РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 857/2010 НА СЪВЕТА
от 27 септември 2010 година
за налагане на окончателно изравнително мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои видове полиетилен терефталат с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (наричан по-нататък „основния регламент“) (1), и по-специално член 15, параграф 1 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия (наричана по-нататък „Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 473/2010 (2) (наричан по-нататък „временният регламент“) Комисията наложи временно изравнително мито върху вноса на някои видове полиетилен терефталат с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства (наричани по-нататък „засегнатите държави“).
(2)
Процедурата бе започната след жалба, внесена на 20 юли 2009 г. от Комитета за полиетилен терефталат на „Plastics Europe“ (наричан по-нататък „жалбоподателят“) от името на производители, представляващи основен дял, в конкретния случай над 50 %, от общото производство на някои видове полиетилен терефталат в Съюза.
(3)
Както е посочено в съображение 15 от временния регламент, разследването на субсидирането и вредата обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. (наричан по-нататък „периодът на разследване“ или „ПР“). Проучването на тенденциите, свързани с оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на ПР („разглежданият период“).
(4)
В рамките на паралелната антидъмпингова процедура Комисията наложи с Регламент (ЕО) № 472/2010 (3) временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове полиетилен терефталат с произход от Иран и Обединените арабски емирства.
1.2. Последваща процедура
(5)
След разгласяването на основните факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни изравнителни мерки (наричано по-нататък „временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни предоставиха в писмен вид своите становища относно предварителните констатации. Страните, които поискаха да бъдат изслушани, получиха такава възможност.
(6)
Комисията продължи да търси и проверява всяка информация, която считаше за необходима за окончателните си констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни след временното разгласяване, бяха разгледани и където беше уместно, предварителните констатации бяха съответно променени.
(7)
Всички страни бяха уведомени за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно изравнително мито върху вноса на някои видове полиетилен терефталат с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временните мита (наричано по-нататък „окончателното разгласяване“). На тези страни бе предоставен също срок, в рамките на който те имаха възможност да представят коментарите си вследствие на това разгласяване.
(8)
Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и където беше уместно, констатациите бяха съответно променени.
1.3. Засегнати от процедурата страни
(9)
Някои заинтересовани страни заявиха, че извадката с производители от ЕС е била непредставителна и противоречива, поради което анализът на вредата е бил непълен. По-конкретно бе посочено, че изготвянето на извадка е било ненужно предвид ограничения брой производители. Освен това бе заявено, че с „изкуственото“ разбиване на групите от дружества на отделни правни субекти, извадката няма да включва някои от пазарните лидери (Artenius, M&G Polimeri) и че методологията за подбор на извадката е противоречива, тъй като извадката е включвала и две групи от дружества. Заявено бе наред с това, че извадката не е била представителна, тъй като не е включвала нито един производител, който извършва продажби на достатъчни количества полиетилен терефталат на свързан преработвател на РЕТ. Твърдеше се, че вследствие на това институциите не са могли да направят оценка на реалната способност на индустрията на Съюза да осигурява доставки и не са взели предвид конфликта на интереси на индустрията на Съюза. Освен това, предвид факта, че едно дружество не е предоставило цялата необходима информация и вследствие на това е било изключено от представителната извадка, представителността на извадката е паднала до 28 % от производството в ЕС. Същите страни заявиха, че подбраната извадка не е статистически представителна.
(10)
По отношение на аргумента, че извадката не е била необходима предвид малкия брой на производителите, отново се посочва, че при изготвянето на извадката са се отзовали 14 производители от Съюза, принадлежащи към осем групи от дружества. Предвид обективно високия брой оказали съдействие производители от ЕС, а именно 14, извадката е била изготвена в съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент въз основа на най-големия представителен обем продажби, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка е включвала пет отделни дружества (с шест производствени обекта).
(11)
По отношение на първото твърдение във връзка с представителността на извадката следва да се посочи, че институциите могат да включват отделни дружества, които са част от група от дружества, в рамките на извадката, при условие че са представителни и имат отделно финансово счетоводство. В противен случай разследването на всички четиринадесет производители от ЕС, принадлежащи към осемте групи от дружества, би възпрепятствало навременното приключване на разследването. Въпреки това фактът, че две групи от дружества са били включени в извадката не противоречи на методологията за изготвяне на извадката, приложена в този случай, а именно с оглед на най-големия представителен обем продажби на клиенти от ЕС.
(12)
Що се отнася до Indorama, по време на ПР тази група е разполагала с два различни производствени завода - един в Нидерландия и един в Обединеното кралство. Включването на посочената група в извадката е в съответствие с използваната методология за изготвяне на извадката, тъй като тези заводи са представлявали едно цяло от правна и финансова гледна точка. Що се отнася дружеството Equipolymers, което по време на ПР е разполагало с два производствени обекта (един в Италия и един в Германия), то е предоставило консолидирани данни за двата обекта. Тъй като беше възможно тези консолидирани данни да бъдат проверени по време на посещение в седалището на дружеството, бе взето решение дружествата за производство на РЕТ Equipolymers да се разглеждат като едно цяло за целите на настоящата процедура. Във връзка с твърдението, че Artenius и M&G Polimeri е трябвало да бъдат включени в извадката в качеството им на пазарни лидери, се посочва, че нито едно от техните отделни дружества, не е било сред дружествата с най-висок обем на продажбите за клиенти от ЕС.
(13)
Във връзка с твърдението, че извадката не е била представителна, тъй като не е включвала производител, който произвежда основно за вътрешно потребление, следва да се отбележи, че способността за осигуряване на доставки може да се разгледа в рамките на анализа на интереса на Съюза, ако бъде направено подобно искане, и за тази цел вътрешното потребление може да бъде приспаднато от обема на производство. Следователно за разглеждането на някои фактори за причиняване на вреда не е необходимо в извадката да бъде включен такъв производител. Освен това при анализа на интереса на Съюза може да бъде оценен и всеки двузначен интерес, породен от едновременното положение на дружество като производител и преработвател от ЕС. Статусът на дружество като производител и преработвател от ЕС не е свързан с резултатите на индустрията на Съюза, където като основа за сравнение се използват продажбите на несвързани клиенти в ЕС. С оглед на посоченото по-горе твърдението се отхвърля.
(14)
Във връзка с твърдението за цялостната представителност на извадката, отново се посочва, че свеждането на извадката до четири дружества е намалило представителността от 65 % на 47 % от продажбите, извършени от всички оказали съдействие производители. Същите тези четири дружества са представлявали 52 % от производството в Съюза. Това се смята за представителна извадка от производители от ЕС от гледна точка на продажбите на независими клиенти в ЕС.
(15)
Във връзка с твърдението, че подбраната извадка не е статистически представителна се отбелязва, че в член 27, параграф 1 от основния регламент ясно се посочва, че дадена извадка може да се основава на най-големия представителен обем продажби, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време, като алтернатива на „статистически представителна“ извадка.
(16)
При липсата на други коментари във връзка с извадката констатациите, изложени в съображения 5-14 от временния регламент, се потвърждават.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(17)
Припомня се, че в съображение 16 от временния регламент, разглежданият продукт бе определен като полиетилен терефталат с индекс на вискозитет, равен или по-висок от 78 ml/g съгласно стандарт ISO 1628-5, с произход от засегнатите държави, който понастоящем е класиран в код по КН 3907 60 20.
(18)
Освен това в съображение 18 от временния регламент се посочва, че разследването е показало, че PET, който се произвежда и продава в Съюза от индустрията на Съюза, и PET, който се произвежда и продава на вътрешните пазари на засегнатите държави и се изнася за Съюза, са сходни продукти.
(19)
Тъй като продуктът, който е предмет на разследването, бе счетен за хомогенен продукт, той не бе допълнително подразделен на различни видове продукти за изчисляване на маржовете на вредата.
(20)
Един производител износител заяви, че PET следва да бъде подразделен на различни видове продукти в съответствие с различните им индекси на вискозитет, тъй като индексът на вискозитет е основен показател при определянето на различните възможни приложения на произвеждания вид PET. Счетено бе, че твърдението следва да бъде прието, и методологията за изчисляване на маржовете на вредата бе съответно адаптирана.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Иран
3.1.1. Въведение
(21)
Правителството на Иран и оказалият съдействие производител износител представиха коментари относно следните схеми, предмет на изравнителни мерки във временния регламент:
I.
Мерки, свързани със специални икономически зони (наричани по-нататък „СИЗ“) - нефтохимическа СИЗ
II.
Финансиране, предоставено от Националната нефтохимическа компания на производителя износител на PET
3.1.2. Специфични схеми
I. Мерки, свързани със специални икономически зони (наричани по-нататък „СИЗ“) - нефтохимическа СИЗ
(22)
Правителството на Иран (наричано по-нататък „ПИ“) оспори факта, че безмитният внос на суровини и средства за производство в зони за свободна търговия може да бъде предмет на изравнителни мерки. Зоните за свободна търговия и специалните икономически зони са по дефиниция безмитни зони за внос и износ, които са съвместими с изискванията на СТО. Освен това ПИ и оказалият съдействие производител износител заявиха, че вносът на безмитни средства за производство по закон не зависи от осъществяването на износ, тъй като от подобно освобождаване се ползват и дружества, установени в други части на територията на Иран.
(23)
По отношение на съобразяването на СИЗ с правилата на СТО се посочва, че представеният аргумент от общ характер не може да се използва за оспорване на вече установения факт, че въпросните субсидии подлежат на изравнителни мерки, тъй като не е представен подробен анализ, който да опровергае анализа във временния регламент. Що се отнася до безмитния внос на средства за производство в Иран, съгласно информацията, предоставена по време на представянето на коментари във връзка с временното разгласяване, посочената възможност съществува само за дружества, които модернизират своята инфраструктура, т.е. това не е разпоредба, която се прилага автоматично за всички страни по процедурата. Поради това горните твърдения трябваше да бъдат отхвърлени.
(24)
Оказалият съдействие производител износител заяви, че Комисията е пренебрегнала принципа за недискриминация предвид факта, че подобни правила и схеми са прилагани и в други държави. Дружеството посочи освен това, че Комисията не го е информирала както следва за обхвата на посещението за проверка и за съответните изисквания във връзка с информацията преди провеждането на подобна проверка.
(25)
Във връзка с твърдението от общ характер за неспазване на принципа за недискриминация се припомня, че Комисията започна настоящото разследване относно субсидирането срещу трите държави, посочени в жалбата, в съответствие с разпоредбите на член 10 от основния регламент. Поради това препоръките на Комисията биха могли да се основават единствено на констатациите, направени по време на настоящото разследване. Във връзка с твърдението, че е липсвала предварителна информация за въпросите, които ще бъдат разследвани, се посочва, че Комисията е уведомила оказалия съдействие производител износител много преди провеждането на посещението за проверка, че по време на нея ще търси информация за връзката между производителя износител и неговия акционер. Следователно посочените твърдения трябваше да бъдат отхвърлени.
(26)
Оказалият съдействие производител износител насочи вниманието на институциите към две технически грешки в изчислението на освобождаването от мито на вноса на една суровина от производствения процес и на общата стойност на освободения внос на средства за производство. Тези грешки се коригират с настоящия регламент. Преразгледаните размери на нивата на субсидиране са 0,14 % за безмитния внос на продукти за влагане в производството и 0,72 % за безмитния внос на средства за производство. Преразгледаното общо ниво на субсидиране за тази схема е 0,86 %.
(27)
Предвид изложеното по-горе и при липса на други коментари по въпроса, констатациите във връзка с посочената схема, изложени в съображения 20-44 от временния регламент, изменени със съображение 26 от настоящия регламент, се потвърждават.
II. Финансиране, предоставено от Националната нефтохимическа компания на производителя износител на PET
(28)
Оказалият съдействие производител износител („Shahid Tondguyan Petrochemical Co.“ или „STPC“) заяви, че главният му акционер - Националната нефтохимическа компания („National Petrochemical Company“ или „NPC“), не е публичен орган и че ПИ нито е възложило на NPC, нито му е дало указания да извърши плащания на STPC. Освен това бе посочено, че финансирането на STPC от страна на NPC трябва да се разглежда като подлежащо на възстановяване и следователно не представлява субсидия.
(29)
При разглеждането на посочените твърдения следва да се припомни, че при преценката на това дали дадено образувание следва да се разглежда като публичен орган за целите на разследвания за субсидиране, трябва да бъдат взети под внимание следните фактори: 1. държавна собственост; 2. участие на представители на държавата в съвета на директорите на образуванието; 3. държавен контрол, упражняван над дейностите на образуванието, и съобразяване от страна на образуванието с правителствените политики или интереси и 4. дали образуванието е създадено с нормативен акт. Всички тези изисквания са били анализирани, както е посочено в съображение 52 от временния регламент. В качеството си на държавен орган NPC не се нуждае от упълномощаване или делегиране - понятия, които се отнасят до частните образувания. Всъщност от разследването стана ясно, че ролята на NPC се състои в развитието и ръководенето на държавния нефтохимически сектор и че ПИ е възложило на дружеството допълнителна задача, състояща се в управлението на нефтохимическата специална икономическа зона, в качеството му на държавен административен орган. Следователно всички твърдения, с които се оспорва ролята на NPC като публичен орган, трябва да бъдат отхвърлени.
(30)
По отношение на твърдението, че финансирането на STPC подлежи на възстановяване, е уместно да се посочи, че по време на разследването стана ясно, че възстановяването на финансирането е само хипотетично твърдение, тъй като на нито един етап от процедурата не бяха предоставени доказателства, че такова възстановяване е било извършено. Всъщност, както е обяснено в съображение 51 от временния регламент, фактът, че неподлежащи на възстановяване финансови средства са се натрупвали поне от 2004 г. насам, е потвърждение, че това е редовна субсидия, чиято цел е да поддържа работата на единствения оказал съдействие ирански производител износител. Предвид на изложеното по-горе, съответното твърдение трябва да бъде отхвърлено.
(31)
Оказалият съдействие производител износител заяви също така че размерът на субсидията е бил завишен. В тази връзка бе посочено, че нормална търговска практика в Иран е да не се начисляват лихви между дружество майка (в настоящия случай - NPC) и неговото дъщерно дружество (в настоящия случай - STPC). Заявено бе наред с това, че при изчисляването на размера на субсидията сумите, използвани за общия обем на финансиране от страна на NPC и общия оборот на STPC, не са били точни, тъй като цифрата за оборота е била занижена и е следвало да се използва друга сума, докато общото финансиране е било завишено, тъй като някои суми не е следвало да бъдат разглеждани като част от финансовите средства, предоставени на STPC от страна на NPC.
(32)
Посочените по-горе твърдения трябваше да бъдат отхвърлени. Във връзка с първото твърдение относно изчисленията на лихвената ставка се посочва, че събраните доказателства не са в подкрепа на твърдението на дружеството, че нормална търговска практика в Иран е между дружество майка и негово дъщерно дружество да не се начислява лихва при финансови операции помежду им. Освен това подобна практика е в явно противоречие с обичайната стопанска практика на частните инвеститори.
(33)
Във връзка с втория от горните аргументи е уместно да се посочи, че размерът на субсидията е бил изчислен въз основа на цифрите за финансирането и оборота, предоставени от оказалия съдействие производител износител и проверени по време на посещението за проверка.
(34)
По отношение на посочения нов общ оборот се припомня, че цифрата, посочена по време на предоставянето на коментарите във връзка с временния регламент, не е подкрепена от никакви доказателства, които биха могли да бъдат проверени, и не съвпада с твърденията на дружеството преди и по време на посещението за проверка.
(35)
По отношение на общата цифра за финансирането оказалият съдействие производител износител заяви, че някои суми не следва да бъдат разглеждани като част от финансирането на STPC от страна на NPC. Предоставената информация не подкрепяше това твърдение, тъй като не бяха представени доказателства за това, че въпросните суми не са били част от финансирането на STPC от страна на NPC. В действителност част от предоставените обяснения потвърдиха отново, че NPC е действало като публичен орган, поемайки ангажимент да финансира оказалия съдействие производител износител, без да начислява лихва, която би следвало да бъде платена от друг публичен орган. Следователно не може да бъде извършено приспадане от общата сума на финансиране, тъй като не бяха представени доказателства, които биха могли да бъдат проверени.
(36)
ПИ заяви, че съгласно член 14 от Споразумението на СТО за субсидиите и изравнителните мерки, „предоставянето от правителството на дружествени дялове … [и] правителствен заем не се счита за изгода …“, поради което финансирането на SPTC от страна на NPC не следва да се разглежда като субсидия. Това твърдение трябва да бъде отхвърлено тъй като в същия член 14 се отбелязва, че „предоставянето от правителството на дружествени дялове не се счита за създаващо изгода, освен ако инвестиционното решение може да се разглежда като несъвместимо с обичайната инвестиционна практика … на частните инвеститори на територията на тази страна член.“ Тази практика действително е несъвместима с обичайната инвестиционна практика на частните инвеститори, тъй като никоя търговска организация в държава-членка на СТО не би продължила да предоставя такъв вид неподлежащо на възстановяване финансиране. Във всеки случай следва да се отбележи, че Иран не е членка на СТО.
(37)
Въз основа на изложеното по-горе и при липсата на други коментари по въпроса, се потвърждават констатациите, направени във връзка с тази схема в съображения 45-57 от временния регламент.
3.1.3. Размер на подлежащите на изравняване субсидии
(38)
Предвид изложеното в съображения 21-37 по-горе, в съответствие с разпоредбите на основния регламент окончателният размер на подлежащите на изравняване субсидии, изразен ad valorem, за единствения оказал съдействие ирански производител износител е 51,88 %.
3.2. Пакистан
3.2.1. Въведение
(39)
Правителството на Пакистан („ПП“) и оказалият съдействие производител износител представиха коментари относно следните схеми, предмет на изравнителни мерки във временния регламент:
I.
Схема за производство на митница
II.
Внос на съоръжения, машини и оборудване за помещението за производство на митница
III.
Тарифна защита при закупуване на PTA на вътрешния пазар
IV.
Режим на окончателните данъци („FTR“)
V.
Схема за дългосрочно финансиране на износа с фиксиран лихвен процент („LTF-EOP“)
VI.
Схема за експортно финансиране, предоставено от Държавната банка на Пакистан („EFS“)
VII.
Финансиране съгласно циркулярно писмо за валутните операции № 25 на Държавната банка на Пакистан.
(40)
Като предварителен коментар ПП заяви, че Комисията е разбрала погрешно или е пренебрегнала предоставената преди това от него информация относно схемите на субсидиране. Като предварителен коментар оказалият съдействие производител износител заяви, че предоставената преди това от ПП информация е съдържала аргументиран правен анализ, доказващ, че схемите не следва да се разглеждат като „забранени“ субсидии. Посочената страна по процедурата заяви също така че Комисията е основала констатациите си във временния регламент не само върху неправилна оценка на фактите, но и върху неправилен правен анализ. Заявено бе освен това, че правилен е правният анализ, представен от ПП.
(41)
По отношение на коментарите, представени преди приемането на временния регламент, се посочва, че Комисията ги е взела напълно предвид в процеса на разследването, тъй като наред със съответните отговори на въпросниците, предоставени от страните по процедурата, и представената по-късно информация, те са част от информацията, въз основа на която е направено временното определяне на мерките.
(42)
Освен това се отбелязва, че Комисията е посочила точно нормативните разпоредби за съответните схеми и произтичащото от тях прилагане на практика. Не са били представени доказателства за това, че посочването на нормативни разпоредби не е било точно. По отношение на правния анализ на Комисията се посочва, че той се е основавал на съответните разпоредби от основния регламент и е подкрепен от трайно наложилия се правен анализ, използван от ЕС при предходни разследвания относно субсидиране, например при анализа на схеми за възстановяване на мита, схеми за експортни кредити и схеми, свързани с данъка върху доходите (4). Фактът, че дадена страна по процедурата не е съгласна с представения правен анализ не означава, че анализът е неправилен, особено когато няма представени доказателства в подкрепа на това твърдение. Това е дори още по-явно предвид факта, че в коментара си по отношение на временния регламент ПП изрази желание да внесе изменения в някои от схемите, доколкото това би било възможно. Предвид изложеното по-горе, твърденията, представени в съображение 40, трябваше да бъдат отхвърлени.
3.2.2. Специфични схеми
I. Схема за производство на митница
(43)
ПП и оказалият съдействие производител износител отново изложиха становището си, че схемата за производство на митница е управлявана правилно благодарение на съществуването на система за ефективно прилагане и мониторинг, в която се записва потреблението/приспадането и с която се контролират безмитните суровини и действителното потребление на дружеството въз основа на регистрите за общата продукция. Посочено бе също така че съотношението между суровини и крайни продукти се основава на действителното потребление на съответното дружество, ползващо се от предимствата на схемата, и че регистърът за суровините подлежи на проверка. Според тези твърдения съотношението между суровини и крайни продукти е било установено с помощта на проверена система за сравнително оценяване, която е била редовно актуализирана въз основа на действителното потребление на дружеството. След всяка една промяна в съотношението прекомерното освобождаване от предходния период отново е било добавяно, за да се актуализира регистърът на запасите и да се получи истинското количество на запасите, и именно въз основа на това истинско количество на запасите дружеството, което ползва схемата, трябва да докаже износа на крайния продукт. Освен това оказалият съдействие производител износител представи две писма, в които уведомява митническите органи за материалите, съхранявани в помещението за производство на митница, от които става ясно, че дружеството е имало разрешение да използва излишъка от материалите за влагане в производството на стоки, предназначени за бъдещ износ.
(44)
Както бе посочено и в съображение 70 от временния регламент, по отношение на тази схема съответният регистър на стоките за влагане в производство, които са били получени, произведени и изнесени, не е бил воден въз основа на действителното потребление. Било е вписвано единствено теоретичното потребление съгласно сертификата за анализ при съотношения между суровини и крайни продукти за всички изходни материали за производството на 1 000 kg крайни продукти. Тези норми за съотношението между суровини и крайни продукти са определени от официалните органи и се преразглеждат периодично въз основа на информацията, получена от оказалия съдействие производител износител, но липсват каквито и да било ясни правила и доказателства за това как се извършва това преразглеждане. Освен това вследствие на проверките на сертификата за анализ, разкриващи наличието на прекомерно освобождаване от плащане, от страна на органите не са били предприети никакви последващи действия с оглед проверка на цялостното количество на действителното потребление през предходния период и искания по отношение на извършените през предходните години плащания. С други думи, не е била извършена проверка на нито едно прекомерно освобождаване от плащане на мита. Оказалият съдействие производител износител заяви, че излишъкът на суровини, отчетен през предходния период, отново е бил добавен, за да се актуализира регистърът на запасите и да се получи истинското количество на запасите. Заслужава да се отбележи, че тази практика се основава на факта, че производителят износител е този, който по собствена инициатива посочва на съответния орган прекомерното освобождаване, натрупано през предходния период. Нещо повече - тази практика по никакъв начин не е предвидена в нормативните разпоредби, на които се основава тази схема. Всичко, изложено по-горе, потвърждава, че за тази схема не съществува система за ефективно прилагане и мониторинг. При тези обстоятелства всички направени във връзка с това твърдения трябваше да бъдат отхвърлени.
(45)
Двете страни по процедурата заявиха също така че по време на ПР митото в рамките на нормалната схема за внос е било нула и следователно вносът на РТА не е лишил правителството от приходи в рамките на схемата за производство на митница.
(46)
Това твърдение трябваше да бъде отхвърлено. От предоставената от страните по процедурата информация става ясно, че митото върху вноса на РТА е 7,5 %. Чрез дерогация и при определени условия страните по процедурата могат да се ползват с нулева митническа ставка. Фактът, че ПП е установило схема за производство на митница или тарифна защита при закупуване на PTA, по никакъв начин не означава, че митническата ставка за целия внос на РТА е нула. Всъщност наличието на посочените по-горе схеми потвърждава, че правителството е било лишено от приходи и това е причината, поради която са били установени специални схеми за дерогация, за които се прилагат специални правила и които са достъпни за определени ползватели.
(47)
Оказалият съдействие производител износител заяви също така че няма нарушение на член 349 от глава XV от Митническите правила на Пакистан от 2001 г. В тази връзка бе посочено, че помещението за производство на митница обхваща целия завод на дружеството, в резултат на което складовите помещения отговарят на изискването за обособена площ, разполагаща със самостоятелен вход или изход, която няма друг вход или изход към производствената площадка, а отделните складове за готови стоки, брак и отпадъчен материал са ясно обозначени в помещенията.
(48)
С оглед на изложеното по-горе е необходимо да се посочи отново, че посещението за проверка е разкрило, че само безмитно внесените суровини са били отделени от местно набавените стоки за влагане в производство. Помещението на склада, тоест митническият склад и помещението за производство на митница, не е било разположено на обособена площ със самостоятелен вход или изход от/към общодостъпната зона и без никакъв друг вход или изход съгласно предписанията на посочения по-горе член 349. Освен това твърдението на дружеството, че целият завод е разположен в помещението за производство на митница, не е подкрепено от каквито и да било доказателства, които биха могли да бъдат проверени (напр. изрично разрешение за площта на помещението за производство на митница), освен анализ на текста на член 349. Следователно, съответните твърдения трябваше да бъдат отхвърлени.
(49)
ПП внесе съвсем наскоро административни изменения в посочената схема. ПП въведе в законодателството си по-подробно определение за „помещение за производство на митница“ и предприе мерки за засилване на контрола върху схемата от страна на съответните органи.
(50)
По отношение на упражнявания от органа контрол над помещението за производство на митница, въведените изменения не уреждат най-сериозните пропуски на схемата, установени при настоящото разследване, а именно: i) липса на отчети за действителното потребление на внесените суровини и ii) липса на система за проверка, която се основава на реалните резултати, а не на исторически наложените стандарти. Освен това, предвид факта, че прилагането на практика на всяка промяна във връзка с посочената схема се нуждае от надлежен контрол (установените проблеми се отнасят и до управлението на схемата), необходимо би било известно време преди да се направи заключение относно измененията, внесени в схемата, и начина, по който органите са приложили тези изменения и са осигурили доброто управление на системата за проверка.
(51)
ПП изрази също така желание да се ангажира пред Комисията с гаранция по отношение на конкретното прилагане на правилата, приложими към помещението за производство на митница. Предложено бе това да стане под формата на доказателства за това, че оказалият съдействие производител износител спазва новите правила (а именно промените в помещенията, преразглеждането на съотношението суровини и крайни продукти, освобождаването от мита), като периодично представя доклади и дава възможност за извършването на посещения за проверки от страна на Комисията.
(52)
Във връзка с изложеното по-горе се посочва, че с предложението си за ангажирането с гаранция ПП косвено потвърждава всички пропуски, изтъкнати по отношение на тази схема във временния регламент. Освен това, както е посочено в съображение 50 по-горе, не е възможно да се приеме ангажирането с гаранция по отношение на управлението на дадена схема въз основа на доказателства, които ще се конкретизират едва в бъдеще. И на последно място - подобна гаранция е непрактична, тъй като необходимият мониторинг в действителност би наложил редовното повтаряне на важни етапи от разследването. В тази връзка следва да се изтъкне, че ПП и/или оказалият съдействие производител износител може/могат да поискат междинно преразглеждане на мерките, при спазване на съответните разпоредби на член 19 от основния регламент.
(53)
Предвид изложеното по-горе и при липсата на други коментари по въпроса, се потвърждават констатациите във връзка с посочената схема, изложени в съображения 60-80 от временния регламент, изменени със съображения 43-51 по-горе.
II. Внос на съоръжения, машини и оборудване за помещението за производство на митница
(54)
По отношение на тази схема и двете страни по процедурата заявиха, че лихвеният процент, използван при изчислението на маржа на субсидията, трябва да бъде лихвеният процент, предложен на засегнатия износител по време на ПР. Освен това страните по процедурата посочиха, че тъй като съоръженията, машините и оборудването са били използвани за производството на РЕТ, предназначен за износ, както и за продажба на вътрешния пазар, маржът на субсидията следва да бъде определен въз основа на общия оборот на производителя износител.
(55)
В отговор на тези твърдения следва да бъде отбелязано, че лихвеният процент, използван при изчислението, е търговският лихвен процент, прилаган по време на ПР в Пакистан, установен въз основа на данните от уебсайта на Държавната банка на Пакистан. Този процент е нормалният лихвен процент при кредити, преобладаващ на пазара. По отношение на знаменателя, използван при изчислението, трябва да се припомни, че предварителното условие за достъп до схемата е инсталирането на внесените машини в помещението за производство на митница, което е схема за безмитен внос на суровини, използвани само при последващ износ на продукцията от помещението за производство на митница. Поради това размерът на субсидията (числител) трябва да бъде разпределен върху целия оборот на износа по време на ПР, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ. Следователно горните твърдения трябваше да бъдат отхвърлени.
(56)
Въз основа на изложеното по-горе и при липсата на други коментари по въпроса, се потвърждават констатациите, направени във връзка с тази схема в съображения 81-92 от временния регламент.
