РЕШЕНИЕ № 940/2011/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 14 септември 2011 година
относно Европейската година на активния живот на възрастните хора и солидарността между поколенията (2012 г.)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 153, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
В съответствие с член 147, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) Съюзът съдейства за постигането на високо равнище на заетост, като поощрява сътрудничеството между държавите-членки и подкрепя, и ако е необходимо, допълва техните действия.
(2)
В съответствие с член 153, параграф 1 от ДФЕС Съюзът подкрепя и допълва дейностите на държавите-членки в области като условията на труд, интегрирането на лицата, изключени от пазара на труда, и борбата срещу социалната изолация.
(3)
Съгласно член 3, параграф 3 от Договора за Европейския съюз, Съюзът се бори, inter alia, срещу социалното изключване и дискриминацията и насърчава социалната справедливост и закрила, равенството между жените и мъжете и солидарността между поколенията.
(4)
В член 174 от ДФЕС се признава, че някои региони на Съюза са засегнати от сериозни и постоянни демографски проблеми, които могат да повлияят отрицателно на тяхното развитие и изискват специално внимание с оглед на постигането от Съюза на целта за икономическо, социално и териториално сближаване.
(5)
Съгласно член 25 от Хартата на основните права на Европейския съюз Съюзът признава и зачита правото на възрастните хора да водят достоен и независим живот и да участват в социалния и културния живот.
(6)
Застаряването безспорно е предизвикателство за цялото общество и за всички поколения в Европа, като това също така е въпрос, който се отнася до солидарността между поколенията и ролята на семейството.
(7)
Делът на населението на Съюза, който се състои от лица в края на 50-те и над тази възраст, ще се увеличава много по-бързо от преди. Това е много положително, тъй като то е логична последица от подобряването на здравеопазването и качеството на живот. При все това, поради тези демографски промени Съюзът е изправен пред редица предизвикателства.
(8)
На няколко поредни заседания на Европейския съвет бе призната необходимостта от справяне с последиците от застаряването на населението за европейските социални модели. Ключът за справяне с бързо настъпващата промяна във възрастовата структура се състои в насърчаване на създаването на култура на активен живот на възрастните хора като процес, който обхваща целия живот, а оттам - и в гарантиране на това бързо нарастващото население, състоящо се от лица, които са в края на 50-годишната си възраст и повече, което, като цяло, е по-здраво и по-добре образовано от която и да било подобна възрастова група преди това, да разполага с добри възможности за намиране на работа и за активно участие в социалния и семейния живот, включително чрез доброволческа дейност, обучение през целия живот, изразяване чрез културата и спорта.
(9)
Световната здравна организация определя „активното остаряване“ като процес, в който възможностите за здравни грижи, участие и сигурност се оптимизират, за да се подобри качеството на живот на хората в процеса на остаряване. „Активното остаряване“ позволява на хората да реализират своя потенциал за физическо, социално и ментално благоденствие през целия си живот и да участват в обществото като им се предостави подходяща защита, сигурност и грижи в случаите, когато се нуждаят. Ето защо насърчаването на „активното остаряване“ изисква многоизмерен подход и съпричастност, при наличието на трайна подкрепа между всички поколения.
(10)
Европейската година на активния живот на възрастните хора и солидарността между поколенията (2012 г.) следва да се основава на наследството на Европейската година на борбата с бедността и социалното изключване (2010 г.) и Европейската година на доброволческите дейности за насърчаване на активна гражданска позиция (2011 г.) и ето защо следва да се насърчава постигането на по-голям ефект чрез взаимодействието на тези Европейски години с Европейската година на активния живот на активния живот на възрастните хора и солидарността между поколенията (2012 г.) („Европейската година“).
(11)
С нарастването на дела на възрастните хора в Европа и с увеличаването на хроничните заболявания, придобива все по-голямо значение насърчаването на остаряването в добро здраве за всички и по-специално за възрастните хора, като се подкрепя тяхната жизненост и достойнство, inter alia, чрез гарантиране на достъп до подходящи и висококачествени здравни грижи, дългосрочни грижи и социални услуги и разработване на инициативи, които насърчават предотвратяването на здравните рискове, които са свързани с остаряването. Остаряването в добро здраве може да допринесе за повишаване на участието на възрастните хора на пазара на труда, да им даде възможност да запазят обществената си активност по-дълго време, да подобри индивидуалното им качество на живот и да ограничи натиска върху системите на здравеопазването, социалните грижи и в пенсионните системи.
(12)
Комисията изложи гледната си точка относно демографските предизвикателства, пред които е изправен Съюзът, и възможностите за тяхното преодоляване в съобщенията „Демографското бъдеще на Европа: да превърнем предизвикателството във възможност“ от 12 октомври 2006 г., „Укрепване на връзките между поколенията“ от 10 май 2007 г. и „Справяне с последиците от застаряването на населението в ЕС (доклад от 2009 г. за застаряването на населението)“ от 29 април 2009 г.
(13)
Многообразието на по-възрастните поколения в Европа ще се увеличи още повече. Поради това е необходимо активно да се популяризират равните възможности и да се насърчава участието. Активните граждани, произхождащи от различна среда, имат важни функции по отношение на обединяването на обществото, насърчават интеграцията и допринасят за икономиката.
(14)
На 22 февруари 2007 г. Съветът и представителите на правителствата на държавите-членки, заседаващи в рамките на Съвета, приеха Резолюция „Перспективите и предизвикателства на демографската промяна в Европа: приносът на възрастните хора за икономическото и социалното развитие“, в която се подчертава както необходимостта от увеличаване на възможностите за активно участие на възрастните хора, включително под формата на доброволческа дейност и новите икономически възможности (т. нар. „сребърна икономика“), породени от нарастващото търсене на определени стоки и услуги от страна на възрастните хора, и набляга на необходимостта от изграждане на положителен обществен имидж на възрастните хора.
(15)
На 8 юни 2009 г. Съветът прие заключения относно равните възможности за жените и мъжете: активно и достойно остаряване, в които се отчита, че навсякъде в Съюза възрастните жени и мъже се натъкват на сериозни предизвикателства в стремежа си към активен живот и достойно остаряване, и предложи редица мерки на държавите-членки и Комисията, включително насърчаване на политиките за активен живот на възрастните хора, като се отчитат различните обстоятелства в отделните държави-членки и различните предизвикателства, пред които са изправени жените и мъжете.
(16)
На 30 ноември 2009 г. Съветът прие заключения относно достойното остаряване в добро здраве, в които призовава Комисията, inter alia, „да разработи дейности за повишаване на осведомеността с цел насърчаване на активното остаряване, включително евентуално определяне на 2012 г. за Европейска година на активното остаряване и солидарността между поколенията“.
(17)
Комисията в съобщението си, озаглавено „Европа 2020 - Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ от 3 март 2010 г., набляга на значението, което има за Съюза насърчаването на доброто здраве и активността на застаряващото население в интерес на социалното сближаване и по-високата продуктивност. На 23 ноември 2010 г. като част от стратегията Европа 2020 Комисията прие водеща инициатива, озаглавена „Програма за нови умения и работни места: европейски принос за пълна заетост“, в рамките на която държавите-членки следва по-специално да насърчават политиките за активен живот на възрастните хора. На 16 декември 2010 Комисията също така прие водеща инициатива „Европейска платформа срещу бедността и социалното изключване: европейска рамка за социално и териториално сближаване“. Постигането на тези цели на политиката се нуждае от предприемане на действия на всички управленски равнища и от страна на редица неправителствени заинтересовани страни; тези цели могат от своя страна да получат подкрепа на равнището на Съюза чрез дейности, насочени към повишаване на осведомеността и насърчаване на обмена на добри практики в рамките на Европейската година. Националните координатори следва да следят за координацията на действията на национално равнище и за тяхната съгласуваност с целите на Европейската година. Следва също да бъде предвидено участието и на други институции и заинтересовани страни.
