РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 821/2011 НА КОМИСИЯТА
от 16 август 2011 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на винилацетат с произход от Съединените американски щати
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „Съюзът“),
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедурата
(1)
На 4 декември 2010 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Комисията оповести откриването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на винилацетат с произход от Съединените американски щати (наричани по-долу „САЩ“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше открита вследствие на жалба, подадена на 22 октомври 2010 г. от дружество Ineos Oxide Ltd (наричано по-долу „жалбоподателят“), което представлява основен дял - в конкретния случай над 25 % - от цялото производство на винилацетат на промишлеността на Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за откриване на процедурата.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, други известни производители в Съюза, производителите износители в засегнатата държава, вносителите, търговците, потребителите, доставчиците и асоциациите, за които се знае, че имат отношение към дъмпинга, както и представителите на Съединените американски щати. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе предоставена такава възможност.
(5)
Комисията изпрати въпросници на четиримата известни производители износители в засегнатата държава. Трима от тези производители износители предоставиха отговори на въпросника. Четвъртият производител износител отказа да съдейства на разследването и вследствие на това бе уведомен, че ще бъде третиран като неоказващо съдействие дружество в съответствие с член 18 от основния регламент.
(6)
Комисията изпрати въпросници и на жалбоподателя и на другия производител от Съюза, посочен в жалбата.
(7)
В известието за откриване на процедурата бе предвидено изготвянето на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент с оглед на очевидно големия брой несвързани вносители, които са потенциално заинтересовани от това разследване. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на представителна извадка и, в случай че това е така, да направи подбор на такава извадка, от всички несвързани вносители бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да ѝ предоставят посочената в известието за откриване информация. Все пак, като се има предвид, че само двама вносители заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедурата, беше решено, че не е необходимо изготвянето на представителна извадка. Двама от вносителите в Съюза надлежно отговориха на въпросника и беше извършено посещение за проверка в помещенията на единия от тях.
(8)
От друга страна, някои от заинтересованите страни заявиха своя интерес като потребители. На тези страни беше изпратен въпросник, специално създаден за потребителите. Дванадесет дружества отговориха на въпросника и в помещенията на две от тях бяха извършени посещения за проверка.
(9)
Комисията поиска и провери цялата информация, която счете за необходима за временното определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза, и извърши проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
Производители от Съюза
Ineos Oxide Ltd, Обединеното кралство
Wacker Chemie AG, Германия
б)
Производители износители в засегнатата държава
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
в)
Несвързани дружества в засегнатата държава
Terminal, САЩ [името на дружеството и точното му местоположение са поверителни]
г)
Свързани и несвързани дружества в Съюза
Celanese Chemicals Europe GmbH, Германия
Lyondell Chemie Nederland B.V., Нидерландия
Terminal, Съюза [името на дружеството и точното му местоположение са поверителни]
д)
Свързани дружества, установени извън Съюза и Съединените американски щати
Dow Europe GmbH, Швейцария
е)
Вносители
Gantrade Ltd, Обединеното кралство
ж)
Потребители
Vinavil, Mapei, Италия
Synthomer, Обединеното кралство.
3. Разследван период
(10)
Разследването на дъмпинга и нанесената вреда обхвана периода от 1 октомври 2009 г. до 30 септември 2010 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(11)
Разглежданият продукт е винилацетат с произход от Съединените американски щати, класиран понастоящем в код по КН 2915 32 00.
(12)
Винилацетатът (наричан по-долу „разглежданият продукт“) представлява продукт, получен по химичен път от оцетна киселина.
(13)
Винилацетатът има много разнообразни приложения. По-голямата част от произведения винилацетат се използва като суровина за два продукта надолу по веригата: поливинил ацетат и поливинил алкохол. Тези два продукта надолу по веригата са важен полимер в различни промишлености. Обикновено полимерите на винилацетата се използват при производството на бои, лепила, покрития и текстилни добавки.
(14)
В хода на разследването се установи, че е налице само един вид разглеждан продукт.
2. Сходен продукт
(15)
В хода на разследването беше установено, че винилацетатът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, и винилацетатът, произвеждан в засегнатата държава и изнасян за Съюза, имат едни и същи физически, химически и технически характеристики и употреби. Поради това посочените продукти се приемат временно за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Нормална стойност
(16)
За да се определи нормалната стойност, първо бе установено дали продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти на съответните производители износители в засегнатата държава са представителни, т.е. дали общият обем на подобни продажби представлява поне 5 % от обема на общия им износ на разглеждания продукт за Съюза, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент.
(17)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществени от отделните производители износители, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти през РП.
(18)
Продажбите на вътрешния пазар бяха счетени за рентабилни, когато цената на единица продукция е равна на производствените разходи или е по-висока от тях. Съответно бяха определени производствените разходи за продукта на вътрешния пазар по време на РП.
(19)
В случаите, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар надвишаваха разходите и среднопретеглената продажна цена бе равна или по-висока от среднопретеглените производствени разходи, нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар, независимо дали те са били рентабилни. Все пак където обемът на рентабилните продажби представляваше 80 % от общия обем на продажбите или по-малко или където среднопретеглената продажна цена беше под среднопретеглените производствени разходи, нормалната стойност бе определена като среднопретеглената цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар.
2. Експортна цена
(20)
В хода на разследването беше установено, че винилацетатът е изнасян от засегнатата държава за Съюза (i) посредством свързани търговски дружества, установени в Съюза, или, при един производител износител, (ii) посредством свързано търговско дружество, установено извън Съюза.
(21)
И в двата случая експортните цени бяха установени въз основа на цените на препродажбата на първите независими клиенти в Съюза съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент, надлежно коригирани за отчитане на всички разходи, възникнали между вноса и препродажбата, и на печалбата.
3. Сравнение
(22)
Нормалната стойност и експортната цена на съответните производители износители бяха сравнени на ниво франко завода.
(23)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които влияят върху цените и върху тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Където беше приложимо и обосновано, бяха извършени корекции за отчитане на разликите в разходите за обработка, складиране, транспорт и застраховка, стойността на предоставените кредити, рабатите, комисионите и вносните мита.
4. Дъмпингов марж
(24)
Съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж за оказалите съдействие производители износители в Съединените американски щати бе установен на основата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(25)
За да се определи дъмпинговият марж за неоказалите съдействие производители износители, първо беше установено нивото на неоказване на съдействие. За тази цел обемът на износа за Съюза, съобщен от оказалите съдействие производители износители, бе съпоставен със съответните статистически данни на Евростат за вноса.
(26)
Тъй като нивото на съдействие в Съединените американски щати беше високо (над 90 %), временно бе счетено за подходящо остатъчният дъмпингов марж за всеки несътрудничещ производител износител в тази държава да се определи на нивото на най-високото мито, наложено на оказващ съдействие износител. По-нататък този въпрос може да бъде преразгледан на етапа на определяне на окончателните мерки.
(27)
Въз основа на гореизложената методология временните дъмпингови маржове, изразени като процент от вносната CIF цена на границата на Съюза преди облагането с мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Всички други дружества
13,8 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(28)
Жалбата беше подадена от Ineos Oxide Ltd, наричано по-долу „жалбоподателят“, производител на винилацетат в Съюза, който представлява основен дял от цялото производство на Съюза. Втори производител в Съюза, Wacker GmbH, подкрепи откриването на процедурата. По този начин жалбата беше подкрепена от производители в Съюза, които представляват повече от 25 % от общото производство на винилацетат, произвеждан от промишлеността на Съюза. Поради това процедурата беше открита съгласно разпоредбите на член 5, параграф 4 от основния регламент.
(29)
Беше констатирано, че трети производител, установен в Съюза (Celanese Europe GmbH), е свързан с производител износител в засегнатата държава. Съгласно информацията, получена в хода на разследването, временно беше установено, че този производител е изцяло контролиран от установеното в САЩ дружество Celanese Corporation, което има решаваща роля в ключови европейски стопански дейности, като стопанско планиране, производствен контрол, покупко-продажби.
(30)
Предвид гореизложеното беше прието, че отношенията, в които Celanese Europe GmbH участва в рамките на групата, могат да имат за резултат действия, различни от тези на други несвързани производители по смисъла на член 4, параграф 2 от основния регламент. Беше установено също така, че чрез тези отношения дружеството може да бъде защитено от отрицателните последици на вредоносния дъмпинг. Освен това, включването на това дружество в констатациите относно вредата би накърнило обобщените данни относно структурата на промишлеността на Съюза.
(31)
На това основание временно беше установено, че Celanese Europe GmbH следва да бъде изключено при определянето на промишлеността на Съюза.
(32)
Поради това двамата производители Ineos Oxide Ltd и Wacker GmbH представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент, като осигуряват цялото производство на Съюза. Те ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(33)
С цел да се установи дали промишлеността на Съюза, определена в съображение 28 и сл., е претърпяла съществена вреда, беше разгледан въпросът до каква степен производството на разглеждания продукт за собствено потребление на промишлеността на Съюза следва да се вземе предвид при анализа.
(34)
Действително разглежданият продукт се продава от промишлеността на Съюза както на а) свободния пазар, така и на б) защитения от конкуренция пазар (в рамките на същата група, към която се числи дружеството). На защитения от конкуренция пазар разглежданият продукт се използва като суровина за производството на различни продукти, използвани в боите, лепилата, покритията и т.н.
(35)
В това отношение продажбите на разглеждания продукт с цел използването му като суровина за производството на други продукти на дружества от същата група следва да се разглеждат като „предназначени за вътрешно ползване“, доколкото е изпълнено някое от следните условия: (i) продажбите да не се извършват на пазарни цени или (ii) клиентите да не разполагат с възможност свободно да изберат доставчик в рамките на една и съща група от дружества. В хода на разследването беше направена временната констатация, че продажбите на свързани субекти, които купуват разглеждания продукт като суровина за производството на различен продукт, трябва да се считат за продажби за вътрешно ползване; беше установено, че според търговската политика на дружествата тези свързани дружества не са разполагали с възможност свободно да изберат доставчик.
(36)
Това разграничение е от значение за анализа на вредата. Бе установено, че винилацетатът, предназначен за вътрешно ползване, не се конкурира пряко с вноса от засегнатата държава. За сметка на това беше установено, че производството, предназначено за продажби на свободния пазар, се конкурира пряко с посочения внос, тъй като тези продажби са извършени при нормални пазарни условия; това предполага възможност свободно да се избере доставчик. По този начин се обосновава разграничението между защитения от конкуренция пазар и свободния пазар при анализа на някои показатели относно вредата.
(37)
В това отношение бе установено, че следните икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, биха могли основателно да се разглеждат, като се отнесат към цялата дейност, включително вътрешното ползване от промишлеността на Съюза: това са производството, капацитетът, използването на капацитета, инвестициите, стоковите наличности, заетостта, производителността, заплатите и размерът на дъмпинговия марж. Причината за това е, че посочените показатели са засегнати, независимо дали продуктът преминава надолу по веригата в рамките на едно дружество или група дружества за по-нататъшна обработка или се продава на свободния пазар.
(38)
Що се отнася до рентабилността, паричния поток, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитали, анализът беше извършен на нивото на свободния пазар само защото фактът, че цените на защитените от конкуренция пазари не са представителни за нормалните пазарни условия, има отражение върху надеждността на тези показатели.
(39)
Другите икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, а именно потреблението, продажбите, пазарните дялове и цените на пазара на Съюза, бяха анализирани и оценени предимно с оглед на преобладаващото положение на свободния пазар, по-специално когато са налице измерими пазарни условия и когато сделките се сключват при обичайните търговски условия, предполагащи свободен избор на доставчика.