III. Тарифна защита при закупуване на PTA на вътрешния пазар
(57)
ПП заяви, че цената на местно произведената РТА не е намалена със 7,5 % спрямо международната цена и че възстановяване е правено не само за местно произведената РТА, но и за внесената РТА. Оказалият съдействие производител износител отбеляза, че схемата позволява възстановяване на митата както за местно произведената, така и за внесената РТА, поради което схемата не облагодетелства доставките на местно произведена РТА. Той заяви наред с това, че законодателството не ограничава достъпа до тази схема.
(58)
Посочените по-горе аргументи трябваше да бъдат отхвърлени. Във връзка с това се посочва, че тази схема предоставя финансово подпомагане под формата на директно прехвърляне на финансови средства, което явно облагодетелства дружеството получател. От анализа на предоставената от ПП информация става ясно, че дружество, което отговаря на условията, може: i) да закупи на вътрешния пазар РТА и да получи компенсаторно подпомагане в размер на 7,5 % от цената, заплатена за закупена местно производена РТА, или ii) да внесе РТА и да получи възстановяване на приложимото мито (7,5 %), платено върху вноса на РТА. Втората възможност обаче не се прилага, ако дружеството, което отговаря на условията, използва схема за възстановяване на мита (като например схема за производство на митница) върху вноса на РТА. От изложеното по-горе става ясно, че оказалият съдействие производител износител е бил de jure принуден да използва тази схема само за покупките на местно произведена РТА, тъй като паралелно с това е използвал схемата за производство на митница за внесената РТА.
Освен това е очевидно, че дори когато дружество, което отговаря на условията, се възползва и от двете възможности по схемата (т.е. като откаже да използва схемата за възстановяване на мита, приложима към схемата за производство на митница) възстановяването, което може да се очаква, би било различно, тъй като в единия случай процентът се изчислява въз основа на целия размер на фактурираната местна цена, докато в другия той се изчислява въз основа на декларираната на митницата стойност, която не е непременно цялата фактурирана цена. Не бяха представени доказателства, които биха могли да бъдат проверени и биха могли да опровергаят изложените по-горе заключения. И на последно място - по отношение на аргумента, че няма ограничения в достъпа до схемата, от разследването стана ясно, че в съответната нормативна уредба ясно се посочват имената на страните по процедурата, които отговарят на условията. Във всеки случай местно произведената РТА не подлежи на никакво мито, поради което 7,5-процентното възстановяване представлява директно прехвърляне на финансови средства или безсъмнен случай на предоставяне на безвъзмездни средства. Единственият начин, по който даден производител на РЕТ може да получи посочената субсидия, т.е. безвъзмездните средства, е като закупи местно произведена РТА. От друга страна, всяко едно „възстановяване“ на мито върху вноса на РТА представлява освобождаване от нормално дължимо плащане, а не директно прехвърляне на финансови средства; следователно няма равнопоставеност между двете положения.
(59)
От това следва, че схемата явно облагодетелства вътрешния купувач, т.е производителя на РЕТ, посредством директно прехвърляне на финансови средства и тя е специфична по смисъла на член 4, параграф 4, буква б) от основния регламент предвид факта, че субсидията зависи от предпочитането на стоки местно производство пред внесените стоки, тъй като само стоките местно производство отговарят на условията за получаване на директни безвъзмездни средства. Освен това тази субсидия може да се счита за специфична и по смисъла на член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент предвид факта, че самото законодателство изрично ограничава достъпа до тази схема за определени предприятия от отрасъла на полиестерната промишленост.
(60)
Във връзка с тази схема ПП представи, наред с коментарите си по отношение на временния регламент, постановление на правителството от 28 юни 2010 г., съгласно което нормативен акт SRO № 1045(I)/2008 се отменя, считано от 1 юли 2010 г. ПП заяви, че това ще гарантира, че ползватели на РТА вече не се ползват, нито ще се ползват от възстановяване за местно произведена или внесена PTA.
(61)
Освен това от предоставена в тази връзка от оказалия съдействие производител износител публикация в пресата става ясно, че ПП е взело решение да отмени приложимата към тази схема наредба с цел спазване от страна на Пакистан на международните стандарти в това отношение. Оказалият съдействие производител износител подкрепи предоставената от ПП информация, с данни, потвърждаващи, че считано от 1 юли 2010 г. вече не е възможно да се получава съответните безвъзмездни средства при закупуване на местно произведена РТА. Във връзка с това се припомня, че в съответствие с член 15 от основния регламент не се налагат мерки, ако субсидията е прекратена или е доказано, че субсидията вече не води до полза за съответните износители. От изложеното по-горе е очевидно, че по същество Пакистан приема, че отбелязаните във временния регламент проблеми във връзка с тази схема са наложили предприемането на корективни действия от негова страна, че ПП е прекратил схемата и че оказалият съдействие производител износител не получава ползи, свързани с тази схема. Предвид това се смята, че условията, установени в член 15 от основния регламент, са спазени и че тази схема не следва да бъде предмет на изравнителни мерки.
(62)
Предвид изложеното по-горе и при липсата на други коментари по въпроса се потвърждават констатациите във връзка с посочената схема, изложени в съображения 93-105 от временния регламент, изменени със съображения 58-61 по-горе.
IV. Режим на окончателните данъци („FTR“)
(63)
Двете страни по процедурата заявиха, че тази схема представлява различен данъчен режим и не следва да бъде предмет на изравнителни мерки, тъй като данъчната политика е елемент от упражняването на суверенната власт на Пакистан и той може да прилага такава данъчна система, каквато желае. Заявено бе наред с това, че FTR не предполага никакво финансово участие в полза на което и да било дружество и е общо данъчно правило в Пакистан (данък в размер на 1 %, удържан при източника към момента на реализирането на постъпления от обмен на чуждестранни пазари), което действа при различни условия и на различна основа в сравнение с нормалния данъчен режим („NTR“), който предвижда облагане на националния доход с 35 %. Според тези страни по процедурата не е възможно да се определи коя от двете схеми е по-благоприятна и следователно FTR не води до загуба или отказ на правителството от събирането на обичайно дължими приходи.
(64)
Във връзка с тези твърдения следва да се отбележи, че се поставя под съмнение не суверенитетът на Пакистан, а предполагаемите субсидии, отпуснати на някои производители износители. Освен това следва да се припомни, че приходите от износ се облагат по различен начин от тези, получени от продажби на вътрешния пазар. Дотолкова, доколкото този данъчен режим води до печалби от износ, облагани с по-ниска данъчна ставка, отколкото тези, получени от продажби на вътрешния пазар, тази схема се счита за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент под формата на приходи, от които правителството се е отказало, което води до полза за дружеството получател. Тази схема представлява и специфична субсидия по смисъла на член 4, параграф 4, буква а), тъй като зависи от осъществяването на износ.
(65)
Освен това оказалият съдействие производител износител представи серия от изчисления за 2008 и 2009 г., направени във формат Excel., и уведомление за дължимия данък и заповед за определяне, издадена от заместник-комисаря по подоходното данъчно облагане, в която се прави преглед на серия от данни в декларацията за данъка върху доходите на дружеството за 2008 г. ПП подкрепи твърденията на оказалия съдействие производител износител, като заяви, че представените изчисления показват, че оказалият съдействие производител износител е заплатил повече данъци в рамките на режима FTR, отколкото би платил при прилагането на режима NTR.
(66)
Тези аргументи трябваше да бъдат отхвърлени. На първо място, представените изчисления не представляват част от декларацията за данъка върху дохода на дружеството, нито от друг документ, издаден от официалните данъчни органи. Следователно няма проверими доказателства за това, че те отразяват точно подоходните данъчни задължения на оказалия съдействие производител износител.
(67)
На второ място, анализът на представените официални данъчни документи (уведомление за дължимия данък и заповед за определяне) по никакъв начин не подкрепя твърдението, направено от страните по процедурата във връзка с нивата на данъчните ставки в рамките на различните данъчни режими.
(68)
Във връзка с предоставената документация по отношение на 2008 г. страните по процедурата не обясниха по какъв начин представените суми съответстват на данните в декларацията за данъка върху доходите на дружеството за 2008 г. и с двата документа, издадени впоследствие от съответните данъчни органи. По отношение на последните - те изглежда потвърждават задължението на дружеството да заплати данък върху дохода за продажбите си на вътрешния пазар. Независимо от това, от предоставената информация изобщо не става ясно дали посочената данъчна сума (или каквато и да било друга данъчна сума) действително е била заплатена или дружеството е обжалвало посоченото по-горе уведомление за дължимия данък. Не е ясно също така по какъв начин сумите, представени в изчисленията във формат Excel, съответстват на декларацията за данъка върху дохода на дружеството или на заповедта за определяне на данъчния орган. Във всеки случай, дори и да се приеме, че сумата, посочена в уведомлението за дължимо мито, е била платена, това не би променило заключението, че оказалият съдействие производител износител е заплатил по-малко данъци, отколкото би бил платил, ако върху приходите от износ бе приложена 35-процентната ставка.
(69)
Във връзка с предоставената за 2009 г. документация се посочва, че страните по процедурата не са предоставили декларацията за данъка върху дохода на оказалия съдействие производител износител за 2009 г. Вместо представяне на официалните данъчни декларации и на декларации за печалбата, като доказателство бяха приведени изчисления във формат Excel. Подобна информация не би могла да бъде проверена и не може да подкрепи твърдения относно промени в данъка върху дохода, настъпили след приключване на ПР. В тази връзка следва да се подчертае, че ПП и/или оказалият съдействие производител износител може/могат да поискат междинно преразглеждане на мерките, при спазване на съответните разпоредби на член 19 от основния регламент.
(70)
Въпреки това, при изчислението на размера на субсидията в рамките на FTR бе открита техническа грешка, отнасяща се до приходите от износ на оказалия съдействие производител износител, посочени в декларацията за данъка върху дохода на дружеството за 2008 г. Тази грешка беше съответно коригирана. Нивото на субсидията, определено по тази схема през ПР за производителя износител, възлиза на 1,97 % (вместо 1,95 %).
(71)
Предвид изложеното по-горе и при липсата на други коментари по въпроса, се потвърждават констатациите във връзка с посочената схема, изложени в съображения 106-116 от временния регламент, изменени със съображение 70 по-горе.
V. Схема за дългосрочно финансиране на износа с фиксиран лихвен процент („LTF-EOP“)
(72)
Двете страни по процедурата заявиха, че лихвеният процент, използван за изчислението на маржа на субсидията по тази финансова схема, трябва да бъде лихвеният процент, предлаган по време на периода, през който производителят износител е договорил финансирането с фиксиран лихвен процент, а именно процентът за 2004-2005 г. Освен това знаменателят, използван при изчислението на временния марж на субсидията, следва да бъде общият оборот на дружеството, а не общият оборот от износ, тъй като едни и същи производствени съоръжения, финансирани в рамките на схемата LTF-EOP, се използват за производството както на стоки за местния пазар, така и на стоки за износ.
(73)
Тези твърдения трябваше да бъдат отхвърлени. На първо място следва да бъде пояснено, че лихвеният процент, използван при изчислението, е търговският лихвен процент, който е преобладавал по време на ПР в Пакистан, установен въз основа на данните на уебсайта на Държавната банка на Пакистан. Договорените през 2004-2005 г. финансови средства са били получени на траншове от засегнатия износител. При изчислението на размера на субсидията бе използван размерът на кредита, получен за ПР, както бе посочен от оказалия съдействие производител износител. При проучването на ползата, получена от страна по процедурата по време на конкретен ПР, ставката, приложима за търговските кредити, която преобладава на пазара по време на ПР, се сравнява обикновено със ставката, платена за заема, получен по време на ПР, и тук бе направено именно това. Във връзка със знаменателя при изчислението на субсидията трябва да се припомни, че предварително условие за възползване от схемата е задължението дружеството да изнася пряко или косвено най-малко 50 % от годишната си продукция. Поради това размерът на субсидията (числител) трябва да бъде разпределен върху оборота от износа на разглеждания продукт по време на ПР, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ.
(74)
Въз основа на изложеното по-горе и при липсата на други коментари по въпроса, констатациите, направени във връзка с тази схема в съображения 117-133 от временния регламент, се потвърждават.
VI. Схема за експортно финансиране, предоставено от Държавната банка на Пакистан („EFS“)
(75)
Правителството на Пакистан заяви, че секторът на РЕТ е бил изключен от тази схема с решение, взето от Държавната банка на Пакистан на 28 юни 2010 г. Така бе заявено, че тази схема е в съответствие на разпоредбите на член 15 от основния регламент и не следва Комисията да я подлага на изравнителни мерки, тъй като е доказано, че субсидията е оттеглена. В тази връзка оказалият съдействие производител износител заяви, че съгласно циркулярно писмо № 09 от 2010 г., изпратено на 28 юни 2010 г. от Държавната банка на Пакистан, дружеството е изплатило цялата сума по схемата за финансиране EFS и към 30 юни 2010 г. няма неизплатена сума по отношение на EFS.
(76)
По отношение на това твърдение се припомня, че съгласно член 15 от основния регламент не се налагат мерки, ако субсидията е оттеглена или е доказано, че субсидията вече не води до полза за съответния износител. По отношение на предоставената документация във връзка със схемата EFS се посочва, че действително решението на Държавната банка на Пакистан гласи, че банките не могат да отпускат финансови средства за РЕТ в рамките на тази схема. В съответния текст се посочва също, че съществуващите облекчения, предоставени на износителите, ще останат в сила до датата на падежа на съответните заеми, като равнището на износа на дружествата ще бъде взето предвид по отношение на заемните средства на дружествата за периода 2009-2010 г. и при предоставянето на права до 2011 г.
Във връзка с тези въпроси ПП поясни, като предостави необходимата документация, че дружествата, които нямат краткосрочни заеми по тази схема през финансовата 2009-2010 година в Пакистан (т.е. до 30 юни 2010 г.), нямат право на никакви предимства за преходния период до 2011 г. Във връзка с твърдението, че оказалият съдействие производител износител не дължи финансови средства в рамките на схемата EFS, се посочва, че то е било подкрепено от набор от доказателства, предоставени от съответните банки и допълнени от експерт-счетоводителя на дружеството. Предвид на изложеното по-горе се заключава, че страните по процедурата са били в състояние да докажат, че схемата EFS вече не носи никакви ползи на съответния износител. Следователно са изпълнени условията, определени в член 15 от основния регламент, и направените твърдения бяха сметнати за основателни. Поради това се заключава, че тази схема не следва да бъде предмет на изравнителни мерки.
(77)
Оказалият съдействие производител износител заяви също така че лихвеният процент, използван при изчислението на маржа на субсидията, трябва да бъде краткосрочният лихвен процент, предлаган на дружеството през ПР. Отбелязано бе също така че получените финансови средства са използвани, за да се посрещнат общите финансови потребности, свързани с текущите активи на дружеството както за продажбите на вътрешния пазар, така и за износ, поради което знаменателят при изчислението на маржа на субсидията следва да бъде общият оборот на дружеството.
(78)
Тези твърдения трябваше да бъдат отхвърлени. Припомня се, че лихвеният процент, използван при изчислението, е търговският лихвен процент, прилаган по време на ПР в Пакистан, установен въз основа на данните от уебсайта на Държавната банка на Пакистан. Този процент е обичайният кредитен процент, преобладаващ на пазара. По отношение на знаменателя, използван при изчислението, се посочва, че предварителното условие за достъп до схемата е или осъществяването на специфични сделки за износ, или цялостното равнище на износа. Поради това размерът на субсидията (числител) трябва да бъде разпределен върху целия оборот от износ по време на ПР, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ.
(79)
Предвид изложеното по-горе и при липсата на други коментари по въпроса, се потвърждават констатациите във връзка с посочената схема, изложени в съображения 134-148 от временния регламент, изменени със съображения 75-78 по-горе.
VII. Финансиране съгласно циркулярно писмо № 25 на Държавната банка на Пакистан относно валутните операции
(80)
Двете страни по процедурата заявиха, че няма намеса от страна на Държавната банка на Пакистан по тази схема, че търговските банки отпускат финансови средства в чуждестранна валута без преференциални лихвени проценти и че схемата не зависи от осъществяването на износ, тъй като от нея може да се ползват както износителите, така и вносителите.
(81)
Приведените доводи бяха анализирани с оглед на съответните правни разпоредби и практическото прилагане на схемата и те бяха счетени за основателни. Поради това бе направен изводът, че тази схема не следва да бъде предмет на изравнителни мерки. Тъй като схемата съгласно циркулярно писмо № 25 на Държавната банка на Пакистан няма да бъде предмет на изравнителни мерки, не е необходимо да се отговаря на съответните коментари, направени след разгласяването.
3.2.3. Размер на подлежащите на изравняване субсидии
(82)
С оглед на изложеното по-горе, окончателният размер на подлежащите на изравняване субсидии в съответствие с разпоредбите на основния регламент, изразен ad valorem, за единствения съдействащ пакистански производител износител е 5,15 %.
3.3. Обединени арабски емирства (ОАЕ)
3.3.1. Въведение
(83)
Правителството на Обединени арабски емирства („ПОАЕ“) и оказалият съдействие производител износител представиха коментари относно следните схеми, предмет на изравнителни мерки във временния регламент:
I.
Федерален закон № 1 от 1979 г.
II.
Зона за свободна търговия (наричана по-нататък „ЗСТ“)
3.3.2. Специфични схеми
I. Федерален закон № 1 от 1979 г.
(84)
ПОАЕ заяви, че схемата, основана на Федерален закон № 1 от 1979 г., е широко и хоризонтално достъпна за всички отрасли и предприятия в ОАЕ и се ползва без освобождаване от мита. Оказалият съдействие производител износител заяви, че издаденият по силата на Федерален закон № 1 от 1979 г. лиценз е предварително условие за съществуване и развиване на дейност в ОАЕ.
(85)
По отношение на изложеното по-горе се посочва, че при разследването бе установено, че промишлените предприятия в ОАЕ биха могли да развиват дейност с различни видове лицензи. В действителност, освен с издаден по силата на Федерален закон № 1 от 1979 г. лиценз дадено промишлено предприятие може да развива дейност и с лиценз, издаден от местните органи на отделното емирство, в което е установено. Такъв е случаят с оказалият съдействие производител износител, който притежава лиценз, издаден от правителството на емирството Рас ал-Хайм. Освен това дадено промишлено предприятие би могло да развива дейност и по схемата „Зона за свободна търговия“, съгласно която не се изисква лиценз по посочения по-горе закон. Ето защо не е правилно да се твърди, че всички промишлени предприятия в ОАЕ развиват дейност с лиценз, издаден съгласно Федерален закон № 1 от 1979 г. Оттук следва, че не е доказано, че ползването на схемата е автоматично и съответното твърдение трябва да бъде отхвърлено.
(86)
Двете страни по процедурата заявиха, че изискванията, предвидени в законодателството, представляват само предварителни условия за изпълнението в държавата на всеки един промишлен проект, а не за освобождаването му от плащането на мита, поради което анализът на членове 12, 13 и 21 от Федерален закон № 1, направен от Комисията във временния регламент, е погрешен. ПОАЕ заяви освен това, че в арабския текст на закона понятието „разглеждано“ няма обвързващо значение по отношение на член 13. ПОАЕ заяви също така че членове 11 и 12 от посочения по-горе закон никога не са били прилагани на практика, тъй като техническата комисия, натоварена да изготвя препоръки до министъра относно заявленията, никога не в била сформирана. Посочено бе също така че ролята на отдела за промишлено развитие е установена в Ръководството за потребителя на електронната система за промишлеността, издадено от министерството, както е отбелязано в съображение 173 от временния регламент.
(87)
Тези твърдения трябваше да бъдат отхвърлени. Отбелязва се, че членове 13 и 21 от закона представляват част от постепенния процес, предвиден в анализа за промишления лиценз съгласно Федерален закон № 1 от 1979 г. По отношение на членове 11 и 12 се посочва, че в тях се установяват ролята и отговорностите на различните структури на държавния орган, издаващ промишления лиценз съгласно Федерален закон № 1 от 1979 г. Фактът, че такъв орган никога не е бил създаван, въпреки че е предвиден в закона и отговаря за: i) оценка на приноса на отдела за промишлено развитие и ii) изготвяне на препоръки до министъра за одобрение или отхвърляне на заявления, е потвърждение за това, че законодателството, в съответствие с което действа предоставящият орган, на практика не е спазвано и следователно няма правна сигурност за начина, по който се отпуска субсидията. Освен това твърдението на ПОАЕ относно техническата комисия фактически противоречи с предходни твърдения, според които министърът е свикал тази комисия, за да получи мнения относно евентуално преразглеждане на закона. По отношение на определението на думата „разглеждано“ в член 13 от Федералния закон се посочва, че по време на разследването ПОАЕ е предоставило единствено английския текст. Освен това едва след временното разгласяване то е посочило, че е възможно да има разлики в определенията в текстовете на английски и арабски език. Фактът, че текстовете на двата езика пораждат съмнения относно някои елементи на критериите за допустимост, отново е ясен знак за това, че няма правна яснота относно критериите и условията за отпускане на субсидията. По отношение на ролята на отдела за промишлено развитие се посочва, че няма предоставена нова информация, която би могла да породи съмнения относно точността на констатациите на разследването.
(88)
ПОАЕ посочи, че неговите статистически данни относно промишлеността доказват, че има над 4 000 промишлени дружества, регистрирани съгласно Федерален закон № 1 от 1979 г. Двете страни по процедурата заявиха, че Комисията не е предоставила категорични доказателства за това, че властите на ОАЕ са постъпили по свое усмотрение при одобряването или отхвърлянето на заявленията по схемата.
(89)
Тези твърдения трябваше да бъдат отхвърлени. Посочва се, че разследването е разкрило, че издаването на промишлен лиценз съгласно Федерален закон № 1 от 1979 г. не става автоматично и че правилата, използвани в процеса на избор на получатели, не са обективни. Предвид факта, че схемата бе счетена за специфична в съответствие с разпоредбите на член 4, параграф 2, буква а) и член 4, параграф 2, буква б) от основния регламент, в съответствие с разпоредбите на член 4, параграф 2, буква в) от основния регламент ПОАЕ трябваше да докаже твърдението си, че са били одобрени исканията на всички лица, подали заявления за промишлен лиценз съгласно Федерален закон № 1 от 1979 г. след влизането в сила на закона. Не бе предоставена обаче подобна информация, която може да бъде проверена.
(90)
Двете страни по процедурата заявиха, че всички промишлени предприятия в ОАЕ се ползват от освобождаване от мита за производството си. Оказалият съдействие производител износител заяви също така че в прегледа на търговската политика на ОАЕ на СТО, публикуван през 2006 г., се прави анализ на Федерален закон № 1979 г. и се установява, че от освобождаване от мита се ползват всички промишлени предприятия. Заявено бе също така че над системата е упражняван контрол, тъй като промишлените лицензи се подновяват всяка година, а дружествата в рамките на схемата представят отчети за безмитно внесени материали и властите отхвърлят безмитния внос, ако суровините не са свързани с производството.
(91)
Тези твърдения трябваше да бъдат отхвърлени. Уместно е да се отбележи, че освобождаване от мита се предоставя на дружествата, които се ползват от схемата по Федерален закон № 1 от 1979 г., и че нормалната митническа ставка за суровини не е нулева. Оказалият съдействие производител износител не успя да докаже по какъв начин общата информация в документа за прегледа на търговската политика на СТО би могла да бъде по-точна от основания на посещението за проверка подробен анализ, представен във временния регламент конкретно във връзка с допустимостта и практическото прилагане на Федерален закон № 1 от 1979 г. И нещо по-важно - разследването е разкрило, че властите действат дискриминационно при управлението на вноса на безмитни суровини в рамките на схемата. В действителност, предвид липсата на правила за начина, по който безмитният внос се приема или отхвърля, и предвид липсата на ефективна система за проверка на управлението на схемата, не е ясно защо в определен момент на страна по процедурата може да бъде разрешен безмитен внос, докато в друг момент той може да ѝ бъде отказан. Такъв е бил действително случаят с оказалия съдействие производител износител, от който периодично е било искано да заплаща мито без каквото и да било обяснение от страна на предоставящия орган. Следователно двете страни по процедурата не са представили никакви доказателства в подкрепа на твърденията си относно управлението на схемата и разрешаването на безмитния внос.
(92)
Посочено бе също така че към схемата се прилагат обективни критерии, а именно условието, съгласно което освобождаване от мито може да се предоставя единствено за внесени стоки, използвани за производство от промишлени предприятия. Това твърдение трябваше да бъде отхвърлено, тъй като, както бе пояснено в съображения 89 и 91 по-горе, няма доказателство за наличието на подобни обективни критерии.
(93)
ПОАЕ заяви, че Федерален закон № 1 от 1979 г. е в процес на преразглеждане и че Комисията е била уведомена за това. Посочено бе също така че Комисията е пренебрегнала информацията и документите, предоставени от ПОАЕ, и не е привела аргументи и убедителни доказателства относно фактите и правните съображения, довели до нейните заключения.
(94)
Във връзка с изложеното по-горе се посочва, че съвсем наскоро Комисията е извършила подробна оценка и анализ на цялата информация, предоставена от страните по процедурата. Във връзка с преразглеждането на Федерален закон № 1 от 1979 г. е уместно да се посочи, че предоставеният от ПОАЕ текст е вътрешен проект на документа на Министерството на финансите и промишлеността и като такъв няма правна сила. Разследващият орган е задължен да извърши анализ на действащите нормативни разпоредби и начина, по който те са прилагани, а не на необвързващ в правно отношение проект, който не е бил одобрен нито от административните, нито от законодателните органи на ОАЕ и който не е влязъл в сила. И нещо много по-важно - фактът, че ПОАЕ в момента работи върху евентуално преразглеждане на Федерален закон № 1 от 1979 г. потвърждава, че властите са осъзнали необходимостта, както посочва и ПОАЕ, от отстраняване на всички несъответствия със Споразумението на СТО за субсидиите и изравнителните мерки.
(95)
Предвид изложеното по-горе, се потвърждават констатациите, направени във връзка с тази схема в съображения 166-183 от временния регламент.
II. Зона за свободна търговия (наричана по-нататък „ЗСТ“)
(96)
Двете страни по процедурата заявиха, че на всички предприятия в ОАЕ е предоставена възможност за безмитен внос на средства за производство.
(97)
В тази връзка се посочва, че разследването е разкрило, че дружествата, установени в ЗСТ, се ползват от безмитен внос на средства за производство. Фактът, че една страна по процедурата може да се ползва от същото предимство в рамките на друга схема (а именно Федерален закон № 1 от 1979 г.) не означава, че въпросната субсидия не подлежи на изравнителни мерки. Освен това страните по процедурата не успяха да приведат каквито и да било фактически доказателства, които да опровергаят констатациите, направени по време на разследването по отношение на ЗСТ. Предвид изложеното по-горе, направеното твърдение трябваше да бъде отхвърлено.
(98)
Въз основа на изложеното по-горе се потвърждават констатациите, направени във връзка с тази схема в съображения 184-199 от временния регламент.
3.3.3. Размер на подлежащите на изравняване субсидии
(99)
Предвид изложеното по-горе окончателният размер на подлежащите на изравняване субсидии в съответствие с разпоредбите на основния регламент, изразен ad valorem, за единствения оказал съдействие производител износител от Обединените арабски емирства е 5,13 %.
3.4. Коментари относно окончателното разгласяване
(100)
Припомня се, че всички заинтересовани страни имаха възможността да представят коментарите си вследствие на окончателното разгласяване. Техните коментари бяха разгледани и взети предвид, където това бе целесъобразно, но те не бяха такива, че да променят изложените по-горе констатации.
(101)
Оказалият съдействие производител износител от Иран отново представи своя анализ на фактите по делото, но не приведе никакви нови убедителни доказателства, които биха опровергали заключенията, направени по време на разследването.
(102)
Правителството на Пакистан изрази недоволство от отхвърлянето на неговото предложение за ангажирането му с гаранция по отношение на схемата за производство на митница и отново изложи коментарите си относно схемата LTF-EOP и FTR. То представи и ново решение на федералното управление по приходите от 27 юли 2010 г., в което митото за вноса на РТА (суровина, използвана за производството на РЕТ) се определя на 3 % и заяви, че институциите са били правно задължени да преизчислят маржа на субсидията, определен за схемата за производство на митница. Това трябваше да бъде отхвърлено, тъй като няма данни за това, че субсидията е престанала да съществува. Правителството на Пакистан заяви, че тя е намалена. Независимо от това, съгласно правилата на схемата за производство на митница, суровините могат да бъдат използвани най-малко две години, след като са били внесени. С други думи суровини, внесени до юли 2010 г. (когато митото е било 7,5 %), могат да бъдат използвани до юли 2012 г. Институциите определиха размера на субсидията въз основа на данните за ПР и съгласно правилата на схемата все още е възможно последиците от предходната митническа ставка да се запазят до 2012 г. Следователно при налагането на окончателното мито очевидно е имало субсидиране. Освен това митото е само един елемент от набора данни и, както е посочено в съображения 43-53 по-горе, ако митническата ставка беше по-ниска, обемът на вноса е можело да бъде по-висок.