(18)
На 7 юни 2010 г. Съветът прие заключения относно „Активния живот на възрастните хора“, в които призовава Комисията „да продължи подготовката на Европейска година за активен живот на възрастните хора през 2012 г., в хода на която да бъдат изведени на преден план ползите от активния живот на възрастните хора и неговият принос за солидарността между поколенията и да бъдат популяризирани обещаващи инициативи на всички равнища в подкрепа на активния живот на възрастните хора“.
(19)
На 11 ноември 2010 г. Европейският парламент прие резолюция, озаглавена „Демографските предизвикателства и солидарността между поколенията“, в която държавите-членки се призовават да превърнат активния живот на възрастните хора в един от приоритетите си за идните години. В резолюцията се посочва също така, че Европейската година следва по-специално да подчертае приноса на възрастните хора за обществото и да позволи създаването на възможности за засилване на солидарността, сътрудничеството и разбирателството между поколенията, както и да направи така, че млади и стари да заработят заедно.
(20)
В становища, изготвени от Европейския икономически и социален комитет и от Комитета на регионите, също се подчерта значението за Европа на една култура на активен живот на възрастните хора, като се подчертава inter alia значимостта на здравните грижи, включващи различни поколения.
(21)
Решение 2010/707/ЕС на Съвета от 21 октомври 2010 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите-членки (3) призовава в насоки 7 и 8 държавите-членки да увеличат участието на работната сила посредством политики за насърчаване на активния живот на възрастните хора, да повишат равнищата на заетост на възрастните работници посредством насърчаване на иновации в организацията на труда и да подобрят шансовете за заетост на възрастните работници посредством повишаване на тяхната квалификация и участие в схеми за учене през целия живот. В насока 10 се набляга на необходимостта от укрепване на системите за социална закрила, учене през целия живот и активните политики за приобщаване, за да се създават възможности на различните етапи от живота на хората и те да се предпазват от риска от бедност и социално изключване, както и да се засили тяхното активно участие в обществото.
(22)
В съобщението, озаглавено „Програма в областта на цифровите технологии за Европа“, първата водеща инициатива на стратегията Европа 2020, приета на 19 май 2010 г., Комисията наблегна на значението на приложения и услуги на информационните и комуникационните технологии (ИКТ ) за остаряването в добри условия, като предложи по-конкретно укрепване на съвместната програма за интелигентна заобикаляща среда. В Програмата в областта на цифровите технологии за Европа се препоръчва и предприемане на съгласувани действия с цел повишаване на цифровите умения на всички европейци, в това число и на възрастните хора, които представляват съществена част от 150-те милиона граждани, или приблизително 30 % от общия брой на гражданите, които никога не са използвали Интернет. Улесняването на достъпа до нови технологии и осигуряването на обучение за тяхното използване би подобрило допълнително възможностите на възрастните хора.
(23)
В контекста на стратегията Европа 2020 Комисията предложи стартирането на партньорство за иновации в областта на активния и здравословен живот на възрастните хора в рамките на водещата инициатива „Съюз за иновации“. Партньорството за иновации в областта на активния и здравословен живот на възрастните хора също така се стреми да създаде възможност за гражданите да живеят независимо и в добро здраве по-дълго и да доведе до удължаване, в срок до 2020 г., с две години на средната продължителност на периода от живота, в рамките на който гражданите са в добро здраве.
(24)
Комисията въвежда Европейска стратегия за хората с увреждания за периода 2010-2020 г., който включва съответни действия, насочени към възрастните хора, предвид това, че често съществува взаимовръзка между уврежданията и застаряването. По-специално напълно уместни са действия, насочени към подобряване на достъпността, на базата на подходи от типа „дизайн за всички“. Действията в подкрепа на независимия живот и приобщаването към общността също са от значение, включително действията, насочени към възрастни хора с увреждания, които се нуждаят от високо равнище на подкрепа, имат комплексни нужди и са особено уязвими и податливи на социално изключване. Освен това Съюзът и всички държави-членки подписаха Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания, в която, inter alia, са включени разпоредби от значение за възрастните хора.
(25)
Европейският ден на солидарността между поколенията се отбелязва всяка година на 29 април. Той предоставя добра възможност за Съюза да поднови своя ангажимент към засилването на солидарността и сътрудничеството между поколенията, така че да се насърчи установяването на справедливо и устойчиво общество.
(26)
С настоящото решение се установява финансов пакет, който да служи като основна отправна точка за бюджетния орган по смисъла на точка 37 от Междуинституционалното споразумение от 17 май 2006 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията за бюджетната дисциплина и доброто финансово управление (4).
(27)
Активният живот на възрастните хора е също сред целите на редица фондове на Съюза, програми и планове за действие, като Европейския социален фонд (5), Европейския фонд за регионално развитие (6), програмата Прогрес (7), програмата за обучение през целия живот (8), и по-специално нейната програма Grundtvig, програмата в областта на здравето (9), конкретни програми в областта на ИКТ и на социално-икономическите и хуманитарните науки в Седмата рамкова програма за изследователска и развойна дейност (10), плана за действие „Да остаряваме добре в информационното общество“, съвместната програма за подпомагана обкръжаваща среда (11), рамковата програма за конкурентоспособност и иновации (12) с пилотните проекти за значението на ИКТ за остаряването в добри условия, Подготвителното действие във връзка със социалния туризъм в Европа „Калипсо“ и плана за действие относно градската мобилност.
(28)
За да се гарантира участието на широк кръг от организации, събитията и операциите от по-малък мащаб следва, в рамките на възможното, да бъдат улеснени по време на Европейската година.
(29)
Участието на съответните мрежи на равнището на Съюза следва да бъде насърчено и подкрепено чрез достатъчни ресурси по време на Европейската година.
(30)
Тъй като целите на Европейската година не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки поради необходимостта от наднационален обмен на информация и разпространение на примери за добри практики на цялата територия на Съюза, и поради това, предвид мащаба на действието, могат да бъдат реализирани по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа за пропорционалност, уреден в същия член, настоящото решение не надхвърля необходимото за постигането на тези цели,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Предмет
2012 г. се определя за Европейска година на активния живот на възрастните хора и солидарността между поколенията („Европейската година“). Тя насърчава жизнеността и достойнството за всички хора.
Член 2
Цели
Общата цел на Европейската година е да улесни създаването на устойчива култура на активен живот на възрастните хора в Европа, основаваща се на общество за всички възрасти. В рамките на тази цел Европейската година насърчава и подкрепя усилията на държавите-членки, на техните регионални и местни органи, на социалните партньори, на гражданското общество и на бизнес средите, включително на малките и средните предприятия, да насърчават активния живот на възрастните хора и да положат повече усилия за оползотворяване на потенциала на бързо нарастващия дял на населението в края на 50-те и над тази възраст. По този начин се насърчава солидарността и сътрудничеството между поколенията, като се вземат предвид различията и равенството между половете. Насърчаването на активен живот на възрастните хора предполага създаване на по-добри възможности, които да позволяват на възрастните жени и мъже да участват на пазара на труда, борба с бедността, по-специално сред жените, и със социалното изключване, насърчаване на доброволческата дейност и активното участие в семейния живот и обществото и създаване на благоприятни условия за достойно остаряване. Това включва inter alia адаптиране на условията на труд, борба с отрицателните стереотипи относно възрастта и дискриминацията във връзка с възрастта, подобряване на здравословните условия и безопасността на работното място, адаптиране на системите за учене през целия живот към потребностите на застаряващата работна сила и осигуряване на адекватни системи за социална закрила, които предлагат подходящи стимули.