(40)
По отношение на тези показатели обаче беше взет предвид и защитеният от конкуренция пазар, като беше извършено сравнение с данни за свободния пазар, за да се определи дали съществува вероятност положението на защитения от конкуренция пазар да промени заключенията, направени въз основа на анализа само на свободния пазар.
3. Потребление на Съюза
(41)
Потреблението на Съюза беше установено, като към общия обем на продажбите на пазара на Съюза, извършени от промишлеността на Съюза и другия производител, установен в Съюза, бе прибавен общият обем на вноса на винилацетат по данни на Евростат, сверени с проверените данни, предоставени от производителите износители за вноса от засегнатата държава.
(42)
Предвид малкия брой доставчици и необходимостта от защита на поверителните търговски данни в съответствие с член 19 от основния регламент, развитието на потреблението е индексирано.
Таблица 1
Потребление на Съюза
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо потребление
100
90
87
99
Защитен от конкуренция пазар
100
96
100
104
Свободен пазар
100
88
82
97
(43)
През разглеждания период потреблението на общия пазар на Съюза и на свободния пазар отбеляза лек спад, съответно с 1 % и 3 %. За сметка на това на защитения от конкуренция пазар през същия период беше отбелязан ръст от 4 %.
4. Внос от засегнатата държава
4.1. Обем и пазарен дял
(44)
Динамиката на вноса от засегнатата държава по отношение на обема и пазарния дял е следната:
Таблица 2
Внос от Съединените американски щати
Обем на вноса (в метрични тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
103 192
146 800
133 763
152 445
Индекс (2007 г. = 100)
100
142
130
148
Пазарен дял от общия пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
159
150
149
Пазарен дял от свободния пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
162
157
152
Източник: Евростат и информация, почерпена от отговорите на въпросника, предоставени от заинтересованите страни.
(45)
През разглеждания период вносът на общия пазар на Съюза (защитения от конкуренция пазар и свободния пазар) от засегнатата държава се е увеличил с 48 %. Това е довело до увеличение на пазарния дял през същия период с 49 %. Пазарният дял от свободния пазар се е увеличил с 52 %.
4.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(46)
Динамиката на средните цени на вноса от засегнатата държава е, както следва:
Таблица 3
Цена на вноса от Съединените американски щати
Цени на вноса (EUR/метричен тон)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
774
814
541
573
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
70
74
Източник: Евростат
(47)
Макар че през РП се е наблюдавало леко увеличение, като цяло средните цени на вноса от засегнатата държава са намалели с 26 % между 2007 г. и РП.
(48)
Продажните цени на пазара на Съюза бяха анализирани, като бе извършено сравнение между средните фактурирани цени на промишлеността на Съюза на свободния пазар и средните цени на вноса от засегнатата държава. Съответните продажни цени на промишлеността на Съюза бяха коригирани, където бе необходимо, до равнище франко завод, т.е. без да включват транспортните разходи в Съюза и след приспадане на отстъпките и рабатите.
(49)
Тези цени бяха сравнени с цените, фактурирани от оказалите съдействие производители износители от САЩ, като бяха приспаднати намаленията и, където бе необходимо, бяха коригирани до CIF цена на границата на Съюза, надлежно коригирана за отчитане на разходите за освобождаване от митница и разходите след вноса.
(50)
Сравнението показа, че по време на РП внесеният разглеждан продукт от всички оказали съдействие износители е бил продаван в Съюза на цени, които подбиват цените на промишлеността на Съюза. Средното ниво на подбиване на цените, изразено като процент от цените на промишлеността на Съюза, е било 17,9 %, което се основава на проверените данни, предоставени от оказалите съдействие производители износители. Това равнище на подбиване е било комбинирано с отрицателно развитие и съществено потискане на цените.
5. Внос от други трети страни
(51)
Таблицата по-долу илюстрира динамиката на вноса от други трети страни.
Таблица 4
Обем на вноса от други трети страни
Обем на вноса (в метрични тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
103 192
146 800
133 763
152 445
Индекс (2007 г. = 100)
100
142
130
148
Саудитска Арабия
0
0
0
73 156
Други
88 138
52 414
15 937
8 198
Индекс 2007 г. = 100
100
59
18
9
Пазарен дял от общия пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
66
21
9
Пазарен дял от свободния пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
68
22
10
Източник: Евростат
(52)
В началото на разглеждания период вносът от разглежданата страна се е конкурирал с вноса от други държави, в това число Тайван, Украйна и Русия. В края на разглеждания период вносът от тези традиционни източници се е понижил до почти нулеви равнища.
(53)
Нова държава износителка - Саудитска Арабия, която е навлязла на пазара на Съюза през РП, е изнесла около 73 000 тона през РП. Отражението на това развитие върху промишлеността на Съюза се разглежда в съображение 91 и сл.
6. Състояние на промишлеността на Съюза
6.1. Общи положения
(54)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент, проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, свързани със състоянието на промишлеността на Съюза от 2007 г. до края на РП.
(55)
Макроикономическите показатели (производството, производственият капацитет, използването на капацитета, обемът на продажбите, пазарният дял, заетостта, производителността, заплатите и размерът на дъмпинговите маржове), както и микроикономическите показатели (стоковите наличности, продажните цени, рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитали и инвестиции и производствените разходи) бяха оценени на нивото на цялата промишленост на Съюза. Оценката се основаваше на информацията, получена от проверените въпросници, представени от промишлеността на Съюза.
(56)
Следва да се отбележи, че жалбоподателят е набавил производствените си съоръжения едва през 2007 г.; в резултат на това за 2007 г. не можаха да бъдат получени необходимите данни за някои показатели за вредата (рентабилност, заплати, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток). Поради това за тези показатели анализът обхваща периода от 2008 г. до РП. За останалите показатели бяха налице данни за 2007 г. Поради това за тези показатели анализът обхваща целия разглеждан период (от 2007 г. до РП).
(57)
Осъществяваните от жалбоподателя доставки на разглеждания продукт са предназначени изцяло за свободния пазар, докато тези на другия производител от Съюза - главно за защитения от конкуренция пазар и само малка част от неговото производство е предназначено за свободния пазар. Предвид това, че данните за анализа на вредата са получени главно от два източника, единият от които е съсредоточен предимно върху защитения от конкуренция пазар, и че бе установено, че следва да се прави разграничение между общия пазар и свободния пазар по отношение на редица показатели за вредата, трябваше да бъдат индексирани данните относно промишлеността на Съюза, за да се запази поверителността съгласно член 19 от основния регламент.
6.2. Макроикономически показатели
6.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(58)
Таблицата по-долу илюстрира динамиката на производството, производствения капацитет и използването на капацитета на цялата промишленост на Съюза:
Таблица 5
Общо производство, производствен капацитет и използване на капацитета на Съюза
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо производство
100
105
102
92
Общ производствен капацитет
100
121
126
143
Общо използване на капацитета
100
87
81
64
(59)
Както е показано в таблицата по-горе, през разглеждания период производството на Съюза като цяло е намаляло с 8 %.
(60)
През същия период производственият капацитет е нараснал с 43 %. Това нарастване на капацитета обаче не е свързано със създаването на нови производствени линии, а с подобрената ефективност при използването на съществуващия капацитет.
(61)
Комбинацията от тези два фактора, т.е. намаляването на обема на производството и увеличаването на производствения капацитет през същия период, е довела до значителен спад (с 36 %) в използването на капацитета през разглеждания период.
6.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(62)
Данните по-долу илюстрират обема на продажбите, пазарния дял и средните продажни цени на единица продукция на промишлеността на Съюза, разпределени между общия, защитения от конкуренция пазар и свободния пазар.
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ обем на продажбите
100
99
96
88
Пазарен дял (%)
100
110
111
88
Продажби на защитения от конкуренция пазар
100
111
109
113
Пазарен дял (%)
100
115
108
109
Продажби на свободния пазар
100
89
86
67
Пазарен дял (%)
100
102
104
69
(63)
Общият обем на продажбите е намалял с 12 % през разглеждания период. Този спад е бил още по-рязък на свободния пазар - с 33 % между 2007 г. и РП. Защитеният от конкуренция пазар е следвал противоположната тенденция, като обемът на продажбите е нараснал с 13 % през същия период.
(64)
Спадът в обема на продажбите се е изразил в намаляване на пазарния дял с 11 % на целия пазар и с 31 % на свободния пазар между 2007 г. и РП. Защитеният от конкуренция пазар отново е следвал противоположната тенденция, като е отбелязал увеличение с 9 % през същия период.
6.2.3. Заетост, производителност и заплати
Таблица 7
Заетост, производителност и заплати
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ брой на заетите лица
100
96
98
100
Обща производителност (единица/заето лице)
100
109
104
92
Общ размер на годишните заплати
0
100
95
88
(65)
Общото равнище на заетост е останало стабилно между 2007 г. и РП. Следва да се подчертае, че производството на винилацетат не изисква интензивно използване на работна ръка и поради това данните за заетостта не са тясно свързани с данните за производството. Ето защо заетостта не е показател от съществено значение в този сектор.
(66)
През разглеждания период общата производителност на заето лице е намаляла с 8 % между 2007 г. и РП. Тази тенденция е следвала спада в производството и увеличението на производствения капацитет, както бе посочено в съображение 58 и сл.
6.2.4. Размер на действителния дъмпингов марж
(67)
Дъмпинговите маржове са конкретно посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Всички установени маржове бяха над ниво de minimis. Освен това, предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се счита за незначително.
6.3. Микроикономически показатели
6.3.1. Общи забележки
(68)
Анализът на микроикономическите показатели (стоковите наличности, продажните цени, рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитали и инвестиции и производствените разходи) беше извършен на равнището на цялата промишленост на Съюза, както е предвидено в съображение 28 и сл.
(69)
От горепосочените показатели оценката на рентабилността, заплатите, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и паричния поток трябваше да бъде съсредоточена върху свободния пазар, т.е. тя би следвало да отразява най-вече данните, предоставени от жалбоподателя. Като се имат предвид посоченото по-горе, динамиката на показателите печалба и паричен поток не можа да бъде представена в индекс формат по съображения за поверителност.
(70)
В допълнение, както бе обяснено в съображение 56, жалбоподателят не можа да предостави данни за 2007 г. относно някои показатели за вредата; поради това анализът на тези показатели беше извършен за периода от 2008 г. до РП.
6.3.2. Стокови наличности
(71)
Цифрите по-долу отразяват динамиката на стоковите наличности на промишлеността на Съюза през разглеждания период:
Таблица 8
Стокови наличности
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ размер на стоковите наличности
100
86
49
69
(72)
През разглеждания период стоковите наличности са намалели с 31 %. Посоченият показател обаче не следва да се счита за релевантен за този сектор, тъй като производителите на винилацетат произвеждат по поръчка и се стремят да поддържат ограничени стокови наличности. Всъщност стоковите наличности са достатъчни за доставки само в продължение на няколко седмици.
6.3.3. Продажни цени
(73)
Следващата таблица илюстрира динамиката на цените на промишлеността на Съюза, разпределени между общия, защитения от конкуренция и свободния пазар.
Таблица 9
Продажни цени
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Средна продажна цена за единица продукция на общия пазар
100
107
74
84
Средна продажна цена за единица продукция на защитения от конкуренция пазар
100
115
82
92
Средна продажна цена за единица продукция на свободния пазар
100
102
69
77
(74)
Продажните цени на общия пазар на Съюза са намалели с 16 % през разглеждания период. Продажните цени са намалели и на двата пазара, макар че спадът е бил по-рязък на свободния пазар (-23 %), отколкото на защитения от конкуренция пазар (-8 %).
6.3.4. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали и инвестиции
(75)
Рентабилността на сходния продукт на свободния пазар беше установена чрез изразяване на чистата печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт от промишлеността на Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(76)
Рентабилността на свободния пазар е намаляла през разглеждания период. През РП за всеки месец са били отчитани загуби. Това е било резултат от силен спад както в обема на продажбите, така и в продажните цени.