(103)
Оказалият съдействие производител износител от Пакистан не се съгласи с анализа на FTR, но предоставените данни не могат да променят констатациите от разследването. Той заяви също така че има доказателства, които биха могли да бъдат проверени и които точно отразяват неговите задължения за плащане на подоходен данък, и предостави набор от документи, за да докаже, че констатациите на Комисията не са правилни. В тази връзка се посочва, че представената информация е неубедителна и не може да бъде проверена, и поради това не може да бъде взета под внимание.
(104)
Правителството на Обединените арабски емирства представи отново своя анализ на фактите по случая и заяви, че институциите са основали своите констатации на неясно тълкуване на Федерален закон № 1 от 1979 г. и не са предоставили никакви категорични доказателства. В тази връзка се припомня, че специфичният характер е бил установен в съответствие с член 4, параграф 2, букви а) и б) от основния регламент, че тълкуването на Федерален закон № 1 от 1979 г. от институциите се е основавало на предоставената информация, доказателства и данни и че не са представени убедителни доказателства, които биха могли да променят констатациите, направени по време на разследването. ПОАЕ поясни, че процесът по изменение на Федерален закон № 1 от 1979 г. е бил ускорен и че наближава крайната фаза на обнародване. В тази връзка се посочва, че Комисията приветства усилията, положени от ОАЕ за изменение на съответните нормативни разпоредби, но посочените по-горе мерки не променят констатациите, направени по време на разследването, тъй като няма ясен график за приключването на процеса по изменение и влизането в сила на новия закон.
(105)
Оказалият съдействие производител износител от ОАЕ отново изтъкна своето твърдение относно Федерален закон № 1 от 1979 г. Той посочи също така че има грешки в изчислението на маржа на субсидията. Посочено бе, че след окончателното разгласяване дружеството е констатирало, че снабдяването със суровини от Саудитска арабия не се облага с мито, тъй като ОАЕ и Саудитска арабия са част от митническия съюз на Съвета за сътрудничество на страните от Персийския залив, и представи набор от документи в подкрепа на твърдението си. В тази връзка се посочва, че тези твърдения са част от напълно нов набор данни, които вече е трябвало да бъдат представени в отговора на въпросника или най-късно по време на посещението за проверка, така че Комисията да бъде в състояние да провери точността на тези твърдения. Поради това представените данни не могат да бъдат проверени на този късен етап от разследването. Освен това няма убедителни доказателства, които да подкрепят тези твърдения. Освен това беше заявено, че ползата следва да бъде изчислена въз основа на количеството суровини, използвани по време на ПР, а не въз основа на закупените суровини. В тази връзка се посочва, че разделянето на суровините на използвани и закупени е неуместно, тъй като на изравнителни мерки подлежи целият размер, свързан с ПР, както бе пояснено в съображения 84-95 по-горе.
4. ВРЕДА
4.1. Производство на Съюза, индустрия на Съюза и потребление на Съюза
(106)
Не бяха получени коментари по отношение на производството на Съюза, индустрията на Съюза и потреблението на Съюза. Вследствие на това се потвърждава изложеното в съображения 201-206 от временния регламент.
4.2. Внос от засегнатите държави
(107)
Не бяха получени коментари по отношение на кумулативната оценка на въздействието на разглеждания внос, обема на вноса от засегнатите държави и техния съответен пазарен дял. Вследствие на това се потвърждава изложеното в съображения 207-213 от временния регламент.
(108)
Тъй като, както бе посочено в съображение 20 по-горе, бе взето решение за разделяне на продукта, предмет на разследването, на няколко вида, бе извършено ново изчисление на подбиването на цените, при което се взема предвид посочената промяна.
(109)
За да се анализира подбиването на цените, среднопретеглените продажни цени на индустрията на Съюза за несвързани купувачи на пазара на Съюза за вид продукт, коригирани на ниво франко завода, бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени на вноса от засегнатите държави за първия независим купувач на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани с разходите след вноса и разликите в нивата на търговията.
(110)
Сравнението показа, че през ПР субсидираният внос с произход от ОАЕ, продаван на пазара на Съюза, е подбил цените на индустрията на Съюза с 3,2 %. Субсидираният внос с произход от Иран, продаван на пазара на Съюза, е подбил цените на индустрията на Съюза с 3,0 %. Субсидираният внос с произход от Пакистан, продаван на пазара на Съюза, е подбил цените на индустрията на Съюза с 0,5 %. Среднопретегленият марж на подбиване на цените на засегнатите държави през ПР е 2,5 %.
(111)
Иранският износител зави, че неговият марж на вредата е бил завишен, тъй като установената среднопретеглена продажна цена за единица продукт е била занижена вследствие на неправилно изчисление на размера на корекцията, свързана с нивото на търговията. Във връзка с това твърдение трябва да се отбележи, че размерът на равнището на търговия, използван при временното изчисление, бе фиксирана сума за тон, която представлява комисионата, прилагана от оказалия съдействие вносител, и възлиза на около 1 % от средната CIF цена. Тъй като обаче не е предложено друго количествено изражение на размера на корекцията, свързана с нивото на търговията, и няма информация за такава корекция, твърдението се отхвърля.
(112)
Същата страна по процедурата заяви освен това, че 2-процентната ставка за разходите след вноса изглежда занижена.
(113)
В тази връзка отново се изтъква, че нито един вносител не е оказал съдействие при разследването и е било невъзможно да се проверят действителните разходи, направени след вноса. Поради това, при липсата на друга информация, бе приложена ставката, използвана в предходната процедура.
4.3. Състояние на индустрията на Съюза
(114)
Някои заинтересовани страни по процедурата заявиха, че няма вреда, тъй като извадката е била подбрана погрешно и вследствие на това не би могло да се получат резултати за цялата индустрия на Съюза. Заявено бе, че тъй като определено дружество (което не е включено в извадката) е посочило, че е използвало над 100 % от капацитета си, това е ясен знак за липса на вреда. Посочва се, че представената информация е част от сведенията, предоставени от това дружество на борсовите институции в трета държава, и не е проверена. Освен това тази информация не съвпада с информацията по случая. Във всеки случай използването на капацитета на един производител от ЕС не може да промени констатациите за вредата за включените в извадката производители от ЕС и другите производители от ЕС.
(115)
При липсата на други твърдения или коментари се потвърждава изложеното в съображения 218-237 от временния регламент.
4.4. Заключение относно вредата
(116)
При липса на каквито и да било конкретни коментари се потвърждава заключението относно вредата, изложено в съображения 238-240 от временния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Въздействие на субсидирания внос
(117)
При липсата на конкретни коментари се потвърждава изложеното в съображения 241-245 от временния регламент.
5.2. Въздействие на други фактори
(118)
Някои заинтересовани страни по процедурата заявиха, че всички евентуални установени вреди не са причинени от субсидирания внос, а че ниските цени на РЕТ в ЕС отразяват развитието на промишлеността в световен мащаб и че в периода от септември 2008 г. до юни 2009 г. цените на РЕТ в ЕС са отразявали ниските цени на суровия нефт. Във връзка с това твърдение се признава, че цените на РЕТ зависят до известна степен от цените на суровия нефт, тъй като неговите деривати са основна суровина за производството на РЕТ. Въпреки това цените на суровия нефт не са били ниски по време на целия ПР, а твърде променливи, като в началото на периода са отбелязали огромен спад, а след това са се възстановили. Тази променливост в световните цени на суровия нефт не може да обясни защо вносът на РЕТ е бил субсидиран и следователно е подбил цените на производителите от Съюза. Именно това подбиване на цените, станало възможно в резултат на получените субсидии, е упражнило натиск върху цените на индустрията на Съюза, като е принудило производителите от ЕС да продават на загуба, за да не загубят клиентите си.
(119)
Иранският износител заяви, че финансовите и техническите проблеми на някои производители от ЕС не са били добре отделени от анализа на вредата и са били погрешно отдадени на иранския внос, въпреки че той се е появил на пазара след 2006 г. В тази връзка се посочва, че през 2006 г. и 2007 г. вносът от Иран вече е бил на пазара на ЕС в количества под 1 % от пазарния дял. От 2008 г. този дял е бил над 1 % и е допринесъл с ниските си цени за натиска върху цените в ЕС. Освен това в този случай условията за кумулативна оценка са били налице и въздействието на субсидирания внос от всички засегнати държави можеше да бъде оценено кумулативно. Наред с това само едно от дружествата, посочени от иранския износител, е било включено в извадката и техническите проблеми на този производител от ЕС в периода от септември до средата на октомври 2008 г. не са се отразили съществено върху цялостната картина за вредата.
(120)
Същата страна по процедурата изтъкна отново, че всички евентуални установени вреди се дължат на свиването на търсенето, особено по време на ПР, белязан от глобалната финансова и икономическа криза. Тази страна по процедурата обаче не опроверга доводите, представени в съображения 254-256 от временния регламент, а именно, че икономическият спад, започнал през последното тримесечие на 2008 г., не може по никакъв начин да омаловажи довелото до причиняване на вреда въздействие на субсидирания внос на ниски цени на пазара на ЕС през целия разглеждан период, и че дори и свиването на търсенето да е било фактор, допринесъл за понесената вреда, това не би нарушило причинно-следствената връзка. Освен това се посочва, че този субсидиран внос дори е увеличил пазарния си дял след свиването на търсенето, а именно от 7,6 % до 10,2 %, във вреда на производителите от ЕС.
(121)
Някои заинтересовани страни по процедурата заявиха, че всички вреди са се дължали на липсата на инвестиции от страна на производителите на РЕТ от ЕС и тяхното по-неблагоприятно положение от гледна точка на разходите в сравнение с износителите.
(122)
Факт е, че РЕТ е промишленост, която изисква влагане на капитали, и че е нужно определено ниво на инвестиции с оглед запазване на конкурентоспособността в средносрочен и дългосрочен план. Припомня се, както е посочено в съображение 237 от временния регламент, че някои включени в извадката дружества са извършили съществени инвестиции през 2006 и 2007 г., но нивото на инвестиции през 2008 г., както и през ПР, е било минимално.
(123)
В тази връзка се посочва, че предвид спада в нивата на производството и използването на капацитета през 2008 г. и през ПР, наред с рязкото понижение на пазарния дял на производителите от ЕС, би било неразумно да се очаква извършването на съществени инвестиции в нови мощности през същия период.
(124)
Също така се отбелязва, както е посочено в съображения 233 и 234 от временния регламент, че финансовото положение на включените в извадката производители от ЕС е било много лошо през целия разглеждан период и че те са понесли значителни загуби в периода между 2006 г. и ПР. Поради това отново се посочва, че в една подобна ситуация би било неразумно да се очаква извършването на съществени инвестиции от страна на производителите от Съюза.
(125)
Вследствие на това се стига до заключението, че ограничените инвестиции през 2008 г. и ПР не са допринесли съществено за настъпването на вредата, понесена от промишлеността на Съюза, а са били по-скоро последица от нея.
5.3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(126)
При липсата на други коментари относно причинно-следствената връзка се потвърждава изложеното в съображения 246-264 от временния регламент.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(127)
Вследствие на временното разгласяване значителен брой преработвателни и/или бутилиращи дружества се представиха и заявиха, че анализът на интереса на Съюза отразява правилно аргументите на голяма част от оказалите съдействие ползватели и че констатациите са в противоречие с настоящата икономическа обстановка. Не са били представени обаче допълнителни доказателства или обяснения. Всички дружества поискаха да бъдат изслушани, но само две дружества от тази група ползватели и едно сдружение от италиански бутилиращи дружества присъстваха на изслушването. По-съществени коментари бяха получени от едно оказало съдействие преработвателно дружество в ЕС (ALPLA), група преработватели (Caiba SA, Coca-Cola group, Danone Waters, Logoplaste, MFS Commodities, PepsiCO, Novara International и Silico Polymers), оказалия съдействие вносител (GSI) и едно сдружение на преработвателни дружества на пластмаса (EuPC). Всички тези страни по процедурата сериозно се противопоставиха на налагането на каквито и да било мерки.
6.1. Интерес на индустрията на Съюза и на други производители от Съюза
(128)
Някои заинтересовани страни по процедурата заявиха, че производителите от ЕС вероятно ще (зло)употребят (с) мерките за защита на търговията, за да предпазят пазара на ЕС и да установят изкуствено високи цени в ЕС. Тези страни по процедурата изтъкнаха съществуването на антидъмпингови и/или изравнителни мерки срещу Индия, Индонезия, Южна Корея, Малайзия, Тайван, Тайланд и Китайската народна република. Посочва се обаче, че всяко едно дружество производител в ЕС има право да подаде жалба и да търси защита, ако може да докаже съществуването на причиняващи вреда практики на субсидиране. Фактът, че по отношение на редица държави са били установени практики на субсидиране и дъмпингови практики, може вероятно да бъде обяснен с това, че търсенето на този продукт е нараснало значително от 90-те години насам, като обичайният годишен ръст се е измервал с двуцифрено число. Това е привлякло значителни инвестиции в световен мащаб и е довело до прекомерно структурно предлагане на РЕТ в целия свят. Посочва се освен това, че някои трети държави разполагат с мерки срещу посочените по-горе държави, което подчертава съществуващия структурен проблем.
(129)
Няколко заинтересовани страни по процедурата отново изтъкнаха, че производителите от Съюза не биха били в състояние да подобрят резултатите си в дългосрочен план, тъй като е вероятно в други трети държави скоро да бъдат направени нови инвестиции, които ще понижат изкуствено високите цени в ЕС.
(130)
Разследването разкри, че наскоро направена инвестиция в Оман значително е повишила обема на неговия внос през 2009 г. и не може да бъде изключена вероятността това да причини проблеми за индустрията на Съюза в бъдеще. Въпреки това, както вече бе посочено в съображение 270 от временния регламент, вероятността от появата на нови инвестиции, които може да причинят вреда на индустрията на Съюза, не е разумна причина за отказ на законна защита в рамките на настоящата процедура.
(131)
Една заинтересована страна по процедурата заяви, че повишаването на цените на РЕТ в ЕС би позволило само на производителите от ЕС, които имат инвестиции в трети държави, по отношение на които не действат мерки (Тайланд, САЩ, Русия), или други производители на РЕТ в трети държави (Южна Корея) да подобрят резултатите си. Поради това тази страна по процедурата заяви, че краткосрочните ползи за производителите от ЕС биха били несъмнено по-малки в сравнение с прехвърлянето на средства към производители извън ЕС.
(132)
В тази връзка се посочва, че няма събрани доказателства, които да подкрепят твърдението, че всяка една финансова полза, която може да бъде прехвърлена към производители в трети държави, по отношение на които не се прилагат мерки за защита на търговията, или към дружества с нулева митническа ставка, би била по-голяма от ползите за индустрията на Съюза.
(133)
Заявено бе също така че производителите от ЕС осигуряват работа само на около 2 000 души, докато преработвателните и бутилиращите дружества на РЕТ, в които са заети съответно приблизително 20 000 и 60 000 души, биха били сериозно засегнати от налагането на каквото и да било мито
(134)
Отбелязва се, че работните места, създадени от производителите на РЕТ, не са незначителни, и въпросът за това дали налагането на мерки е срещу интереса на Съюза като цяло не може да бъде сведен само до броя на заетите лица. В тази връзка от особено значение е и фактът, че съответните ползватели по всяка вероятност не биха били сериозно засегнати от мерките предвид нивото на митото и алтернативните източници на доставки, както е посочено в съображения 141-156 по-долу.
6.2. Интерес на несвързаните вносители в Съюза
(135)
Отново се изтъква, че по време на разследването нито един несвързан вносител не е оказал съдействие.
(136)
Оказалият съдействие вносител категорично оспори твърдението, че налагането на мита не би имало съществено въздействие върху неговата дейност. Дружеството заяви, че независимо от това, че в действителност работи въз основа на комисиона, въздействието би било значително, тъй като съществена част от дейността му е свързана със засегнатите държави. Налагането на окончателни мерки би имало въздействие върху получаваната от производителите в засегнатите държави комисиона, тъй като РЕТ от засегнатите държави вече не би могъл да се конкурира с РЕТ, произведен от други производители.
(137)
С оглед на умереното ниво на митническата ставка като цяло малко вероятно е да има значително въздействие върху продажбите на РЕТ от засегнатите държави. Освен това е твърде възможно в средносрочен план вносителят да премине към други източници на доставка, и по-конкретно към внос от Оман, САЩ, Бразилия, Мексико и дружествата от Южна Корея с нулева ставка на антидъмпинговото мито. Продажбите на тези производители износители би трябвало да поставят вносителя в положение, което да му позволи да компенсира загубите, които може да понесе с налагането на мерките. Следователно твърдението се отхвърля.
6.3. Интерес на доставчиците на суровини в Съюза
(138)
Една заинтересована страна по процедурата заяви, че няма основание доставчиците на суровини на производителите на РЕТ в ЕС да бъдат защитавани за сметка на опаковъчната индустрия, бутилиращите дружества и крайния потребител.
(139)
Посочва се, че анализът на въздействието на мерките върху индустрията за доставки е в съответствие с член 31 от основния регламент. Провеждането на такъв анализ е стандартна практика, по-специално, когато има силна зависимост между доставчиците на суровини и производителите от Съюза.
(140)
При липсата на други коментари по този въпрос окончателно се потвърждава изложеното в съображения 265-279 от временния регламент.
6.4. Интерес на ползвателите
(141)
Отново се посочва, че използваният в производството на заготовки за бутилки PET представлява между 70 % и 80 % от общите производствени разходи на преработвателите. Поради тази причина той е изключително важен ценови елемент за тези дружества.
(142)
Някои заинтересовани страни по процедурата посочиха, че опаковъчната индустрия на ЕС непрекъснато е изправена пред нови предизвикателства вследствие на изискванията за нов дизайн и по-екологосъобразни опаковки, налагани от ползвателите на бутилки. В тази връзка изглежда някои преработвателни дружества инвестират постоянно в научноизследователска и развойна дейност в търсене на нови продукти и дизайн, с оглед запазване на тяхната конкурентоспособност и добавяне на повече стойност по веригата.
(143)
Някои заинтересовани страни по процедурата заявиха, че въздействието върху преработвателната индустрия в ЕС ще бъде много сериозно и ще доведе до намаляване на ресурсите им за инвестиране в нови, екологосъобразни опаковки и вероятно дори до затварянето на стотици по-малки дружества, тъй като техният марж е още по-малък, предвид малките преработвани обеми и ограничената им възможност за преговаряне.
(144)
Действително, ако преработвателните дружества поемат цялото повишаване на цените, породено от наложените мерки, въздействието върху тях би било осезаемо, в зависимост от източниците им на доставка, предвид факта, че разходите за РЕТ представляват основна част от техните разходи и че голям брой от малките и средните предприятия извършват своята дейност при ниски маржове.
(145)
В тази връзка бе проведено посещение за проверка в малко преработвателно предприятие за пластмаса в Италия, за да се добие по-добра представа за въздействието, което митата оказват върху тази група от ползватели. Разследването разкри, че макар и в ограничена степен, преработвателните дружества успяват да прехвърлят повишаването на цените, особено когато повишаването на цените не е незначително и може да бъде предвидено. Освен това някои преработвателни дружества на РЕТ имат в договорите си клаузи за адаптирането им с оглед на цените на суровините, което може да позволи на преработвателите от ЕС да прехвърлят част от повишаването на цените на бутилиращите дружества.
(146)
Ето защо и с оглед по-скоро умереното ниво на митническата ставка се стига до заключението, че налагането на изравнителни мита по всяка вероятност не би имало силно отрицателни последици за преработвателните дружества.
(147)
Някои заинтересовани страни по процедурата отново изтъкнаха аргумента, че ако се наложат окончателни мерки, ще се повиши рискът от изнасяне на производството на преработвателните дружества на РЕТ. Тези страни по процедурата отбелязаха също така че вследствие на изнасянето на производството на преработвателните дружества от ЕС, няма да има дългосрочна полза за производителите от ЕС. Едно от оказалите съдействие преработвателни дружества на РЕТ посочи, че процесът по изнасяне на производството тече в момента и че всяко едно налагане на изравнителни мита ще ускори хода му. Тази страна по процедурата заяви, че съществена част от преработвателните дружества от ЕС са разположени в зони, в близост до границите на ЕС (Швейцария, Хърватия, Босна, Сърбия, Турция, Русия и Украйна), и че някои преработвателни дружества могат да проявят много по-голяма гъвкавост за пренасяне на производството си в тези зони, отколкото е посочено във временния регламент.
(148)
Въз основа на събраната информация се посочва, че процесът по изнасяне на производството вече е започнал, поради което се счита, че налагането на изравнителни мита ще бъде едно от многото съображения, подтикнали дадено дружество към подобно решение. Няма доказателства за това, че ако в този случай не бъдат наложени мерки, тези дружества ще бъдат готови да останат на територията на ЕС, тъй като подобно решение е по принцип резултат от анализ, при който се вземат предвид редица аспекти, различни от мерките за защита на търговията, като близостта до клиентите, достъпа до квалифицирана работна сила за научноизследователска и развойна дейност, общата структура на разходите и т.н.
(149)
Също така се посочва, че от събраната информация личи, че преработвателната индустрия на ЕС е изправена пред редица важни предизвикателства вследствие на присъщите за нея структурни недостатъци, които стават все по-забележими в бързо променящата се и все по-конкурентна среда. Очевидно е, че в този отрасъл размерът има значение и че окрупняването на пазара е вече в ход, което включва закриване на предприятия и изнасяне на производството. Ето защо се счита, че, противно на опасенията, повишаването на цените на РЕТ в резултат от налагането на изравнителни мерки не е причина за закриване на малките преработвателни дружества.
(150)
Така се достигна до заключението, че налагането на изравнителни мита няма да бъде решаващ фактор при евентуално вземане на решение за изнасяне на производството на дружества в преработвателната индустрия на РЕТ.
(151)
Няколко заинтересовани страни по процедурата посочиха, че всяка една мярка би имала значително въздействия върху много бутилиращи дружества поради наличието на договорни условия, съгласно които всяко едно повишаване цената на смолата от РЕТ би се прехвърлила (поне отчасти) върху тях. Заявено бе също така че някои ползватели на бутилки могат да не са в състояние да прехвърлят повишаването на цените на своите клиенти - супермаркети/вериги за търговия на дребно, и да не са в състояние да посрещнат каквото и да било повишаване на разходите.
(152)
Тези страни по процедурата заявиха, че гамата от продукти, които ще бъдат засегнати от митата, е била недооценена, тъй като те ще се отразят не само върху бутилираната вода, безалкохолните напитки и хранителните масла, а и върху бирата, млякото и млечните продукти, соковете, кетчупа и подправките, козметичните продукти и продуктите за лична хигиена, лекарствата, витамините и добавките, домакинските почистващи препарати и смазочните масла за автомобили.
(153)
Факт е, че опаковките от РЕТ имат многостранно приложение. Въпреки това се отбелязва, че вниманието във временния регламент бе съсредоточено върху въздействието върху бутилиращите дружества, тъй като той се основаваше на данните, предоставени от дружествата, оказали съдействие при разследването, които са основно производители на вода, безалкохолни напитки или сокове. Не бяха предоставени други подробни данни, които да разкриват по-сериозно въздействие върху останалите приложения на РЕТ, посочени по-горе.
(154)
Следователно се приема, че временните констатации, изложени в съображение 291 от временния регламент, могат да бъдат окончателно потвърдени. Освен това, предвид умереното ниво на предложените мерки, те могат да доведат до повишаване на разходите с не повече от 1 % (в най-лошия случай, т.е. цялото въздействието на мерките да бъде понесено от бутилиращите дружества) и поради това ще имат само ограничено въздействие върху общото състояние на бутилиращите дружества, дори и ако, както се твърди, те не могат да прехвърлят повишаването на разходите на своите клиенти.
(155)
Няколко заинтересовани страни по процедурата заявиха, че мерките за защита на търговията ще изострят недостига на доставки на пазара на Съюза, което ще доведе до особени проблеми през летните месеци, когато се повишава търсенето на вода/напитки. Бе заявено, че през 2010 г. вероятно ще бъде необходимо да бъдат внесени 900 000 t. Този проблем значително би се задълбочил от факта, че някои производители от ЕС са в същото време и преработватели на РЕТ и те биха продавали на свободния пазар, едва след като вътрешното им търсене е задоволено и то на високи цени.
(156)
В тази връзка не бе предоставена нова информация и не бяха опровергани доводите, изложена в съображения 294 и 295 от временния регламент. Отбелязва се също така че предвид умереното ниво на митата, наложени върху вноса от ОАЕ и Пакистан, е възможно да няма сериозно отражение върху въздействието върху търговския обем от тези държави. Вследствие на това окончателно се потвърждават констатациите, изложени в съображения 294 и 295.
6.5. Въздействие върху потребителите
(157)
Няколко заинтересовани страни по процедурата заявиха, че във временния регламент не е отразено правилно въздействието върху потребителите, които ежедневно купуват продукти, съдържащи смоли от РЕТ. Тези твърдения не бяха подкрепени от други данни, освен от твърдението, че повишаване в размер на 50 EUR/t, приложено към потребление от 3 милиона тона, ще доведе до 150 милиона евро на година, които трябва да бъдат понесени от крайния потребител.
(158)
Посочва се, че тази приблизителна оценка е нереалистична, предвид факта, че повечето страни по процедурата са съгласни с това, че до известна степен въздействието ще оказано върху преработвателите на РЕТ, бутилиращите дружества и супермаркетите/веригите за търговия на дребно, т.е. част от повишаването на разходите ще се разпредели по веригата за дистрибуция.
(159)
Предвид умереното ниво на предложените мерки въздействието върху крайния потребител в най-лошия случай (т.е. при нереалистичен сценарий, в който потребителят ще поеме цялото въздействие от повишаването на цените) няма да надхвърли 0,5 евроцента за консумирана бутилка, а е твърде вероятно да е и много по-малко.
6.6. Заключение относно интереса на Съюза
(160)
Предвид на изложеното по-горе и след подробен анализ на всички засегнати интереси, се стигна до окончателното заключение, че като се имат предвид всички фактори, не съществуват непреодолими основания в конкретния случай да не бъдат наложени мерки. При липсата на други коментари по този въпрос окончателно се потвърждава изложеното в съображения 280-298 от временния регламент.
6.7. Коментари относно окончателното разгласяване
(161)
След разгласяването на основните факти и съображения, въз основа на които Комисията предложи налагането на окончателно изравнително мито, някои заинтересовани страни по процедурата представиха допълнителни коментари. Като се има предвид, че по-голяма част от тези коментари бяха повторение на вече изложените и вече им бе отделено внимание, те не доведоха до промяна в гореизложените констатации.
(162)
По отношение на отново изтъкнатия аргумент, че скорошната промяна в обменния курс между щатския долар и еврото е довела до значително повишаване на цените на внесения РЕТ, поради което индустрията на Съюза няма нужда от защита посредством мерки за защита на търговията, се посочва, че всяко едно разследване относно субсидиране по принцип не взема предвид настъпилите след ПР промени, освен ако, при изключителни обстоятелства, не може да се докаже, inter alia, че те са с дълготраен характер и значително биха променили констатациите по случая. Промени в обменния курс между щатския долар и еврото не могат да бъдат считани за промени от такъв характер.
7. ОКОНЧАТЕЛНИ МЕРКИ
7.1. Ниво на отстраняване на вредата
(163)
Една заинтересована страна по процедурата заяви, че целевата печалба от 5 % е била завишена по отношение на второто тримесечие на ПР, тъй като по време на това тримесечие (4-тото тримесечие на 2008 г.) не само търсенето е било по-ниско (зимен сезон), а и глобалната икономическа криза също е засегнала сериозно производителите на РЕТ. Поради това се посочва, че правилното прилагане на принципа, установен в дело Т-210/95 (5), трябва да доведе до нулев марж при липсата на субсидиран внос. Освен това страната по процедурата заяви, че тъй като всички тримесечия на ПР са били засегнати от кризата, и в другите тримесечия марж на печалбата в размер от 5 % изглежда нереалистичен предвид факта, че дори и без икономическа криза, т.е. през 2006/2007 г., индустрията на Съюза не се е доближила до 5-процентна печалба.
(164)
Факт е, че в съответствие със съдебната практика, целевата печалба, която трябва да бъде използвана, следва да бъде печалбата, която индустрията на Съюза би могла да постигне по приемлив начин при нормални условия на конкуренция при липсата на субсидиран внос. Припомня се, че при предходни разследвания за същия продукт бе използвана целева печалба в размер от 7 % и повече, а не печалба от 5 %, използвана временно в настоящото разследване. Целевата печалба от 5 % е печалбата, която индустрията на Съюза би могла да очаква при липса на субсидиран внос. Вследствие на това искането за намаляване на целевата печалба се отхвърля.