С оглед на първа алинея целите на Европейската година включват:
а)
повишаване на общата осведоменост за положителните страни на активния живот на възрастните хора и неговите различни измерения и гаранция за това, че този въпрос заема приоритетно положение в политическия дневен ред на заинтересованите страни на всички равнища, с цел подчертаване на важната роля, която възрастните хора играят в обществения и икономическия живот, като се повиши нейната оценка, насърчаване воденето на активен живот сред възрастните хора, поощряване на солидарността между поколенията, запазване на жизнеността и зачитане на достойнството на всички хора, както и полагане на повече усилия за оползотворяване на потенциала на възрастните хора, независимо от техния произход, и предоставянето им на възможност да водят независим живот;
б)
стимулиране на дебат, обмен на информация и разширяване на взаимното обогатяване със знания между държавите-членки и заинтересованите страни на всички равнища с цел насърчаване на политиките за активен живот на възрастните хора, определяне и разпространение на добри практики и насърчаване на сътрудничеството и ефективните взаимодействия;
в)
предлагане на рамка за поемане на ангажименти и конкретни действия, която да позволи на Съюза, държавите-членки и заинтересованите страни на всички равнища, с активното участие на гражданското общество, социалните партньори и предприятията, и като се обърне специално внимание на насърчаването на информационните стратегии, да разработят иновативни решения, политики и дългосрочни стратегии, включително чрез цялостни стратегии за управление, обхващащи всички възрасти, свързани със заетостта и работата, посредством конкретни действия и да се преследват конкретни цели, свързани с активния живот на възрастните хора и солидарността между поколенията;
г)
поощряване на дейности, които ще спомогнат за борба с дискриминацията във връзка с възрастта, за преодоляване на стереотипите по отношение на възрастта и премахване на прегради, по-специално по отношение на пригодността за трудова заетост.
Член 3
Съдържание на мерките
1. Мерките, които трябва да бъдат предприети, за да се постигнат целите, установени в член 2, включват следните действия на равнището на Съюза, на национално, регионално или местно равнище:
а)
провеждане на конференции, събития и инициативи, с активното участие на всички заинтересовани страни, за насърчаване на дебата, повишаване на осведомеността и поощряване поемането на конкретни ангажименти, допринасящи за устойчиво и трайно въздействие;
б)
провеждане на информационни и образователни кампании и на кампании за популяризиране чрез използването на мултимедийни средства;
в)
обмен на информация, опит и добри практики чрез използването inter alia на отворения метод на координация, мрежи от заинтересованите страни, работещи за постигане на целите на Европейската година,
г)
извършване на изследователска дейност и провеждане на проучвания на равнището на Съюза или на национално или регионално равнище и популяризиране на резултатите, като се акцентира върху икономическите и социалните последици от насърчаването на политиката за активен живот на възрастните хора и на други политики, позитивно ориентирани към активния живот на възрастните хора.
2. При изпълнение на дейностите, посочени в параграф 1, се обръща внимание на включването на всички поколения в постигането на целите на Европейската година, по-специално чрез стремеж към разработване на подход, включващ всички поколения, и чрез насърчаване участието на възрастните и младите хора в общи инициативи.
3. Комисията или държавите-членки могат да преценят, че и други действия допринасят за осъществяването на целите на Европейската година и да позволят името на Европейската година да се използва за насърчаване на тези действия, при условие че допринасят за постигането на целите, установени в член 2.
4. Комисията и държавите-членки вземат предвид въпросите, свързани с равенството на половете, във всички техни дейности във връзка с провеждане на Европейската година.
5. Комисията взема предвид потенциала на трансграничните дейности, които се осъществяват на регионално или местно равнище за постигането на установените в член 2 цели.
6. Полагат се усилия, за да се гарантира, че всички дейности на Европейската година, предназначени за широката общественост, са лесно достъпни за всички, включително за лицата с увреждания.
Член 4
Координация с държавите-членки
1. Всяка държава-членка назначава национален координатор, отговорен за организирането на нейното участие в Европейската година, и информира Комисията за това назначение.
2. Националните координатори се грижат също за правилната координация на националните дейности в рамките на Европейската година и могат да насърчават и улесняват дейностите на местно и регионално равнище в тази връзка. Националните координатори също така насърчават участието в дейностите в рамките на Европейската година на всички заинтересовани страни, включително на гражданското общество.
3. До 25 ноември 2011 г. държавите-членки информират Комисията за своята работна програма, която включва подробна информация за националните дейности, планирани в рамките на Европейската година.
Член 5
Участващи държави
Участието в Европейската година е отворено за:
а)
държави-членки;
б)
държавите кандидатки;
в)
държавите от Западните Балкани, и
г)
държави от Европейската асоциация за свободна търговия, които са страни по Споразумението за Европейското икономическо пространство.
Член 6
Координация на равнището на Съюза
1. Комисията организира провеждането на Европейската година на равнището на Съюза.
2. Комисията свиква събрания на националните координатори с оглед координация на дейностите в рамките на Европейската година на равнището на Съюза и обмен на информация и знания, включително относно възможните ангажименти и тяхното изпълнение в държавите-членки.
3. Комисията улеснява и подпомага дейностите в рамките на Европейската година на национално, регионално и местно равнище, включително като предлага, ако е необходимо, нови пътища и средства за постигане на целите на Европейската година и тяхната оценка.
4. Координацията на дейностите в рамките на Европейската година на равнището на Съюза е въпрос, с който се занимават и съществуващите политически комитети и консултативни групи.
5. Комисията свиква събрания и на представители на европейските организации или органи, които работят по въпросите на активния живот на възрастните хора, за да ги подпомогне в провеждането на Европейската година.
6. Темата за Европейската година се въздига от Комисията в приоритет в комуникационните дейности на нейните представителства в държавите-членки и от съответните ключови мрежи на равнището на Съюза, които получават подкрепа от общия бюджет на Съюза за своите оперативни разходи по работните си програми.
7. Европейският парламент, държавите-членки, Европейският икономически и социален комитет и Комитетът на регионите се привличат за участие в дейностите в рамките на Европейската година.
Член 7
Финансова и нефинансова подкрепа
1. Дейностите, посочени в член 3, параграф 1, които се осъществяват на равнището на Съюза, могат да бъдат основание за възлагането на договори за обществени поръчки или до предоставянето на безвъзмездни средства, финансирани от общия бюджет на Съюза.
2. Когато е целесъобразно, в подкрепа на Европейската година могат да бъдат включени програми и политики в области, които допринасят за насърчаване на активния живот на възрастните хора, като заетост, социални въпроси и равни възможности, образование и култура, здравеопазване, изследователската дейност, информационното общество, регионалната политика и транспортната политика, в съответствие с приложимите разпоредби и в съответствие със съществуващите в тях възможности за определяне на приоритети.
3. Съюзът може да предоставя нефинансова подкрепа за дейности, предприети от публични и частни организации, в съответствие с член 3, параграф 3.
Член 8
Бюджет
1. Финансовият пакет за изпълнение на настоящото решение на равнището на Съюза, и по-специално във връзка с дейностите, установени в член 3, параграф 1, за периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2012 г. възлиза на 5 000 000 EUR.
2. Бюджетният орган дава разрешение за отпускането на годишни бюджетни кредити в рамките на ограниченията на финансовата рамка.
Член 9
Съгласуваност
Заедно с държавите-членки Комисията гарантира, че мерките, предвидени в настоящото решение, са съгласувани с всички други схеми и инициативи на равнището на Съюза, както и на национално и регионално равнище, които спомагат за постигането на целите на Европейската година.
Член 10
Международно сътрудничество
За целите на Европейската година Комисията може да си сътрудничи със съответни международни организации, по-специално с Организацията на обединените нации и Съвета на Европа, като гарантира насочване на подобаващо обществено внимание към усилията на Съюза за насърчаване на активния живот на възрастните хора.