(77)
От таблицата по-долу е видно, че промишлеността на Съюза е увеличила инвестициите си в разглеждания продукт дори при намаляваща рентабилност. Направени са били инвестиции най-вече за подобряване и поддръжка на производствените технологии и процеси с цел повишаване на ефективността.
Таблица 10
Инвестиции
Индекс (2008 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ размер на инвестициите
няма данни
100
129
127
(78)
Инвестициите са се увеличили с 27 % през разглеждания период.
(79)
Въпреки увеличението на инвестициите, възвращаемостта на инвестициите (индексът Return on Investment, ROI), отнасящи се до разглеждания продукт, не е отговаряла на очакваната възвръщаемост и е отбелязала спад между 2008 г. и РП.
(80)
Спад е бил наблюдаван и в паричния поток в периода между 2008 г. и РП, което свидетелства за постоянното влошаване на способността на промишлеността на Съюза да генерира парични средства и следователно за влошаването на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(81)
Поради това, като е увеличила инвестициите си, промишлеността все още е показвала способност за привличане на капитали; тази способност обаче е била затруднена от спада в продажбите и увеличаващите се трудности при генерирането на паричен поток.
7. Заключение относно вредата
(82)
Анализът на състоянието на промишлеността на Съюза показа низходяща тенденция при всички основни показатели за вредата. На фона на сравнително стабилното потребление производството като цяло е спаднало с 8 % през разглеждания период. През същия период промишлеността на Съюза е загубила 11 % от общия пазарен дял и 33 % от дела си на свободния пазар. Използването на капацитета е спаднало с 36 %. През същия период вносът от засегнатата държава се е увеличил с 48 %.
(83)
През разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза като цяло е намалял с 12 %. По-силна тенденция на спад в обема на продажбите е била наблюдавана по отношение на тенденциите, свързани със свободния пазар, където е бил наблюдаван спад с 33 % през разглеждания период.
(84)
Спадът в обема на продажбите на промишлеността на Съюза е бил съпроводен от спад на цените като цяло с 16 %. Както и по отношение на обема на продажбите, положението е било още по-лошо на свободния пазар, където е отбелязано понижение на цените с 23 %. Свиването на продажбите заедно с понижението на цените е оказало въздействие върху равнищата на печалба и е довело до загуби през всеки месец от РП.
(85)
Единствените показатели, които са отчели положителна тенденция, са инвестициите, които са нараснали с 27 %, и способността за привличане на капитали. Въпреки това вложените инвестиции не са осигурили очакваната възвръщаемост и са отбелязали спад между 2008 г. и РП.
(86)
С оглед на гореизложеното разследването потвърди, че ако това положение се запази, има вероятност установените в хода на разследването загуби да доведат до спиране на всякакво значимо производство от промишлеността на Съюза на винилацетат, предназначен за свободния пазар.
(87)
Поради изложените по-горе обстоятелства промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда през РП.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(88)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше разгледан въпросът дали понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда е била причинена от дъмпинговия внос от засегнатата държава. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези фактори, не се дължи на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на вноса от САЩ
2.1. Общи положения
(89)
Налице е явно съвпадение във времето между увеличението на дъмпинговия внос между 2007 г. и РП и успоредната загуба на пазарен дял от промишлеността на Съюза през същия период. При разследването също така беше установено наличието на неблагоприятни последици за цените вследствие на дъмпинговия внос, който постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза и така е довел до понижение на нейната рентабилност.
(90)
Някои заинтересовани страни заявиха, че чрез увеличението на вноса просто е извършена замяна на вноса, извършван по-рано от други страни вносителки, и/или че то се дължи на растящото търсене на пазара на ЕС. Нито данните за вноса (вж. таблица 2), нито данните за потреблението (вж. таблица 1) обаче могат да подкрепят това твърдение. В това отношение следва да се припомни, както е посочено и в съображение 43, че потреблението е било доста стабилно и че дори е намаляло леко през разглеждания период, докато вносът от САЩ е нараснал с 48 %.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Въздействие на вноса от други трети страни
3.1.1. Въздействие на вноса от Саудитска Арабия
(91)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че причината за нанесената на промишлеността на Съюза вреда е вносът на винилацетат от Саудитска Арабия.
(92)
Саудитска Арабия в действителност, както е посочено и в съображение 53 по-горе, е вторият най-голям износител на винилацетат за Съюза след САЩ. Вносът от Саудитска Арабия е навлязъл на пазара едва през РП.
(93)
Данните на Евростат, представени в таблица 11 по-долу, сочат цените на вноса от Саудитска Арабия и от други трети страни.
Таблица 11
Продажна цена на износа от други трети страни
EUR/метричен тон
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Саудитска Арабия
няма данни
няма данни
няма данни
636
Индекс (РП = 100)
0
0
0
100
Други
878
919
473
633
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
54
72
(94)
От таблицата е видно, че средната цена на вноса от Саудитска Арабия (636 EUR) е била сравнима с цените на вноса от други трети страни, които са били средно 633 EUR и са били с 11 % по-високи от средната цена на вноса от САЩ (573 EUR).
(95)
Фактът, че Саудитска Арабия се вмества в същия ценови сегмент като други вносители със значителна ценова разлика в сравнение с износа от САЩ, показва, че производителите износители от Саудитска Арабия имат различна политика от тази на САЩ по отношение на ценоопределянето и по отношение на възможното въздействие върху производителите от Съюза.
(96)
Въз основа на това може да се направи временно заключение, че вносът от Саудитска Арабия не прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от САЩ и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.2. Въздействие на икономическата криза
(97)
Някои заинтересовани страни заявиха, че намалението в обема на производството и продажбите на промишлеността на Съюза трябва да се отдаде на намаляващото потребление. Тези страни също така посочиха, че низходящата тенденция при средните продажни цени е била предизвикана от световната икономическа криза.
(98)
Други заинтересовани страни заявиха, че по време на икономическа криза всички производители на нефтохимически продукти, включително на винилацетат, са понесли сериозни загуби, поради което загубите, понесени от промишлеността на Съюза, не следва да се приписват на дъмпинговия внос от засегнатата държава.
(99)
Въпреки това настоящото разследване, както е посочено и в съображения 41-43, показа, че намалението на потреблението на Съюза на свободния пазар е било незначително през разглеждания период. Поради това въздействието на икономическата криза, изразяващо се в намаляване на потреблението, не би могло да бъде причина за сериозното намаление на обема на продажбите, посочено в съображения 62-64.
(100)
Анализът на данните за рентабилността на промишлеността на Съюза на свободния пазар показа, че сегментът на винилацетата, е понесъл особено големи загуби в сравнение с производството на други сходни химически продукти. Нещо повече, рентабилността по отношение на тези други продукти се е възстановила след края на кризата, докато положението на сегмента на винилацетата, е продължило да се влошава. Това води до временното заключение, че макар да е твърдо вероятно сегментът на винилацетата да е бил засегнат от икономическата криза, той следва да се разграничава от другите нефтохимическата сегменти поради постоянните загуби, понасяни от жалбоподателя, които са продължили и след края на кризата и са били свързани пряко с евтиния внос от САЩ. Поради това посочените по-горе твърдения временно се отхвърлят.
(101)
Предвид посоченото по-горе се прави временно заключение, че икономическата криза не е допринесла за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, до такава степен, че да наруши причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ.
3.3. Самопричиняване на вреда
(102)
Няколко заинтересовани страни посочиха, че жалбоподателят е допринесъл за несигурното си положение чрез изграждането на допълнителни производствени мощности по време на рецесията. Беше заявено, че поради това всеки спад в размера на продажбите и печалбата е бил причинен от комбинацията от рецесията и лошите търговски решения на жалбоподателя.
(103)
Няколко заинтересовани страни освен това изтъкнаха, че технологията, използвана в завода на жалбоподателя, е основната причина за вредата. През разглеждания период жалбоподателят няколкократно е спирал работа или са настъпвали форсмажорни обстоятелства и бе заявено, че спадът в продажбите на жалбоподателя следва да бъде отдаден на многобройните спирания, а не на дъмпинговия внос от САЩ. Подобни доводи бяха изтъкнати и по отношение на рентабилността на жалбоподателя.
(104)
Що се отнася до твърдението, че жалбоподателят не е следвало да разширява производствения си капацитет в период на рецесия в световен мащаб, следва да се припомни, че жалбоподателят не е придобил нови мощности, а просто е разширил производствения си капацитет чрез оптимизирането на съществуващите процеси. Това трябва да се приеме за разумно търговско решение на пазар, където общото потребление е стабилно, но продажбите намаляват поради конкуренцията на евтиния внос. Поради това горното твърдение временно се отхвърля.
(105)
Що се отнася до твърдението, че именно спирането на работата поради технически проблеми в неговите съоръжения е довело до вредата, понесена от жалбоподателя, разследването показа, че процесът на производство на винилацетат изисква циклична поддръжка и затваряне на завода на планирани редовни интервали. Поради това три от общо петте спирания трябва да се смятат за част от редовната експлоатация на завода за производство на винилацетат.
(106)
Освен това бе установено, че и трите планови прекъсвания на работата се основават на съзнателни решения на жалбоподателя да спре производството в моменти, когато ценовият натиск, упражняван от дъмпинговия внос, е бил толкова силен, че жалбоподателят не е бил в състояние да доставя стоки на устойчиви ценови равнища. По време на тези спирания жалбоподателят е разполагал с достатъчна стокова наличност, за да достави търсените малки обеми, които са били договорени или необходими за продажби на място. Освен това намаляването на стоковата наличност, упоменато в съображение 72, свидетелства за това, че през разглеждания период са били извършвани постоянни доставки.
(107)
На това основание беше установено, че общото въздействие на производствените спирания на жалбоподателя не е било от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка. Поради това доводите, изтъкнати от заинтересованите страни по отношение на самопричинена вреда, бяха отхвърлени.
3.4. Достъп до суровини: естественото конкурентно предимство на производителите в засегнатата държава
(108)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че зависимостта на жалбоподателя от външни доставки на суровина, а не дъмпинговият внос, трябва да се разглежда като един от основните източници на неговите затруднения. Също така бе посочено, че износителите от САЩ имат естествено конкурентно предимство, тъй като имат достъп до по-евтини суровини, т.е. етилен и оцетна киселина.
(109)
По отношение на твърдените проблеми с източниците на суровини, с които разполага жалбоподателят, изтъкнатият по-горе довод не може да бъде приет, тъй като беше установено, че жалбоподателят също така се е ползвал и от преференциални канали и материали, получени на място от завода на неговия доставчик, както и от дружество сестра. Така цените на основните суровини са били съответно сравними с цените на пазара на засегнатата държава.
(110)
Оттук следва, че макар да е възможно общите цени на основната суровина, използвана за производството на винилацетат, в действителност да са били по-ниски в САЩ, отколкото на пазара на Съюза, това не е повлияло на разходите на жалбоподателя.
(111)
Фактът, че разликата в цените на суровините е можела да окаже само частично въздействие върху проблемите, с които се е сблъскал жалбоподателят, бе подкрепен и от факта, че са били регистрирани значително по-добри данни за рентабилността по отношение на други продукти, произвеждани от жалбоподателя, съдържащи същите суровини.