(165)
Предвид корекцията в изчислението на подбиването на цените, посочена в съображения 108-110 по-горе, съответните нива на отстраняване на вредата са както следва:
Държава
Ниво на отстраняване на вредата
Иран
16,7 %
Пакистан
14,1 %
ОАЕ
17,5 %
7.2. Окончателни мерки
(166)
С оглед на крайните заключения във връзка със субсидирането, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза и в съответствие с член 15, параграф 1 от основния регламент се счита, че следва да бъде наложено окончателно изравнително мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства на равнището на най-ниското установено субсидиране и ниво на отстраняване на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(167)
С оглед на изложеното по-горе и в съответствие с член 12, параграф 1 от основния регламент се счита, че ставката на окончателното изравнително мито следва да бъде наложена върху вноса с произход от Иран на равнището на установения марж на вредата, докато ставката на окончателното изравнително мито върху вноса с произход от Пакистан и Обединените арабски емирства следва да бъде наложена на равнището на установения марж на субсидиране.
(168)
Припомня се, че при разходите и цените на PET се наблюдават значителни колебания през относително кратки периоди от време. Поради това беше счетено за уместно да се наложат мита под формата на конкретна сума за тон. Тази сума е резултат от прилагането на изравнителната ставка за експортните цени CIF, използвани за изчисленията в паралелната антидъмпингова процедура.
(169)
Въз основа на горното предложените размери на изравнителното мито, изразени като цената CIF на границата на Съюза преди обмитяване, са следните:
Държава
Общ марж на субсидиите
Марж на вредата
Окончателно изравнително мито
%
Размер
(EUR/тон)
Иран
51,8 %
16,7 %
16,7 %
139,70
Пакистан
5,1 %
14,1 %
5,1 %
44,02
ОАЕ
5,1 %
17,5 %
5,1 %
42,34
(170)
Всяко искане за прилагане на индивидуална ставка на изравнителното мито за дадено дружество (например при промяна в наименованието на субекта или след създаване на нови производствени или търговски единици) следва да се изпрати незабавно до Комисията (6) с цялата необходима информация, по-специално относно промени в дейността на дружеството, свързани с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, които водят до промяна на наименованието или промяна по отношение на производствените или търговските единици например. Ако е целесъобразно, впоследствие регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, ползващи се от индивидуални митнически ставки.
7.3. Гаранции
(171)
След разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които се основаваше намерението да бъде направена препоръка за налагане на окончателни мерки срещу субсидирането, иранският производител износител предложи гаранция за цената (ценова гаранция) в съответствие с член 13, параграф 1 от основния регламент.
(172)
Предложението бе разгледано и с оглед на факта, че цените за отделните видове на продукта се различават значително, бе установено, че предложената минимална вносна цена сама по себе си не би гарантирала отстраняването на причиняващото вреда субсидиране за всички продукти.
(173)
Освен това бе установено, че оказалият съдействие производител износител от Иран продава разглеждания продукт и други продукти в ЕС изключително посредством свързано търговско дружество, което изнася широка гама продукти, произведени от различни дружества. Тази структура на продажбите крие много висок риск от кръстосано компенсиране, тъй като РЕТ, който е предмет на гаранцията, би могъл да бъде продаван заедно с други продукти на едни и същи потребители и цените, определени за различни видове продукти, продавани на един и същ клиент, биха могли много лесно да бъдат компенсирани или неутрализирани. И на последно място - от обществено достъпни източници става ясно, че в Иран има поне още един производител на РЕТ. С оглед на представената по-горе структура на продажбите възникват сериозни съмнения относно това дали институциите и митническите органи могат да гарантират, че само РЕТ от оказалия съдействие производител износител се продава съгласно предвиденото в гаранцията, тъй като продуктът е лесно заменяема потребителска стока, т.е. при такива потребителски стоки съвсем не е лесно да се установи физически производителят.
(174)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че подобна гаранция не е практически приложима и следователно не може да бъде приета. Страната по процедурата бе съответно уведомена за това и получи възможност да направи коментар. Нейните коментари обаче не промениха изложеното по-горе заключение.
8. ОКОНЧАТЕЛНО СЪБИРАНЕ НА ВРЕМЕННОТО МИТО
(175)
С оглед обема на установените субсидии, които подлежат на изравнителни мерки, и предвид степента на причинената вреда на индустрията на Съюза се счита, че сумите, обезпечени чрез временното мито, наложено с временния регламент, следва да се съберат окончателно до размера на наложените окончателни мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящия регламент се налага окончателно изравнително мито върху вноса на полиетилен терефталат с индекс на вискозитет, равен или по-висок от 78 ml/g съгласно стандарт ISO 1628-5, който понастоящем е класиран в код по КН 3907 60 20, с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства.
2. Ставката на окончателното изравнително мито, приложимо върху нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване, върху продуктите, описани в параграф 1, е следната:
Държава
Ставка на окончателното изравнително мито (EUR/тон)
Иран: всички дружества
139,70
Пакистан: всички дружества
44,02
Обединени арабски емирства: всички дружества
42,34
3. В случаите, когато стоките са били повредени преди допускането им за свободно обращение и следователно действително платената или подлежащата на плащане цена е пропорционално намалена за целите на определянето на митническата стойност съгласно член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета за създаване на Митнически кодекс на Общността (7), размерът на окончателното изравнително мито, изчислен въз основа на определените по-горе суми, се намалява с процент, съответстващ на пропорционалната част на действително платената или подлежащата на плащане цена.
4. Прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временното изравнително мито съгласно Регламент (ЕС) № 473/2010 на Комисията върху вноса на полиетилен терефталат с индекс на вискозитет, равен или по-висок от 78 ml/g съгласно стандарт ISO 1628-5, който понастоящем е класиран в код по КН 3907 60 20, с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства, се събират окончателно при ставката на окончателното изравнително мито, наложено съгласно член 1. Обезпечените суми, които превишават ставката на окончателното изравнително мито, се освобождават.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 27 септември 2010 година.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 857/2010
tas-27 ta’ Settembru 2010
li jimponi dazju kumpensatorju definittiv u jiġbor b’mod definittiv id-dazju provviżorju impost fuq l-importazzjonijiet ta’ ċertu polyethylene terephthalate li joriġina mill-Iran, il-Pakistan u l-Emirati Għarab Magħquda
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tal-11 ta’ Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra importazzjonijiet sussidjati minn pajjjiżi li mhumiex membri tal-Komunità Ewropea (ir-Regolament bażiku’) (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 15(1) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta ppreżentata mill-Kummissjoni Ewropea (il-Kummissjoni’) wara li kkonsultat lill-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1. Miżuri provviżorji
(1)
Il-Kummissjoni, permezz tar-Regolament (UE) Nru 473/2010 (2) (ir-Regolament provviżorju’) imponiet dazju kumpensatorju provviżorju fuq l-importazzjoni ta’ ċertu polyethylene terephthalate li joriġina mill-Iran, il-Pakistan u l-Emirati Għarab Magħquda (il-pajjiżi kkonċernati’).
(2)
Il-proċedura ngħatat bidu wara lment imressaq fl-20 ta’ Lulju 2009 mill-Kumitat tat-Tereftalat tal-Polietilene ta’ Plastics Europe (il-kwerelant’) f’isem il-produtturi li kienu jirrappreżentaw proporzjon sostanzjali, f’dan il-każ iżjed minn 50 %, tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ ċertu polyethylene terephthalate.
(3)
Kif stabbilit fil-premessa (15) tar-Regolament provviżorju, l-investigazzjoni tas-sussidju u l-ħsara kopriet il-perijodu mill-1 ta’ Lulju 2008 sat-30 ta’ Ġunju 2009 (il-perjodu ta’ investigazzjoni’ jew PI’). L-eżami tat-tendenzi rilevanti għall-valutazzjoni tal-ħsara kopra l-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2006 sa tmiem il-PI (il-perijodu kkunsidrat’).
(4)
Fil-proċedura parallela tal-antidumping, il-Kummissjoni permezz tar-Regolament (UE) 472/2010 (3), imponiet dazju provviżorju ta’ antidumping fuq l-importazzjonijiet ta’ ċertu polyethylene terephthalate li joriġina mill-Iran u l-Emirati Għarab Magħquda.
1.2. Proċedura sussegwenti
(5)
Wara li saru magħrufa l-fatti essenzjali u l-kunsiderazzjonijiet li fuq il-bażi tagħhom ġie deċiż li jiġu imposti miżuri kumpensatorji provviżorji (żvelar provviżorju’), ħafna partijiet interessati issottomettew bil-miktub il-fehmiet tagħhom dwar is-sejbiet provviżorji. Il-partijiet li għamlu din it-talba ngħataw ukoll l-opportunità li jinstemgħu.
(6)
Il-Kummissjoni kompliet tfittex u tivverifika l-informazzjoni kollha li dehrilha kienet meħtieġa għas-sejbiet definittivi tagħha. Il-kummenti orali u miktuba sottomessi mill-partijiet interessati wara l-iżvelar provviżorju ġew ikkunsidrati u, fejn xieraq, is-sejbiet provviżorji inbidlu kif meħtieġ.
(7)
Il-partijiet kollha ġew mgħarrfa bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom kien intiż li tiġi rrikmandata l-impożizzjoni ta’ dazju kumpensatorju definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ ċertu polyethylene terephthalate li joriġina mill-Iran, il-Pakistan u l-Emirati Għarab Magħquda u l-ġbir definittiv tal-ammonti assigurati permezz tad-dazju provviżorju (“żvelar finali”’). Ingħatalhom ukoll perijodu li fih setgħu jagħmlu rappreżentazzjonijiet sussegwenti għal dan l-iżvelar.
(8)
Il-kummenti orali u bil-miktub sottomessi mill-partijiet interessati ġew ikkunsidrati u, fejn xieraq, is-sejbiet inbidlu kif meħtieġ.
1.3. Partijiet ikkonċernati mill-proċedura
(9)
Ċertu partijiet interessati affermaw li l-kampjun tal-produtturi tal-UE ma kienx rappreżentattiv u kien inkonsistenti u li għalhekk l-analiżi tal-ħsara ma kinitx kompluta. B’mod partikolari, ġie affermat li t-teħid tal-kampjuni ma kienx meħtieġ billi n-numru tal-produtturi ma kienx kbir. Barra dan, ġie affermat li permezz tal-qsim “artifiċjali” ta’ gruppi ta’ kumpaniji f’entitajiet ġuridiċi individwali, fil-kampjun ma jiġux inklużi wħud mill-mexxejja tas-suq (Artenius, M&G Polimeri) u li l-metodoloġija għall-għażla tal-kampjun hija inkonsistenti billi l-kampjun kien jinkludi wkoll żewġ gruppi ta’ kumpaniji. Ġie affermat ukoll li l-kampjun ma kienx rappreżentattiv billi ma kellu l-ebda produttur li qed ibiegħ lil proċessur tal-PET relatat fi kwantitajiet biżżejjed. Bħala riżultat, l-istituzzjonijiet allegatament ma setgħux jivvalutaw il-kapaċità effettiva tal-provvista tal-industrija tal-Unjoni u ma kkunsidrawx il-konflitt ta’ interessi tal-industrija tal-Unjoni. Barra dan, billi kumpanija minnhom ma pprovditx it-tagħrif kollu meħtieġ u ġiet eskluża mill-kampjun, jingħad li r-rappreżentattività naqset għal 28 % tal-produzzjoni tal-UE. L-istess partijiet affermaw li l-kampjun magħżul ma kienx statistikament validu.
(10)
Fir-rigward tal-argument li t-teħid ta’ kampjuni ma kienx meħtieġ billi n-numru ta’ produtturi ma kienx kbir, qed jiġi ddikjarat għal darb’oħra li fl-eżerċizzju tat-teħid tal-kampjuni resqu 14-il produttur tal-Unjoni li jagħmlu parti minn tmien gruppi ta’ kumpaniji. B’kunsiderazzjoni tan-numru objettivament għoli ta’ produtturi tal-UE li kkooperaw, jiġifieri 14, it-teħid ta’ kampjuni ġie applikat skont l-Artikolu 27(1) tar-Regolament bażiku fuq il-bażi tal-ikbar volum rappreżentattiv ta’ bejgħ li seta’ jiġi investigat b’mod raġjonevoli fil-ħin disponibbli. Il-kampjun magħżul kien jikkonsisti f’ħames kumpaniji individwali (b’sitt postijiet tal-produzzjoni).
(11)
Fir-rigward tal-ewwel affermazzjoni li tikkonċerna r-rappreżentattività tal-kampjun, għandu jiġi osservat li l-istituzzjonijiet jistgħu jinkludu kumpaniji individwali li jagħmlu parti minn grupp ta’ kumpanija fl-ambitu tal-kampjun sakemm ikunu rappreżentattivi u jkollhom kontijiet finanzjarji separati. Inkella, l-investigazzjoni ta’ kull wieħed mill-erbatax-il produttur tal-UE li jagħmlu parti mit-tmien gruppi ta’ kumpaniji kienet timpedixxi li l-investigazzjoni tiġi kompluta fil-ħin. Madankollu, il-fatt li żewġ gruppi ta’ kumpaniji ġew inklużi fil-kampjun mhuwiex inkonsistenti mal-metodoloġija tat-teħid ta’ kampjuni applikata f’dan il-każ, jiġifieri l-ikbar volumi rappreżentattivi ta’ bejgħ lil klijenti tal-UE.
(12)
Għal dak li għandu x’jaqsam ma’ Indorama, dan il-grupp kellu żewġ impjanti ta’ produzzjoni differenti fil-PI - wieħed fil-Pajjiżi l-Baxxi u l-ieħor fir-Renju Unit. L-inklużjoni ta’ dan il-grupp fil-kampjun huwa konformi mal-metodoloġija tat-teħid ta’ kampjuni applikata billi dawk l-impjanti ffurmaw entità waħda mill-perspettiva legali u finanzjarja. Għal dak li jirrigwarda Equipolymers, li kellha żewġ entitajiet separati li jipproduċu l-PET fil-PI (waħda fl-Italja u oħra fil-Ġermanja), il-kumpanija rrapurtat ċifri konsolidati għaż-żewġ postijiet. Meta wieħed jikkunsidra li l-verifika ta’ dawn iċ-ċifri konsolidati kienet possibbli waqt żjara fil-kwartieri ġenerali tal-kumpanija, ġie deċiż li l-kumpaniji tal-produzzjoni tal-PET ta’ Equipolymers jiġu ttrattati bħala entità waħda għall-għan ta’ din il-proċedura. Għal dak li għandu x’jaqsam mal-affermazzjoni li Artenius u M&G Polimeri kellhom jiġu inklużi fil-kampjun minħabba li kienu l-mexxejja tas-suq, qed jiġi nnotat li l-ebda waħda mill-entitajiet individwali tagħhom ma kienet il-proprjetà tal-kumpaniji bl-ogħla volumi ta’ bejgħ lil klijenti tal-UE.
(13)
Għal dak li għandu x’jaqsam mal-affermazzjoni li l-kampjun ma kienx rappreżentattiv minħabba li ma kienx jinkludi produttur wieħed li jipproduċi prinċipalment għall-konsum intern, għandu jiġi nnotat li l-kapaċità tal-provvista tista’ tiġi eżaminata fil-qafas tal-analiżi tal-interess tal-Unjoni jekk issir affermazzjoni bħal din u għal dak il-għan il-konsum miżmum jista’ jitnaqqas mill-volum tal-produzzjoni. Għalhekk, ma hemm l-ebda ħtieġa li produttur bħal dan ikun inkluż fil-kampjun għall-eżami ta’ ċertu fatturi ta’ ħsara. It-tieni nett, kwalunkwe interess doppju li jirriżulta mill-pożizzjoni ta’ kumpanija bħala produttur u proċessur tal-UE fl-istess ħin jista’ jiġi vvalutat biss fl-analiżi tal-interess tal-Unjoni. Il-pożizzjoni ta’ kumpanija bħala produttur u proċessur tal-UE mhijiex konnessa mal-prestazzjoni tal-industrija tal-Unjoni fejn il-bejgħ lil klijenti mhux relatati fl-UE jittieħed bħala punt ta’ referenza. L-affermazzjoni qiegħda għalhekk tiġi miċħuda.
(14)
Fir-rigward tal-affermazzjoni li tikkonċerna r-rappreżentattività ġenerali tal-kampjun, qed jiġi mtenni li t-tnaqqis tal-kampjun għal erba’ kumpaniji naqqas ir-rappreżentattività minn 65 % għal 47 % tal-bejgħ mill-produtturi kollha li kkooperaw. L-istess erba’ kumpaniji jirrappreżentaw 52 % tal-produzzjoni tal-Unjoni. Dan huwa kkunsidrat bħala kampjun rappreżentattiv tal-produtturi tal-UE f’termini ta’ bejgħ lil klijenti indipendenti fl-UE.
(15)
Għal dak li għandu x’jaqsam mal-affermazzjoni li l-kampjun magħżul ma kienx statistikament validu, qed jiġi nnotat li l-Artikolu 27(1) tar-Regolament bażiku jippermetti b’mod ċar li kampjun jiġi bbażat fuq l-ikbar volum rappreżentattiv tal-bejgħ li jista’ jiġi investigat b’mod raġjonevoli fil-ħin disponibbli, bħala alternattiva għal kampjun “statistikament validu”.
(16)
Fl-assenza ta’ kwalunkwe kumment ieħor li jikkonċerna t-teħid ta’ kampjuni, is-sejbiet fil-premessi (5) sa (14) tar-Regolament provviżorju qegħdin b’dan jiġu kkonfermati.
2. PRODOTT IKKONĊERNAT U PRODOTT SIMILI
(17)
Qed jiġi mfakkar li, fil-premessa (16) tar-Regolament provviżorju, il-prodott ikkonċernat kien definit bħala polyethylene terephthalate b’numru tal-viskożità ta’ 78 ml/g jew ogħla, skont l-Istandard ISO 1628-5, li joriġina fil-pajjiżi kkonċernati u li attwalment jaqa’ taħt il-kodiċi NM 3907 60 20.
(18)
Barra dan, fil-premessa (18) tar-Regolament provviżorju, ġie ddikjarat li l-investigazzjoni wriet li l-PET prodott u mibjugħ fl-Unjoni mill-industrija tal-Unjoni, u l-PET prodott u mibjugħ fis-swieq domestiċi tal-pajjiżi kkonċernati, u esportati lejn l-Unjoni kienu prodotti simili.
(19)
Billi l-prodott investigat kien ikkunsidrat prodott omoġenju, ma ġiex maqsum iżjed f’tipi differenti tal-prodott għall-kalkolu tal-marġnijiet tal-ħsara.
(20)
Produttur esportatur partikolari afferma li l-PET għandu jiġu suddiviż f’tipi differenti tal-prodott skont in-numru tal-viskożità differenti tagħhom billi n-numru tal-viskożità huwa essenzjali għad-determinazzjoni tal-applikazzjonijiet differenti possibbli tat-tip ta’ PET prodott. Ġie kkunsidrat li l-affermazzjoni għandha tintlaqa’ u l-metodoloġija għall-kalkolu tal-marġnijiet tal-ħsara ġiet adatta kif meħtieġ.
3. GĦOTI TA’ SUSSIDJU
3.1. L-Iran
3.1.1. Introduzzjoni
(21)
Il-Gvern tal-Iran u l-produttur esportatur li kkoopera ressqu kummenti dwar l-iskemi li ġejjin, ikkumpensati fir-Regolament provviżorju.
(I)
Miżuri marbuta ma’ Żoni Ekonomiċi Speċjali (SEZs’) - SEZ Petrokimiċi
(II)
Finanzjament mill-Kumpanija Petrokimika Nazzjonali lill-produttur esportatur tal-PET
3.1.2. Skemi Speċifiċi
(I) Miżuri marbuta maż-Żoni Ekonomiċi Speċjali (SEZs) - SEZ Petrokimika
(22)
Il-Gvern tal-Iran (GOI) argumenta li l-importazzjonijiet li fuqhom ma jitħallasx dazju fiż-Żoni ta’ Kummerċ Ħieles ta’ materja prima u beni kapitali jistgħu jiġu kkumpensati. Iż-Żoni ta’ Kummerċ Ħieles u ż-Żoni Ekonomiċi Speċjali huma definiti żoni fejn ma jitħallasx dazju fuq l-importazzjoni u l-esportazzjoni, kompatibbli mad-WTO. Barra dan, il-GOI kif ukoll il-produttur esportatur li kkoopera affermaw li l-importazzjoni ta’ beni kapitali li fuqhom ma jitħallasx dazju mhijiex kontinġenti fil-liġi fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni billi din l-eżenzjoni teżisti ukoll għall-kumpaniji stabbiliti fil-bqija tat-territorju Iranjan.
(23)
Għal dak li jirrigwarda l-konformità ta’ kull SEZ mar-regoli tad-WTO, qed jiġi nnotat li l-argument ġenerali sottomess ma jistax jikkontradixxi l-fatti stabbiliti li s-sussidji kkonċernati jistgħu jiġu kkumpensati billi ma ġiet ipprovduta l-ebda analiżi elaborata sabiex tirribatti dik ippreżentata fir-Regolament provviżorju. Għal dak li għandu x’jaqsam mal-importazzjoni ta’ beni kapitali fl-Iran li fuqhom ma jitħallasx dazju, it-tagħrif fiż-żmien meta kienu qegħdin jiġu sottomessi l-kummenti dwar l-iżvelar provviżorju jissuġġerixxi li din il-possibbiltà teżisti biss għall-kumpaniji li qegħdin jimmodernizzaw l-infrastruttura tagħhom, jiġifieri mhijiex dispożizzjoni awtomatika applikabbli għall-partijiet kollha. Għalhekk, l-affermazzjonijiet ta’ hawn fuq kellhom jiġu miċħuda.
(24)
Il-produttur esportatur li kkoopera argumenta li l-Kummissjoni injorat il-prinċipju tan-nuqqas ta’ diskriminazzjoni meta wieħed jikkunsidra li regoli u reġimi simili jiġu wkoll applikati f’pajjiżi oħra. Il-kumpanija affermat ukoll li l-Kummissjoni ma nfurmathiex tajjeb dwar l-ambitu taż-żjara tal-verifika u r-rekwiżiti ta’ tagħrif korrispondenti qabel verifika bħal din.
(25)
Għal dak li jirrigwarda l-allegazzjoni ġenerali ta’ vjolazzjoni tal-prinċipju tan-nuqqas ta’ diskriminazzjoni, qed jiġi mfakkar li l-Kummissjoni bdiet din l-investigazzjoni kontra s-sussidju kontra t-tliet pajjiżi msemmija fl-ilment b’konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 10 tar-Regolament bażiku. Għalhekk ir-rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni setgħet tiġi bbażata biss fuq is-sejbiet ta’ din l-investigazzjoni. Għal dak li jirrigwarda n-nuqqas allegat ta’ tagħrif preliminari dwar il-punti li kellhom jiġu investigati, qed jiġi nnotat li l-Kummissjoni informat lill-produttur esportatur li kkoopera ħafna qabel iż-żjara tal-verifika li kellha tfittex tagħrif waqt iż-żjara ta’ verifika dwar ir-relazzjoni bejn il-produttur esportatur u l-azzjonista tiegħu. Għalhekk, dawn l-affermazzjonijiet kellhom jiġu miċħuda.
(26)
Il-produttur esportatur li kkoopera ressaq għall-attenzjoni tal-istituzzjonijiet żewġ żbalji klerikali fil-kalkolu tal-eżenzjoni mid-dazju fuq l-importazzjonijiet ta’ materja prima waħda tal-proċess ta’ produzzjoni u fil-valur totali tal-importazzjoni tal-beni kapitali eżentati. Dawn l-iżbalji qegħdin jiġu hawnhekk ikkoreġuti. Ir-rati riveduti tas-sussidju huma 0,14 % għall-importazzjoni mingħajr ħlas ta’ dazju ta’ prodotti tal-input u 0,72 % għall-importazzjoni mingħajr ħlas ta’ dazju ta’ beni kapitali. Ir-rata totali tas-sussidju riveduta għal din l-iskema hija ta’ 0,86 %.
(27)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq u fl-assenza ta’ kwalunkwe kummenti rilevanti oħra, is-sejbiet b’rabta ma’ din l-iskema kif stabbilit fil-premessi (20) sa (44) tar-Regolament provviżorju, kif modifikat bil-premessa (26) ta’ dan ir-Regolament, qegħdin jiġu b’dan ikkonfermati.
(II) Finanzjament mill-Kumpanija Petrokimika Nazzjonali lill-produttur esportatur tal-PET
(28)
Il-produttur esportatur li kkoopera (Shahid Tondguyan Petrochemical Co. jew STPC) afferma li l-azzjonista ewlieni tiegħu, il-Kumpanija Petrokimika Nazzjonali (NPC), mhijiex korp pubbliku u li l-GOI la inkariga u lanqas qabbad lill-NPC sabiex tagħmel pagamenti lill-STPC. Barra dan, ġie sottomess li l-finanzjament tal-NPC lill-STPC għandu jiġi kkunsidrat bħala wieħed li jista’ jitħallas lura u għalhekk mhuwiex sussidju.
(29)
Meta wieħed jikkunsidra dawn l-affermazzjonijiet, għandu jiġi mfakkar li, sabiex jiġi vvalutat jekk entità għandhiex tiġi kkunsidrata bħala korp pubbliku għal għanijiet ta’ investigazzjonijiet kontra s-sussidju, il-fatturi li ġejjin huma rilevanti: 1) is-sjieda tal-gvern; 2) il-preżenza tal-gvern fuq il-bord tad-diretturi tal-entità; 3) il-kontroll tal-gvern fuq l-attivitajiet tal-entità u l-attività tal-entità sabiex issegwi l-politika jew l-interessi tal-gvern u 4) jekk l-entità tkunx ġiet maħluqa permezz ta’ statut. Dawn ir-rekwiżiti kollha ġew analizzati kif irrapurtat fil-premessa (52) tar-Regolament provviżorju. L-NPC, bħala korp tal-gvern, m’għandhiex bżonn ta’ għoti ta’ responsabbiltà jew delegazzjoni, kunċetti li jirreferu għall-entitajiet privati. Fil-fatt l-investigazzjoni stabbiliet li r-rwol tal-NPC huwa l-iżvilupp u l-operat tas-settur petrokimiku tal-pajjiż u li l-kumpanija rċeviet mill-GOI l-kompitu addizzjonali ta’ ġestjoni bħala awtorità amministrattiva tal-istat taż-Żona Ekonomika Speċjali Petrokimika. Għalhekk kwalunkwe affermazzjoni li tiddisputa r-rwol ta’ korp pubbliku tal-NPC għandha tiġi miċħuda.
(30)
Għal dak li għandu x’jaqsam mal-affermazzjoni li l-finanzjament lill-STPC għandu jerġa’ jitħallas lura, huwa pertinenti li wieħed jinnota li l-investigazzjoni stabbiliet li l-ħlas lura ta’ dan il-finanzjament huwa biss allegazzjoni ipotetika billi ma ġiet ipprovduta l-ebda evidenza fl-ebda stadju tal-proċedura li twettaq ħlas lura bħal dan. Tabilħaqq, kif spjegat fil-premessa (51) tar-Regolament provviżorju, il-fatt li l-fondi li m’għandhomx jitħallsu lura ilhom jiġu akkumulati mill-inqas mill-2004 jikkonferma li dan huwa sussidju rikorrenti, li l-għan tiegħu huwa li l-uniku produttur esportatur Iranjan li kkoopera jibqa’ jaħdem. B’kunsiderazzjoni ta’ dan ta’ hawn fuq, l-affermazzjoni għandha tiġi miċħuda.
(31)
Il-produttur esportatur li kkoopera sostna wkoll li l-ammont tas-sussidju ġie esaġerat. Fir-rigward ta’ dan ġie affermat li hija prattika ta’ negozju perfettament normali fl-Iran li ma jiżdidux interessi bejn kumpanija possedenti (f’dan il-każ l-NPC) u s-sussidjarja tagħha (f’dan il-każ l-STPC). Ġie ukoll sostnut li waqt il-kalkolu tar-rata tas-sussidju l-ammonti użati fuq il-finanzjament totali pprovdut mill-NPC u l-qligħ totali tal-STPC ma kinux korretti billi ċ-ċifra tal-qligħ ġiet iddikjarata inqas milli kienet u li kellu jintuża ammont ieħor waqt li l-finanzjament totali pprovdut ġie esaġerat billi ċertu ammonti m’għandhomx jiġu attribwiti għall-fondi pprovduti mill-NPC lill-STPC.
