fl-interess tal-Unjoni li jinżammu l-miżuri f’dan il-każ partikolari.
2. Interess tal-industrija tal-Unjoni
(119)
L-industrija tal-Unjoni wriet li hija industrija strutturalment vijabbli. Dan ġie kkonfermat bl-iżvilupp pożittiv tas-sitwazzjoni ekonomika tagħha osservat wara l-impożizzjoni tal-miżuri kompensatorji fl-2004. B’mod partikolari, il-fatt li l-industrija tal-Unjoni żiedet il-profittabilità tagħha fil-ftit snin qabel il-PIR jikkuntrasta sew mas-sitwazzjoni ta’ qabel l-impożizzjoni tal-miżuri. Madankollu, l-industrija tal-Unjoni tilfet f’mod konsistenti s-sehem tas-suq filwaqt li l-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat żdiedu sostanzjalment fis-sehem tas-suq matul il-perjodu kkunsidrat. Mingħajr l-eżistenza tal-miżuri, l-industrija tal-Unjoni probabbli tkun f’sitwazzjoni agħar.
3. Interess tal-importaturi/utenti
(120)
L-ebda wieħed mid-disa’ importaturi mhux relatati li ġew ikkuntattjati ma kkoopera.
(121)
Sbatax-il utent ressaq u ppreżenta tweġibiet għall-kwestjonarju. Filwaqt li l-maġġoranza tal-utenti ma akkwistawx elettrodi tal-grafita mill-Indja għal ħafna snin, u għalhekk jibqgħu newtrali fir-rigward ta’ kontinwazzjoni possibbli tal-miżuri, sitt utenti, mill-anqas sa ċertu punt, użaw elettrodi Indjani. Erba’ utenti ddikjaraw li kontinwazzjoni tal-miżuri jkollha impatt negattiv fuq il-kompetizzjoni. Assoċjazzjoni waħda (Eurofer) opponiet bil-qawwa l-kontinwazzjoni tal-miżuri u ddikjarat li l-miżuri rriżultaw fl-irtirar tal-esportaturi Indjani mis-suq tal-UE. L-assoċjazzjoni tallega li l-kontinwazzjoni ta’ miżuri ttellef il-produtturi tal-azzar fl-iżvilupp ta’ sorsi alternattivi ta’ provvista u tippermetti lill-industrija tal-Unjoni biex tkompli jkollha, pożizzjoni dominanti qrib duwopolju. Madankollu, jidher ċar mill-iżvilupp tal-importazzjonijiet Indjani wara l-impożizzjoni tal-miżuri, li l-irtirar daqshekk kbir ma seħħx; minflok l-importazzjonijiet mill-Indja żdiedu b’mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet li l-elettrodi tal-grafita dejjem aktar qed jidħlu fis-suq tal-Unjoni minn numru ta’ pajjiżi terzi oħra. Fir-rigward tal-qawwa tal-pożizzjoni tal-industrija tal-Unjoni fis-suq, huwa mfakkar li s-sehem tas-suq tagħha naqas bi kważi 16-il punt perċentwali matul il-perjodu kkunsidrat (ara l-premessa (81) hawn fuq). Fl-aħħar nett, din l-assoċjazzjoni ammettiet ukoll li l-elettrodi tal-grafita jirrappreżentaw biss komponent relattivament żgħir tal-ispejjeż totali tal-manifatturi tal-azzar.
(122)
Ta’ min ifakkar ukoll li, fl-investigazzjoni oriġinali, instab li l-impatt tal-impożizzjoni tal-miżuri m’għandux ikun sinifikanti għall-utenti (10). Minkejja l-eżistenza tal-miżuri għal ħames snin, l-importaturi/utenti fl-Unjoni komplew jakkwistaw il-provvisti tagħhom, inter alia, mill-Indja. L-ebda indikazzjoni ma tressqet lanqas li kien hemm diffikultajiet fis-sejba ta’ sorsi oħra. Barra minn hekk, ta’ min ifakkar li, fir-rigward tal-effetti tal-impożizzjoni tal-miżuri fuq l-utenti, ġie konkluż fl-investigazzjoni oriġinali li, minħabba l-inċidenza negliġibbli tal-ispejjeż tal-elettrodi tal-grafita fuq l-industriji tal-utenti, huwa improbabbli li kwalunkwe żieda fl-ispejjeż ikollha effett sinifikanti fuq l-industrija tal-utenti. L-ebda indikazzjoni tal-kuntrarju ma nstabet wara l-impożizzjoni tal-miżuri. Għalhekk ġie konkluż li huwa improbabbli li ż-żamma tal-miżuri kompensatorji jkollha effett serju fuq l-importaturi/utenti fl-Unjoni.