Член 11
Оценка
1. До 30 юни 2014 г. Комисията представя доклад на Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите, който съдържа обща оценка на инициативите, предвидени в настоящото решение, с подробни данни за изпълнението и резултатите, който да служи като основа за бъдещи политики, мерки и действия на Съюза в тази област.
2. Докладът, посочен в параграф 1, дава също така информация за начина на отчитане на равенството между половете при провеждане на дейностите в рамките на Европейската година, както и за това как е гарантирана достъпността на тези дейности за хората с увреждания.
3. В доклада, посочен в параграф 1, се изтъква също така по какъв начин Европейската година е довела до трайни последици за насърчаване на активния живот на възрастните хора в Съюза.
Член 12
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 13
Адресати
Адресати на настоящото решение са държавите-членки.
Съставено в Страсбург на 14 септември 2011 година.
DEĊIŻJONI Nru 940/2011/UE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-14 ta’ Settembru 2011
dwar is-Sena Ewropea għat-Tixjiħ Attiv u s-Solidarjetà bejn il-Ġenerazzjonijiet (2012)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 153(2) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġislattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkonsultaw mal-Kumitat tar-Reġjuni,
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Skont l-Artikolu 147(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE), l-Unjoni għandha tikkontribwixxi għal livell għoli ta’ impjieg billi tinkoraġġixxi kooperazzjoni bejn l-Istati Membri u billi ssostni u, jekk ikun meħtieġ, tikkomplementa l-azzjoni tagħhom.
(2)
Skont l-Artikolu 153(1) tat-TFUE, l-Unjoni għandha ssostni u tikkomplimenta l-attivitajiet tal-Istati Membri fir-rigward tal-kundizzjonijet tax-xogħol, l-integrazzjoni ta’ persuni esklużi mis-suq tax-xogħol, u tal-ġlieda kontra l-esklużjoni soċjali.
(3)
Skont l-Artikolu 3(3) tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, l-Unjoni għandha, inter alia, tiġġieled kontra l-esklużjoni soċjali u d-diskriminazzjoni, u tippromwovi l-ġustizzja u l-protezzjoni soċjali, l-ugwaljanza bejn in-nisa u l-irġiel u s-solidarjetà bejn il-ġenerazzjonijiet.
(4)
L-Artikolu 174 tat-TFUE jirrikonoxxi li ċerti reġjuni tal-Unjoni jbatu minn żbilanċi demografiċi severi u permanenti li jistgħu jkunu ta’ ħsara għal-livell tagħhom ta’ żvilupp u jeżiġu attenzjoni partikolari biex jinkiseb l-għan ta’ koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali.
(5)
Skont l-Artikolu 25 tal-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea, l-Unjoni tirrikonoxxi u tirrispetta d-drittijiet tal-anzjani għal ħajja ta’ dinjità u indipendenza u għal parteċipazzjoni fil-ħajja soċjali u kulturali.
(6)
It-tixjiħ huwa mingħajr dubbju sfida għas-soċjetà kollha kemm hi u għall-ġenerazzjonijiet kollha fl-Ewropa, u huwa wkoll fattur relattiv għas-solidarjetà interġenerazzjonali u għall-familja.
(7)
Il-parti tal-popolazzjoni tal-Unjoni Ewropea magħmula minn persuni b'età li toqrob lejn is-sittin sena u iktar se tiżdied b'rata ħafna aktar mgħaġġla minn qatt qabel. Din hija ħaġa pożittiva ħafna billi hija konsegwenza loġika tat-titjib fil-kura tas-saħħa u fil-kwalità tal-għajxien. Madankollu, minħabba din il-bidla demografika, l-Unjoni qed tiffaċċa numru ta’ sfidi.
(8)
Kunsilli Ewropej suċċessivi rrikonoxxew il-ħtieġa li jittrattaw l-impatt tat-tixjiħ tal-popolazzjoni fuq il-mudelli soċjali Ewropej. Risposta prinċipali għal din il-bidla f'qasir żmien fl-istruttura tal-etajiet tikkonsisti fil-promozzjoni tal-ħolqien ta’ kultura tat-tixjiħ attiv bħala proċess tul il-ħajja kollha u b'dan il-mod ikun żgurat li l-popolazzjoni li qed tikbar malajr magħmula minn persuni b'età li toqrob lejn is-sittin sena u iktar, li huma, b'mod ġenerali, aktar f'saħħithom u b'livell ta’ edukazzjoni ogħla minn kwalunkwe tali grupp ta’ età ta’ qabilhom, ikollhom opportunitajiet tajbin għal impjieg u parteċipazzjoni attiva fil-ħajja soċjali u tal-familja, anke permezz tax-xogħol volontarju, it-tagħlim tul il-ħajja, l-espressjoni kulturali u l-isport.
(9)
L-Organizzazzjoni Dinjija tas-Saħħa tqis it-tixjiħ attiv bħala l-proċess li fih isir l-aħjar użu mill-opportunitajiet tas-saħħa, tal-parteċipazzjoni u tas-sigurtà sabiex tittejjeb il-kwalità ta’ ħajjet il-persuni fil-proċess tat-tixjiħ. It-tixjiħ attiv jagħmilha possibbli li n-nies jirrealizzaw il-potenzjal tagħhom għall-benessri fiżiku, soċjali u mentali matul ħajjithom u jipparteċipaw fis-soċjetà, filwaqt li jipprovdilhom protezzjoni, sikurezza u kura adegwati meta jkollhom bżonnhom. Konsegwentement, il-promozzjoni tat-tixjiħ attiv tirrikjedi approċċ ta’ natura multidimensjonali, u appartenenza u appoġġ dewwiem fost il-ġenerazzjonijiet kollha.
(10)
Is-Sena Ewropea għat-Tixjiħ Attiv u s-Solidarjetà bejn il-Ġenerazzjonijiet (2012) għandha tibni fuq il-wirt tas-Sena Ewropea għall-Ġlieda Kontra l-Faqar u l-Esklużjoni Soċjali (2010) u tas-Sena Ewropea tal-Attivitajiet ta’ Volontarjat għall-Promozzjoni taċ-Ċittadinanza Attiva (2011), u, għalhekk, għandhom ikunu sostnuti s-sinerġiji bejn dawk is-Snin Ewropej u s-Sena Ewropea għat-Tixjiħ Attiv u s-Solidarjetà bejn il-Ġenerazzjonijiet (2012) (“is-Sena Ewropea”).
(11)
Il-proporzjon dejjem akbar ta’ persuni mdaħħlin fiż-żmien fl-Ewropa u ż-żieda fil-kundizzjonijiet tas-saħħa kroniċi jagħmluha dejjem aktar importanti li jiġi promoss it-tixjiħ f'saħħtu tal-persuni kollha, u partikolarment tal-persuni iktar anzjani, filwaqt li jiġu appoġġati l-vitalità u d-dinjità tagħhom billi, inter alia, ikunu żgurati l-aċċess għal kura tas-saħħa xierqa u ta’ kwalità għolja, kura fit-tul u servizzi soċjali u żvilupp ta’ inizjattivi li jippromwovu l-prevenzjoni tar-riskji għas-saħħa assoċjati mat-tixjiħ. It-tixjiħ f'saħħtu jista' jikkontribwixxi biex tikber il-parteċipazzjoni tal-persuni mdaħħlin fiż-żmien fis-suq tax-xogħol, biex titjieb il-kwalità tal-ħajja tagħhom bħala individwi u biex jillimitaw il-pressjoni fuq is-sistemi tas-saħħa, tal-kura soċjali u tal-pensjonijiet.