(32)
L-argumenti ta’ hawn fuq kellhom jiġu miċħuda. Fir-rigward tal-argument ta’ qabel li tikkonċerna l-kalkoli tar-rata tal-interessi, qed jiġi nnotat li l-evidenza miġbura ma ssostnix l-affermazzjoni tal-kumpanija li l-prattika normali tan-negozju fl-Iran hija dik li l-ebda interessi ma jiżdiedu bejn kumpanija possedenti u s-sussidjarja tagħha fit-transazzjonijiet tal-finanzjament tagħhom. Barra dan, jidher ċar li kwalunkwe prassi bħal din hija inkonsistenti mal-prassi ekonomika tas-soltu tal-investituri privati.
(33)
Għal dak li jirrigwarda dan l-argument tal-aħħar, huwa pertinenti li wieħed jinnota li l-ammont tas-sussidju ġie kkalkulat bl-użu taċ-ċifri tal-finanzjament u l-qligħ ipprovduti mill-produttur esportatur li kkoopera u vverifikati waqt iż-żjara tal-verifika.
(34)
Għal dak li jirrigwarda l-qligh totali ġdid allegat qed jiġi mfakkar li ċ-ċifra pprovduta fiż-żmien meta ġew sottomessi l-kummenti dwar ir-Regolament provviżorju ma hija sostanzjata bl-ebda evidenza verifikabbli u ma taqbilx ma’ dak li l-kumpanija rrappurtat qabel u waqt iż-żjara tal-verifika.
(35)
Għal dak li jirrigwarda ċ-ċifra totali tal-finanzjament, il-produttur esportatur li kkoopera sostna li ċertu ammonti m’għandhomx jiġu kkunsidrati bħala parti mill-finanzjament tal-NPC lill-STPC. Madankollu t-tagħrif ipprovdut ma setgħax jikkorrobora din l-affermazzjoni billi ma ġiet ipprovduta l-ebda evidenza sabiex tipprova li l-ammonti inkwistjoni ma kinux rilevanti għall-finanzjament tal-NPC lill-STPC. Fil-fatt parti mill-ispjegazzjonijiet mogħtija kkonfermaw mill-ġdid li NPC kienet qiegħda taġixxi bħala korp pubbliku li kien qed jerfa’ obbligi għall-finanzjament tal-produttur esportatur li kkoopera mingħajr ma jżomm l-ebda interessi li kien ikollhom jiġu onorati minn korp pubbliku ieħor. Għalhekk, ma jista’ jsir l-ebda tnaqqis mill-ammont totali tal-finanzjament billi ma ġiet ipprovduta l-ebda evidenza li tista’ tiġi verifikata.
(36)
Il-GOI sostna li skont l-Artikolu 14 tal-Ftehim tad-WTO dwar is-Sussidji u l-Miżuri Kumpensatorji (Ftehim SCM), “l-għoti min-naħa tal-gvern ta’ kapital ta’ ekwità….[u] self mill-gvern m’għandux jiġi kkunsidrat bħala l-għoti ta’ benefiċċju…”, għalhekk il-finanzjament tal-NPC lill-SPTC m’għandux jiġi kkunsidrat bħala sussidju. Din l-affermazzjoni trid tiġi rrifjutata billi l-istess Artikolu 14 imsemmi hawn fuq jikkonkludi li “l-provvediment tal-gvern ta’ kapital ta’ ekwità m’għandux jitqies li jikkonferixxi benefiċċju, sakemm id-deċiżjoni tal-investiment ma tistax titqies bħala inkonsistenti mal-prattika normali tal-investiment ta’ investituri privati fit-territorju ta’ dak il-Membru.” Din il-prattika hi tabilħaqq inkonsistenti mal-prattika normali tal-investimenti ta’ investituri privati billi l-ebda organizzazzjoni kummerċjali fl-ebda Membru tad-WTO mhi se tissokta tipprovdi, b’mod konċepibbli, dan il-finanzjament li ma jistax jitħallas lura. Fi kwalunkwe eventwalità għandu jiġi nnotat li l-Iran mhuwiex membru tad-WTO.
(37)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq u fl-assenza ta’ kwalunkwe kumment rilevanti ieħor, is-sejbiet relatati ma’ din l-iskema kif stabbilit fil-premessi (45) sa (57) tar-Regolament provviżorju qegħdin b’dan jiġu kkonfermati.
3.1.3. Ammont ta’ sussidji kumpensatorji
(38)
B’kunsiderazzjoni tal-premessi (21) sa (37) ta’ hawn fuq, l-ammont definittiv ta’ sussidji kumpensatorji skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku, espress ad valorem, għall-produttur esportatur Iranjan uniku li kkoopera huwa ta’ 51,88 %.
3.2. Il-Pakistan
3.2.1. Introduzzjoni
(39)
Il-Gvern tal-Pakistan (GOP) u l-produttur esportatur li kkoopera ressqu kummenti dwar l-iskemi li ġejjin, ikkumpensati fir-Regolament provviżorju:
(I)
Skema ta’ Manifattura taħt Kontroll Doganali
(II)
Importazzjonijiet ta’ impjanti, makkinarju u tagħmir fl-iskema tal-Manifattura Taħt Kontroll Doganali
(III)
Ħarsien tat-tariffi fuq ix-xiri ta’ PTA fis-suq domestiku
(IV)
Reġim tat-Taxxa Finali (FTR)
(V)
Skema ta’ Finanzjament tal-Esportazzjoni fit-Tul b’Rata Fissa (LTF-EOP)
(VI)
Skema ta’ Finanzjament tal-Esportazzjoni mill-Bank tal-Istat tal-Pakistan (EFS)
(VII)
Finanzjament taħt F.E. Ċirkulari Nru. 25 tal-Bank tal-Istat tal-Pakistan.
(40)
Il-GOP bħala kumment preliminari ssottometta li l-Kummissjoni naqset milli tifhem jew injorat is-sottomissjonijiet tagħha tal-passat dwar l-iskemi tas-sussidju. Il-produttur esportatur li kkoopera bħala kumment preliminari sostna li s-sottomissjonijiet tal-passat tal-GOP ipprovdew analiżi legali raġjunata li turi li l-iskemi m’għandhomx jiġu kkunsidrati bħala sussidji “projbiti”. Ġie sostnut ukoll minn din il-parti li l-Kummissjoni bbażat is-sejbiet tagħha fir-Regolament provviżorju mhux biss fuq stima ħażina ta’ elementi fattwali iżda pjuttost fuq analiżi legali ħażina wkoll. Ġie affermat ukoll li l-analiżi legali korretta kienet dik ippreżentata mill-GOP.
(41)
Għal dak li jirrigwarda s-sottomissjonijiet qabel ir-Regolament provviżorju, qed jiġi nnotat li l-Kummissjoni kkunsidrathom kompletament waqt il-proċess tal-investigazzjoni billi kienu jagħmlu parti, flimkien mat-tweġibiet tal-kwestjonarju rilevanti tal-partijiet u d-dejta sussegwenti pprovduta, mit-tagħrif li fuq il-bażi tiegħu saret id-determinazzjoni provviżorja.
(42)
Barra dan, qed jiġi nnotat li l-Kummissjoni elenkat b’mod preċiż id-dispożizzjonijiet legali tal-iskemi rilevanti u l-implimentazzjonijiet prattiċi li nħarġu minnhom. Ma ġiet provduta l-ebda evidenza li d-dispożizzjonijiet legali elenkati ma kinux preċiżi. Għal dak li għandu x’jaqsam mal-analiżi legali tal-Kummissjoni, din kienet ibbażata fuq id-dispożizzjonijiet rilevanti tar-Regolament bażiku u rinfurzata bl-analiżi legali li ilha teżisti użata mill-UE f’investigazzjonijiet tal-passat kontra s-sussidju waqt l-analiżi pereżempju ta’ skemi tar-rifużjoni tad-dazju, skemi tal-kreditu tal-esportazzjoni u skemi tat-taxxa fuq id-dħul (4). Il-fatt li parti ma taqbilx mal-analiżi legali ppreżentata ma jimplikax li din l-analiżi mhijiex korretta, speċjalment meta ma tiġi pprovduta l-ebda evidenza biex tikkorrobora din l-affermazzjoni. Dan huwa iżjed ovvju billi l-GOP esprima mas-sottomissjoni tiegħu għar-Regolament provviżorju r-rieda tiegħu li jemenda, sakemm ikun possibbli, numru ta’ skemi. B’kunsiderazzjoni ta’ dan ta’ hawn fuq l-argumenti ppreżentati fil-premessa (40) kellhom jiġu miċħuda.
3.2.2. Skemi Speċifiċi
(I) Skema ta’ Manifattura taħt Kontroll Doganali
(43)
Il-GOP u l-produttur esportatur li kkoopera tennew il-fehmiet tagħhom li l-iskema tal-Manifattura taħt Kontroll Doganali hija mmexxija tajjeb grazzi għall-eżistenza ta’ sistema ta’ implimentazzjoni u monitoraġġ effettiva li żżomm rekords tal-konsum/tnaqqis u tikkontrolla l-materji primi li fuqhom ma jitħallasx dazju u l-konsum attwali tal-kumpanija skont ir-rekords tal-produzzjoni totali tagħha. Ġie ukoll sottomess li l-proporzjon input/produzzjoni huwa bbażat fuq il-konsum attwali tal-kumpanija rilevanti li tagħmel użu mill-benefiċċji tal-iskema u li r-rekord fuq l-input huwa soġġett għal verifika. Skont dawn l-affermazzjonijiet il-proporzjon input/produzzjoni ġie stabbilit b’sistema verifikata ta’ sejba ta’ punt ta’ referenza li kien aġġornat regolarment fuq il-bażi tal-konsum attwali tal-kumpanija. Wara kwalunkwe bdil fil-proporzjon, it-tnaqqis żejjed tal-perijodu preċedenti ġie miżjud lura sabiex jiġi aġġornat ir-reġistru tal-ħażniet, sabiex b’hekk tinkiseb il-ħażna attwali, u huwa fuq il-bażi tal-ħażna attwali bħal din li l-kumpanija li tkun qiegħda tgawdi l-benefiċċji taħt l-iskema għandha turi l-esportazzjoni tal-prodotti finali. Barra dan, il-produttur esportatur li kkoopera ssottometta żewġ ittri li fihom għarraf lill-awtoritajiet tad-Dwana bil-materjali salvati fl-iskema ta’ Manifattura taħt Kontroll Doganali u wera li l-kumpanija tħalliet tuża l-materjali ta’ input li sfaw żejda għall-manifattura ta’ oġġetti għall-esportazzjoni fil-ġejjieni.
(44)
Fir-rigward ta’ din l-iskema, kif iddikjarat fil-premessa (70) tar-Regolament provviżorju, ir-rekord rilevanti tal-oġġetti tal-input irċevuti, manifatturati u esportati ma nżammx fuq il-bażi tal-konsum attwali. Il-konsum teoretiku biss ġie rreġistrat, skont Ċertifikat tal-Analiżi, bi proporzjonijiet bejn l-input u l-produzzjoni tal-materji primi kollha għall-produzzjoni ta’ 1 000 kilogramma ta’ prodotti. Dawn in-normi ta’ input-produzzjoni jiġu stabbiliti mill-awtoritajiet u jiġu analizzati perjodikament fuq il-bażi tat-tagħrif miksub mill-produttur esportatur li kkoopera iżda m’hemm l-ebda regoli ċari u l-ebda evidenza ta’ kif din l-analiżi titwettaq. Barra dan, wara l-analiżi mwettqa fuq iċ-Ċertifikat tal-Analiżi li indikaw l-eżistenza ta’ tnaqqis żejjed ma ttieħdet l-ebda azzjoni sussegwenti mill-awtoritajiet sabiex tiġi vverifikata t-totalità tal-konsum effettiv ta’ qabel u biex jintalbu pagamenti magħmula għas-snin ta’ qabel. Fi kliem ieħor ma sar kontroll fuq l-ebda tnaqqis żejjed fuq id-dazji mitlufa. Il-produttur esportatur li kkoopera allega li l-materji primi żejda mniżżla fil-kontijiet fil-perijodu preċedenti żdiedu mill-ġdid biex jiġi aġġornat ir-reġistru tal-ħażniet, u b’hekk inkisbu l-ħażniet attwali. Ta’ min jinnota li din il-prassi hija bbażata fuq il-fatt li huwa l-produttur esportatur li, b’inizzjattiva tiegħu stess, juri lill-awtorità rilevanti t-tnaqqis żejjed akkumulat fil-perijodu ta’ qabel. Huwa ta’ iżjed interess il-fatt li din il-prassi ma kienet bl-ebda mod antiċipata fid-dispożizzjonijiet leġislattivi li jiddixxiplinaw din l-iskema. Dan kollu ta’ hawn fuq jikkonferma li ma teżisti l-ebda sistema effettiva ta’ implimentazzjoni u monitoraġġ għal din l-iskema. F’dawn iċ-ċirkostanzi, l-argumenti kollha rilevanti kellhom jiġu miċħuda.
(45)
Iż-żewġ partijiet sostnew ukoll li d-dazju doganali taħt ir-reġim normali tal-importazzjoni kien żero matul il-PI u għalhekk l-ebda qligħ tal-gvern m’huwa predeterminat fuq l-importazzjonijiet ta’ PTA skont il-Manifattura taħt Kontroll Doganali.
(46)
Din l-affermazzjoni kellha tiġi miċħuda. Huwa ċar mit-tagħrif sottomess mill-partijiet li d-dazju doganali normali fuq l-importazzjoni ta’ PTA huwa ta’ 7,5 %. Permezz ta’ deroga u taħt ċertu kondizzjonijiet il-partijiet jistgħu jużaw rata tad-dazju żero. Il-fatt li l-GOP stabbilixxa l-iskema ta’ Manifattura taħt Kontroll Doganali jew l-iskema dwar il-ħarsien tat-Tariffi fuq ix-xiri ta’ PTA, bl-ebda mod ma jimplika li r-rata tad-dazju doganali għall-importazzjonijiet kollha ta’ PTA hija żero. Fil-fatt, l-eżistenza tal-iskemi msemmija qabel tikkonferma li hemm qligħ predeterminat għall-gvern u din hija r-raġuni għalfejn ġew implimentati skemi ta’ deroga speċjali b’regoli speċifiċi u utenti eliġibbli.
(47)
Il-produttur esportatur li kkoopera afferma wkoll li ma kien hemm l-ebda ksur tal-Artikolu 349 tal-Kapitolu XV tar-Regoli Doganali tal-Pakistan 2001. F’dan ir-rigward ġie sottomess li l-Manifattura Taħt Kontroll Doganali tkopri l-fabbrika kollha tal-kumpanija u għalhekk il-post tal-maħżen kien jissodisfa r-regoli rilevanti li jirrikjedu żona indipendenti b’post tad-dħul jew ħruġ indipendenti minn żona pubblika u mingħajr l-ebda post tad-dħul jew ħruġ ieħor maż-żona tal-manifattura u mħażen separati tal-oġġetti lesti, oġġetti mwarrba u skart immarkati b’mod ċar fil-post.
(48)
Għal dak li jirrigwarda l-kummenti ta’ hawn fuq, għandu jiġi mtenni li ż-żjara tal-verifika wriet li l-materja prima importata mingħajr ħlas ta’ dazju biss kienet separata mill-oġġetti tal-input miksuba lokalment. Il-post tal-maħżen, jiġifieri l-maħżen doganali u l-maħżen tal-merkanzija manifatturata taħt kontroll doganali, ma kinux f’żona indipendenti b’post tad-dħul jew ħruġ indipendenti minn żona pubblika u bla ebda post tad-dħul jew ħruġ ieħor, kif preskritt fl-Artikolu 349 msemmi hawn fuq. Barra dan, l-affermazzjoni tal-parti li l-fabbrika kollha tagħha hija taħt l-iskema tal-Manifattura taħt Kontroll Doganali m’hija bbażata fuq l-ebda evidenza verifikabbli (pereżempju permess espliċitu fuq il-wiċċ tal-Maħżen tal-Manifattura Taħt Kontroll Doganali) minbarra analiżi tal-kliem tal-Artikolu 349. Għalhekk, l-argumenti in kwistjoni kellhom jiġu miċħuda.
(49)
Il-GOP ipprovda bidliet amministrattivi riċenti ħafna b’rabta ma’ din l-iskema. Dan introduċa definizzjoni iżjed dettaljata tal-iskema tal-Manifattura taħt Kontroll Doganali fil-leġislazzjoni u ħa passi biex isaħħaħ il-kontroll tal-awtorità rilevanti fuq l-iskema.
(50)
Fir-rigward tal-kontroll eżerċitat mill-awtorità fuq l-iskema tal-Manifattura taħt Kontroll Doganali, il-bidliet introdotti ma jindirizzawx in-nuqqasijiet l-iżjed serji tas-sistema kif identifikat mill-investigazzjoni attwali jiġifieri: (i) in-nuqqas ta’ rappurtaġġ tal-konsum attwali ta’ materji primi importati u (ii) in-nuqqas ta’ sistema ta’ verifika li tiffoka fuq ir-riżultati reali minflok fuq l-istandards stabbiliti fl-imgħoddi. Barra dan, billi l-implimentazzjoni ta’ kwalunkwe bidla magħmula fir-rigward ta’ din l-iskema teħtieġ li tiġi verifikata tajjeb (il-problemi identifikati jirreferu wkoll għall-ġestjoni tal-iskema) ikun hemm bżonn ta’ ċertu perijodu ta’ żmien qabel ma tittieħed kwalunkwe deċiżjoni konklużiva dwar l-emendi magħmula lill-iskema u l-mod kif l-awtoritajiet ikunu implimentaw dawn l-emendi u żguraw li tiġi stabbilita sistema ta’ verifika ġestita b’mod tajjeb.
(51)
Il-GOP esprima wkoll ir-rieda li jipprovdi lill-Kummissjoni b’impenn li jikkonċerna l-implimentazzjoni konkreta tar-regoli applikabbli fl-iskema tal-Manifattura taħt Kontroll Doganali. Ġie propost li dan għandu jieħu l-forma ta’ provvista ta’ evidenza li l-produttur esportatur li kkoopera jikkonforma mar-regoli ġodda (jiġifieri l-bdil fil-post, l-analiżi tal-proporzjonijiet input/produzzjoni, it-tnaqqis tad-dazji), il-provvista ta’ rapporti perjodiċi u l-permess li jsiru żjarat ta’ verifika mill-Kummissjoni.
(52)
Għal dak li jirrigwarda dan ta’ hawn fuq qed jiġi nnotat li b’din il-proposta ta’ impenn il-GOP indirettament qed jikkonferma n-nuqqasijiet kollha evidenzjati bir-Regolament provviżorju fir-rigward ta’ din l-iskema. Barra dan, kif iddikjarat fil-premessa (50) ta’ hawn fuq mhuwiex possibbli li jiġi aċċettat impenn li jirreferi għall-ġestjoni ta’ skema fuq il-bażi ta’ evidenza li tkun se tidher biss fil-ġejjieni. Finalment, impenn bħal dan mhuwiex prattiku minħabba li l-monitoraġġ meħtieġ effettivament ikun jirrikjedi r-ripetizzjoni ta’ partijiet importanti tal-investigazzjoni fuq bażi regolari. Għal dak li jirrigwarda dan għandu jiġi evidenzjat li l-GOP u/jew il-produttur esportatur li kkoopera jistgħu jitolbu, jekk id-dispożizzjonijiet rilevanti tal-Artikolu 19 tar-Regolament bażiku jintlaħqu, reviżjoni interim tal-miżuri.
(53)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq u fl-assenza ta’ kwalunkwe kumment rilevanti ieħor, is-sejbiet marbuta ma’ din l-iskema kif stabbilit fil-premessi (60) sa (80) tar-Regolament provviżorju, kif modifikat fil-premessi (44) sa (52) ta’ hawn fuq, qegħdin b’dan jiġu kkonfermati.
(II) Importazzjonijiet ta’ impjanti, makkinarju u tagħmir fl-iskema tal-Manifattura Taħt Kontroll Doganali
(54)
Għal dak li jikkonċerna din l-iskema ż-żewġ partijiet affermaw li r-rata tal-imgħax użata għall-kalkolu tal-marġni tas-sussidju għandha tkun ir-rata tal-imgħax disponibbli għall-esportatur ikkonċernat waqt il-PI. Barra dan, il-partijiet sostnew li billi l-impjant, il-makkinarju u t-tagħmir intużaw għall-produzzjoni ta’ PET maħsuba għall-esportazzjonijiet kif ukoll għall-bejgħ domestiku, il-marġni tas-sussidju għandu jiġi ddeterminat fuq il-bażi tal-qligħ totali tal-produttur esportatur.
(55)
Bħala tweġiba għal dawn l-argumenti għandu jiġi nnotat li r-rata tal-imgħax użata fil-kalkolu hija r-rata kummerċjali tal-imgħax applikata waqt il-PI fil-Pakistan, skont it-tagħrif imniżżel fil-websajt tal-Bank tal-Istat tal-Pakistan. Din ir-rata tirrappreżenta r-rata normali ta’ kreditu prevalenti fis-suq. Għal dak li jirrigwarda d-denominatur fil-kalkolu tas-sussidju, għandu jiġi mfakkar li l-prekondizzjoni għall-użu tal-iskema hija l-installazzjoni tal-makkinarju impurtat fl-iskema tal-Manifattura taħt Kontroll Doganali li hija sistema ta’ importazzjoni mingħajr ħlas ta’ dazju tal-materji primi użati biss għal esportazzjoni sussegwenti tal-produzzjoni skont l-iskema tal-Manifattura taħt Kontroll Doganali. Għalhekk, l-ammont tas-sussidju (nominatur) għandu jiġi allokat fuq il-qligħ totali mill-esportazzjoni waqt il-PI minħabba li s-sussidju huwa kontinġenti fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni. Konsegwentement, l-argumenti kollha ta’ hawn fuq kellhom jiġu miċħuda.
(56)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq u fl-assenza ta’ kwalunkwe kumment rilevanti ieħor, is-sejbiet relatati ma’ din l-iskema kif stabbilit fil-premessi (81) sa (92) tar-Regolament provviżorju qegħdin b’dan jiġu kkonfermati.
(III) Ħarsien tat-tariffi fuq ix-xiri ta’ PTA fis-suq domestiku
(57)
Il-GOP sostna li l-prezz tal-PTA prodott lokalment mhuwiex imnaqqas b’7,5 % fuq il-prezz internazzjonali u li r-rimborż ma jingħatax biss għall-PTA prodott domestikament iżda wkoll għall-PTA importat. Il-produttur esportatur li kkoopera sostna li l-iskema tippermetti rimborż ta’ dazji doganali kemm għall-PTA prodott lokalment kif ukoll għal dak importat u għalhekk l-iskema ma tiffavorixxix il-ksib ta’ PTA prodott domestikament. Ġie ukoll sostnut li l-leġislazzjoni ma tillimitax l-aċċess għal din l-iskema.
(58)
L-argumenti ta’ hawn fuq kellhom jiġu miċħuda. F’dan ir-rigward qed jiġi nnotat li din l-iskema tipprovdi kontribut finanzjarju fl-għamla ta’ trasferiment dirett ta’ fondi li jipprovdi benefiċċju ċar lill-kumpanija li tirċevieh. Permezz tal-analiżi tat-tagħrif sottomess mill-GOP, huwa ċar li kumpanija eliġibbli tista’: (i) tixtri l-PTA mis-suq domestiku u tirċievi għajnuna kumpensatorja ta’ porzjon ugwali għal 7,5 % tal-prezz imħallas għax-xiri ta’ PTA immanifatturat lokalment jew (ii) timporta PTA u tirċievi rimborż tad-dazju doganali applikabbli (7,5 %) mħallas fuq l-importazzjonijiet ta’ PTA. Madankollu, l-għażla tal-aħħar mhijiex permessa jekk il-kumpanija eliġibbli tuża skema ta’ rifużjoni tad-dazju (pereżempju skema tal-Manifattura Taħt Kontroll Doganali) fuq l-importazzjoni ta’ PTA.
Huwa ċar minn dan ta’ hawn fuq li l-produttur esportatur li kkoopera kien de jure sfurzat li juża l-iskema biss għax-xiri tiegħu ta’ PTA prodott domestikament billi kien qed juża b’mod parallel l-iskema tal-Manifattura Taħt Kontroll Doganali għall-PTA tiegħu importat. Barra dan huwa ovvju li anke f’każijiet fejn kumpanija eliġibbli partikolari tuża ż-żewġ għażliet disponibbli tal-iskema (jiġifieri billi tirrapporta l-possibbiltà li tuża l-iskema tar-rifużjoni tal-Manifattura Taħt Kontroll Doganali) huwa ċar li r-rimborżi li wieħed jistenna li jirċievi kienu jkunu differenti billi f’każ wieħed ir-rata tiġi kkalkulata fuq prezz sħiħ ta’ fattura domestiku waqt li fil-każ l-ieħor hija kkalkulata fuq il-valur iddikjarat fid-dwana li mhuwiex neċessarjament il-prezz sħiħ tal-fattura. Ma ġiet provduta l-ebda evidenza verifikabbli li setgħet timmina l-konklużjonijiet imsemmija qabel. Finalment, għal dak li jirrigwarda l-argument li ma hemm l-ebda restrizzjoni fl-aċċess tal-iskema, l-investigazzjoni stabbiliet li l-leġiżlazzjoni rilevanti elenkat b’mod ċar b’isimhom il-partijiet eliġibbli. Fi kwalunkwe eventwalità, il-PTA prodott domestikament m’huwa soġġett għall-ebda dazju u għalhekk ir-“rimborż” ta’ 7,5 % huwa trasferiment dirett ta’ fondi, jew purament għotja. L-uniku mod għal produttur ta’ PET li jikseb dan is-sussidju, jiġifieri l-għotja, huwa li jixtri PTA prodott domestikament. Min-naħa l-oħra, kwalunkwe “rimborż” ta’ dazju doganali fuq PTA impurtat huwa eżenzjoni ta’ ħlas li normalment ikun dovut, mhux trasferiment dirett ta’ fondi; għalhekk, m’hemm l-ebda ekwivalenza bejn iż-żewġ sitwazzjonijiet.
(59)
Konsegwentement, l-iskema tagħti benefiċċju ċar lix-xerrej domestiku jiġifieri l-produttur ta’ PET permezz ta’ trasferiment dirett ta’ fondi u huwa speċifiku, skont it-tifsira tal-Artikolu 4(4)(b) tar-Regolament bażiku, b’kunsiderazzjoni tal-fatt li s-sussidju huwa kontinġenti mal-użu tal-oġġetti domestiċi flok dawk importati, billi l-oġġetti domestiċi biss huma eliġibbli għall-għotja diretta. Barra dan, dan is-sussidju jista’ wkoll jiġi kkunsidrat bħala wieħed speċifiku fl-ambitu tat-tifsira tal-Artikolu 4(4)(a) tar-Regolament bażiku, b’kunsiderazzjoni tal-fatt li l-istess leġislazzjoni tillimita b’mod espliċitu l-aċċess għal din l-iskema għal ċertu intrapriżi li jagħmlu parti mill-industrija tal-poliester.
(60)
B’konnessjoni ma’ din l-iskema, il-GOP pprovda bil-kummenti tiegħu dwar ir-Regolament provviżorju Ordni tal-Gvern maħruġa fit-28 ta’ Ġunju 2010 li tiddikjara li n-Nru SRO 1045(I)/2008 ġie rrevokat b’effett mill-1 ta’ Lulju 2010. Il-GOP ssottometta li dan l-iżvilupp għandu jiżgura li l-ebda rimborż fuq PTA akkwistat domestikament jew importat ma jista’ jsir jew m’huwa se jkun jista’ jsir lill-utenti tal-PTA.
(61)
Barra dan, klipp mill-istampa sottomessa dwar l-istess kwistjoni mill-produttur esportatur li kkoopera tidher li qiegħda tissuġġerixxi li l-GOP iddeċieda li jirtira r-regolament rilevanti għal din l-iskema sabiex il-Pakistan jilħaq standards internazzjonali f’dan ir-rigward. Il-produttur esportatur li kkoopera kkorrobora t-tagħrif ipprovdut mill-GOP b’dejta li tikkonferma li mill-1 ta’ Lulju 2010 mhuwiex iżjed possibbli li wieħed jirċievi l-għotja rilevanti meta jixtri PTA prodott domestikament. Għal dan ir-rigward qed jiġi mfakkar li b’konformità mal-Artikolu 15 tar-Regolament bażiku, l-ebda miżura m’għandha tiġi imposta jekk is-sussidju jiġi rtirat jew jekk ikun intwera li s-sussidju m’għadu jagħti l-ebda benefiċċju lill-esportaturi involuti. Huwa ovvju mill-informazzjoni ta’ hawn fuq li sostanzjalment il-Pakistan jaċċetta li l-punti evidenzjati mir-Regolament provviżorju fir-rigward ta’ din l-iskema kienu jirrikjedu azzjoni korrettiva min-naħa tiegħu, li l-GOP temm l-iskema u li l-produttur esportatur li kkoopera ma qed jirċievi l-ebda benefiċċju relatat ma’ din l-iskema. Taħt dawn iċ-ċirkostanzi huwa kkunsidrat li l-kondizzjonijiet stabbiliti bl-Artikolu 15 tar-Regolament bażiku ntlaħqu u għalhekk din l-iskema m’għandhiex tiġi kkumpensata.