(112)
Въз основа на горепосоченото се стига до временното заключение, че въздействието на цените на суровините не е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от САЩ и съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(113)
Поради това беше направено заключението, че е налице причинно-следствена връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ. Бяха анализирани и други евентуални причини за вредата, а именно въздействието на вноса от други трети страни, въздействието на икономическата криза, естественото конкурентно предимство на производителите износители на суровини и самопричинената вреда, и бе установено, че никоя от тях не е имала такова въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, че да наруши установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от САЩ и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(114)
Поради това, въз основа на изложения по-горе анализ на влиянието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза се стигна до временното заключение, че между дъмпинговия внос от САЩ и понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда през РП съществува причинно-следствена връзка.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(115)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза понася съществена вреда поради въздействието на подбиващия цените ѝ дъмпингов внос, както е подробно разяснено в съображение 48 и сл.
(116)
Промишлеността на Съюза инвестира в подобряването на ефективността си и постепенно рационализира производствения си процес. Може да се очаква, че мерките биха предотвратили по-нататъшната нелоялна конкуренция от дъмпинговия внос на ниски цени и съответно биха довели до възстановяването на състоянието на промишлеността на Съюза.
(117)
От друга страна, ако не бъдат наложени мерки, сегашното финансово състояние и рентабилността на промишлеността на Съюза, анализирани по време на настоящото разследване и описани в съображение 54 и сл., не са достатъчно стабилни, за да могат да устоят на по-нататъшния натиск, упражняван от дъмпинговия внос. Вероятна последица от това ще бъде спиране или значително свиване на производството на промишлеността на Съюза, предназначено за свободния пазар.
(118)
С оглед на направения по-горе анализ се очаква промишлеността на Съюза да извлече ползи от налагането на временните мерки.
2. Интерес на вносителите
(119)
Комисията изпрати въпросници на двамата известни несвързани вносители, които заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедурата.
(120)
Разследването показа, че съществена част от общия оборот има отношение към разглеждания продукт.
(121)
Беше анализирано въздействието на митата върху рентабилността на вносителя. Анализът показа, че печалбата от неговия внос и надбавката към нея са от такова естество, че налагането на мерките действително би могло да доведе до намаляване на рентабилността му. Вследствие на това от гледна точка на разходите е твърде вероятно, ако бъдат наложени, мерките да окажат въздействие върху дейността на вносителя. Независимо от това вносителят потвърди, че ще бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличените си разходи върху клиентите си, предвид сегашното състояние на пазара, където се очаква търсенето да остане непроменено. Освен това в хода на разследването се установи, че е възможно вносителят да започне да набавя продукта от производители, които не се облагат с антидъмпинговото мито, като например тайвански износители или производители от Съюза.
(122)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че ефектът от налаганите мерки върху вносителите ще бъде ограничен.
3. Интерес на промишлените потребители
(123)
Промишлените потребители демонстрираха силен интерес към този случай. Дванадесет потребители оказаха съдействие в разследването; двама от тях бяха проверени по отношение на обема на техния внос от засегнатата държава. Тези дружества са установени из цялата територия на Съюза и извършват дейност в сектора на промишлените приложения, като например покрития, бои и лепила.
(124)
По данни на Евростат вносът на оказалите съдействие потребители представлява около една трета от общия внос от САЩ. В хода на разследването бе установено, че 30 % от покупките на винилацетат от оказалите съдействие потребители са с произход от САЩ, а 57 % са с произход от ЕС.
(125)
Разследването показа, че винилацетатът съставлява средно около една трета от производствените разходи на двамата проверени потребители.
(126)
Някои потребители заявиха, че налагането на мерките би увеличило техните производствени разходи и че ще им бъде трудно да прехвърлят това увеличение на разходите върху своите клиенти поради силната ценова конкуренция на пазара. Според тях това затруднено положение може да доведе или до намаляване на пазарния дял на потребителите в полза на техните конкуренти извън Съюза, или до преминаване от сегашния им производствен процес към други, които не включват разглеждания продукт. Пак според тях, окончателният резултат от мерките би се изразил в съществено намаляване на маржовете на печалба на потребителите.
(127)
Двама от тези потребители изтъкнаха, че пониженият марж на печалбата би довел до по-малки инвестиции в производството им и че това съответно ще засегне неблагоприятно заетостта.
(128)
Що се отнася до твърдението за намаление на маржа на печалбата, като се имат предвид удовлетворителните нива на доходност на потребителите, се очаква, че в случай че потребителите не бъдат в състояние да прехвърлят увеличението на разходите върху клиентите си, налагането на мита само леко би намалило техните маржове на печалба. Поради това вероятно инвестициите в производството няма да пострадат и няма да има значително негативно въздействие върху заетостта. С оглед на гореизложеното, твърдението се отхвърля.
(129)
Що се отнася до твърдението, че мерките спрямо вноса на разглеждания продукт ще навредят на конкурентоспособността на потребителите от Съюза, тъй като ще увеличат производствените им разходи и ще благоприятстват вноса на продукти надолу по веригата от други трети страни, следва да се припомни, че с митата не се цели спирането на вноса и че нивото на мерките не е такова, че да попречи на снабдяването на потребителите с продукти от САЩ. Антидъмпинговите мита служат за възстановяване на условията за лоялна конкуренция на пазара на Съюза по отношение на разглеждания продукт. Въз основа на гореизложеното и изхождайки от съображението, че само една трета от количествата винилацетат, използвани от потребителите, са с произход от САЩ, твърдението се отхвърля.
(130)
В допълнение към гореизложеното трябва да се подчертае, че много потребители съобщиха, че поради оскъдния брой източници на винилацетат, задача с приоритетно значение е снабдяването с достатъчни количества винилацетат с произход от Съюза. В това отношение следва да се припомни, че разследването показа, че съществува вероятност да се стигне до преустановяване на доставките на винилацетат от промишлеността на Съюза за свободния пазар, ако мерките не бъдат наложени. Така, по отношение на разнообразяването на доставките, налагането на мерките също ще бъде в интерес на потребителите от Съюза.
(131)
С оглед на гореизложеното временно беше заключено, че биха били ограничени всякакви отрицателни последици върху потребителите от налагането на мерките.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(132)
С оглед на гореизложеното се стигна до временното заключение, че въз основа на наличната информация относно интереса на Съюза не може да бъде направен ясен извод, че налагането на временни мерки върху вноса на винилацетат с произход от САЩ не би било в интерес на Съюза.
Ж. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(133)
Предвид направените по-горе заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(134)
С оглед определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(135)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, бе счетено, че евентуално наложените мерки следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба, преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходния продукт в Съюза от предприятие в този сектор при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на дъмпингов внос.
(136)
Поради това нивото на отстраняване на вредата беше изчислено на базата на сравнение между средната цена на дъмпинговия внос и целевата цена на промишлеността на Съюза. Целевата цена бе установена чрез добавяне на целеви марж на печалбата към производствените разходи на промишлеността на Съюза. Целевият марж на печалбата бе временно определен на равнище от 9,9 %. Този марж на печалбата беше установен на базата на рентабилността, основана на средната възвръщаемост (измерена като EBITDA/продажби), която нефтохимическите дружества, работещи в сектор, подобен на сектора на винилацетат, са достигнали в периода 2007-2009 г.
(137)
Произтичащите от това маржове на подбиване на цените надвишават 30 %.
2. Временни мерки
(138)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент беше счетено, че върху вноса с произход от засегнатата държава следва да се въведат временни антидъмпингови мерки на нивото на по-ниската от двете стойности - установения дъмпингов марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото на по-ниското мито. В конкретния случай митническата ставка следва да бъде определена съответно на нивото на установените дъмпингови маржове.
(139)
Посочените в настоящия регламент индивидуални ставки на антидъмпинговото мито за отделните дружества бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на това разследване по отношение на тези дружества. Ето защо тези митнически ставки (за разлика от митото, налагано на „всички други дружества“ на територията на цялата държава) са приложими единствено за вноса на продукти с произход от Съединените американски щати и произведени от тези дружества, т.е. от конкретно посочените по-горе правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(140)
Всяко искане, свързано с прилагането на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки по отношение на отделно дружество (напр. след промяна в наименованието на субекта или след създаването на нови производствени или търговски структури) следва да се изпрати незабавно до Комисията (3) с цялата необходима информация, по-специално всяка промяна в дейностите на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с промяна в наименованието или промяна в производствените и търговските структури. Ако е целесъобразно, след консултации с консултативния комитет Комисията ще измени съответно регламента, като актуализира списъка на дружествата, които се ползват с индивидуални митнически ставки.
(141)
Въз основа на гореизложеното предложените ставки на антидъмпинговото мито, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, се определят временно, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временни ставки на митото
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Всички други дружества
13,8 %
66,2 %
13,8 %
З. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(142)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в срока, определен в известието за откриване на процедурата, да могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпинговите мита са временни и е възможно да се наложи да бъдат преразгледани при изготвянето на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на винилацетат, понастоящем класиран в код по КН 2915 32 00 и с произход от Съединените американски щати.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Всички други дружества
13,8 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза се извършва след представянето на гаранция, равностойна на размера на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засяга прилагането на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 16 август 2011 година.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 821/2011
tas-16 ta’ Awwissu 2011
li jimponi dazju anti-dumping provviżorju fuq l-importazzjonijiet ta’ aċetat tal-vinil li joriġinaw fl-Istati Uniti tal-Amerika
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (l-“Unjoni”),
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett tad-dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 7 tiegħu,
Wara li kkonsultat lill-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Bidu
(1)
Fl-4 ta’ Diċembru 2010, il-Kummissjoni ħabbret, permezz ta’ avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2), il-bidu ta’ proċediment anti-dumping fir-rigward tal-importazzjonijiet fl-Unjoni ta’ aċetat tal-vinil li joriġinaw fl-Istati Uniti tal-Amerika (minn hawn ’il quddiem l-USA jew il-pajjiż ikkonċernat).
(2)
Il-proċedura nbdiet bħala riżultat ta’ lment ippreżentat fit-22 ta’ Ottubru 2010 minn Ineos Oxide Ltd (“l-ilmentatur”) li jirrappreżenta proporzjon kbir, f'dan il-każ aktar minn 25% tal-produzzjoni totali tal-industrija tal-Unjoni tal-aċetat tal-vinil. L-ilment fih evidenza prima facie tad-dumping tat-tali prodott u ta' dannu materjali li jirriżulta minnu, li tqies biżżejjed biex jiġġustifika l-bidu ta' proċediment.
2. Il-Partijiet ikkonċernati mill-proċediment
(3)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-kwerelant, lil produtturi oħra magħrufa fl-Unjoni, lill-produtturi esportaturi fil-pajjiż ikkonċernat, lill-importaturi, lill-operaturi tas-suq, lill-utenti, lill-fornituri u lill-assoċjazzjonijiet magħrufin li huma kkonċernati, u lir-rappreżentanti tal-Istati Uniti tal-Amerika dwar il-bidu tal-proċediment. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità sabiex jagħtu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu smigħ fil-limitu ta’ żmien stabbilit fl-avviż tal-inizjazzjoni.
(4)
Il-partijiet interessati kollha, li wrew li hemm raġunijiet partikolari għalfejn għandhom jinstemgħu u li talbu smigħ, ingħataw l-opportunità li jinstemgħu.
(5)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-erba’ produtturi esportaturi magħrufa fil-pajjiż ikkonċernat. Tliet produtturi esportaturi bħal dawn ipprovdew tweġiba għall-kwestjonarju. Ir-raba’ produttur esportatur irrifjuta li jikkoopera fl-investigazzjoni u ġie sussegwentement informat li se jiġi trattat bħala kumpanija li ma kkooperatx skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku.
(6)
Il-Kummissjoni bagħtet ukoll kwestjonarji lill-ilmentatur u lill-produttur l-ieħor tal-Unjoni msemmi fl-ilment.