(12)
Il-Kummissjoni preżentat il-fehmiet tagħha dwar l-isfidi demografiċi li qed tiffaċċa l-Unjoni u dwar l-opportunitajiet sabiex dawn jiġu ttrattati fil-komunikazzjonijiet tagħha dwar “Il-ġejjieni demografiku tal-Ewropa - il-bidla ta’ sfida f'opportunità” tat-12 ta’ Ottubru 2006, dwar “Il-promozzjoni tas-Solidarjetà bejn il-Ġenerazzjonijiet” tal-10 ta’ Mejju 2007 u dwar “Kif għandna nittrattaw l-impatt tat-tixjiħ tal-popolazzjoni fl-UE (Rapport dwar it-Tixjiħ, 2009)” tad-29 ta’ April 2009.
(13)
Id-diversità tal-ġenerazzjonijiet aktar anzjani fl-Ewropa se tkompli tiżdied aktar. Jeħtieġ, għaldaqstant, li jkunu promossi b'mod attiv opportunitajiet ugwali u li titħeġġeġ il-parteċipazzjoni. Ċittadini attivi minn sfondi differenti għandhom funzjonijiet importanti ta’ tgħaqqid fis-soċjetà, jinkoraġġixxu l-integrazzjoni u jikkontribwixxu għall-ekonomija.
(14)
Fit-22 ta’ Frar 2007 l-Kunsill u r-rappreżentanti tal-Gvernijiet tal-Istati Membri adottaw Riżoluzzjoni dwar “L-Opportunitajiet u sfidi tal-bidla demografika fl-Ewropa: il-kontribut ta’ persuni aktar avvanzati fl-età għall-iżvilupp ekonomiku u soċjali”, li enfasizzat kemm il-ħtieġa li jikbru l-possibbiltajiet għall-parteċipazzjoni attiva min-naħa ta’ persuni mdaħħlin fiż-żmien, inkluż f'forma ta’ xogħol volontarju, kif ukoll l-opportunitajiet ekonomiċi ġodda (“l-ekonomija tal-fidda”) iġġenerati mit-talba dejjem tikber min-naħa tal-persuni mdaħħlin fiż-żmien għal ċerti prodotti u servizzi, kif ukoll l-importanza ta’ idea pubblika pożittiva tal-persuni f'età aktar avvanzata.
(15)
Fit-8 ta’ Ġunju 2009, il-Kunsill adotta l-Konklużjonijiet dwar “Opportunitajiet indaqs għan-nisa u l-irġiel: tixjiħ attiv u dinjituż”, li jirrikonoxxu li fl-Unjoni l-irġiel u n-nisa f'età aktar avvanzata għandhom quddiem wiċċhom sfidi serji filwaqt li jippruvaw jgħixu ħajja attiva u jixjieħu b'dinjità, u jipproponu għadd ta’ miżuri għall-Istati Membri u għall-Kummissjoni inkluż il-promozzjoni ta’ poltiki ta’ tixjiħ attiv, waqt li jieħdu inkonsiderazzjoni sitwazzjonijiet differenti fil-varji Stati Membri u l-isfidi differenti li jħabbtu wiċċhom magħhom in-nisa u l-irġiel.
(16)
Il-Kunsill adotta, fit-30 ta’ Novembru 2009, il-Konklużjonijiet dwar “Tixjiħ f'saħħtu u dinjituż”, fejn stieden lill-Kummissjoni, fost l-oħrajn, “biex tiżviluppa attivitajiet biex tikber il-kuxjenza u biex jiġi promoss it-tixjiħ attiv, inkluża l-possibbiltà ta’ Sena Ewropea għat-Tixjiħ Attiv u s-Solidarjetà bejn il-Ġenerazzjonijiet fl-2012”.
(17)
Fil-Komunikazzjoni tagħha intitolata “Ewropa 2020 - Strateġija għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv” tat-3 ta’ Marzu 2010, il-Kummissjoni enfasizzat l-importanza tal-Unjoni Ewropea li tippromwovi popolazzjoni li tixjieħ b'mod f'saħħitha u attiva fl-interessi tal-koeżjoni soċjali u ta’ produttività ogħla. Fit-23 ta’ Novembru 2010, il-Kummissjoni adottat, bħala parti mill-istrateġija tal-Ewropa għall-2020, inizjattiva ewlenija intitolata “Aġenda għal ħiliet ġodda u impjiegi: Kontribut Ewropew lejn livell massimu ta’ impjiegi”, li taħtha l-Istati Membri għandhom b'mod partikolari jippromwovu politika ta’ tixjiħ attiv. Fis-16 ta’ Diċembru 2010, il-Kummissjoni adottat ukoll inizjattiva ewlenija dwar “Pjattaforma Ewropea kontra l-Faqar u l-Esklużjoni Soċjali: Qafas Ewropew għall-koeżjoni soċjali u territorjali”. Biex jinkisbu dawn l-għanijiet ta’ politika tinħtieġ azzjoni mil-livelli kollha ta’ gvern u bosta partijiet interessati mhux governattivi; dawk l-għanijiet konsegwentement jistgħu jkunu sostnuti, fil-livell tal-Unjoni, bl-attivitajiet tas-Sena Ewropea li mmiraw li jkabbru l-kuxjenza u li jippromwovu l-iskambju ta’ prattika tajba. Il-koordinaturi nazzjonali għandhom jaraw li jkunu koordinati l-azzjonijiet nazzjonali u li jkunu konsistenti mal-għanijiet tas-Sena Ewropea. Għandha tkun ippjanata wkoll il-parteċipazzjoni ta’ istituzzjonijiet u partijiet interessati oħrajn.
(18)
Il-Kunsill adotta, fis-7 ta'Ġunju 2010, il-Konklużjonijiet dwar “It-Tixjiħ Attiv” filwaqt li stieden il-Kummissjoni “biex tkompli tħejji Sena Ewropea għat-Tixjiħ Attiv fl-2012, li matulha jistgħu jiġu enfasizzati l-benefiċċji tat-tixjiħ attiv u l-kontribuzzjoni ta’ dan għas-solidarjetà bejn il-ġenerazzjonijiet u jiġu pubbliċizzati dawk l-inizjattivi promettenti li jsostnu lit-tixjiħ attiv fil-livelli kollha”.
(19)
Il-Parlament Ewropew adotta, fil-11 ta’ Novembru 2010, Riżoluzzjoni intitolata: “L-isfida demografika u s-solidarjetà bejn il-ġenerazzjonijiet”, li ssejjaħ lill-Istati Membri biex jagħmlu t-tixjiħ attiv waħda mill-prijoritajiet għas-snin li ġejjin. Ir-riżoluzzjoni enfasizzat ukoll li s-Sena Ewropea għandha, b'mod partikolari, tenfasizza l-kontribut li l-persuni mdaħħlin fiż-żmien jagħtu lis-soċjetà u tipprovdi l-opportunitajiet biex jitħeġġu s-solidarjetà, il-kooperazzjoni u l-fehim bejn il-ġenerazzjonijiet u biex persuni żgħar u kbar jaħdmu flimkien.
(20)
L-opinjonijiet imfassla mill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u l-Kumitat tar-Reġjuni enfasizzaw ukoll l-importanza tat-tixjiħ attiv għall-Ewropa billi jenfasizzaw inter alia l-valur tal-kura tas-saħħa transġenerazzjonali.