(62)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq u fl-assenza ta’ kwalunkwe kumment rilevanti ieħor, is-sejbiet marbuta ma’ din l-iskema kif stabbilit fil-premessi (93) sa (105) tar-Regolament provviżorju, kif modifikat fil-premessi (58) sa (61) ta’ hawn fuq, qegħdin b’dan jiġu kkonfermati.
(IV) Reġim tat-Taxxa Finali (FTR)
(63)
Iż-żewġ partijiet affermaw li din l-iskema tikkostitwixxi sistema ta’ tassazzjoni differenti u m’għandhiex tiġi kkumpensata billi l-Pakistan għandu s-sovranità tat-tassazzjoni u huwa ħieles li japplika s-sistema ta’ tassazzjoni li jixtieq. Ġie ukoll sostnut li l-FTR ma timplika l-ebda kontribuzzjoni finanzjarja lill-ebda kumpanija u hija regola ġeneralizzata ta’ tassazzjoni fil-Pakistan (taxxa minn ras il-għajn ta’ 1 % fiż-żmien tar-realizzazzjoni tal-qligħ minn kambju tal-munita barranija) li topera taħt kunċett differenti u fuq bażi differenti meta mqabbla mar-Reġim Normali ta’ Taxxa (NTR) li jipprovdi livell ta’ tassazzjoni ta’ 35 % fuq id-dħul domestiku. Skont dawn il-partijiet mhuwiex possibbli li jiġi determinat liema waħda miż-żewġ sistemi hija l-iżjed favorevoli u għalhekk l-FTR ma tirriżultax fi dħul mitluf jew in-nuqqas ta’ ġbir ta’ dħul tal-gvern li nkella huwa dovut.
(64)
Għal dak li jirrigwarda dawn l-affermazzjonijiet, għandu jiġi nnotat li mhijiex is-sovranità tal-Pakistan li qiegħda tiġi ddubitata, iżda s-sussidji li allegatament ingħataw lil ċertu produtturi esportaturi. Barra dan, għandu jiġi mfakkar li l-profitti mill-esportazzjonijiet jiġu ntaxxati b’mod differenti minn dawk miksuba fuq il-bejgħ domestiku. Sal-punt li dan ir-reġim ta’ taxxa jirriżulta fi profitti minn esportazzjonijiet li jiġu ntaxxati b’rati iżjed baxxi minn dawk miksuba mill-bejgħ domestiku, din l-iskema hija kkunsidrata bħala sussidju fl-ambitu tat-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku fil-forma ta’ dħul mitluf tal-gvern li jagħti benefiċċju lill-kumpanija li tirċivieh. Huwa wkoll sussidju speċifiku skont l-Artikolu 4(4)(a) billi huwa kontinġenti fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni.
(65)
Barra dan, il-produttur esportatur li kkoopera pprovda sett ta’ kalkoli magħmula f’format excel għas-snin 2008 u 2009 u notifika ta’ talba ta’ taxxa u ordni ta’ valutazzjoni maħruġa mid-Deputat Kummissarju tat-Taxxa fuq id-Dħul li rriveda sett ta’ ċifri tad-dikjarazzjoni tat-taxxa fuq id-dħul tal-2008 tal-kumpanija. Il-GOP ikkorrobora d-dikjarazzjonijiet tal-produttur esportatur li kkoopera billi sostna li l-kalkoli pprovduti juru li l-produttur esportatur li kkoopera ħallas iżjed taxxa taħt ir-reġim tal-FTR meta mqabbel ma’ dak li kien ikollu jħallas f’każ ta’ applikazzjoni tar-reġim tal-NTR.
(66)
Dawn l-argumenti kellhom jiġu miċħuda. L-ewwel nett, il-kalkoli pprovduti ma jagħmlux parti mid-dikjarazzjoni tat-taxxa fuq id-dħul tal-kumpanija jew kwalunkwe dokument uffiċjali ieħor ta’ awtorità tat-taxxa. Għalhekk, m’hemm l-ebda evidenza verifikabbli li tagħti stampa preċiża tal-obbligi tat-taxxa fuq id-dħul tal-produttur esportatur li kkoopera.
(67)
It-tieni, analiżi tad-dokumenti uffiċjali tat-taxxa sottomessi (notifika tat-talba tat-taxxa u l-ordni tal-valutazzjoni) bl-ebda mod ma tikkonferma l-affermazzjonijiet magħmula minn partijiet dwar il-livelli ta’ taxxa dovuta taħt ir-reġimi differenti tat-taxxa.
(68)
Għal dak li jirrigwarda d-dokumentazzjoni sottomessa li tirreferi għall-2008, il-partijiet naqsu milli juru kif l-ammonti ppreżentati jistgħu b’mod preċiż jaqblu mad-dikjarazzjoni tat-taxxa fuq id-dħul tal-kumpanija tal-2008 u ż-żewġ dokumenti maħruġa sussegwentement mill-awtoritajiet tat-taxxa rilevanti. Għal dak li jirrigwarda dawn l-aħħar dokumenti jidher li jikkonfermaw li l-kumpanija għandha tħallas ammont ta’ taxxa fuq id-dħul fuq id-dħul domestiku tagħha. Barra dan, bl-ebda mod ma huwa ċar mit-tagħrif sottomess li dan l-ammont ta’ taxxa (jew kwalunkwe ammont ieħor ta’ taxxa) ġie effettivament imħallas jew jekk il-kumpanija appellatx kontra n-notifika ta’ taxxa msemmija hawn fuq. Lanqas m’huwa ċar kif l-ammonti sottomessi fil-kalkoli excel jistgħu jaqblu jew mad-dikjarazzjoni tat-taxxa fuq id-dħul tal-kumpanija jew mal-ordni ta’ valutazzjoni tal-awtorità tat-taxxa. Fi kwalunkwe eventwalità anke jekk wieħed ikollu jaċċetta li l-ammont stabbilit fin-notifika tat-talba tat-taxxa ġie mħallas, dan m’għandux ibiddel il-konklużjoni li l-produttur esportatur li kkoopera ħallas inqas taxxa milli kieku kien iħallas bl-applikazzjoni tar-rata ta’ 35 % fuq id-dħul mill-esportazzjoni.
(69)
Għal dak li jirrigwarda d-dokumentazzjoni sottomessa relatata għall-2009 qed jiġi nnotat li l-partijiet ma pprovdewx id-dikjarazzjoni tat-taxxa tad-dħul tal-2009 tal-produttur esportatur li kkoopera. Minflok ma ġew ipprovduti d-dikjarazzjonijiet uffiċjali tat-taxxa u d-dikjarazzjonijiet tar-ritorn, bħala evidenza ġie pprovdut kalkolu Excel. Huwa ċar li tagħrif bħal dan mhuwiex verifikabbli u ma jista’ jikkorrobora l-ebda argument magħmul għall-iżviluppi dwar it-taxxa tad-dħul ta’ wara l-PI. F’dan ir-rigward għandu jiġi evidenzjat li l-GOP u/jew il-produttur esportatur li kkoopera jista’ jitlob, jekk jintlaħqu d-dispożizzjonijiet rilevanti tal-Artikolu 19 tar-Regolament bażiku, reviżjoni interim tal-miżuri.
(70)
Madankollu, waqt il-kalkolu tal-ammont tas-sussidju taħt il-FTR, instab żball klerikali li jirreferi għad-dħul mill-esportazzjoni tal-produttur esportatur li kkoopera kif iddikjarat fid-dikjarazzjoni tat-taxxa fuq id-dħul tal-kumpanija tal-2008. Għalhekk dan ġie korrett kif xieraq. Ir-rata tas-sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema waqt il-PI għall-produttur esportatur tammonta għal 1,97 % (minflok 1,95 %).
(71)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, u fl-assenza ta’ kwalunkwe kumment rilevanti ieħor, is-sejbiet relatati ma’ din l-iskema kif stabbilit fil-premessi (106) sa (116) tar-Regolament provviżorju, kif modifikat fil-premessa (70) ta’ hawn fuq, qegħdin jiġu b’dan ikkonfermati.
(V) Skema ta’ Finanzjament tal-Esportazzjoni fit-Tul b’Rata Fissa (LTF-EOP)
(72)
Iż-żewġ partijiet affermaw li r-rata tal-imgħax użata għall-kalkolu tal-marġni tas-sussidju ta’ din l-iskema ta’ finanzjament għandha tkun ir-rata tal-imgħax disponibbli fiż-żmien li l-produttur esportatur kien qed jinnegozja l-finanzjament b’rata fissa, prinċipalment ir-rata fis-snin 2004-2005. Barra dan, id-denominatur użat għall-kalkolu tal-marġni tas-sussidju provviżorju għandu jkun il-qligħ totali tal-kumpanija pjuttost milli l-qligħ totali mill-esportazzjoni, billi l-istess faċilitajiet ta’ manifattura li huma finanzjati taħt il-LTF-EOP jintużaw sabiex jiġu prodotti oġġetti kemm domestiċi kif ukoll esportati.
(73)
Dawn l-affermazzjonijiet ġew miċħuda. L-ewwel nett, għandu jiġi ċċarat li r-rata użata fil-kalkolu hija r-rata tal-imgħax kummerċjali li kienet tintuża waqt il-PI fil-Pakistan, skont it-tagħrif li jinsab fuq il-websajt tal-Bank tal-Istat tal-Pakistan. Il-finanzjament innegozjat fl-2004/2005 nġbided f’porzjonijiet mill-esportatur ikkonċernat. Waqt il-kalkolu tal-ammont tas-sussidju, inġibed l-ammont ta’ kreditu għall-PI, kif irrapurtat mill-produttur esportatur li kkoopera. Waqt l-eżami tal-benefiċċju li parti rċeviet waqt PI speċifiku, ir-rata ta’ kreditu kummerċjali applikabbli li tkun prevalenti fis-suq waqt il-PI normalment titqabbel mar-rata mħallsa fuq is-self irċevut matul il-PI, u dan kien il-każ hawnhekk. Għal dak li jirrigwarda d-denominatur fil-kalkolu tas-sussidju, għandu jiġi mfakkar li prekondizzjoni sabiex wieħed jibbenefika mill-iskema hija li l-kumpanija għandha tesporta direttament jew indirettament mill-inqas 50 % tal-produzzjoni annwali tagħha. Għalhekk, l-ammont tas-sussidju (nominatur) għandu jiġi allokat fuq il-qligħ mill-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat waqt il-PI minħabba li s-sussidju huwa kontinġenti fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni.
(74)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq u fl-assenza ta’ kwalunkwe kumment rilevanti ieħor, is-sejbiet relatati ma’ din l-iskema kif stabbilit fil-premessi (117) sa (133) tar-Regolament provviżorju qegħdin b’dan jiġu kkonfermati.
(VI) Skema ta’ Finanzjament tal-Esportazzjoni mill-Bank tal-Istat tal-Pakistan (EFS)
(75)
Il-Gvern tal-Pakistan issottometta li s-settur tal-PET ġie eskluż minn din l-iskema b’deċiżjoni meħuda mill-Bank tal-Istat tal-Pakistan fit-28 ta’ Ġunju 2010. Għalhekk ġie sostnut li din l-iskema hija konformi mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 15 tar-Regolament bażiku u li l-Kummissjoni m’għandhiex tikkumpensa billi s-sussidju ġie rtirat. Dwar din il-kwistjoni l-produttur esportatur li kkoopera sostna li skont iċ-Ċirkolari Nru 09 tal-Bank tal-Istat tal-Pakistan (SBP) tal-2010, datata 28 ta’ Ġunju 2010, il-kumpanija ħallset lura l-ammonti kollha tal-finanzjament EFS u m’hemm l-ebda ammont li għad irid jitħallas fit-30 ta’ Ġunju 2010 għal dak li għandu x’jaqsam mal-EFS.
(76)
Għal dak li għandu x’jaqsam ma’ din l-affermazzjoni qed jiġi mfakkar li l-Artikolu 15 tar-Regolament bażiku jiddikjara li l-ebda miżura m’għandha tiġi imposta jekk is-sussidju jiġi rtirat jew jintwera li s-sussidju m’għadux jagħti benefiċċju lill-esportatur involut. Għal dak li jirrigwarda d-dokumentazzjoni sottomessa rilevanti għall-faċilità tal-EFS huwa nnotat li tabilħaqq id-deċiżjoni tal-Bank tal-Istat tal-Pakistan tiddikjara li l-banek ma jistgħux jippermettu li jkun hemm faċilitajiet ta’ finanzjament għall-PET taħt din l-iskema. It-test rilevanti jiddikjara wkoll li l-faċilitajiet eżistenti mogħtija lill-esportaturi għandhom jibqgħu validi sad-data tal-maturar tas-self rispettivi waqt li l-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-kumpaniji għandha tiġi kkunsidrata għas-self min-naħa tal-kumpaniji waqt 2009-2010 u għad-drittijiet sal-2011.
Għal dak li jirrigwarda dawn il-punti il-GOP iċċara, billi pprovda d-dokumentazzjoni meħtieġa, li l-kumpaniji li m’għandhomx self għal żmien qasir taħt din l-iskema fis-Sena Finanzjarja tal-Pakistan 2009-2010 (jiġifieri sat-30 ta’ Ġunju 2010) m’għandhom dritt għall-ebda benefiċċju fil-perijodu tranżitorju sal-2011. Għal dak li għandu x’jaqsam mal-affermazzjoni li l-produttur esportatur li kkoopera m’għandu l-ebda finanzjament mhux imħallas taħt l-EFS, huwa nnotat li din l-affermazzjoni ġiet sostanzjata b’sett ta’ evidenza pprovduta mill-banek rilevanti u kkumplimentata mill-accountant kwalifikat tal-kumpanija. Wara li ġie kkunsidrat dan ta’ hawn fuq, qed jiġi konkluż li l-partijiet kienu f’pożizzjoni li juru li l-iskema tal-EFS m’għadha tagħti l-ebda benefiċċju lill-esportatur involut. Għalhekk il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 15 tar-Regolament bażiku ntlaħqu u l-affermazzjonijiet magħmula kienu kkunsidrati ġustifikati. Għalhekk ġie konkluż li l-iskema m’għandhiex tiġi kkumpensata.
(77)
Il-produttur esportatur li kkoopera afferma wkoll li r-rata tal-imgħax użata għall-kalkolu tal-marġni tas-sussidju għandha tkun ir-rata tal-imgħax għal żmien qasir disponibbli għall-kumpanija waqt il-PI. Ġie sostnut ukoll li l-finanzjament miksub qed jiġi użat sabiex jintlaħqu l-ħtiġijiet kumplessivi tal-finanzjament tal-assi attwali tal-kumpanija kemm għall-bejgħ domestiku kif ukoll għal dak tal-esportazzjonijiet u għalhekk id-denominatur fil-kalkolu tal-marġni tas-sussidju għandu jkun il-qligħ totali tal-kumpanija.
(78)
Dawn l-affermazzjonijiet kellhom jiġu miċħuda. Qed jiġi mfakkar li r-rata użata fil-kalkolu hija r-rata tal-imgħax kummerċjali applikata waqt il-PI fil-Pakistan, skont l-informazzjoni li tinsab fuq il-websajt tal-Bank tal-Istat tal-Pakistan. Din ir-rata tirrappreżenta r-rata normali ta’ kreditu prevalenti fis-suq. Għal dak li jirrigwarda d-denominatur fil-kalkolu tas-sussidju, qed jiġi nnotat li l-prekondizzjoni għall-użu tal-iskema hija jew it-twettiq ta’ transazzjonijiet speċifiċi tal-esportazzjoni jew il-prestazzjoni kumplessiva tal-esportazzjoni. Għalhekk, l-ammont tas-sussidju (nominatur) għandu jiġi allokat fuq il-qligħ totali mill-esportazzjoni waqt il-PI minħabba li s-sussidju huwa kontinġenti fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni.
(79)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq u fl-assenza ta’ kwalunkwe kumment rilevanti ieħor, is-sejbiet marbuta ma’ din l-iskema kif stabbilit fil-premessi (134) sa (148) tar-Regolament provviżorju, kif modifikat fil-premessi (75) sa (78) ta’ hawn fuq, qegħdin b’dan jiġu kkonfermati.
(VII) Finanzjament taħt Ċirkulari F.E. Nru. 25 tal-Bank tal-Istat tal-Pakistan
(80)
Iż-żewġ partijiet issottomettew li m’hemm l-ebda intervent mill-Bank tal-Istat tal-Pakistan f’din l-iskema, li l-banek kummerċjali jipprovdu finanzjament f’valuta barranija mingħajr rati tal-imgħax preferenzjali u li l-iskema mhijiex kontinġenti fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni billi kemm l-esportaturi kif ukoll l-importaturi jistgħu jużawha.
(81)
L-argumenti mressqa ġew analizzati fid-dawl tad-dispożizzjonijiet legali rilevanti u l-implimentazzjonijiet prattiċi tal-iskema u nstabu li huma ġustifikati. Għalhekk ġie konkluż li l-iskema m’għandhiex tiġi kkumpensata. Billi l-iskema taħt iċ-Ċirkulari F.E. Nru 25 tal-Bank tal-Istat tal-Pakistan mhijiex se tkun ikkumpensata, mhuwiex neċessarju li tingħata risposta għall-kummenti korrispondenti dwar l-iżvelar.
3.2.3. Ammont ta’ sussidji kumpensatorji
(82)
Wara li ġie kkunsidrat dan ta’ hawn fuq, l-ammont definittiv ta’ sussidji kumpensatorji skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku, espress ad valorem, għall-uniku produttur esportatur Pakistani li kkoopera huwa ta’ 5,15 %.
3.3. Emirati Għarab Magħquda (UAE)
3.3.1. Introduzzjoni
(83)
Il-Gvern tal-UAE (GUAE) u l-produttur esportatur li kkoopera ssottomettew kummenti dwar l-iskemi li ġejjin, ikkumpensati fir-Regolament provviżorju:
(I)
Liġi Federali Nru 1 tal-1979
(II)
Żona ta’ Kummerċ Ħieles (FTZ).
3.3.2. Skemi Speċifiċi
(I) Liġi Federali Nru 1 tal-1979
(84)
Il-GUAE issottometta li l-iskema taħt il-Liġi Federali Nru 1 tal-1979 hija disponibbli b’mod vast u orizzontali għas-setturi industrijali u l-impriżi kollha fil-UAE u tingħata mingħajr eżenzjoni. Il-produttur esportatur li kkoopera issottometta li l-liċenzja maħruġa taħt il-Liġi Federali Nru. 1 tal-1979 tikkostitwixxi l-prekondizzjoni għall-eżistenza u l-operat fl-UAE.
(85)
B’kunsiderazzjoni ta’ dan ta’ hawn fuq qed jiġi nnotat li l-investigazzjoni stabbiliet li l-impriżi industrijali fil-UAE jistgħu joperaw taħt tipi ta’ liċenzji differenti. Tabilħaqq, apparti mil-liċenzja mogħtija taħt il-Liġi Federali Nru 1 tal-1979, impriża industrijali tista’ topera taħt liċenzja maħruġa mill-awtoritajiet reġjonali fl-emirat speċifiku fejn tkun stabbilita. Dan kien il-każ għall-produttur esportatur li kkoopera li għandu liċenzja maħruġa mill-Gvern tal-Emirat Ras al Khaimah. Barra dan, impriża industrijali tista’ topera f’Żona ta’ Kummerċ Ħieles fejn mhija meħtieġa l-ebda liċenzja taħt il-liġi msemmija qabel. Għalhekk, mhuwiex korrett li wieħed jgħid li l-impriżi industrijali kollha fl-UAE joperaw taħt il-Liġi Federali Nru 1 tal-1979. Għalhekk mhuwiex pruvat li l-allokazzjoni tal-iskema hija awtomatika u l-affermazzjoni rilevanti għandha tiġi miċħuda.
(86)
Iż-żewġ partijiet sostnew li r-rekwiżiti pprovduti fil-liġi huma sempliċement il-prekondizzjonijiet meħtieġa għal kwalunkwe proġett industrijali sabiex jopera fil-pajjiż u mhux biex jikseb l-eżenzjonijiet mill-ħlas tad-dazji doganali u għalhekk l-analiżi tal-Kummissjoni fir-Regolament provviżorju tal-Artikoli 12, 13 u 21 tal-Liġi Federali Nru 1 hija żbaljata. Il-GUAE issottometta wkoll li fir-rigward tal-Artikolu 13 it-terminu ikkunsidrat’ m’għandu ebda tifsira mandatorja fil-verżjoni bl-Għarbi tal-liġi. Il-GUAE sostna wkoll li l-Artikoli 11 u 12 tal-liġi msemmija qabel qatt ma ġew applikati fil-prattika billi l-Kumitat Tekniku responsabbli għar-rakkomandazzjonijiet lill-Ministru dwar l-applikazzjonijiet qatt ma ġie stabbilit. Ġie ukoll sottomess li r-rwol tad-Dipartiment tal-Iżvilupp Industrijali huwa stabbilit fil-Manwal tal-Utent tas-Sistema Industrijali Elettronika maħruġ mill-Ministeru kif imsemmi fil-premessa (173) tar-Regolament provviżorju.
(87)
Dawn l-affermazzjonijiet kellhom jiġu miċħuda. Qed jiġi nnotat li l-Artikoli 13 u 21 tal-liġi jagħmlu parti mill-proċess li għandu jitwettaq pass wara pass previst fl-analiżi għal-Liċenzja Industrijali taħt il-Liġi Federali Nru 1 tal-1979. Għal dak li jirrigwarda l-Artikoli 11 u 12 huwa nnotat li dawn l-artikoli jistabbilixxu r-rwol u r-responsabbiltajiet tal-korpi differenti tal-awtorità tal-Istat li toħroġ il-Liċenzja Industrijali taħt il-Liġi Federali Nru. 1 tal-1979. Il-fatt li qatt ma ġie stabbilit korp minkejja li huwa previst bil-liġi u huwa responsabbli għal: (i) valutazzjoni tal-input ipprovdut mid-Dipartiment tal-Iżvilupp Industrijali u (ii) r-rakkomandazzjoni lill-Ministru tal-approvazzjoni jew tar-rifjut tal-applikazzjonijiet, tikkonferma li l-leġislazzjoni li b’konformità magħha l-awtorità tal-għoti topera fil-prattika ma tiġix rispettata u għalhekk m’hemm l-ebda ċertezza legali fuq il-mod kif jingħata s-sussidju. Barra dan, fil-fatt l-affermazzjoni tal-GUAE għal dak li għandu x’jaqsam mal-Kumitat Tekniku hija kontradittorja għall-argumenti preċedenti li b’konformità magħhom il-Ministru talab lil dan il-kumitat biex jipprovdi kummenti dwar reviżjoni possibbli tal-liġi. Għal dak li jirrigwarda d-definizzjoni tal-kelma kkunsidrat’ fl-Artikolu 13 tal-Liġi Federali qed jiġi nnotat li l-verżjoni Ingliża kienet l-uniku test ipprovdut mill-GUAE waqt l-investigazzjoni. Barra dan, il-possibbiltà li jeżistu differenzi fid-definizzjonijiet bejn it-test bl-Ingliż u dak bl-Għarbi ġiet ippreżentata biss wara l-iżvelar provviżorju. Il-fatt li ż-żewġ verżjonijiet tat-test iqajmu dubji dwar ċerti partijiet tal-kriterji ta’ eliġibbiltà huwa għal darb’oħra indikazzjoni ċara li m’hemmx ċarezza legali dwar il-kriterji u l-kondizzjonijiet li jamministraw l-eliġibbiltà tas-sussidju. Għal dak li jirrigwarda r-rwol tad-Dipartiment tal-Iżvilupp Industrijali qed jiġi nnotat li ma ġie sottomess l-ebda tagħrif li jista’ jimmina s-sejbiet tal-investigazzjoni.
(88)
Il-GUAE issottometta li l-istatistiċi industrijali tiegħu huma evidenza li hemm iżjed minn 4 000 impriża industrijali rreġistrata taħt il-Liġi Federali Nru 1 tal-1979. Iż-żewġ partijiet sostnew li l-Kummissjoni naqset milli tipprovdi evidenza pożittiva li l-awtoritajiet tal-UAE eżerċitaw diskrezzjoni fl-għoti jew ir-rifjut ta’ applikazzjonijiet għall-iskema.
(89)
Dawn l-affermazzjonijiet kellhom jiġu miċħuda. Qed jiġi nnotat li l-investigazzjoni stabbiliet li l-għoti ta’ Liċenzja Industrijali taħt il-Liġi Federali Nru 1 tal-1979 mhuwiex awtomatiku u li r-regoli li jirregolaw il-proċess tal-għotja għall-għażla tar-riċevituri mhumiex oġġettivi. Wara li ġie kkunsidrat li l-iskema nstabet li kienet waħda speċifika b’konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 4(2)(a) u 4(2)(b) tar-Regolament bażiku, kien imiss lill-GUAE li jipprova, skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 4(2)(c) tar-Regolament bażiku, l-affermazzjoni tiegħu li t-talbiet mill-partijiet kollha li ssottomettew applikazzjonijiet għal Liċenzja Industrijali taħt il-Liġi Federali Nru 1 tal-1979 sa mill-approvazzjoni tal-liġi ġew approvati. L-ebda tagħrif verifikabbli bħal dan ma ġie pprovdut.
(90)
Iż-żewġ partijiet affermaw li l-impriżi industrijali kollha fl-UAE jiksbu eżenzjonijiet mid-dazji doganali għall-produzzjoni tagħhom. Il-produttur esportatur li kkoopera afferma wkoll li r-Reviżjoni tal-Politika Kummerċjali tad-WTO fuq l-UAE, ippubblikata fl-2006, analizzat il-Liġi Federali Nru 1 tal-1979 u sabet li eżenzjonijiet mid-dazji doganali jingħataw lill-intrapriżi industrijali kollha. Ġie wkoll sostnut li jeżistu kontrolli tas-sistema billi l-Liċenzji Industrijali jiġġeddu kull sena, il-kumpaniji taħt l-iskema jirrapurtaw il-materjali importati mingħajr ħlas ta’ dazju u l-awtoritajiet jirrifjutaw l-importazzjonijiet li fuqhom ma jitħallasx dazju jekk l-inputs ma jkunux relatati mal-produzzjoni.
(91)
Dawn l-affermazzjonijiet ġew miċħuda. Huwa pertinenti li wieħed jinnota li l-eżenzjonijiet minn dazji doganali jiġu konċessi lil kumpaniji li jagħmlu użu mill-iskema taħt il-Liġi Federali Nru 1 tal-1979 u li r-rata normali tad-dazju doganali għall-materja prima mhijiex żero. Il-produttur esportatur li kkoopera naqas milli juri kif dikjarazzjoni ġenerali fid-dokument tar-Reviżjoni tal-Politika Kummerċjali tad-WTO hija iżjed preċiża mill-analiżi dettaljata, ibbażata fuq iż-żjara ta’ verifika, ipprovduta fir-Regolament provviżorju espliċitament dwar l-eliġibbiltà u l-implikazzjonijiet prattiċi tal-Liġi Federali Nru 1 tal-1979. B’iktar importanza, l-investigazzjoni stabbiliet li l-awtoritajiet jaġixxu b’mod diskriminatorju meta jimmaniġġjaw l-importazzjoni tal-materjali li fuqhom ma jitħallasx dazju taħt l-iskema. Tabilħaqq billi ma jeżistu l-ebda regoli fuq kif it-talbiet għal importazzjonijiet mingħajr ħlas ta’ dazju jiġu aċċettati jew miċħuda u b’kunsiderazzjoni tal-assenza ta’ sistema ta’ verifika effettiva dwar il-ġestjoni tal-iskema, mhuwiex ċar għaliex parti waħda f’ċertu żmien tista’ titħalla timporta mingħajr ħlas ta’ dazju waqt li f’ċertu data oħra tista’ tiċċaħħad milli timporta mingħajr ħlas ta’ dazju. Fil-fatt dan kien il-każ għall-produttur esportatur li kkoopera li kien jintalab minn żmien għal żmien li jħallas dazji mingħajr ma tingħata l-ebda ġustifikazzjoni mill-awtorità li qed tikkonċedi l-għotja. Għalhekk iż-żewġ partijiet naqsu milli jipprovdu kwalunkwe evidenza sabiex jikkorroboraw l-affermazzjonjiiet tagħhom dwar il-ġestjoni tal-iskema u l-allokazzjoni ta’ importazzjonijiet mingħajr ħlas ta’ dazju.