(7)
Minħabba n-numru apparentement kbir ta’ importaturi mhux relatati li huma potenzjalment ikkonċernati minn din l-investigazzjoni, kien previst teħid ta’ kampjuni fl-avviż tal-inizjazzjoni skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk kienx neċessarju t-teħid ta’ kampjuni u, jekk iva, tagħżel kampjun, l-importaturi kollha mhux relatati kienu mitluba jidentifikaw ruħhom mal-Kummissjoni u jipprovdu l-informazzjoni speċifikata fl-avviż tal-inizjazzjoni. Madankollu, minħabba li żewġ importaturi biss identifikaw ruħhom sal-iskadenza stabbilita mill-avviż tal-inizjazzjoni, ġie deċiż li t-teħid ta’ kampjuni ma kienx neċessarju. Żewġ importaturi fl-Unjoni wieġbu kif dovut għall-kwestjonarju u fil-każ ta' wieħed minnhom saret żjara ta’ verifika fuq il-post..
(8)
Min-naħa l-oħra, numru ta’ partijiet interessati identifikaw ruħhom bħala utenti. Kwestjonarju mħejji speċifikament għall-utenti ntbagħat lil partijiet bħal dawn. Tnax-il kumpanija wieġbu għall-kwestjonarju u twettqu żjarat ta’ verifika fuq il-post fil-każ ta’ tnejn minnhom.
(9)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha meqjusa neċessarja għad-determinazzjoni provviżorja tad-dumping, id-dannu li rriżulta u l-interess tal-Unjoni u wettqet verifiki fuq il-post fil-każ tal-kumpaniji li ġejjin:
(a)
Il-produtturi tal-Unjoni
Ineos Oxide Ltd, ir-Renju Unit
Wacker Chemie AG, il-Ġermanja
(b)
Il-produtturi esportaturi fil-pajjiż ikkonċernat
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
(c)
Il-kumpaniji mhux relatati fil-pajjiż ikkonċernat
Terminal, l-Istati Uniti [isem il-parti u l-post eżatt huma kunfidenzjali]
(d)
Il-kumpaniji relatati u mhux relatati fl-Unjoni
Celanese Chemicals Europe GmbH, il-Ġermanja
Lyondell Chemie Nederland B.V., il-Pajjiżi l-Baxxi
Terminal, l-Unjoni [isem il-parti u l-post eżatt huma kunfidenzjali]
(e)
Il-kumpaniji relatati la fl-Unjoni u lanqas fl-Istati Uniti tal-Amerika
Dow Europe GmbH, l-Isvizzera
(f)
L-Importaturi
Gantrade Ltd, ir-Renju Unit
(g)
L-utenti
Vinavil, Mapei, l-Italja
Synthomer, ir-Renju Unit
3. Il-perjodu ta’ investigazzjoni
(10)
L-investigazzjoni tad-dumping u tad-dannu kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Ottubru 2009 sat-30 ta’ Settembru 2010 (il-perjodu ta’ investigazzjoni jew PI). L-eżaminazzjoni tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tad-dannu kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2007 sal-aħħar tal-PI (il-perjodu li qed jiġi kkunsidrat).
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
1. Il-prodott ikkonċernat
(11)
Il-prodott ikkonċernat huwa definit bħala aċetat tal-vinil li joriġina fl-Istati Uniti tal-Amerika li attwalment jaqa’ taħt il-Kodiċi NM 2915 32 00.
(12)
L-aċetat tal-vinil (minn hawn ’il quddiem VAM jew il-prodott ikkonċernat) huwa prodott kimiku ta' bażi derivat mill-aċidu aċetiku.
(13)
L-aċetat tal-vinil għandu varjetà wiesgħa ta’ applikazzjonijiet. Il-maġġoranza tal-aċetat tal-vinil prodott jintuża bħala fattur produttiv f’żewġ prodotti downstream: l-aċetat tal-polivinil u l-alkoħol tal-polivinil. Dawn il-prodotti downstream huma polimeru importanti f’diversi industriji. Il-polimeri ta’ aċetat tal-vinil jintużaw komunement fil-produzzjoni taż-żebgħa, tal-adeżivi, tal-kisi u tal-finituri tat-tessuti.
(14)
L-investigazzjoni wriet li hemm biss tip wieħed tal-prodott ikkonċernat..
2. Il-prodott simili
(15)
L-investigazzjoni wriet li l-aċetat tal-vinil prodott u mibjugħ fl-Unjoni mill-industrija tal-Unjoni u l-aċetat tal-vinil prodott fil-pajjiż ikkonċernat u esportat lill-Unjoni kellhom l-istess karatteristiċi u użi bażiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi. Għalhekk, dawn il-prodotti huma provviżorjament meqjusin bħala simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. DUMPING
1. Il-valur normali
(16)
Għad-determinazzjoni tal-valur normali, l-ewwel ġie stabbilit li l-bejgħ domestiku tal-prodott simili lill-klijenti indipendenti tal-produtturi esportaturi rispettivi fil-pajjiż ikkonċernat kienx rappreżentattiv, jiġifieri jekk il-volum totali tat-tali bejgħ irrappreżentax mill-anqas 5% tal-volum totali tal-bejgħ tal-esportazzjoni tiegħu tal-prodott ikkonċernat lill-Unjoni, skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku.
(17)
Il-Kummissjoni sussegwentement eżaminat jekk il-bejgħ domestiku ta’ kull produttur esportatur jistax jitqies li sar fil-kors ordinarju tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi ġie stabbilit il-proporzjon ta’ bejgħ domestiku profittabbli lill-klijenti indipendenti matul il-PI.
(18)
It-tranżazzjonijiet tal-bejgħ domestiku tqiesu bħala profittabbli fejn il-kost tal-unità kien ugwali għall-kost tal-produzzjoni, jew ogħla minnha. Għaldaqstant ġie stabbilit il-kost tal-produzzjoni fuq is-suq domestiku matul il-PI.
(19)
Fil-każ fejn 80% tal-volum tal-bejgħ fis-suq domestiku kien ogħla mill-kostijiet u l-prezz tal-bejgħ medju peżat kien ugwali għall-kost tal-produzzjoni medja peżata jew ogħla minnu, il-valur normali kien ikkalkulat bħala l-medja peżata tal-prezzijiet tal-bejgħ domestiċi kollha, irrispettivament minn jekk humiex profitabbli jew le. Madankollu, fejn il-volum tal-bejgħ profitabbli rrappreżenta 80% jew inqas tal-volum totali ta' bejgħ, jew fejn il-prezz tal-bejgħ medju peżat kien inqas mill-kost tal-produzzjoni medju peżat, il-valur normali kien fuq il-prezz medju peżat tal-bejgħ domestiku profitabbli biss.
2. Il-prezz tal-esportazzjoni
(20)
L-investigazzjoni wriet li l-aċetat tal-vinil kien esportat mill-pajjiż ikkonċernat lejn l-Unjoni jew (i) permezz tal-kumpaniji tal-kummerċ relatati li jinsabu fl-Unjoni; jew (ii) għal produttur esportatur wieħed, permezz ta' kumpanija kummerċjali relatata barra l-Unjoni.
(21)
Fiż-żewġ każijiet li huma, il-prezzijiet tal-esportazzjoni kienu stabbiliti abbażi tal-prezzijiet tal-bejgħ mill-ġdid lill-ewwel konsumaturi indipendenti fl-Unjoni, skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku, aġġustati kif dovut għall-ispejjeż imġarrba bejn l-importazzjoni u l-bejgħ mill-ġdid, u l-profitti.
3. Paragun
(22)
Il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni tal-produtturi esportaturi rispettivi kienu paragunati ma' dawk tal-fabbrika.
(23)
Sabiex jiġi żgurat paragun ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, ingħata konċessjoni dovuta fil-forma ta' aġġustament għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-paragunabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Aġġustamenti għad-differenzi fl-ispejjeż tal-ġestjoni u tal-ħżin, l-ispejjeż tat-trasport u tal-assigurazzjoni, l-ispejjeż tal-kreditu, ir-ribassi, il-kummissjonijiet, id-dazji tal-importazzjoni saru fejn applikabbli u ġustifikati.
4. Marġini tad-dumping
(24)
Skont l-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, il-marġini tad-dumping għall-produtturi esportaturi li kkooperaw fl-Istati Uniti tal-Amerika ġie stabbilit abbażi ta’ paragun tal-valur normali medju peżat ma' prezz tal-esportazzjoni medju peżat.
(25)
Sabiex jiġi determinat il-marġini tad-dumping għal produtturi esportaturi li ma kkooperawx, l-ewwel ġie stabbilit il-livell ta' nuqqas ta' kooperazzjoni. Għal dan il-għan, il-volum ta’ esportazzjonijiet lill-Unjoni rrapportat mill-produtturi esportaturi li kkooperaw ġie paragunat mal-istatistika tal-importazzjoni tal-Eurostat ekwivalenti.
(26)
Minħabba li l-livell ta’ kooperazzjoni fl-Istati Uniti tal-Amerika kien għoli (aktar minn 90%) ġie meqjus provviżorjament xieraq li jiġi stabbilit il-marġini tad-dumping residwu għal kwalunkwe produttur esportatur li ma kkooperax f'dan il-pajjiż fil-livell tal-ogħla dazju impost fuq esportatur li kkoopera. Din il-kwistjoni tista’ tiġi kkunsidrata mill-ġdid sussegwentement fl-istadju definittiv.
(27)
Abbażi tal-metodoloġija msemmija hawn fuq, il-marġini tad-dumping provviżorji, espressi bħala perċentwal tal-prezz tal-importazzjoni CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma dawk li ġejjin:
Kumpanija
Marġini ta’ Dumping Provviżorju
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
13,8 %
D. DANNU
1. Il-produzzjoni tal-Unjoni u l-industrija tal-Unjoni
(28)
L-ilment tressaq minn Ineos Oxide Ltd minn hawn ’il quddiem "l-Ilmentatur", produttur ta’ aċetat tal-vinil fl-Unjoni, li jirrappreżenta proprozjon kbir tal-produzzjoni totali tal-Unjoni. Produttur ieħor tal-Unjoni, it-tieni wieħed, Wacker GmbH, sostna l-inizjazzjoni tal-proċediment. Hekk, l-ilment ġie sostnut mill-produtturi tal-Unjoni li jirrappreżentaw aktar minn 25% tal-produzzjoni totali tal-aċetat tal-vinil prodott mill-industrija tal-Unjoni. Għaldaqstant, il-proċediment kien inizjat skont id-dispożizzjoni tal-artikolu 5(4) tar-Regolament bażiku.
(29)
It-tielet produttur li jinsab fl-Unjoni (Celanese Europe GmbH) instab li huwa relatat ma’ produttur esportatur li jinsab fil-pajjiż ikkonċernat. Skont l-informazzjoni miksuba matul l-investigazzjoni ġie stabbilit, provviżorjament, li dan il-produttur kien ikkontrollat kompletament minn Celanese Corporation, ibbażata fl-USA, li għandha rwol deċiżiv fl-operazzjonijiet prinċipali tan-negozju Ewropej bħall-ippjanar tan-negozju, il-kontroll tal-produzzjoni, l-attivitajiet tax-xiri u l-bejgħ.
(30)
Minħabba dak imsemmi hawn fuq, kien meqjus li r-relazzjoni ta’ Celanese Europe GmbH fil-grupp kienet tali li tikkawża mġiba li tkun differenti minn dik ta’ produtturi oħra mhux relatati skont it-tifsira tal-Artikolu 4 (2) tar-Regolament bażiku. Kien meqjus ukoll li permezz ta’ din ir-relazzjoni l-kumpanija tista’ tkun protetta mill-konsegwenzi negattivi tad-dumping li jikkawża dannu. Barra minn hekk, jekk tiġi inkluża kumpanija bħal din fis-sejbiet dwar id-dannu jkun hemm distorsjoni tad-dejta aggregata dwar il-kostituzzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
(31)
Abbażi ta’ dan, ġie provviżorjament stabbilit li Celanese Europe GmbH għandha tkun eskluża mid-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
(32)
Għaldaqstant, iż-żewġ produtturi Ineos Oxide Ltd u Wacker GmbH jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 4(1) u l-Artikolu 5(4) tar-Regolament bażiku u jirrappreżentaw 100% tal-produzzjoni tal-Unjoni. Minn hawn ’il quddiem dawn se jissejħu l-“industrija tal-Unjoni”.