(21)
Id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2010/707/UE tal-21 ta’ Ottubru 2010 dwar linji gwida għal-linji politiċi dwar ix-xogħol tal-Istati Membri (3) issejjaħ, taħt il-Linji gwida 7 u 8, lill-Istati Membri sabiex iżidu l-parteċipazzjoni tal-forza tax-xogħol permezz ta’ linji politiċi li jippromwovu t-tixjiħ attiv, li jgħollu r-rati tal-impjiegi ta’ ħaddiema ikbar fl-età permezz tal-promozzjoni tal-innovazzjoni fl-organizzazzjoni tax-xogħol u biex iżidu l-kapaċità għall-impjieg ta’ ħaddiema ikbar fl-età billi dawn jakkwistaw ħiliet ta’ livell ogħla u jieħdu sehem fi skemi ta’ tagħlim tul il-ħajja. Il-linja gwida 10 tenfasizza l-ħtieġa li jissaħħu s-sistemi ta’ ħarsien soċjali, it-tagħlim tul il-ħajja u l-linji politiċi dwar l-inklużjoni soċjali bil-għan li jinħolqu opportunitajiet fi stadji differenti tal-ħajja tal-persuna, biex jitħarsu mir-riskju tal-faqar u tal-esklużjoni soċjali u biex tissaħħaħ il-parteċipazzjoni attiva tagħhom fis-soċjetà.
(22)
Fil-Komunikazzjoni tagħha “Aġenda Diġitali għall-Ewropa”, l-ewwel inizjattiva ewlenija Ewropa 2020, adottata fid-19 ta'Mejju 2010, il-Kummissjoni saħqet dwar l-importanza tal-applikazzjonijiet u tas-servizzi, bit-teknoloġija tal-informazzjoni u tal-komunikazzjoni (ICT) għal tixjiħ tajjeb, u b'mod partikolari pproponiet ir-rinfurzar tal-Programm Konġunt Ambient Assisted Living (AAL). L-Aġenda Diġitali għall-Ewropa rrakkomandat ukoll li tittieħed azzjoni kkoordinata biex jikbru l-kompetenzi diġitali tal-Ewropej kollha, inklużi l-persuni mdaħħlin fiż-żmien, grupp li huwa rrappreżentat iż-żejjed fost dawk il-150 miljun ċittadin, jew madwar 30 % tan-numru totali taċ-ċittadini, li qatt ma użaw l-internet. Il-faċilitazzjoni tal-aċċess u l-għoti ta’ taħriġ fl-użu ta’ teknoloġiji ġodda jtejbu iktar l-opportunitajiet għall-persuni akbar fl-età.
(23)
Fil-kuntest tal-istrateġija ta’ Ewropa 2020, il-Kummissjoni pproponiet t-tnedija ta’ Sħubija għal Innovazzjoni dwar it-Tixjiħ Attiv u f'Saħħtu fi ħdan il-qafas tal-inizjattiva ewlenija “Unjoni tal-Innovazzjoni”. Is-Sħubija għal Innovazjoni dwar it-Tixjiħ Attiv u f'Saħħtu tfittex ukoll biex tiffaċilita ħajja indipendenti u b'saħħa tajba għal tul ta’ żmien itwal għaċ-ċittadini kif ukoll żieda b'żewġ snin f'saħħithom sal-2020.
(24)
Il-Kummissjoni qed timplimenta l-Istrateġija Ewropea dwar id-Diżabbiltà 2010-2020 li, minħabba r-rabta frekewenti li hemm bejn id-diżabbiltà u t-tixjiħ, tinkludi azzjonijiet rilevanti għal nies imdaħħlin fiż-żmien. B'mod partikolari huma rilevanti azzjonijiet dwar l-aċċessibbiltà li jsegwu approċċi tat-tip “Design for all”. L-azzjonijiet li jappoġġaw ħajja indipendenti u inklużjoni fil-komunità huma rilevanti, inklużi dawk diretti lejn persuni mdaħħla fiż-żmien li għandhom diżabbiltajiet li għandhom bżonn ta’ livell għoli ta’ appoġġ, li għandhom bżonnijiet kumplessi u li huma partikolarment vulnerabbli u suxxettibbli għall-esklużjoni soċjali. Barra minn dan, l-Unjoni u l-Istati Membri kollha ffirmaw il-Konvenzjoni tal-UE dwar id-Drittijiet tal-persuni b'diżabbiltà li tinkludi, inter alia, dispożizzjonijiet li huma rilevanti għall-persuni mdaħħlin fiż-żmien.
(25)
Il-Jum Ewropew għas-Solidarjetà Interġenerazzjonali jiġi ċċelebrat kull sena fid-29 ta’ April. Kull sena, din il-ġurnata tipprovdi opportunità tajba għall-Unjoni biex iġġedded l-impenn tagħha għat-tisħiħ tas-solidarjetà u l-kooperazzjoni bejn il-ġenerazzjonijiet sabiex tiġi promossa soċjetà ġusta u sostenibbli.
(26)
Din id-Deċiżjoni tistabbilixxi pakkett finanzjarju li għandu jikkostitwixxi r-referenza primarja għall-awtorità baġitarja fi ħdan it-tifsira tal-punt 37 tal-Ftehim Interistituzzjonali tas-17 ta’ Mejju 2006 bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni dwar id-dixxiplina baġitarja u l-amministrazzjoni finanzjarja tajba (4).
(27)
It-tixjiħ attiv ukoll jinsab fil-mira ta’ bosta fondi, programmi u pjanijiet ta’ azzjoni tal-Unjoni bħall-Fond Soċjali Ewropew (5), il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali (6), il-Programm Progress (7), il-Programm għat-Tagħlim Tul il-Ħajja (8) u, b'mod partikolari, il-Programm Grundtvig tiegħu, il-Programm tas-Saħħa (9), il-programmi speċifiċi dwar l-ICTs u dwar ix-xjenzi soċjoekonomiċi u x-xjenzi umanistiċi fis-Seba’ Programm ta’ Qafas għar-Riċerka u l-Iżvilupp (10), il-Pjan ta’ Azzjoni dwar “It-tixjiħ tajjeb fis-soċjetà tal-informatika”, il-Programm Konġunt AAL (11), il-Programm Kwadru għall-Kompetittività u l-Innovazzjoni (12) bi proġetti esperimentali prattiċi dwar l-ICT għat-Tixjiħ Tajjeb, l-Azzjoni Preparatorja Calypso dwar it-Turiżmu Soċjali u l-Pjan ta’ Azzjoni dwar il-mobbiltà urbana.
(28)
Sabiex tkun żgurata l-parteċipazzjoni ta’ sensiela diversifikata ta’ organizzazzjonijiet, għandhom ikunu faċilitati, kemm jista' jkun, avvenimenti u operazzjonijiet fuq skala iżgħar matul is-Sena Ewropea.
(29)
Il-parteċipazzjoni ta’ netwerks rilevanti fil-livell tal-Unjoni fis-Sena Ewropea għandha titħeġġeġ u tiġi appoġġata b'riżorsi adegwati.
(30)
Ladarba l-għanijiet tas-Sena Ewropea ma jistgħux jinkisbu suffiċjentement mill-Istati Membri minħabba l-bżonn ta’ skambju transnazzjonali ta’ informazzjoni u d-disseminazzjoni madwar l-Unjoni kollha ta’ prattika tajba, u għalhekk jistgħu, minħabba l-iskala tal-azzjoni, jinkisbu aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista' tadotta miżuri, konformement mal-prinċipju ta’ sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Konformement mall-prinċipju tal-proporzjonalità kif stabbilit f'dak l-Artikolu, din id-Deċiżjoni ma tmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ biex jinkisbu dawk l-għanijiet,
ADOTTAW DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Suġġett
Is-sena 2012 għandha tiġi indikata bħala s-“Sena Ewropea għat-Tixjiħ Attiv u s-Solidarjetà bejn il-Ġenerazzjonijiet” (“is-Sena Ewropea”). Din għandha tippromwovi l-vitalità u d-dinjità ta’ kulħadd.