(92)
Ġie ukoll sottomess li l-iskema hija amministrata minn kriterji oġġettivi, prinċipalment ir-rekwiżit li l-eżenzjoni mid-dazju tista’ tikkonċerna biss l-oġġetti importati użati għall-produzzjoni tal-impriża industrijali. Din l-affermazzjoni kellha tiġi miċħuda billi, kif inhu spjegat fil-premessi (89) u (91) ta’ hawn fuq, ma ntwera li jeżistu l-ebda kriterji oġġettivi bħal dawn.
(93)
Il-GUAE issottometta li l-Liġi Federali Nru 1 tal-1979 qiegħda tiġi riveduta u li dan it-tagħrif ingħata lill-Kummissjoni. Ġie ukoll sostnut li l-Kummissjoni injorat it-tagħrif u d-dokumenti sottomessi mill-GUAE u ma pprovditx argumenti u evidenza pożittiva dwar il-fatti u l-liġi li wasslu għall-konklużjonijiet tagħha.
(94)
Għal dak li jirrigwarda dan ta’ hawn fuq huwa nnotat li l-Kummissjoni vvalutat u analizzat bir-reqqa t-tagħrif kollu fornit mill-partijiet. Għal dak li jirrigwarda r-reviżjoni tal-Liġi Federali Nru 1 tal-1979 huwa pertinenti li wieħed jinnota li t-test ipprovdut mill-GUAE huwa abbozz ta’ dokument intern tal-Ministeru tal-Finanzi u l-Industrija. Bħala tali, dan m’għandu l-ebda valur legali. L-awtorità tal-investigazzjoni hija obbligata li tanalizza d-dispożizzjonijiet legali effettivi u l-mod kif dawn jiġu implimentati u mhux abbozz li ma jorbotx u li ma ġiex approvat mill-fergħat amministrattivi u leġislattivi tal-UAE u li ma ġiex ippromulgat. Ta’ iktar importanza, il-fatt li l-GUAE qiegħed fil-preżent jaħdem fuq reviżjoni possibbli tal-Liġi Federali Nru 1 tal-1979 jikkonferma li l-awtoritajiet irrealizzaw li hemm ħtieġa, kif mistqarr mill-GUAE, li titwarrab kwalunkwe inkonsistenza mal-Ftehim dwar Sussidji u Miżuri Kumpensatorji tal-WTO.
(95)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, is-sejbiet relatati ma’ din l-iskema kif stabbilit fil-premessi (166) sa (183) tar-Regolament provviżorju qegħdin b’dan jiġu kkonfermati.
(II) Żona ta’ Kummerċ Ħieles (FTZ)
(96)
Iż-żewġ partijiet issottomettew li l-impriżi kollha fl-UAE jingħataw importazzjonijiet mingħajr ħlas ta’ dazju ta’ beni kapitali.
(97)
F’dan ir-rigward qed jiġi nnutat li l-investigazzjoni stabbiliet li l-kumpaniji stabbiliti fil-FTZ jirċievu importazzjonijiet mingħajr ħlas ta’ dazju ta’ beni kapitali. Il-fatt li parti waħda tista’ tagħmel użu mill-istess benefiċċju bl-użu ta’ skema oħra (prinċipalment il-Liġi Federali Nru 1 tal-1979) ma jimplikax li s-sussidju kkonċernat mhuwiex ikkunsidrat bħala wieħed kumpensatorju. Barra dan, il-partijiet ma kinux f’pożizzjoni li jipprovdu xi evidenza fattwali sabiex jirribattu s-sejbiet tal-investigazzjoni fir-rigward tal-FTZ. Wara li ġie kkunsidrat dan ta’ hawn fuq, l-sffermazzjoni sottomessa kellha tiġi miċħuda.
(98)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, is-sejbiet relatati ma’ din l-iskema kif stabbilit fil-premessi (184) sa (199) tar-Regolament provviżorju qegħdin b’dan jiġu kkonfermati.
3.3.3. Ammont ta’ sussidji kumpensatorji
(99)
Wara li ġie kkunsidrat dan ta’ hawn fuq, l-ammont definittiv ta’ sussidji kumpensatorji skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku espress ad valorem, għall-uniku produttur esportatur tal-Emirati Għarab Magħquda li kkoopera huwa ta’ 5,13 %.
3.4. Kummenti dwar l-iżvelar finali
(100)
Ta’ min ifakkar li l-partijiet kollha interessati ngħataw opportunità li jippreżentaw il-kummenti u l-osservazzjonijiet tagħhom wara l-iżvelar finali. Il-kummenti ġew ikkunsidrati fejn xieraq iżda ma kinux tali li jbiddlu s-sejbiet imsemmija hawn fuq.
(101)
Il-produttur esportatur Iranjan li kkoopera ppreżenta għal darb’oħra l-analiżi tiegħu tal-fatti tal-każ iżda ma pprovda l-ebda evidenza konklużiva ġdida li setgħet timmina s-sejbiet tal-investigazzjoni.
(102)
Il-Gvern tal-Pakistan esprima nuqqas ta’ sodisfazzjon bir-rifjut tal-impenn tiegħu fir-rigward tal-iskema ta’ Manifattura taħt Kontroll Doganali u tenna l-kummenti dwar l-iskema LTF-EOP u dwar l-FTR. Hu ppreżenta wkoll deċiżjoni ġdida tal-Federal Board of Revenue maħruġa fis-27 ta’ Lulju 2010 li tistabbilixxi d-dazju doganali fuq l-importazzjonijiet ta’ PTA (materja prima użata għall-PET) bir-rata ta’ 3 % u sostna li l-istituzzjonijiet kienu marbuta bil-liġi li jikkalkolaw mill-ġdid il-marġni tas-sussidju stabbilit għall-iskema ta’ Manifattura taħt Kontroll Doganali. Dan kellu jiġi rifjutat billi ma kien hemm l-ebda indikazzjoni li s-sussidju mhux se jkompli jeżisti. Il-Gvern tal-Pakistan jiddikjara li dan naqas. Madankollu, skont ir-regoli tal-iskema ta’ Manifattura taħt Kontroll Doganali, il-materjal ta’ input jista’ jintuża mill-inqas sa sentejn wara l-importazzjoni. Fi kliem ieħor, xi ħaġa li ġiet importata sa Lulju 2010 (meta r-rata tad-dazju kienet 7,5 %) tista’ tintuża sa Lulju 2012. L-istituzzjonijiet iddeterminaw l-ammont ta’ sussidju fuq il-bażi tad-dejta marbuta mal-PI u skont ir-regoli tal-iskema, ir-rata tad-dazju preċedenti għad tista’ tħalli l-effett tagħha sal-2012. Għaldaqstant, jidher ċar li s-sussidji għadhom preżenti fil-waqt tal-impożizzjoni tad-dazju definittiv. Barra minn hekk, id-dazju doganali huwa biss element wieħed tal-ġabra tad-dejta u, kif muri fil-premessi (43) sa (53) hawn fuq, kieku r-rata tad-dazju kienet aktar baxxa, il-volumi ta’ importazzjoni setgħu kienu ogħla.
(103)
Il-produttur esportatur Pakistani li kkoopera ma qabilx mal-analiżi dwar l-FTR iżda l-elementi pprovduti ma setgħux ibiddlu s-sejbiet tal-investigazzjoni. Dan sostna wkoll li teżisti evidenza verifikabbli li tagħti stampa preċiża tal-obbligi fiskali tiegħu u pprovda ġabra ta’ dokumenti li jikkonfermaw li s-sejbiet tal-Kummissjoni mhumiex preċiżi. F’dan ir-rigward, ta’ min jinnota li l-informazzjoni mogħtija mhijiex konklużiva u verifikabbli u għalhekk ma tistax tiġi kkunsidrata.
(104)
Il-Gvern tal-Emirati Għarab Magħquda ppreżenta għal darb’oħra l-analiżi tiegħu tal-fatti tal-każ u sostna li l-istituzzjonijiet ibbażaw is-sejbiet tagħhom fuq interpretazzjoni mhux ċara tal-Liġi Federali 1 tal-1979 u ma pprovdew l-ebda evidenza pożittiva. F’dan ir-rigward, ta’ min ifakkar li l-ispeċifiċità ġiet stabbilita skont l-Artikoli 4(2)(a) u 4(2)(b) tar-Regolament bażiku, li l-interpretazzjoni tal-Liġi Federali 1 tal-1979 mill-istituzzjonijiet kienet imsejsa fuq l-informazzjoni, l-evidenza u d-dejta ppreżentati u ma nstabet l-ebda evidenza konklużiva li tista’ tbiddel is-sejbiet tal-investigazzjoni. Il-GUAE ċċara li l-proċess ta’ emenda tal-Liġi Federali 1 tal-1979 mexa l quddiem u dieħel fil-fażi aħħarija ta’ promulgazzjoni. F’dan ir-rigward, ta’ min jinnota li l-Kummissjoni tilqa’ l-isforzi li saru mill-UAE biex jemendaw id-dispożizzjonijiet legali rilevanti tagħhom iżda l-iżviluppi msemmija qabel m’għandhom l-ebda impatt fuq is-sejbiet tal-investigazzjoni, billi ma teżisti l-ebda skeda ta’ żmien ċara għall-konklużjoni tal-proċess ta’ emenda u għad-dħul fis-seħħ tal-liġi ġdida.
(105)
Il-produttur esportatur tal-UAE li kkoopera tenna l-affermazzjonijiet tiegħu dwar il-Liġi Federali 1 tal-1979. Hu sostna wkoll li hemm żbalji fil-kalkolu tal-marġni ta’ sussidju. Ġie sostnut li l-kumpanija ndunat, wara l-iżvelar definittiv, li m’hemm l-ebda dazju impost fuq il-ksib ta’ materja prima mill-Arabja Sawdija għaliex l-UAE u l-Arabja Sawdija jagħmlu parti mill-unjoni doganali tal-Kunsill ta’ Kooperazzjoni fil-Golf u pprovdiet ġabra ta’ dokumentazzjoni marbuta mad-dikjarazzjonijiet tagħha. F’dan ir-rigward ta’ min jinnota li dawn ir-rappreżentazzjonijiet jagħmlu parti minn ġabra kompletament ġdida ta’ informazzjoni li diġà kellha tiġi ppreżentata fit-tweġiba għall-kwestjonarju jew mhux aktar tard miż-żjara ta’ verifika biex b’hekk il-Kummissjoni setgħet tivverifika l-veraċità ta’ dawn id-dikjarazzjonijiet. Għaldaqstant, id-dejta pprovduta ma tistax tiġi verifikata f’dan l-istadju avvanzat tal-investigazzjoni. Barra minn hekk, m’hemm l-ebda evidenza konklużiva li tikkorrobora dawn l-affermazzjonjiiet. Barra minn hekk, ġie sostnut li l-benefiċċju għandu jiġi kkalkolat fuq il-bażi ta’ materja prima kkonsmata matul il-PI u mhux fuq il-bażi tal-materja prima miksuba. F’dan ir-rigward, ta’ min jinnota li l-qasma bejn il-materja prima kkonsmata u miksuba hija irrilevanti billi l-ammont ikkumpensat huwa l-ammont totali marbut mal-PI kif spjegat fil-premessi (84) sa (95) ta’ hawn fuq.
4. ĦSARA
4.1. Produzzjoni tal-Unjoni, industrija tal-Unjoni u konsum tal-Unjoni
(106)
L-ebda kummenti ma ġew irċevuti fir-rigward tal-produzzjoni tal-Unjoni, l-industrija tal-Unjoni u l-konsum tal-Unjoni. Konsegwentement, il-premessi (201) sa (206) tar-Regolament provviżorju qegħdin b’dan jiġu kkonfermati.
4.2. Importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati
(107)
Ebda kummenti ma ġew irċevuti fir-rigward tal-valutazzjoni kumulattiva tal-effetti tal-importazzjonijiet ikkonċernati, il-volum tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati u s-sehem rispettiv tagħhom fis-suq. Konsegwentement, il-premessi (207) sa (213) tar-Regolament provviżorju qegħdin b’dan jiġu kkonfermati.
Prezzijiet u twaqqigħ tal-prezzijiet
(108)
Billi, kif imsemmi hawn fuq fil-premessa (20), ġie deċiż li l-prodott taħt investigazzjoni jinqasam f’ħafna tipi ta’ prodotti twettaq kalkolu ġdid għat-twaqqigħ tal-prezzijiet li jirrifletti dik il-bidla.
(109)
Għall-għan tal-analiżi tat-twaqqigħ tal-prezzijiet, il-prezzijiet tal-bejgħ medji ppeżati tal-industrija tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni skont it-tip ta’ prodott, aġġustati sabiex jilħqu l-livell ta’ xogħol tal-fabbrika (ex-works), ġew paragunati mal-prezzijiet medji peżati korrispondenti tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati lill-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni, stabbiliti fuq bażi CIF b’aġġustamenti xierqa għall-ispejjeż ta’ wara l-importazzjoni u d-differenzi fil-livell tal-kummerċ.
(110)
Il-paragun wera li, waqt il-PI, l-importazzjonijiet sussidjati li joriġinaw fl-UAE mibjugħa fl-Unjoni għandhom prezz inqas bi 3,2 % minn dak tal-industrija tal-Unjoni. L-importazzjonijiet sussidjati li joriġinaw mill-Iran mibjugħa fl-Unjoni għandhom prezz inqas bi 3,0 % minn dak tal-industrija tal-Unjoni. L-importazzjonijiet sussidjati li joriġinaw mill-Pakistan mibjugħa fl-Unjoni għandhom prezz inqas b’0,5 % minn dak tal-industrija tal-Unjoni. Il-marġni medju peżat tat-twaqqigħ tal-prezzijiet tal-pajjiżi kkonċernati waqt il-PI huwa ta’ 2,5 %.
(111)
L-esportatur Iranjan ikkummenta li l-marġni ta’ ħsara tiegħu ġie esaġerat billi l-unità tal-prezz medju ppeżat tal-bejgħ stabbilit kien iddikjarat inqas milli effettivament huwa minħabba kalkolu żbaljat tal-ammont tal-livell ta’ aġġustament tal-kummerċ. Għal dak li jirrigwarda din l-affermazzjoni għandu jiġi nnotat li l-ammont għal-livell ta’ kummerċ użat fil-kalkolu provviżorju kien ammont fiss kull tunnellata li huwa l-ħlas iċċarġjat mill-aġent importatur li kkoopera u li jirrappreżenta madwar 1 % tal-prezz medju tas-CIF. Madankollu, billi ma ġiet proposta l-ebda kwantifikazzjoni alternattiva tal-livell ta’ aġġustament tal-kummerċ u l-ebda tagħrif ieħor m’hu disponibbli għal aġġustament bħal dan, l-affermazzjoni qiegħda għalhekk tiġi miċħuda.
(112)
L-istess parti affermat ukoll li r-rata ta’ 2 % meħuda għall-ispejjeż ta’ wara l-importazzjoni dehret li kienet iżjed baxxa milli suppost.
(113)
Għal dan ir-rigward qed jiġi mtenni li l-ebda importatur ma kkoopera f’din l-investigazzjoni u ma kienx possibbli li tiġi verifikata l-ispiża effettiva ta’ wara l-importazzjoni. Għalhekk, fl-assenza ta’ kwalunkwe tagħrif ieħor, ġiet applikata r-rata użata fil-proċeduri preċedenti.
4.3. Sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(114)
Ċertu partijiet interessati affermaw li ma kienx hemm ħsara billi l-kampjun kien intgħażel b’mod żbaljat u bħala riżultat l-ebda riżultat ma seta’ jiġi estrapolat għall-industrija totali tal-Unjoni. Ġie affermat li billi kumpanija partikolari (mhux fil-kampjun) kienet indikat li kienet qiegħda tuża iżjed minn 100 % tal-kapaċità tagħha, dan għandu jkun sinjal ċar ta’ nuqqas ta’ ħsara. Qed jiġi nnotat li t-tagħrif sottomess huwa estratt mis-sottomissjoni ta’ din il-kumpanija lill-awtoritajiet tas-suq tal-ishma f’pajjiż terz u mhuwiex verifikat. Dan it-tagħrif lanqas jaqbel mat-tagħrif fuq il-fajl. Barra dan, u fi kwalunkwe eventwalità, l-użu tal-kapaċità ta’ produttur wieħed waħdu tal-UE ma jistax ibiddel is-sejbiet ta’ ħsara għall-produtturi tal-UE li ttieħdu bħala kampjun u l-produtturi l-oħra tal-UE.
(115)
Fl-assenza ta’ affermazzjonijiet jew kummenti oħra, il-premessi (218) sa (237) tar-Regolament provviżorju qegħdin b’dan jiġu kkonfermati.
4.4. Konklużjoni dwar il-ħsara
(116)
Fl-assenza ta’ kwalunkwe kumment speċifiku, il-konklużjoni dwar il-ħsara stabbilita fil-premessi (238) sa (240) tar-Regolament provviżorju qiegħda b’dan tiġi kkonfermata.
5. KAWŻALITÀ
5.1. Effett tal-importazzjonijiet sussidjati
(117)
Fl-assenza ta’ kwalunkwe kumment speċifiku, il-premessi (241) sa (245) tar-Regolament provviżorju qegħdin b’dan jiġu kkonfermati.
5.2. Effett ta’ fatturi oħra
(118)
Xi wħud mill-partijiet interessati affermaw li kwalunkwe ħsara li tinstab ma tkunx saret minħabba l-importazzjonijiet issussidjati, iżda li l-prezzijiet baxxi għall-PET fl-UE jirriflettu ċ-ċiklu dinji tal-industrija u li minn Settembru 2008 sa Ġunju 2009 il-prezzijiet tal-PET fl-UE segwew il-prezzijiet baxxi taż-żejt mhux raffinat. Għal dak li jirrigwarda dan l-argument, huwa rikonoxxut li l-prezzijiet tal-PET jiddependu sa ċertu punt fuq il-prezzijiet taż-żejt mhux raffinat, li d-derivattivi tiegħu huma l-materja prima ewlenija li tipproduċi l-PET. Madankollu, il-prezzijiet taż-żejt mhux raffinat ma kinux baxxi tul il-PI kollu iżda volatili ħafna, bi tnaqqis enormi fil-bidu li ġie segwit minn irkupru. Il-volatilità tal-prezzijiet madwar id-dinja taż-żejt mhux raffinat ma tistax tispjega għaliex l-importazzjonijiet tal-PET kienu ssussidjati u għalhekk kienu iżjed baxxi mill-prezzijiet tal-produtturi tal-Unjoni. Kien preċiżament dan it-twaqqigħ tal-prezzijiet, li possibilment sar minħabba s-sussidji rċevuti, li baxxa l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni, u ġiegħel lill-produtturi tal-UE jbiegħu b’telf sabiex ma jitilfux il-klijenti tagħhom.
(119)
L-esportatur Iranjan afferma li l-problemi finanzjarji u tekniċi ta’ ċertu produtturi tal-UE ma ġewx separati tajjeb mill-analiżi ta’ ħsara u ġew attribwiti b’mod żbaljat lill-importazzjonijiet Iranjani billi daħal fis-suq biss wara l-2006. Għal dan ir-rigward qed jiġi nnotat li importazzjonijiet mill-Iran kienu diġà preżenti fl-2006 u l-2007 fi kwantitajiet taħt il-1 % tas-sehem tas-suq. Sa mill-2008, kienu iżjed minn 1 % u kienu jikkontribwixxu bil-prezzijiet baxxi tagħhom għas-soppressjoni tal-prezzijiet fl-UE. Barra dan, il-kondizzjonijiet għal valutazzjoni kumulattiva f’dan il-każ intlaħqu u l-effetti tal-importazzjonijiet issussidjati mill-pajjiżi kollha kkonċernati setgħu jiġu valutati b’mod kumulattiv. Barra dan, waħda biss mill-kumpaniji msemmija mill-esportatur Iranjan kienet fil-kampjun u l-problemi tekniċi ta’ dan il-produttur tal-UE, limitati minn Settembru sa nofs Ottubru 2008, ma nfluwenzawx b’mod sinifikanti l-kwadru ġenerali tal-ħsara.
(120)
L-istess parti tenniet li kwalunkwe ħsara misjuba għandha tkun konnessa mat-tnaqqis fid-domanda, b’mod speċjali waqt il-PI li ġiet ikkundizzjonata mill-kriżi finanzjarja u ekonomika globali. Madankollu din il-parti ma rribattietx l-argumenti mogħtija fil-premessi (254) sa (256) tar-Regolament provviżorju: li t-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku li beda fl-aħħar tliet xhur tal-2008 ma jista’ bl-ebda mod inaqqas l-effetti ta’ ħsara tal-importazzjonijiet issussidjati bi prezz baxx fis-suq tal-UE tul il-perijodu kollu kkunsidrat u li, għalkemm id-domanda li dejjem qiegħda tonqos kienet fattur li kkontribwixxa għall-ħsara li ġġarbet, ma kissritx il-konnessjoni kawżali. Qed jiġi nnotat ukoll li dawk l-importazzjonijiet issussidjati saħansitra kabbru s-sehem tas-suq tagħhom meta d-domanda naqset, jiġifieri minn 7,6 % għal 10,2 %, għad-detriment tal-produtturi tal-UE.
(121)
Xi wħud mill-partijiet interessati affermaw li l-ħsara eventwali kienet il-kawża ta’ nuqqas ta’ investiment min-naħa tal-produtturi PET tal-UE u l-iżvantaġġ konsegwenti tagħhom fl-ispejjeż għal dak li għandu x’jaqsam mal-esportaturi.
(122)
Huwa rikonoxxut li l-PET hija industrija b’kapital intensiv u li ċertu livell ta’ investiment huwa meħtieġ sabiex tibqa’ kompetittiva fil-perspettiva medja u dik fit-tul. Qed jiġi mfakkar li, kif imsemmi fil-premessa (237) tar-Regolament provviżorju, ċertu kumpaniji li ttieħdu bħala kampjun għamlu investimenti importanti fl-2006 u l-2007, iżda kien hemm biss livell minimu ta’ investiment fl-2008 u fil-PI.
(123)
Huwa nnotat għal dak li jirrigwarda dan li minħabba fil-produzzjoni u r-rati tal-użu tal-kapaċità li baqgħu jonqsu matul l-2008 u l-PI flimkien mas-sehem mis-suq tal-produtturi tal-Unjoni li qed jonqos b’mod qawwi, ma jkunx raġjonevoli li wieħed jistenna xi tip ta’ investiment kbir f’kapaċitajiet ġodda fl-istess perijodu.
(124)
Qed jittenna wkoll li, kif imsemmi fil-premessi (233) u (234) tar-Regolament provviżorju, is-sitwazzjoni finanzjarja tal-produtturi tal-Unjoni meħuda bħala kampjun kienet ħażina ħafna waqt il-perijodu kollu kkunsidrat u li sofrew telf konsiderevoli bejn l-2006 u l-PI. Hawn ukoll, f’sitwazzjoni bħal din, ma jkunx raġjonevoli li wieħed jistenna kwalunkwe tip ta’ investiment kbir min-naħa tal-produtturi tal-Unjoni.
(125)
Konsegwentement, qed jiġi konkluż li l-investiment limitat fl-2008 u l-PI ma kkontribwixxiex b’mod materjali għall-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni iżda pjuttost kien riżultat ta’ din.
5.3. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(126)
Fl-assenza ta’ kwalunkwe kumment ieħor dwar il-kawżalità, il-premessi (246) sa (264) tar-Regolament provviżorju qegħdin b’dan jiġu kkonfermati.
6. INTERESS TAL-UNJONI
(127)
Wara l-iżvelar provviżorju għadd sinifikanti ta’ konvertituri u/jew bottiljaturi tal-UE resqu u affermaw li l-analiżi tal-interess tal-Unjoni ma setgħetx tirrifletti tajjeb l-argumenti tan-numru kbir ta’ utenti li kkooperaw u li s-sejbiet jikkontradixxu l-klima ekonomika attwali. Madankollu, ma kienx hemm iżjed sostanzjar jew spjegazzjoni. Il-kumpaniji kollha talbu għal seduta, iżda żewġ kumpaniji biss ta’ dan il-grupp ta’ utenti u assoċjazzjoni waħda ta’ bottiljaturi Taljani effettivament ġew għas-seduta. Inltaqgħu iżjed kummenti ta’ sostanzjar minn konvertitur partikolari tal-UE li kkoopera (ALPLA), grupp ta’ proċessuri (Caiba SA, il-grupp Coca-Cola, Danone Waters, Logoplaste, MFS Commodities, PepsiCO, Novara International u Silico Polymers), l-aġent tal-importazzjoni li kkoopera (GSI) u l-assoċjazzjoni tal-konvertituri tal-plastik (EuPC). Dawn il-partijiet kollha opponew bil-qawwi l-impożizzjoni ta’ kwalunkwe miżura.
6.1. Interess tal-industrija tal-Unjoni u produtturi oħra tal-Unjoni
(128)
Ċertu partijiet interessati affermaw li l-produtturi tal-UE setgħu jużaw (jużaw ħażin) l-istrumenti tad-difiża tal-kummerċ sabiex jipproteġu s-suq tal-Unjoni u jistabbilixxu prezzijiet ta’ livell għoli artifiċjali fl-UE. Dawn il-partijiet qegħdin jargumentaw dwar il-miżuri eżistenti ta’ anti-dumping u/jew kumpensatorji li hemm kontra l-Indja, l-Indoneżja, il-Korea t’Isfel, il-Malasja, it-Tajwan, it-Tajlandja u r-Repubblika Popolari taċ-Ċina. Madankollu, qed jiġi nnotat li kwalunkwe kumpanija li qiegħda tipproduċi fl-UE għandha d-dritt li tilmenta u tfittex rimedji f’każ li tista’ turi l-eżistenza ta’ prattiki dannuża ta’ sussidju. Il-fatt li nstabu prattiki ta’ sussidju u dumping li jikkonċernaw ħafna pajjiżi possibilment jista’ jiġi spjegat bil-fatt li d-domanda għal dan il-prodott żdiedet ħafna sa mis-snin disgħin b’rati annwali ta’ żieda li s-soltu jilħqu ċifri doppji. Dan ġibed investimenti sinifikanti mid-dinja kollha, u wassal għal offerta strutturali żejda ta’ PET fuq livell dinji. Qed jiġi wkoll innotat li ċertu pajjiżi terzi għandhom miżuri li qegħdin joperaw kontra ħafna mill-pajjiżi msemmija hawn fuq, li tkompli tikkonferma l-problema strutturali eżistenti.
(129)
Diversi partijiet interessati tennew li l-produtturi tal-Unjoni fuq perijodu twil ma jkunux jistgħu itejbu l-prestazzjoni tagħhom billi investimenti ġodda f’pajjiżi terzi oħra dalwaqt jiġu introdotti fis-suq u jnaqqsu l-prezzijiet artifiċjalment għolja fl-UE.
(130)
L-investigazzjoni wriet li investiment ġdid li ġie introdott fis-suq biss reċentement fl-Oman żied il-volumi ta’ importazzjonijiet tiegħu b’mod konsiderevoli fl-2009 u ma jistax jiġi eskluż li jista’ jikkawża problemi lill-industrija tal-Unjoni fil-futur. Madankollu, kif diġà ġie indikat fil-premessa (270) tar-Regolament provviżorju, investimenti ġodda li jistgħu jiġu introdotti fis-suq u jistgħu jikkawżaw ħsara lill-industrija tal-Unjoni mhumiex raġuni valida sabiex tiġi miċħuda protezzjoni leġittima f’din il-proċedura.
(131)
Parti interessata partikolari affermat li ż-żieda fil-prezzijiet tal-PET fl-UE għandha tippermetti lill-produtturi tal-UE li jkollhom investiment f’pajjiżi terzi mhux soġġetti għal miżuri (it-Tajlandja, l-Istati Uniti, ir-Russja) jew produtturi tal-PET oħra f’pajjiżi terzi (il-Korea t’Isfel) biss li jtejbu l-prestazzjoni tagħhom. Għalhekk, sostniet il-parti, il-benefiċċju fuq perijodu qasir għall-produtturi tal-UE għandu jiġi ssuperat b’mod ċar bit-trasferiment ta’ ġid lil produtturi barra mill-UE.
(132)
F’dan ir-rigward qed jiġi nnotat li m’hemm l-ebda evidenza bil-miktub li ssostni d-dikjarazzjoni li kwalunkwe benefiċċju finanzjarju li jista’ jiġi spustat favur il-produtturi f’pajjiżi terzi li mhumiex soġġetti għal miżuri ta’ protezzjoni ta’ kummerċ jew favur kumpaniji b’dazju żero għandu jissupera l-benefiċċji tal-industrija tal-Unjoni.
(133)
Ġie affermat ukoll li l-produtturi tal-Unjoni jimpjegaw biss madwar 2 000 persuna waqt li l-proċessuri tal-PET u l-bottiljaturi li għandhom jiġu affettwati sew bi kwalunkwe dazju jimpjegaw madwar 20 000 u 60 000 persuna rispettivament.