2. Determinazzjoni tas-suq rilevanti tal-Unjoni
(33)
Sabiex jiġi stabbilit jekk l-industrija tal-Unjoni kif definita fil-premessi (28) et seq. sofrietx dannu materjali, ġie eżaminat sa liema punt il-produzzjoni magħluqa tal-industrija tal-Unjoni tal-prodott ikkonċernat kellha tingħata kunsiderazzjoni fl-analiżi.
(34)
Tabilħaqq, il-prodott ikkonċernat jinbiegħ mill-industrija tal-Unjoni kemm (a) lis-suq ħieles kif ukoll (b) lis-suq magħluq (fi ħdan l-istess grupp tal-kumpanija). Fis-suq magħluq, il-prodott ikkonċernat jintuża bħala materja prima għall-manifattura ta’ diversi prodotti użati fiż-żebgħa, l-adeżivi, il-kisjiet, eċċ.
(35)
F’dan il-kuntest, il-bejgħ tal-prodott ikkonċernat għall-użu bħala materja prima għall-manifattura ta’ prodotti oħra għall-kumpaniji fl-istess grupp għandu jitqies bħala “użu magħluq”, mill-anqas safejn iseħħu kwalunkwe miż-żewġ kundizzjonijiet li ġejjin: (i) il-bejgħ ma jsirx għall-prezzijiet tas-suq jew (ii) il-klijent ma għandux għażla ħielsa tal-fornitur fl-istess grupp ta’ kumpaniji. Matul l-investigazzjoni nstab, b'mod provviżorju, li l-bejgħ lil entitajiet relatati li jixtru l-prodott ikkonċernat bħala materja prima għall-manifattura ta' prodott differenti kellu jitqies bħala bejgħ magħluq; instab li skont il-politika kummerċjali tal-kumpaniji, dawn l-entitajiet relatati ma kellhomx għażla ħielsa tal-fornitur.
(36)
Din id-distinzjoni hija rilevanti għall-analiżi tad-dannu. L-aċetat tal-vinil destinat għall-użu magħluq ma nstabx li huwa direttament f'kompetizzjoni mal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat. B’kuntrast, il-produzzjoni destinata għall-bejgħ fis-suq ħieles instabet li hija f’kompetizzjoni diretta ma' dawk l-importazzjonijiet, minħabba li dan il-bejgħ sar taħt kundizzjonijiet normali tas-suq, li jimplika għażla ħielsa ta' fornitur. Dan iġġustifika d-divrenzjar bejn is-suq magħluq u dak ħieles fl-analiżi għal ċerti indikaturi tad-dannu.
(37)
F'dan ir-rigward, instab li l-indikaturi ekonomiċi li ġejjin marbuta mal-industrija tal-Unjoni setgħu jiġu eżaminati sew b'referenza għall-attività totali, i.e. inkluż l-użu magħluq tal-industrija tal-Unjoni, il-produzzjoni, il-kapaċità, l-użu tal-kapaċità, l-investimenti, l-istokks, l-impjiegi, il-produttività, is-salarji u l-kobor tal-marġini tad-dumping. Dan minħabba li dawk l-indikaturi jiġu affettwati irrispettivament minn jekk il-prodott jiġix trasferit downstream fil-kumpanija jew fi grupp ta' kumpaniji għal aktar ipproċessar jew jekk jinbiegħx fis-suq ħieles.
(38)
Fir-rigward tal-profittabilità, il-fluss tal-flus, ir-redditu fuq l-investiment u l-kapaċità għaż-żieda fil-kapital, l-analiżi twettqet fil-livell tas-suq ħieles biss minħabba l-fatt li l-prezzijiet fis-swieq magħluqin mhumiex rappreżentattivi tal-kundizzjonijiet normali tas-suq għandu effett fuq l-affidabilità ta’ dawk l-indikaturi.
(39)
L-indikaturi ekonomiċi l-oħra relatati mal-industrija tal-Unjoni, jiġifieri l-konsum, il-bejgħ, l-ishma tas-suq u l-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni ġew analizzati u evalwati l-aktar b’referenza għas-sitwazzjoni li tipprevali fis-suq ħieles, b’mod partikolari fejn jeżistu kundizzjonijiet tas-suq miżurabbli u fejn it-tranżazzjonijiet isiru taħt kundizzjonijiet tas-suq normali li jimplika għażla ħielsa tal-fornitur.
(40)
Għal dawk l-indikaturi, is-suq magħluq madankollu kien ġie kkunsidrat ukoll u tqabbel mad-dejta tas-suq ħieles sabiex ikun stabbilit jekk is-sitwazzjoni tas-suq magħluq kinitx x'aktarx se ġġib bidla f'dak li nstab abbażi tal-analiżi tas-suq ħieles waħdu.
3. Konsum tal-Unjoni
(41)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit billi ġie miżjud il-volum totali tal-importazzjoni ta’ aċetat tal-vinil ibbażat fuq Eurostat, kontraverifikat kontra d-dejta verifikata pprovduta mill-produtturi esportaturi għall-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat, mal-volum totali tal-bejgħ fuq is-suq tal-Unjoni tal-industrija tal-Unjoni u l-produttur l-ieħor li jinsab fl-Unjoni.
(42)
Minħabba n-numru żgħir ta’ fornituri u l-bżonn li tiġi protetta d-dejta tan-negozju kunfidenzjali skont l-Artikolu 19 tar-Regolament bażiku, l-iżvilupp tal-konsum huwa indiċjat.
Tabella 1
Il-konsum tal-Unjoni
Indiċi 2007 = 100
2007
2008
2009
PI
Konsum totali
100
90
87
99
Suq magħluq
100
96
100
104
Suq ħieles
100
88
82
97
(43)
Fil-perjodu li qed jiġi kkunsidrat, il-konsum fuq is-suq totali tal-Unjoni u fuq is-suq ħieles naqas ftit b’1 % u 3 % rispettivament. Għall-kuntrarju, ġiet reġistrata żieda ta’ 4 % fuq is-suq magħluq matul l-istess perjodu.
4. Importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
4.1. Il-volum u s-sehem tas-suq
(44)
L-evoluzzjoni tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat, fil-volum u s-sehem tas-suq, kienet dik li ġejja:
Tabella 2
Importazzjonijiet mill-Istati Uniti tal-Amerika
Volumi tal-importazzjonijiet (MT)
2007
2008
2009
PI
L-Istati Uniti tal-Amerika
103 192
146 800
133 763
152 445
(Indiċi 2007 = 100)
100
142
130
148
Sehem tas-suq fis-suq totali
(Indiċi 2007 = 100)
100
159
150
149
Sehem tas-suq fis-suq ħieles
(Indiċi 2007 = 100)
100
162
157
152
Sors: Eurostat u informazzjoni miksuba mill-partijiet interessati permezz tat-tweġibiet għall-kwestjonarji.
(45)
Matul il-perjodu li qed jiġi kkunsidrat, l-importazzjonijiet lejn is-suq totali tal-Unjoni (is-suq magħluq u dak ħieles) mill-pajjiż ikkonċernat żdiedu bi 48 %. Dan wassal għal żieda fis-sehem tas-suq matul l-istess perjodu ta’ 49 %. Is-sehem tas-suq fis-suq ħieles żdied bi 52 %.
4.2. Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet u t-twaqqigħ tal-prezzijiet
(46)
Il-prezzijiet medji tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat, żviluppaw kif ġej:
Tabella 3
Prezz tal-importazzjonijiet mill-Istati Uniti tal-Amerika
Prezzijiet tal-importazzjoni (EUR/MT)
2007
2008
2009
PI
L-Istati Uniti tal-Amerika
774
814
541
573
(Indiċi 2007 = 100)
100
105
70
74
Sors: Eurostat
(47)
Filwaqt li kien hemm żieda żgħira fil-PI, il-prezzijiet totali medji tal-importazzjoni mill-pajjiż ikkonċernat naqsu b’26% bejn l-2007 u l-PI.
(48)
Paragun tal-prezzijiet tal-bejgħ fuq is-suq tal-Unjoni sar bejn il-prezzijiet medji tal-industrija tal-Unjoni fuq is-suq ħieles u l-prezzijiet medji tal-importazzjoni mill-pajjiż ikkonċernat. Il-prezzijiet tal-bejgħ rilevanti tal-industrija tal-Unjoni ġew aġġustati fejn neċessarju għal-livell ex works, jiġifieri minbarra l-imposti fuq il-merkanzija fl-Unjoni u wara t-tnaqqis tal-iskontijiet u r-ribassi.
(49)
Dawn il-prezzijiet ġew ipparagunati mal-prezzijiet li nżammu għal firxa ta skontijiet mill-produtturi esportaturi tal-USA li kkooperaw u aġġustati fejn neċessarju għall-prezz tal-fruntiera tal-Unjoni CIF aġġustat għall-ispejjeż tal-approvazzjoni doganali u l-ispejjeż ta’ wara l-importazzjoni.
(50)
Il-paragun wera li tul il-PI, l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-esportaturi kollha li kkooperaw kienu nbiegħu l-Unjoni bi prezzijiet orħos minn dawk tal-industrija tal-Unjoni. Il-livell medju tad-dumping, meta espress bħala perċentwali tal-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni, kien 17,9%, abbażi tad-dejta vverifikata mressqa mill-produtturi esportaturi li kkooperaw. Dan il-livell ta’ twaqqigħ tal-prezzijiet kien kombinat ma’ żvilupp negattiv tal-prezzijiet u tnaqqis sostanzjali fil-prezzijiet.
5. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
(51)
It-tabella li ġejja turi l-iżviluppi tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra.
Tabella 4
Volum tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
Volumi tal-importazzjonijiet (MT)
2007
2008
2009
PI
L-Istati Uniti tal-Amerika
103 192
146 800
133 763
152 445
(Indiċi 2007 = 100)
100
142
130
148
L-Arabja Sawdija
0
0
0
73 156
Oħrajn
88 138
52 414
15 937
8 198
Indiċi 2007 = 100
100
59
18
9
Sehem tas-suq fis-suq totali
(Indiċi 2007 = 100)
100
66
21
9
Sehem tas-suq fis-suq ħieles
(Indiċi 2007 = 100)
100
68
22
10
Sors: Eurostat
(52)
Fil-bidu tal-perjodu li qed jiġi kkunsidrat, l-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat kienu f’kompetizzjoni ma’ pajjiżi oħra inklużi t-Tajwan, l-Ukraina u r-Russja. Fl-aħħar tal-perjodu li qed jiġi kkunsidrat, l-importazzjonijiet minn dawn is-sorsi tradizzjonali kienu naqsu għal kważi xejn.
(53)
Pajjiż esportatur ġdid, l-Arabja Sawdija, li daħal fis-suq tal-Unjoni matul il-PI, esporta madwar 73 000 tunnellata fil-PI. L-impatt ta’ dan l-iżvilupp fuq l-industrija tal-Unjoni huwa diskuss fil-premessi (91) et seq.
6. Is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
6.1. Ġenerali
(54)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, l-eżaminazzjoni tal-impatt tal-importazzjonijiet iddampjati fuq l-industrija tal-Unjoni inkludiet evalwazzjoni tal-fatturi kollha ekonomiċi u l-indiċijiet relatati mal-istat tal-industrija tal-Unjoni mill-2007 sa tmiem il-PI.