Artikolu 2
Għanijiet
L-għan ġenerali tas-Sena Ewropea għandu jkun li l-faċilitazzjoni tal-ħolqien ta’ kultura ta’ tixjiħ attiv fl-Ewropa fuq il-bażi ta’ soċjetà għall-etajiet kollha. F'dan il-qafas, is-Sena Ewropea għandha sservi ta’ inkoraġġiment u ta’ sostenn għall-isforzi tal-Istati Membri, l-awtoritajiet reġjonali u lokali tagħhom, l-imsieħba soċjali u s-soċjetà ċivili u l-komunità tan-negozjanti, inklużi l-intrapriżi żgħar u ta’ daqs medju, biex jiġi promoss it-tixjiħ attiv u biex isir iktar biex ikun mobilizzat il-potenzjal tal-popolazzjoni ta’ dawk b'età li toqrob lejn is-sittin sena u iktar. B'dan, din se ssaħħaħ is-solidarjetà u l-kooperazzjoni bejn il-ġenerazzjonijiet, b'kont meħud tad-diversità u tal-ugwaljanza bejn is-sessi. Il-promozzjoni tat-tixjiħ attiv tfisser li jinħolqu opportunitajiet aħjar biex b'hekk nisa u rġiel ikbar fl-età jkunu jistgħu jagħtu sehemhom fis-suq tax-xogħol, filwaqt li jkun kumbattut il-faqar, partikolarment fost in-nisa, u l-esklużjoni soċjali, li jitħeġġeġ il-volontarjat u l-parteċipazzjoni attiva fil-ħajja tal-familja u fis-soċjetà, u jiġi inkoraġġit it-tixjiħ f'saħħtu b'dinjità. Dan jinvolvi, inter alia, l-adattament tal-kondizzjonijiet tax-xogħol, il-ġlieda kontra l-isterjotipi negattivi dwar l-età u d-diskriminazzjoni fuq il-bażi tal-età, it-titjib tas-saħħa u s-sigurtà fuq il-post tax-xogħol, l-adattament tas-sistemi ta’ tagħlim tul il-ħajja għall-ħtiġijiet ta’ forza tax-xogħol li qed tixjiħ u jkun żgurat li s-sistemi ta’ protezzjoni soċjali jkunu adegwati u jipprovdu l-inċentivi adatti.
Fuq il-bażi tal-ewwel paragrafu, l-għanijiet tas-Sena Ewropea għandhom ikunu:
(a)
li titqajjem kuxjenza ġenerali dwar il-valur tat-tixjiħ attiv u d-diversi dimensjonijiet tiegħu u li jkun żgurat li dan jingħata pożizzjoni prominenti fuq l-aġendi politiċi tal-partijiet interessati fil-livelli kollha sabiex ikun enfasizzat il-kontribut utli li jagħmlu l-persuni mdaħħlin fiż-żmien lis-soċjetà u lill-ekonomija, jiżdied l-apprezzament tiegħu, jiġi promoss it-tixjiħ attiv, is-solidarjetà bejn il-ġenerazzjonijiet u l-vitalità u d-dinjità tal-persuni kollha, u jsir aktar biex ikun mobilizzat il-potenzjal tal-persuni mdaħħlin fiż-żmien, irrispettivament mill-oriġini tagħhom, u jkun possibbli għalihom li jkollhom ħajja indipendenti;
(b)
li jiġi stimulat dibattitu, isir skambju ta’ informazzjoni u jiġi żviluppat tagħlim reċiproku bejn l-Istati Membri u l-partijiet interessati fil-livelli kollha sabiex jiġu promossi l-linji politiċi dwar it-tixjiħ attiv, tiġi identifikata u mifruxa prattika tajba u jkunu inkoraġġiti l-koperazzjoni u s-sinerġiji;
(с)
li jiġi offrut qafas għall-impenn u għall-azzjoni konkreta li jippermetti lill-Unjoni, lill-Istati Membri u lill-partijiet interessati fil-livelli kollha, bl-involviment qawwi tas-soċjetà ċivili, l-imsieħba soċjali u n-negozji u b'enfasi partikolari fuq il-promozzjoni tal-istrateġiji ta’ informazzjoni, jiġu żviluppati soluzzjonijiet innovattivi, linji politiċi u strateġiji għal terminu ta’ żmien twil, inklużi strateġiji komprensivi ta’ ġestjoni tal-età relatati mal-impjieg u x-xogħol, permezz ta’ attivitajiet speċifiċi u li jiġu segwiti l-għanijiet speċifiċi relatati mat-tixjiħ attiv u s-solidarjetà interġenerazzjonali;
(d)
li jiġu promossi attivitajiet li jgħinu biex tiġi miġġielda d-diskriminazzjoni fuq il-bażi tal-età, jingħelbu l-istereotipi relatati mal-età u jitneħħew l-ostakli, b'mod partikolari fir-rigward tal-kapaċità għall-impjieg.
Artikolu 3
Il-kontenut tal-miżuri
1. Il-miżuri li għandhom jittieħdu biex jinkisbu l-għanijiet stipulati fl-Artikolu 2 għandhom jinkludu l-attivitajiet li ġejjin fil-livell tal-Unjoni, fil-livell nazzjonali, fil-livell reġjonali jew lokali:
(a)
konferenzi, avvenimenti u inizjattivi, bil-parteċipazzjoni attiva tal-partijiet interessati rilevanti kollha li jippromwovu d-dibattitu, sabiex iqajmu kuxjenza u jinkoraġġixxu l-impenn lejn għanijiet speċifiċi li jikkontribwixxu għal impatti sostenibbli u dewwiema;
(b)
informazzjoni, promozzjoni u kampanji promozzjonali bl-użu tal-multimedia;
(с)
skambju ta’ informazzjoni, esperjenza u prattika tajba permezz, inter alia, tal-Metodu Miftuħ ta’ Koordinazzjoni u ta’ netwerks ta’ partijiet interessati li jaħdmu biex jiksbu l-għanijiet tas-Sena Ewropea;
(d)
riċerka u stħarriġ fuq l-iskala tal-Unjoni, nazzjonali jew reġjonali, u t-tixrid tar-riżultati, li jiffokaw fuq l-impatt ekonomiku u soċjali tal-politika tat-tixjiħ attiv u dawk favur it-tixjiħ attiv.
2. Fl-implimentazzjoni tal-attivitajiet imsemmija fil-paragrafu 1, għandha tingħata attenzjoni lill-involviment tal-ġenerazzjonijiet kollha fix-xogħol lejn l-għanijiet tas-Sena Ewropea, b'mod partikolari billi jitfittex li jiġi żviluppat approċċ inklużiv u billi titħeġġeġ il-parteċipazzjoni tal-persuni li qed jixjieħu u ta’ min hu aktar żagħżugħ f'inizjattivi komuni.
3. Il-Kummissjoni jew l-Istati Membri jistgħu jidentifikaw attivitajiet oħrajn li jikkontribwixxu għall-għanijiet tas-Sena Ewropea u jistgħu jippermettu li l-isem tas-Sena Ewropea jintuża fil-promozzjoni ta’ dawk l-attivitajiet sakemm dawn ikunu jikkontribwixxu biex jinkisbu l-għanijiet stabbiliti fl-Artikolu 2.
4. Il-Kummissjoni u l-Istati Membri għandhom iqisu l-integrazzjoni sistematika tal-ġeneri fl-attivitajiet kollha tagħhom f'konnessjoni mal-organizzazzjoni tas-Sena Ewropea.
5. Il-Kummissjoni għandha tqis il-potenzjal ta’ attivitajiet transkonfinarji li jsiru fil-livell reġjonali jew lokali biex jinkisbu l-għanijiet stabbiliti fl-Artikolu 2.