4. Konklużjoni
(123)
Minħabba dak imsemmi hawn fuq, ġie konkuż li ma hemmx raġunijiet konvinċenti kontra ż-żamma tal-miżuri kompensatorji attwali.
H. MIŻURI KOMPENSATORJI
(124)
Il-partijiet kollha ġew informati dwar il-fatti essenzjali u l-kunsiderazzjonijiet li abbażi tagħhom kien maħsub li jiġi rakkomandat li jinżammu l-miżuri eżistenti. Dawn ingħataw ukoll perjodu għas-sottomissjoni tal-kummenti wara dan l-iżvelar. Is-sottomissjonijiet u l-kummenti ngħataw kunsiderazzjoni fejn neċessarju.
(125)
Isegwi minn dak imsemmi hawn fuq li, kif previst fl-Artikolu 18(2) tar-Regolament bażiku, il-miżuri kompensatorji applikabbli għall-importazzjonijiet ta’ ċerti elettrodi tal-grafita, li joriġinaw mill-Indja għandhom jinżammu. Ta’ min ifakkar li dawn il-miżuri jikkonsistu f’dazji ad valorem.
(126)
Ir-rati tad-dazju kompensatorju tal-kumpaniji individwali speċifikati f’dan ir-Regolament japplikaw biss għall-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat prodott minn dawn il-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet legali speċifiċi msemmija. L-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat immanifatturat minn kwalunkwe kumpanija oħra mhux imsemmija speċifikament fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament bl-isem u l-indirizz tagħha, inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija speċifikament, ma tistax tibbenefika minn dawn ir-rati u għandha tkun soġġetta għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”.
(127)
Kwalunkwe talba li titlob l-applikazzjoni ta’ dawn ir-rati tad-dazju kompensatorji individwali (pereżempju wara bidla fl-isem ta’ entità jew wara l-istabbiliment ta’ entitajiet ġodda tal-produzzjoni jew tal-bejgħ) għandha tiġi indirizzata lill-Kummissjoni (11) minnufih bl-informazzjoni kollha rilevanti, b’mod partikolari kwalunkwe modifika fl-attivitajiet tal-kumpanija konnessi mal-produzzjoni, il-bejgħ domestiku u tal-esportazzjoni assoċjata ma’, pereżempju, dik il-bidla fl-isem jew dik il-bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni u tal-bejgħ. Jekk xieraq, ir-Regolament għandu jiġi emendat b’mod xieraq billi tiġi aġġornata l-lista tal-kumpaniji li jibbenefikaw mir-rati tad-dazju individwali,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. B’dan qed jiġi impost dazju kumpensatorju definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ elettrodi tal-grafita tat-tip użat għall-fran elettriċi, b’densità apparenti ta’ 1,65 g/ċm3 jew iżjed u reżistenza elettrika ta’ 6,0 μ.μ.m jew anqas, li jaqgħu fil-preżent taħt il-kodiċi NM ex 8545 11 00 (kodiċi TARIC 8545110010) u żnienen użati għat-tali elettrodi, li jaqgħu fil-preżent taħt il-kodiċi NM ex 8545 90 90 (kodiċi TARIC 8545909010) kemm jekk huma importati flimkien u kemm jekk joriġinaw separatament mill-Indja.
2. Ir-rata tad-dazju applikabbli għall-prezz nett ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, għall-prodotti deskritti fil-paragrafu 1 u prodotti mill-kumpaniji elenkati hawn taħt għandha tkun kif ġej:
Kumpanija
Dazju Definittiv
(%)
Kodiċi TARIC Addizzjonali
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta - 700016, West Bengal
6,3
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttar Pradesh
7,0
A531
Il-kumpaniji l-oħra kollha
7,2
A999
3. Sakemm mhux speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ li jikkonċernaw id-dazji doganali.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-13 ta’ Diċembru 2010.