(55)
L-indikaturi makroekonomiċi (il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni, l-użu tal-kapital, il-volumi tal-bejgħ, is-sehem tas-suq, l-impjiegi, il-produttività, is-salarji u l-kobor tal-marġini tad-dumping) kif ukoll l-indikaturi mikroekonomiċi (l-istokks, il-prezzijiet tal-bejgħ, il-profittabilità, il-fluss tal-flus, u r-redditu fuq l-investiment, il-kapaċità għaż-żieda fil-kapital u l-investimenti, il-kostijiet tal-produzzjoni) ġew valutati fil-livell tal-industrija sħiħa tal-Unjoni. Il-valutazzjoni kienet ibbażata fuq l-informazzjoni derivata mill-kwestjonarji verifikati sottomessi mill-industrija tal-Unjoni.
(56)
Għandu jiġi nnutat li l-ilmentatur, il-faċilitajiet tiegħu tal-produzzjoni akkwistahom biss fl-2007; għaldaqstant, id-dejta għal ċerti indikaturi tad-dannu (il-profittabilità, is-salarji, l-investimenti, id-dħul mill-investiment, il-fluss tal-flus) ma setgħux jinkisbu għall-2007. Għalhekk, għal dawk l-indikaturi l-analiżi tkopri l-perjodu 2008 sal-PI. Għall-bqija tal-indikaturi, iċ-ċifri għall-2007 kienu disponibbli. Għalhekk, għal indikaturi bħal dawn, l-analiżi tkopri l-perjodu sħiħ li qed jiġi kkunsidrat (mill-2007 sal-PI).
(57)
Il-kwerelant huwa ffukat fuq il-kunsinna tal-prodott ikkonċernat kollu kemm hu lis-suq ħieles filwaqt li l-produttur l-ieħor tal-Unjoni huwa ffukat l-aktar fuq is-suq magħluq bi frazzjoni żgħira destinata għas-suq ħieles. B’kunsiderazzjoni tal-fatt li d-dejta għall-analiżi tad-dannu hija derivata l-aktar minn żewġ sorsi biss, fejn wieħed minnhom huwa ffukat l-aktar fuq is-suq magħluq, u b'kunsiderazzjoni li nstab li saret distinzjoni bejn is-suq totali u s-suq ħieles għal numru ta' indikaturi ta' dannu, id-dejta relatata mal-industrija tal-Unjoni kellha tiġi indiċjata sabiex tiġi preservata l-kunfidenzjalità skont l-Artikolu 19 tar-Regolament bażiku.
6.2. Indikaturi makroekonomiċi
6.2.1. Produzzjoni, kapaċità tal-produzzjoni u użu tal-kapaċità
(58)
It-tabella hawn taħt tindika l-evoluzzjoni tal-produzzjoni, tal-kapaċità tal-produzzjoni u tal-użu tal-kapaċità tal-industrija totali tal-Unjoni:
Tabella 5
Produzzjoni, kapaċità tal-produzzjoni u użu tal-kapaċità totali tal-Unjoni
(Indiċi 2007 = 100)
2007
2008
2009
PI
Produzzjoni totali
100
105
102
92
Kapaċità tal-produzzjoni totali
100
121
126
143
Użu tal-kapaċità totali
100
87
81
64
(59)
Kif muri fit-tabella hawn fuq, matul il-perjodu kkunsidrat, il-produzzjoni totali tal-Unjoni naqset bi 8 %.
(60)
Matul l-istess perjodu, il-kapaċità tal-produzzjoni żdiedet bi 43%. Madankollu, din iż-żieda fil-kapaċità ma kenitx marbuta mal-istabbiliment ta’ linji tal-produzzjoni ġodda iżda mat-titjib fl-effiċjenza fl-użu tal-kapaċità eżistenti.
(61)
Il-kombinazzjoni ta’ dawn iż-żewġ fatturi, jiġifieri t-tnaqqis fil-volum tal-produzzjoni u ż-żieda fil-kapaċità tal-produzzjoni matul l-istess perjodu wasslu għal tnaqqis sinifikanti fl-użu tal-kapaċità b' 36% matul il-perjodu li qed jiġi kkunsidrat.
6.2.2. Volumi tal-bejgħ u sehem tas-suq
(62)
Iċ-ċifri hawn taħt jippreżentaw il-volum tal-bejgħ, is-sehem tas-suq u l-prezzijiet tal-bejgħ ta’ unità medji tal-industrija tal-Unjoni maqsumin bejn is-suq totali, magħluq u ħieles.
Tabella 6
Volumi tal-bejgħ u sehem tas-suq
(Indiċi 2007 = 100)
2007
2008
2009
PI
Bejgħ totali
100
99
96
88
Sehem tas-suq (%)
100
110
111
88
Bejgħ tas-suq magħluq
100
111
109
113
Sehem tas-suq (%)
100
115
108
109
Bejgħ tas-suq ħieles
100
89
86
67
Sehem tas-suq (%)
100
102
104
69
(63)
Il-volum totali tal-bejgħ naqas bi 12 % fil-perjodu li qed jiġi kkunsidrat. Dan it-tnaqqis kien ferm ogħla fis-suq ħieles fejn waqa’ bi 33 % bejn l-2007 u l-PI. Is-suq magħluq segwa x-xejra opposta u l-volum tal-bejgħ żdied bi 13 % fl-istess perjodu.
(64)
It-tnaqqis fil-volum tal-bejgħ kien rifless fis-sehem tas-suq li ra tnaqqis ta’ 11 % għas-suq sħiħ u tnaqqis ta’ 31 % fis-suq ħieles bejn l-2007 u l-PI. Għal darb’oħra, is-suq magħluq segwa x-xejra opposta u ra żieda ta’ 9 % matul l-istess perjodu.
6.2.3. Impjiegi, produttività u salarji
Tabella 7
Impjiegi, produttività u salarji
(Indiċi 2007 = 100)
2007
2008
2009
PI
Numru Totali ta’ impjegati
100
96
98
100
Produttività Totali (unità/impjegat)
100
109
104
92
Salarji Totali Annwali
0
100
95
88
(65)
L-impjiegi totali baqgħu stabbli bejn l-2007 u l-PI. Għandu jkun innotat li l-produzzjoni ta’ aċetat tal-vinil ma tinvolvix xogħol intensiv u ċ-ċifri tal-impjiegi għalhekk mhumiex marbutin mill-qrib maċ-ċifri tal-produzzjoni. L-impjiegi għalhekk mhumiex ta' importanza sinifikanti bħala indikatur f’dan is-settur.
(66)
Matul il-perjodu li qed jiġi kkunsidrat l-produttività totali għal kull impjegat naqset bi 8% bejn l-2007 u l-PI. Dan segwa t-tnaqqis fil-produzzjoni u ż-żieda fil-kapaċità tal-produzzjoni kif spjegat fil-premessa (58) et seq.
6.2.4. Kobor tal-marġini effettiv tad-dumping
(67)
Il-marġini tad-dumping huma speċifikati hawn fuq fit-taqsima dwar dumping. Il-marġini kollha stabbiliti kienu ogħla mil-livell de minimis. Barra minn hekk, minħabba l-volumi u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet iddampjati, l-impatt tal-marġini attwali tad-dumping ma jistax jitqies negliġibbli.
6.3. Indikaturi mikroekonomiċi
6.3.1. Kummenti ġenerali
(68)
L-analiżi tal-indikaturi mikroekonomiċi (l-istokks, il-prezzijiet tal-bejgħ, il-profittabilità, il-fluss tal-flus, u redditu fuq l-investiment, il-kapaċità għaż-żieda fil-kapital u l-investimenti, il-kostijiet tal-produzzjoni) twettqet fil-livell tal-industrija sħiħa tal-Unjoni kif stabbilit fil-premessi (28) et seq.
(69)
Mill-indikaturi msemmija hawn fuq, il-valutazzjoni tal-profittabilità, is-salarji, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investiment, u l-fluss tal-flus kellha tiffoka fuq is-suq ħieles, jiġifieri li għandha tirrifletti l-aktar id-dejta provduta mill-Ilmentatur. Meta jitqies dan t'hawn fuq, l-iżvilupp tal-indikaturi tal-profitt u l-fluss tal-flus, ma setax jingħata fil-format ta' indiċi minħabba raġunijiet ta' kunfidenzjalità.
(70)
Barra minn dan, kif spjegat fil-premessa (56), l-ilmentatur ma setax jipprovdi dejta għall-2007 dwar ċerti indikaturi tad-dannu; għaldaqstant, l-analiżi ta' dawk l-indikaturi twettqet għall-perjodu tal-2008 sal-PI.
6.3.2. Ħażniet
(71)
Iċ-ċifri hawn taħt jirrappreżentaw l-evoluzzjoni tal-ħażniet tal-industrija tal-Unjoni matul kull wieħed mill-perjodi kkonċernati:
Tabella 8
Ħażniet
Indiċi 2007 = 100
2007
2008
2009
PI
Ħażniet totali
100
86
49
69
(72)
Il-ħażniet naqsu b'31 % matul il-perjodu li qed jiġi kkunsidrat. Madankollu, dan l-indikatur ma għandux jitqies bħala rilevanti f’dan is-settur, għaliex il-produtturi ta’ aċetat tal-vinil jipproduċu skont l-ordnijiet u normalment iżommu ħażniet limitati. Fil-fatt, il-ħażniet jikkorrispondu biss għal ftit ġimgħat ta’ provvista.
6.3.3. Prezzijiet tal-bejgħ
(73)
It-tabella li ġejja tirrappreżenta l-evoluzzjoni tal-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni maqsuma bejn is-suq totali, magħluq u ħieles.
Tabella 9
Prezzijiet tal-bejgħ
Indiċi 2007 = 100
2007
2008
2009
PI
Prezz tal-bejgħ ta’ unità medju tas-suq totali
100
107
74
84
Prezz tal-bejgħ ta’ unità medju fuq is-suq magħluq
100
115
82
92
Prezz tal-bejgħ ta’ unità medju fuq is-suq ħieles
100
102
69
77
(74)
Il-prezzijiet tal-bejgħ għas-suq totali tal-Unjoni naqsu b’16 % fil-perjodu li qed jiġi kkunsidrat. Il-prezzijiet tal-bejgħ waqgħu fiż-żewġt iswieq, anki jekk it-tnaqqis kien iktar sinifikanti fis-suq ħieles (- 23 %) milli fis-suq magħluq (- 8 %).
6.3.4. Profitabilità, fluss tal-flus, redditu fuq l-investiment, kapaċità għaż-żieda fil-kapital u investimenti
(75)
Il-profittabilità għall-prodott simili fuq is-suq ħieles kienet stabbilita permezz tal-espressjoni tal-profitt nett qabel it-taxxa tal-bejgħ tal-prodott simili mill-industrija tal-Unjoni, bħala l-perċentwal tad-dħul tat-tali bejgħ.
(76)
Tul il-perjodu kkunsidrat, il-profittabilità fis-suq ħieles naqset. Tul il-PI, kull xahar ġie rrappurtat it-telf. Dan kien l-effett ta’ żieda b’saħħitha kemm fil-volumi tal-bejgħ kif ukoll fil-prezzijiet tal-bejgħ.
(77)
It-tabella hawn taħt turi li l-industrija tal-Unjoni żiedet l-investimenti tagħha fil-prodott ikkonċernat, anki meta kienet qed tiffaċċja tnaqqis fil-profittabilità. L-investimenti saru l-aktar fit-titjib u l-manutenzjoni tat-teknoloġija u l-proċess tal-produzzjoni sabiex titjib l-effiċjenza.
Tabella 10
Investimenti
Indiċi 2008 = 100
2007
2008
2009
PI
Investimenti Totali
Mhux applikabbli
100
129
127
(78)
L-investimenti żdiedu b’27 % matul il-perjodu li qed jiġi kkunsidrat.