6. Għandhom isiru sforzi biex jiġi żgurat li l-attivitajiet kollha tas-Sena Ewropea li huma indirizzati lill-pubbliku akbar ikunu aċċessibbli faċilment għal kulħadd, inklużi persuni b'diżabbiltajiet.
Artikolu 4
Il-koordinazzjoni mal-Istati Membri
1. Kull Stat Membru għandu jaħtar koordinatur nazzjonali responsabbli għall-organizzazzjoni tas-sehem tiegħu fis-Sena Ewropea u għandu jinforma lill-Kummissjoni b'dik il-ħatra.
2. Il-koordinaturi nazzjonali għandhom jaraw ukoll li l-attivitajiet nazzjonali tas-Sena Ewropea jkunu kkoordinati tajjeb u jistgħu wkoll jippromwovu u jiffaċilitaw attivitajiet lokali u reġjonali f'dan il-kuntest. Il-koordinaturi nazzjonali għandhom jippromwovu wkoll l-involviment tal-partijiet interessati rilevanti kollha inkluża s-soċjetà ċivili, fl-attivitajiet tas-Sena Ewropea.
3. Sal-25 ta’ Novembru 2011, l-Istati Membri huma mistiedna jinformaw lill-Kummissjoni bil-programm ta’ ħidma tagħhom, li għandu jinkludi d-dettalji dwar l-attivitajiet nazzjonali ppjanati taħt is-Sena Ewropea.
Artikolu 5
Il-pajjiżi parteċipanti
Il-parteċipazzjoni fis-Sena Ewropea għandha tkun miftuħa għal:
(a)
l-Istati Membri;
(b)
il-pajjiżi kandidati;
(с)
il-pajjiżi tal-Balkani tal-Punent, u
(d)
l-Istati tal-Assoċjazzjoni Ewropea għall-Kummerċ Ħieles li huma Partijiet għall-Ftehim taż-Żona Ekonomika Ewropea.
Artikolu 6
Il-koordinazzjoni fil-livell tal-Unjoni
1. Il-Kummissjoni għandha timplimenta s-Sena Ewropea fil-livell tal-Unjoni.
2. Il-Kummissjoni għandha ssejjaħ laqgħat tal-koordinaturi nazzjonali sabiex ikun hemm il-koordinazzjoni tal-attivitajiet tas-Sena Ewropea fil-livell tal-Unjoni kif ukoll skambju tal-informazzjoni u konoxxenza, anke dwar impenji possibbli u l-implimentazzjoni tagħhom fl-Istati Membri.
3. Il-Kummissjoni għandha tiffaċilita u tappoġġa l-attivitajiet tas-Sena Ewropea fil-livell nazzjonali, reġjonali u lokali, anke billi tipproponi, fejn xieraq, toroq u għodod ġodda biex jinkisbu l-għanijiet tas-Sena Ewropea u l-evalwazzjoni tagħhom.
4. Il-koordinazzjoni tal-attivitajiet tas-Sena Ewropea fil-livell tal-Unjoni għandha wkoll tkun kwistjoni li jieħdu ħsiebha l-kumitati ta’ politika u l-gruppi konsultattivi eżistenti.
5. Il-Kummissjoni għandha wkoll issejjaħ laqgħat tar-rappreżentanti tal-organizzazzjonijiet jew korpi Ewropej li jaħdmu fil-qasam tat-tixjiħ attiv biex jgħinu fl-organizzazzjoni tas-Sena Ewropea.
6. It-tema tas-Sena Ewropea għandha ssir prijorità mill-Kummissjoni fl-attivitjiet tal-komunikazzjoni tar-rappreżentanzi tagħha fl-Istati Membri u min-netwerks ewlenin li huma rilevanti fil-livell tal-Unjoni u li jirċievu appoġġ mill-baġit ġenerali tal-Unjoni għall-ispejjeż kurrenti tagħhom, fil-programmi ta’ ħidma tagħhom.
7. Il-Parlament Ewropew, l-Istati Membri, il-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u l-Kumitat tar-Reġjuni se jkunu assoċjati fl-attivitajiet tas-Sena Ewropea.
Artikolu 7
L-appoġġ finanzjarju u mhux finanzjarju
1. L-attivitajiet imsemmija fl-Artikolu 3(1), li jsiru fil-livell tal-Unjoni, jistgħu jwasslu għal kuntratt ta’ akkwist pubbliku ffinanzjat mill-baġit ġenerali tal-Unjoni.
2. Fejn ikun il-każ, il-programmi u l-linji politiċi f'oqsma li jikkontribwixxu għall-promozzjoni tat-tixjiħ attiv, bħall-impjiegi, l-affarijiet soċjali u opportunitajiet indaqs, l-edukazzjoni u l-kultura, is-saħħa, ir-riċerka, is-soċjetà tal-informatika, il-politika reġjonali u dik tat-trasport, jistgħu jappoġġaw lis-Sena Ewropea skont ir-regoli applikabbli u fi ħdan il-possibbiltajiet eżistenti tagħhom għall-istabbiliment tal-prijoritajiet.
3. Appoġġ mhux finanzjarju jista' jingħata mill-Unjoni għal attivitajiet li jsiru minn organizzazzjonijiet pubbliċi u privati skont l-Artikolu 3(3).
Artikolu 8
Il-baġit
1. Il-pakkett finanzjarju għall-implimentazzjoni fil-livell tal-Unjoni ta’ din id-Deċiżjoni, b’ mod partikolari fir-rigward tal-attivitajiet stabbiliti fl-Artikolu 3(1), għall-perjodu bejn l-1 ta’ Jannar 2011 u l-31 ta’ Diċembru 2012, għandu jkun ta’ EUR 5 000 000.
2. L-approprjazzjonijiet annwali għandhom jiġu awtorizzati mill-awtorità baġitarja fil-limiti tal-qafas finanzjarju.
Artikolu 9
Il-konsistenza
Il-Kummissjoni - flimkien mal-Istati Membri - għandha tiżgura li l-miżuri previsti f'din id-Deċiżjoni jkunu konsistenti ma’ kull skema jew inizjattiva tal-Unjoni, nazzjonali u reġjonali li tgħin biex jinkisbu l-għanijiet tas-Sena Ewropea.
Artikolu 10
Il-kooperazzjoni internazzjonali
Għall-finijiet tas-Sena Ewropea, il-Kummissjoni tista' tikkoopera mal-organizzazzjonijiet internazzjonali rilevanti, b'mod partikolari n-Nazzjonijiet Uniti u l-Kunsill tal-Ewropa, filwaqt li tiżgura l-viżibbiltà tal-isforzi tal-Unjoni fil-promozzjoni tat-tixjiħ attiv.
Artikolu 11
L-evalwazzjoni
1. Sat-30 ta’ Ġunju 2014, il-Kummissjoni għandha tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u lill-Kumitat tar-Reġjuni li jinkludi l-valutazzjoni kumplessiva tal-azzjonijiet previsti minn din id-Deċiżjoni b’ dettalji dwar l-implimentazzjoni u r-riżultati sabiex dan iservi ta’ bażi għal linji politiċi, miżuri u azzjonijiet futuri tal-Unjoni f'dan il-qasam.
2. Ir-rapport imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jipprovdi wkoll informazzjoni dwar kif l-ugwaljanza bejn is-sessi ġiet integrata fl-attivitajiet tas-Sena Ewropa u kif ġiet żgurata l-aċċessibbiltà għall-persuni b'diżabbiltajiet għal dawk l-attivitajiet.
3. Ir-rapport imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jenfasizza wkoll kif is-Sena Ewropea pproduċiet effetti dewwiema għall-promozzjoni tat-tixjiħ attiv fl-Unjoni kollha.
Artikolu 12
Dħul fis-seħħ
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 13
Indirizzati
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Strasburgu, l-14 ta’ Settembru 2011.