(134)
Qed jiġi nnotat li l-impjieg maħluq mill-produtturi tal-PET mhuwiex marġinali u l-kwistjoni jekk l-impożizzjoni ta’ miżuri tmurx kontra l-interess kumplessiv tal-Unjoni ma tistax tiġi ridotta għal kwistjoni sempliċi tan-numru ta’ nies impjegati. F’dan ir-rigward huwa wkoll partikolarment rilevanti li l-utenti rilevanti x’aktarx li mhumiex se jintlaqtu b’mod sinifikanti mill-miżuri, meta jiġi kkunsidrat il-livell tad-dazju kif ukoll sorsi alternattivi ta’ provvista, kif stabbilit hawn taħt fil-premessi (141) sa (156).
6.2. Interess ta’ importaturi mhux relatati fl-Unjoni
(135)
Qed jiġi mtenni li l-ebda importatur mhux relatat ma kkoopera f’din l-investigazzjoni.
(136)
L-aġent li kkoopera ikkuntesta bil-qawwa li l-impożizzjoni ta’ dazji m’għandhiex ikollha impatt konsiderevoli fuq in-negozju tiegħu. Il-kumpanija affermat li waqt li tabilħaqq kienet qiegħda taħdem fuq bażi ta’ ħlas, l-impatt għandu jkun importanti billi parti importanti tan-negozju tagħha kienet konnessa mal-pajjiżi kkonċernati. Jekk jiġu imposti miżuri definittivi, il-ħlas miksub mill-produtturi fil-pajjiżi kkonċernati għandu jiġi affettwat billi l-PET mill-pajjiżi kkonċernati ma jkunx jista’ jkompli jikkompeti mal-PET prodott minn produtturi oħra.
(137)
Meta jiġi kkunsidrat il-livell moderat ta’ dazju kumplessiv, mhux probabbli li l-bejgħ ta’ PET mill-pajjiżi kkonċernati jiġi affettwat b’mod sostanzjali. Barra dan, l-aġent fil-perijodu medju jista’ wisq probabbli jaqleb għal sorsi oħra ta’ provvista, prinċipalment għal importazzjonijiet mill-Oman, l-Istati Uniti, il-Brażil, il-Messiku u l-kumpaniji b’rata tad-dazju anti-dumping żero fil-Korea t’Isfel. Il-bejgħ ta’ dawn il-produtturi esportaturi għandu jqiegħed lill-aġent f’pożizzjoni li jikkumpensa kwalunkwe telf li jista’ jsofri minħabba l-impożizzjoni ta’ miżuri. Konsegwentement, l-affermazzjoni qegħda tiġi miċħuda.
6.3. Interess tal-fornituri tal-materja prima fl-Unjoni
(138)
Parti interessata partikolari affermat li mhuwiex leġittimu li jiġu mħarsal-fornituri tal-materja prima tal-produtturi tal-PET tal-UE bi żvantaġġ għall-industrija tal-imballaġġ, il-bottiljaturi u l-konsumaturi finali.
(139)
Qed jiġi nnotat li l-analiżi tal-impatt ta’ miżuri fuq l-industrija fornitriċi hija konformi mal-Artikolu 31 tar-Regolament bażiku. Hija prassi standard li ssir analiżi bħal din, b’mod partikolari meta jkun hemm dipendenza qawwija bejn il-fornituri tal-materja prima u l-produtturi tal-Unjoni.
(140)
Fl-assenza ta’ kwalunkwe kumment ieħor f’dan ir-rigward, il-premessi (265) sa (279) tar-Regolament provviżorju qegħdin b’dan jiġu definittivament ikkonfermati.
6.4. Interess tal-utenti
(141)
Qed jiġi mtenni li l-PET użat fil-produzzjoni ta’ pre-forom ta’ fliexken jammonta għal bejn 70 % u 80 % tat-total tal-ispiża tal-produzzjoni għall-konvertituri. Għalhekk hija komponent ta’ spiża kritika għal dawn il-kumpaniji.
(142)
Xi wħud mill-partijiet interessati indikaw li l-industrija tal-imballaġġ tal-UE għandha sfida kontinwa minħabba r-rekwiżiti ta’ dawk li jimlew il-fliexken għal disinji ġodda u imballaġġ li jagħmel inqas ħsara lill-ambjent. Għal dak il-fini, xi wħud mill-konvertituri jidhru li qegħdin jinvestu kostantement fir-riċerka u l-iżvilupp biex jivvintaw prodotti u disinji ġodda sabiex jibqgħu kompetittivi u jżidu iżjed valur fil-katina.
(143)
Xi wħud mill-partijiet interessati affermaw li l-impatt fuq l-industrija tal-konvertituri tal-UE għandu jkun qawwi ħafna u għandu jwassal għall-erożjoni tar-riżorsi tagħhom sabiex jinvestu f’imballaġġ ġdid li ma jagħmilx ħsara lill-ambjent u possibilment anke għall-għeluq ta’ mijiet ta’ kumpaniji iżgħar billi l-marġni tagħhom huma idjaq minħabba l-volumi żgħar ipproċessati u l-poter limitat ta’ negozjar.
(144)
Tabilħaqq, jekk il-konvertituri jassorbu ż-żieda totali fil-prezzijiet minħabba l-miżuri, l-impatt fuqhom jista’ jkun imdaqqas, skont is-sorsi ta’ provvista tagħhom, billi l-ispiża tal-PET tikkostitwixxi l-parti l-kbira tal-ispejjeż tagħhom u li ħafna mill-kumpaniji ta’ daqs żgħir u medju joperaw fuq marġnijiet baxxi.
(145)
F’dan ir-rigward, ġiet imwettqa żjara ta’ verifika fuq konvertitur żgħir tal-plastik fl-Italja sabiex tinkiseb idea aħjar dwar l-impatt tad-dazji fuq dan il-grupp ta’ utenti. L-investigazzjoni wriet li, minkejja li huma limitati, il-proċessuri normalment għandhom ċertu abbiltà li jgħaddu lill-oħrajn iż-żieda tal-prezz tagħhom, b’mod speċjali jekk iż-żieda fil-prezz ma tkunx marġinali u tista’ tiġi antiċipata. Barra dan, ċertu proċessuri tal-PET għandhom klawżoli ta’ adattament fil-kuntratti tagħhom għall-prezzijiet tal-materja prima u dan jista’ jgħin lill-kovertituri biex jgħaddu ċertu żieda fil-prezz lill-bottiljaturi.
(146)
Konsegwentement, u fil-kuntest tal-livell tad-dazju pjuttost moderat, qed jiġi konkluż li l-impożizzjoni ta’ dazji kumpensatorji probabbilment ma jkollhiex effett devastanti fuq il-konvertituri.
(147)
Xi wħud mill-partijiet interessati tennew l-argument li r-riskju ta’ delokalizzazzjoni tal-proċessuri/konvertituri tal-PET għandu jiżdied jekk jiġu imposti miżuri definittivi. Dawn il-partijiet affermaw ukoll li minħabba fid-delokalizzazzjoni tal-proċessuri tal-UE m’għandu jkun hemm l-ebda benefiċċju fit-tul għall-produtturi tal-UE. Wieħed mill-konvertituri tal-PET li kkoopera ddikjara li l-proċess ta’ delokalizzazzjoni huwa diġà fis-seħħ u li kwalunkwe impożizzjoni ta’ dazji kumpensatorji għandha taċċellera iżjed dan l-iżvilupp. Din il-parti sostniet li parti sostanzjali tal-konvertituri tal-UE għandha titqiegħed f’żoni li huma qrib il-konfini tal-UE (l-Isvizzera, il-Kroazja, il-Bosnja, is-Serbja, it-Turkija, ir-Russja u l-Ukraina) u li ċerti konvertituri għandhom ikunu ħafna iżjed flessibbli fil-ġarr tal-produzzjoni tagħhom lejn dawn iż-żoni minn kemm issuġġerit fir-Regolament provviżorju.
(148)
Fuq bażi tat-tagħrif fuq il-fajl, id-delokalizzazzjoni hija tabilħaqq proċess li diġà huwa fis-seħħ u għalhekk huwa kkunsidrat li l-impożizzjoni ta’ dazji kumpensatorji tista’ tkun fattur wieħed minn ħafna kunsiderazzjonijiet oħra li jinfluwenzaw deċiżjoni bħal din ta’ kumpanija. Ma nstabx li, mingħajr l-impożizzjoni ta’ miżuri f’dan il-każ, dawk il-kumpaniji jkunu lesti li jibqgħu fl-UE billi deċiżjoni bħal din hija normalment ir-riżultat ta’ analiżi li tikkunsidra numru ta’ aspetti oħra minbarra l-miżuri ta’ protezzjoni tal-kummerċ, bħall-fatt li wieħed ikun qrib il-klijent, li jkun hemm aċċess għal ħaddiema tas-sengħa għar-riċerka u l-iżvilupp, l-istruttura tal-ispejjeż ġenerali, eċċ.
(149)
Qed jiġi nnutat ukoll li t-tagħrif fuq il-fajl juri li l-industrija tal-konvertituri tal-UE qiegħda tiffaċċja numru ta’ sfidi importanti minħabba nuqqasijiet strutturali inerenti li qegħdin isiru iżjed u iżjed apparenti f’ambjent li qed jinbidel b’rata mgħaġġla u li qed isir dejjem iżjed kompetittiv. Huwa evidenti li d-daqs huwa importanti f’dak in-negozju u li l-konsolidament tas-suq huwa diġà fis-seħħ, inkluż l-għeluq u d-delokalizzazzjoni. Konsegwentement, huwa kkunsidrat li kwalunkwe żieda fil-prezz għall-PET minħabba miżuri kumpensatorji mhijiex ir-raġuni għall-għeluq mhux mixtieq tal-konvertituri ż-żgħar.
(150)
Konsegwentement, qed jiġi konkluż li l-impożizzjoni ta’ dazji kumpensatorji mhijiex se tkun fattur determinanti fid-deċiżjoni eventwali dwar id-delokalizzazzjoni għall-kumpaniji fl-industrija tal-ipproċessar tal-PET.
(151)
Diversi partijiet interessati ddikjaraw li kwalunkwe miżura jkollha effett sostanzjali fuq ħafna bottiljaturi, billi minħabba arranġamenti kuntrattwali kwalunkwe żieda fil-prezzijiet PET tar-reżina tiġi mgħoddija lilhom (għall-inqas parzjalment). Ġie ukoll sostnut li xi wħud minn dawk li jimlew il-fliexken jista’ jkun li ma jkunux f’pożizzjoni li jgħaddu ż-żieda fil-prezzijiet lill-klijenti tagħhom, meta dawn ikunu ktajjen ta’ supermarkits u ħwienet tal-bejgħ bl-imnut, u li ma jkunux jistgħu jifilħu kwalunkwe żieda fl-ispiża.
(152)
Dawn il-partijiet affermaw li l-firxa ta’ prodotti li se jiġu affettwati bid-dazji ġiet sottovalutata billi mhux se jiġu affettwati biss l-ilma fil-fliexken, is-softdrinks u ż-żejt tal-ikel, iżda wkoll il-birra, il-ħalib u l-prodotti magħmula mill-ħalib, il-produtturi tal-meraq tal-frott, il-ketchup u l-ħwawar, il-prodotti kożmetiċi u tal-kura personali, id-drogi, il-vitamini u s-supplimenti, il-prodotti għat-tindif tad-dar u ż-żejt u l-lubrikanti għall-karozzi.
(153)
Huwa rikonoxxut li l-imballaġġ tal-PET għandu ħafna għamliet. Huwa nnotat, madankollu li r-Regolament provviżorju ffoka fuq l-impatt fuq il-bottiljaturi, billi huwa bbażat fuq id-dejta sottomessa mill-kumpaniji li kkooperaw f’din l-investigazzjoni, prinċipalment il-produtturi tal-ilma, tas-soft-drinks jew tal-meraq. Ma kien hemm disponibbli l-ebda dejta oħra ddettaljata li turi impatt ogħla fuq l-applikazzjonijiet imsemmija hawn fuq.
(154)
Konsegwentement, huwa kkunsidrat li s-sejbiet provviżorji deskritti fil-premessa (291) tar-Regolament provviżorju jistgħu jiġu kkonfermati b’mod definittiv. Barra dan, meta jiġi kkunsidrat il-livell moderat tal-miżuri proposti, jistgħu jirriżultaw f’żieda fil-prezz ta’ mhux iżjed minn 1 % (fl-agħar każ - jiġifieri impatt totali tal-miżuri li jaqa’ fuq il-kumpaniji tal-ibbottiljar) u għalhekk għandu jkollhom biss impatt limitat fuq is-sitwazzjoni kumplessiva tal-kumpaniji tal-ibbottiljar, anke jekk, kif affermat, ma jkunux f’pożizzjoni li jgħaddu ż-żieda fl-ispejjeż lill-klijenti tagħhom.
(155)
Diversi partijiet interessati sostnew li kwalunkwe miżura ta’ protezzjoni tal-kummerċ ser tħarrax in-nuqqas ta’ forniment fis-suq tal-Unjoni, sitwazzjoni li ser tkun partikolarment problematika fix-xhur tas-sajf minħabba fid-domanda ogħla għall-ilma/xorb. Ġie affermat li fl-2010 se jkun hemm bżonn sa 900 000 tunnellata ta’ importazzjonijiet. Din il-problema se tikber b’mod sostanzjali bil-fatt li ċertu produtturi tal-UE huma wkoll proċessuri tal-PET u jbiegħu biss lis-suq ħieles ladarba d-domanda interna tagħhom tiġi sodisfatta u bi prezzijiet primjum.
(156)
F’dan ir-rigward ma ġie sottomess l-ebda tagħrif ġdid u l-argumenti previsti fil-premessi (294) u (295) tar-Regolament provviżorju ma ġewx ikkontestati. Qed jiġi nnotat ukoll li meta jiġi kkunsidrat il-livell moderat ta’ dazji imposti fuq l-importazzjonijiet mill-UAE u l-Pakistan, l-impatt fuq il-volumi tal-kummerċ minn dawk il-pajjiżi jista’ ma jiġix affettwat b’mod sinifikanti. Konsegwentement, is-sejbiet stabbiliti fil-premessi (294) u (295) huma definittivament ikkonfermati.
6.5. Impatt fuq il-konsumaturi
(157)
Diversi partijiet interessati affermaw li r-Regolament provviżorju naqas milli jindirizza tajjeb l-impatt fuq il-konsumaturi li potenzjalment jixtru, ta’ kuljum, prodotti li jkollhom ir-reżina tal-PET. Dawn l-affermazzjonijiet ma ġewx sostanzjati iżjed minbarra d-dikjarazzjoni li żieda ta’ EUR 50 kull tunnellata applikata għal konsum ta’ 3 miljun tunnellata jwasslu għal EUR 150 miljun li jaqgħu fuq il-konsumatur finali kull sena.
(158)
Qed jiġi nnotat li l-istima proposta mhijiex realistika billi ħafna mill-partijiet qablu li ftit mill-impatt ser jaqa’ fuq il-proċessuri tal-PET, il-bottiljaturi u l-ktajjen ta’ supermarkits/ħwienet bl-imnut, jiġifieri li xi wħud mill-ispejjeż miżjuda ser jiġu dilwiti fil-katina tal-bejgħ.
(159)
L-impatt fuq il-konsumatur finali, fl-agħar xenarju possibbli (jiġifieri x-xenarju mhux realistiku fejn l-impatt kollu taż-żieda fil-prezz jaqa’ fuq il-klijent), meta jiġu kkunsidrati l-miżuri moderati imposti, m’għandux jaqbeż iż-0,5 ċenteżmi tal-euro kull flixkun ikkunsmat, u x’aktarx li jkun ħafna inqas.
6.6. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(160)
Wara li ġie kkunsidrat dan ta’ hawn fuq u wara l-analiżi fid-dettall tal-interessi kollha involuti, qed jiġi definittivament konkluż li, bħala bilanċ, ma teżisti l-ebda raġuni valida għaliex m’għandhomx jiġu imposti miżuri fil-każ preżenti. Fl-assenza ta’ kwalunkwe kumment ieħor f’dan ir-rigward, il-premessi (280) sa (298) tar-Regolament provviżorju qegħdin b’dan jiġu definittivament ikkonfermati.
6.7. Kummenti dwar l-iżvelar finali
(161)
Wara li saru magħrufa l-fatti essenzjali u l-kunsiderazzjonijiet li fuq il-bażi tagħhom il-Kummissjoni proponiet l-impożizzjoni ta’ dazju kumpensatorju definittiv, xi partijiet interessati ressqu aktar kummenti. Meta jitqies li l-biċċa l-kbira ta’ dawn il-kummenti kienu ripetizzjoni tal-osservazzjonijiet li diġà tressqu u ġew indirizzati, dawn ma bidlux is-sejbiet imsemmija hawn fuq.
(162)
Fir-rigward tal-argument imtenni li t-tibdil riċenti fir-rata tal-kambju bejn il-USD u l-EUR wassal għal żieda konsiderevoli fil-prezz tal-PET importat u konsegwentement l-industrija tal-Unjoni allegatament m’għandhiex bżonn tingħata protezzjoni mill-miżuri ta’ difiża kummerċjali, ta’ min jinnota li kwalunkwe investigazzjoni kontra s-sussidji normalment ma tqisx l-iżviluppi ta’ wara l-PI; sakemm, f’sitwazzjonijiet straordinarji, jista’ jintwera, inter alia, li dawn huma ta’ natura permanenti u jistgħu jbiddlu konsiderevolment is-sejbiet tal-każ. L-ebda tibdil fir-rata tal-kambju bejn il-USD u l-EUR ma jista’ jtiqies li huwa ta’ natura tali.
7. MIŻURI DEFINITTIVI
7.1. Livell ta’ eliminazzjoni tal-ħsara
(163)
Parti interessata partikolari sostniet li profitt ta’ mira ta’ 5 % kien esaġerat għat-tieni tliet xhur tal-PI billi f’dawn it-tliet xhur (l-aħħar tliet xhur tal-2008) mhux biss it-talba kienet iżjed baxxa (staġun tax-xitwa), iżda l-kriżi ekonomika globali affettwat ukoll bil-kbir lill-produtturi tal-PET. Għalhekk, qed jiġi affermat li applikazzjoni tajba tal-prinċipju żviluppat fil-Każ T-210/95 (5) għandu jwassal għal marġni ta’ 0 % fl-assenza ta’ importazzjonijiet sussidjati. Barra dan, il-parti affermat, billi l-erba’ perijodi kollha ta’ tliet xhur tal-PI ġew affettwati mill-kriżi, ukoll fil-perijodi l-oħra ta’ tliet xhur, marġni ta’ profitt ta’ 5 % għandu jidher bħala wieħed mhux realistiku meta jiġi kkunsidrat li anke mingħajr il-kriżi ekonomika, jiġifieri fl-2006/2007, l-industrija tal-Unjoni ma resqitx lejn il-livell ta’ profitt ta’ 5 %.
(164)
Huwa rikonoxxut li b’konformità mal-ġurisprudenza, il-profitt ta’ mira li għandu jintuża għandu jkun il-profitt li l-industrija tal-Unjoni tista’ raġjonevolment tilħaq f’kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, fl-assenza ta’ importazzjonijiet issussidjati. Qed jiġi mfakkar li fl-investigazzjonijiet ta’ qabel għall-istess prodott intuża profitt ta’ mira ta’ 7 % u iżjed minflok il-5 % użat provviżorjament fl-investigazzjoni attwali. Il-profitt ta’ mira ta’ 5 % huwa kkunsidrat bħala l-profitt li l-industrija tal-Unjoni tista’ tistenna fl-assenza ta’ importazzjonijiet issussidjati. Konsegwentement, l-affermazzjoni għat-tnaqqis tal-profitt ta’ mira ġiet miċħuda.
(165)
Meta jiġi kkunsidrat il-kalkolu aġġustat għat-twaqqigħ tal-prezzijiet imsemmi fil-premessi (108) sa (110) ta’ hawn fuq, il-livelli korrispondenti ta’ eliminazzjoni tal-ħsara huma dawn li ġejjin:
Pajjiż
Livell ta’ eliminazzjoni tal-ħsara
Iran
16,7 %
Pakistan
14,1 %
UAE
17,5 %
7.2. Miżuri definittivi
(166)
B’kunsiderazzjoni għall-konklużjonijiet definittivi milħuqa fir-rigward tas-sussidji, il-ħsara, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, u skont l-Artikolu 15(1) tar-Regolament bażiku, qed jiġi kkunsidrat li dazju kumpensatorju definittiv għandu jiġi impost fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina fl-Iran, il-Pakistan u l-Emirati Għarab Magħquda fil-livell l-iżjed baxx tal-livell ta’ sussidji u l-eliminazzjoni tal-ħsara li jinsab, skont ir-regola dwar id-dazju l-iktar baxx.
(167)
Fid-dawl ta’ dan ta’ qabel, u skont l-Artikolu 12(1) tar-Regolament bażiku, huwa kkunsidrat li r-rata ta’ dazju kumpensatorju definittiv għandha tiġi imposta fuq l-importazzjonijiet li joriġinaw fl-Iran fil-livell tal-marġni tal-ħsara misjub waqt li għall-importazzjonijiet li joriġinaw fil-Pakistan u l-Emirati Għarab Magħquda, ir-rata definittiva tad-dazju kumpensatorju għandha tiġi imposta fil-livell tal-marġni tas-sussidju li jinstab.
(168)
Qed jiġi mfakkar li l-ispejjeż u l-prezzijiet tal-PET huma soġġetti għal ċaqliq konsiderevoli f’perijodi ta’ żmien relattivament qosra. Għalhekk ġie kkunsidrat xieraq li jiġu imposti dazji fl-għamla ta’ ammont speċifiku kull tunnellata. Dan l-ammont jirriżulta mill-applikazzjoni tar-rata kumpensatorja għall-prezzijiet tal-esportazzjoni CIF użati għall-kalkoli fil-proċedura parallela tal-anti-dumping.
(169)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, l-ammonti proposti ta’ dazji kumpensatorji, espressi fuq il-prezz marġinali CIF tal-Unjoni, dazji doganali mhux imħallsa, huma dawn li ġejjin:
Pajjiż
Marġni tas-sussidju totali
Marġni tal-ħsara
Rata definittiva tad-dazju kumpensatorju
%
Ammont
(EUR/tunnellata)
Iran
51,8 %
16,7 %
16,7 %
139,70
Pakistan
5,1 %
14,1 %
5,1 %
44,02
UAE
5,1 %
17,5 %
5,1 %
42,34
(170)
Kwalunkwe talba għall-applikazzjoni ta’ rata tad-dazju kumpensatorju ta’ kumpanija individwali (pereżempju wara bdil fl-isem tal-entità jew wara t-twaqqif ta’ entitajiet ġodda tal-produzzjoni jew tal-bejgħ) għandha tiġi indirizzata lill-Kummissjoni (6) minnufih bit-tagħrif kollu rilevanti, b’mod partikolari kwalunkwe bdil fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni, il-bejgħ domestiku u tal-esportazzjoni assoċjat ma’, pereżempju, il-bdil tal-isem jew dik il-bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni u l-bejgħ. Jekk ikun xieraq, ir-Regolament għandu mbagħad jiġi emendat skont il-każ bl-aġġornament tal-lista ta’ kumpaniji li jibbenefikaw minn rati tad-dazju individwali.
7.3. Garanziji
(171)
Wara li saru magħrufa l-fatti essenzjali u l-kunsiderazzjonijiet li fuq il-bażi tagħhom kien maħsub li tiġi rrakkomandata l-impożizzjoni ta’ miżuri definittivi kontra s-sussidju, il-produttur esportatur Iranjan offra garanzija fuq il-prezzijiet skont l-Artikolu 13(1) tar-Regolament bażiku.
(172)
L-offerta ġiet eżaminata u fid-dawl tal-fatt li l-prezzijiet għat-tipi ta’ prodott individwali jvarjaw konsiderevolment, instab li l-uniku prezz minimu ta’ importazzjoni (PMI) offrut ma jiggarantix it-tneħħija tas-sussidji dannużi għall-prodotti kollha.
(173)
Ġie stabbilit ukoll li l-produttur esportatur Iranjan li kkoopera jbiegħ il-prodott ikkonċernat u prodotti oħra lill-UE esklużivament permezz ta’ kumpanija tal-kummerċ relatata li tesporta għadd kbir ta’ prodotti manifatturati minn diversi kumpaniji. Din l-istruttura ta’ bejgħ tippreżenta riskju ferm għoli ta’ kumpens trasversali billi l-PET suġġett għal garanzija jista’ jinbiegħ flimkien ma’ prodotti oħra lill-istess konsumaturi u l-prezzijiet iffissati għal varjetà ta’ prodotti mibjugħa lill-istess klijent jistgħu faċilment jiġu kkumpensati jew ibbilanċjati. Fl-aħħar nett, mis-sorsi disponibbli għall-pubbliku jidher ukoll li hemm mill-inqas produttur addizzjonali wieħed ta’ PET fl-Iran. Fid-dawl tal-istruttura ta’ bejgħ imsemmija hawn fuq, din is-sitwazzjoni tixħet dubji serji dwar jekk l-istituzzjonijiet u l-awtoritajiet doganali jistgħux jiżguraw li l-PET mill-produttur esportatur li kkoopera biss jinbiegħ skont id-dispożizzjonijiet tal-garanzija billi l-prodott huwa prodott bażiku u jista’ faċilment jitpartat fis-sens li fi prodotti bażiċi bħal dawn mhuwa xejn faċli biex jiġi rikonoxxut fiżikament il-produttur.
(174)
Fuq il-bażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, ġie konkluż li garanzija bħal din ma kinitx prattika u għalhekk ma tistax tiġi aċċettata. Il-parti ġiet informata b’dan u ngħatat l-opportunità li tikkummenta. Madankollu, il-kummenti tagħha ma biddlux il-konklużjoni ta’ hawn fuq.
8. ĠBIR DEFINITTIV TAD-DAZJU PROVVIŻORJU
(175)
Fid-dawl tal-kobor tas-sussidji kumpensatorji li nstabu u tal-livell tal-ħsara kkawżata lill-industrija tal-Unjoni, huwa kkunsidrat neċessarju li l-ammonti protetti permezz ta’ dazju provviżorju impost bir-Regolament provviżorju jinġabru b’mod definittiv sal-punt fejn jintlaħaq l-ammont tad-dazji definittivi imposti,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT
Artikolu 1
1. Dazju kumpensatorju definittiv qiegħed b’dan jiġi impost fuq l-importazzjonijiet tal-polyethylene terephthalate b’numru tal-viskożità ta’ 78 ml/g jew ogħla, skont l-Istandard ISO 1628-5, li attwalment jaqa’ taħt il-kodiċi NM 3907 60 20 u li joriġina mill-Iran, il-Pakistan u l-Emirati Għarab Magħquda.
2. Ir-rata tad-dazju kumpensatorju definittiv applikabbli għall-prezz nett li jkun ħieles fuq il-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodotti deskritti fil-paragrafu 1 għandha tkun kif ġej:
Pajjiż
Rata tad-dazju kumpensatorju definittiv (EUR/tunnellata)
Iran: il-kumpaniji kollha
139,70
Pakistan: il-kumpaniji kollha
44,02
Emirati Għarab Magħquda: il-kumpaniji kollha
42,34
3. F’każijiet fejn issir ħsara fuq oġġetti qabel ma jiġu introdotti fiċ-ċirkolazzjoni ħielsa u, għalhekk, il-prezz effettivament imħallas jew li għandu jitħallas jiġi mqassam għad-determinazzjoni tal-valur doganali skont l-Artikolu 145 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 2454/93 tat-2 ta’ Lulju 1993 li jiffissa d-dispożizzjonijiet għall-implimentazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2913/92 li jistabbilixxi l-Kodiċi Doganali Komunitarju (7), l-ammont ta’ dazju kumpensatorju definittiv, ikkalkulat fuq l-ammonti stabbiliti hawn fuq, għandu jitnaqqas b’perċentwal li jikkorrispondi għat-tqassim tal-prezz effettivament imħallas jew li jkun għad irid jitħallas.
4. Sakemm ma jiġix speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet li huma fis-seħħ li jikkonċernaw id-dazju doganali.
Artikolu 2
L-ammonti depositati bħala dazju kumpensatorju provviżorju skont ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 473/2010 dwar l-importazzjonijiet tal-polyethylene terephthalate b’numru tal-viskożità ta’ 78 ml/g jew ogħla, skont l-Istandard tal-ISO 1628-5, li attwalment jaqa’ taħt il-kodiċi NM 3907 60 20 u li joriġina mill-Iran, il-Pakistan u l-Emirati Għarab Magħquda, għandhom jinġabru b’mod definittiv bir-rata tad-dazju kompensatorju definittiv impost skont l-Artikolu 1. L-ammonti depositati li jkunu jeċċedu r-rata tad-dazju kumpensatorju definittiv għandhom jiġu rilaxxati.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u huwa direttament applikabbli fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, 27 ta’ Settembru 2010.