(79)
Minkejja ż-żieda fl-investiment, ir-redditu fuq l-investimenti (ROI) tal-prodott ikkonċernat ma laħaqx ir-redditu mistenni u naqas bejn l-2008 u l-PI.
(80)
Ġie osservat tnaqqis ukoll fil-fluss tal-flus bejn l-2008 u l-PI u dan juri deterjorament kostanti tal-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni sabiex tiġġenera l-flus u bħala konsegwenza, dgħajfien tas-sitwazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni.
(81)
Għaldaqstant, meta kabbret l-investimenti tagħha, l-industrija baqgħet turi l-abilità li żżid il-kapital; madankollu, din l-abilità hija mhedda minn tnaqqis fil-bejgħ u minn diffikulatjiet dejjem ikbar fil-ġenerazzjoni tal-fluss tal-flus.
7. Konklużjoni dwar dannu
(82)
L-analiżi tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni turi xejra ta’ tnaqqis għall-indikaturi kollha ewlenin ta’ dannu. Meta mqabbla ma' konsum relattivament stabbli, il-produzzjoni inġenerali naqset bi 8% fil-perjodu kkunsidrat. Tul l-istess perjodu, l-industrija tal-Unjoni tilfet 11% tas-sehem sħiħ tas-suq u 33% tas-suq ħieles. L-użu tal-kapaċità naqas b'36%. Fl-istess perjodu, l-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat żdiedu bi 48%.
(83)
Tul il-perjodu kkunsidrat, il-volum globali tal-bejgħ tal-industrija tal-unjoni naqas bi 12%. Meta wieħed iħares lejn it-tendenzi marbuta mas-suq ħieles, li ra tnaqqis ta' 33% tul il-perjodu kkunsidrat, setgħet tiġi osservata tendenza qawwija ’l isfel fil-volumi tal-bejgħ.
(84)
It-tnaqqis fil-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni kien akkumpanjat b'dipressjoni ġenerali ta' 16 % fil-prezzijiet. Kif kien il-każ għall-volum tal-bejgħ, is-sitwazzjoni terġa' kienet agħar fis-suq ħieles fejn ġiet irreġistrata dipressjoni ta' 23 % fil-prezzijiet. It-telf fil-volum tal-bejgħ flimkien mat-tnaqqis fil-prezzijiet kellhom effet fuq il-livelli tal-profitt u wasslu għal telf f'kull xahar tal-PI.
(85)
L-uniċi indikaturi li rreġistraw tendenza pożittiva kienu l-investimenti li żdiedu b'27 %, flimkien mal-abilità li jiżdied il-kapital. Madankollu, l-investimenti ma laħqux il-miri ta' redditu mistenni u bejn l-2008 u l-PI naqsu.
(86)
Fid-dawl ta' dan t'hawn fuq, l-investigazzjoni kkonfermat li jekk din is-sitwazzjoni tkompli, it-telf li kien evidenti matul l-investigazzjoni probabbli jwassal għal twaqqif ta’ kwalunkwe produzzjoni mdaqqsa tal-Industrija tal-Unjoni tal-aċetat tal-vinil destinat għas-suq ħieles.
(87)
Minħabba ċ-ċirkostanzi mressqa hawn fuq, tul il-PI l-industrija tal-Unjoni sofriet dannu materjali.
E. IL-KAWŻALITÀ
1. Introduzzjoni
(88)
Skont l-Artikolu 3(6) u (7) tar-Regolament bażiku ġie eżaminat jekk id-dannu materjali sofrut mill-industrija tal-Unjoni kienx ikkawżat mill-importazzjonijiet iddampjati mill-pajjiż ikkonċernat. Barra minn hekk, fatturi magħrufin minbarra l-importazzjonijiet iddampjati, li setgħu kkawżaw dannu lill-industrija tal-Unjoni, ġew eżaminati sabiex jiġi żgurat li kwalunkwe dannu kkawżat minn dawk il-fatturi ma kienx attribwit għall-importazzjonijiet iddampjati.
2. Impatt tal-importazzjonijiet mill-USA
2.1. Ġenerali
(89)
Hemm koinċidenza ċara fiż-żmien bejn iż-żieda tal-importazzjonijiet iddampjati bejn l-2007 u l-PI, flimkien ma’ telf parallel tas-sehem tas-suq mill-industrija tal-Unjoni matul l-istess perjodu. L-investigazzjoni stabbiliet ukoll l-eżistenza tal-effetti negattivi fuq il-prezzijiet tal-importazzjonijiet iddampjati li kontinwament iwaqqgħu l-prezzijiet tal-industriji tal-Unjoni u bħala konsegwenza naqqsu l-profittabilità tagħhom.
(90)
Ċerti partijiet iddikjaraw li ż-żieda fl-importazzjonijiet kienet sempliċement qed tissostitwixxi l-importazzjonijiet li saru preċedentement minn pajjiżi oħra importaturi u/jew minħabba d-domanda dejjem tiżdied fuq is-suq tal-UE. Madankollu, la ċ-ċifri tal-importazzjoni (ara t-tabella 2), u lanqas iċ-ċifri tal-konsum (ara t-tabella 1) ma jistgħu jikkonfermaw din id-dikjarazzjoni. F’dan il-kuntest jiġi mfakkar kif muri fil-premessa (43) li l-konsum kien pjuttost stabbli u anki naqas ftit fil-perjodu li qed jiġi kkunsidrat filwaqt li l-importazzjonijiet mill-USA żdiedu bi 48%.
3. Effetti ta’ fatturi oħrajn
3.1. Impatti tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
3.1.1. Impatti tal-importazzjoni mill-Arabja Sawdija
(91)
Ċerti partijiet interessati stqarru li l-importazzjonijiet ta’ VAM mill-Arabja Sawdija huma l-kawża tad-dannu tal-industrija tal-Unjoni.
(92)
L-Arabja Sawdija hija fil-fatt kif iddikjarat fil-premessa (53) hawn fuq, it-tieni l-akbar esportatur ta' VAM lejn l-Unjoni wara l-USA. L-importazzjonijiet mill-Arabja Sawdija daħlu fis-suq biss matul il-PI.
(93)
Iċ-ċifri tal-Eurostat ippreżentati fit-tabella 11 hawn taħt juru l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Arabja Sawdija u pajjiżi terzi oħra.
Tabella 11
Il-prezz tal-bejgħ tal-esportazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
EURO/MT
2007
2008
2009
PI
L-Arabja Sawdija
Mhux applikabbli
Mhux applikabbli
Mhux applikabbli
636
(Indiċi IP = 100)
0
0
0
100
Oħrajn
878
919
473
633
(Indiċi 2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
It-tabella turi li l-prezz medju tal-importazzjonijiet mill-Arabja Sawdija għal 636 EUR huwa paragunabbli ma’ dawk tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra li kienu bħala medja ta’ 633 EUR, filwaqt li kienu 11% ogħla mill-prezz medju tal-USA ta’ 573 EUR.
(95)
Il-fatt li l-operaturi tal-Arabja Sawdija qed joperaw fl-istess segment tal-prezz bħal importaturi oħra b’differenzjali tal-prezz sinifikanti paragunat mal-esportazzjonijiet tal-USA juri li l-produtturi esportaturi tal-Arabja Sawdija jaġixxu b’mod differenti mill-USA f’termini ta’ stabbiliment ta’ prezzijiet u f’termini tal-impatt possibbli fuq il-produttur tal-Unjoni.
(96)
Fuq din il-bażi, jista’ jiġi konkluż provviżorjament li l-importazzjonijiet mill-Arabja Sawdija ma jiksrux il-kawżalità bejn l-importazzjonijiet iddampjati mill-USA u d-dannu sofrut mill-industrija tal-Unjoni.
3.2. Impatt tal-kriżi ekonomika
(97)
Ċerti partijiet interessati stqarru li t-tnaqqis fil-produzzjoni u l-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni għandu jiġi attribwit għat-tnaqqis fil-konsum. Dawn il-partijiet stqarru wkoll li x-xejra ta’ tnaqqis fil-prezzijiet medji tal-bejgħ kienet ikkawżata mill-kriżi ekonomika dinjija.
(98)
Partijiet oħra argumentaw li matul il-kriżi ekonomika, il-produtturi kollha petrokimiċi, inklużi l-produtturi tal-VAM, sofrew telf serju u li għalhekk it-telf sofrut mill-industrija tal-Unjoni ma għandux jiġi attribwit għall-importazzjonijiet iddampjati mill-pajjiż ikkonċernat.
(99)
Madankollu, l-investigazzjoni preżenti, kif imsemmi fil-premessi (41) sa (43) uriet li t-tnaqqis fil-konsum tal-Unjoni fuq is-suq ħieles kien negliġibbli matul il-perjodu li qed jiġi kkunsidrat. Għalhekk, l-impatt tal-kriżi ekonomika f’termini ta’ tnaqqis fil-konsum ma setax ikun responsabbli għat-tnaqqis sinifikanti fil-volum tal-bejgħ kif muri fil-premessi (62) sa (64).
(100)
L-analiżi taċ-ċifri tal-profittabilità tas-suq ħieles tal-industrija tal-Unjoni wriet li n-negozju tal-VAM sofra telf partikolari meta paragunat ma' prodotti kimiċi simili oħra li jiġu manifatturati. Barra minn hekk, il-profittabilità ta’ dawk il-prodotti l-oħra rkuprat wara l-kriżi, filwaqt li n-negozju tal-VAM kompla jiddeterjora. Dan iwassal għall-konklużjoni provviżorja li filwaqt li n-negozju tal-VAM kien l-aktar probabbli li ġie affettwat mill-kriżi ekonomika, għandu jiġi distint minn setturi oħra petrokimiċi, minħabba t-telf persistenti sofrut mill-Ilmentatur li kompla wara l-kriżi li kien marbut direttament mal-importazzjonijiet bi prezz baxx mill-USA. Din id-dikjarazzjoni għalhekk qed tiġi provviżorjament miċħuda.
(101)
Fid-dawl ta’ dak imsemmi hawn fuq, huwa konkluż provviżorjament li l-kriżi ekonomika ma kkontribbwietx għad-dannu sofrut mill-industrija tal-Unjoni sal-punt li tikser il-kawżalità bejn id-dannu sofrut mill-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonjiet iddampjati mill-USA.
3.3. Dannu kkawżat mill-ilmentatur stess
(102)
Ħafna partijiet interessati argumentaw li l-Ilmentatur kien ikkontribwixxa għas-sitwazzjoni prekarja tiegħu stess billi bena kapaċità tal-produzzjoni addizzjonali matul ir-riċessjoni. Ġie allegat li kwalunkwe tnaqqis fil-bejgħ u l-profitti għalhekk kien ikkawżat mill-kombinazzjoni tar-riċessjoni u deċiżjoni tan-negozju ħażina min-naħa tal-Ilmentatur.
(103)
Diversi partijiet interessati barra minn hekk argumentaw li t-teknoloġija użata fl-impjant tal-Ilmentatur hija l-kawża ewlenija tad-dannu. Matul il-perjodu li qed jiġi kkunsidrat, l-Ilmentatur sofra ħafna qtugħ tal-produzzjoni u sitwazzjonijiet ta’ force majeure u ġie argumentat li t-tnaqqis fil-bejgħ tal-Ilmentatur għandu jiġi attribwit għal diversi drabi ta’ waqfien u mhux lill-importazzjonijiet iddampjati mill-USA. Argumenti simili ngħataw fir-rigward tal-profittabilità tal-Ilmentatur.
(104)
Fil-każ tad-dikjarazzjoni li l-Ilmentatur ma kellux jespandi l-kapaċità tal-produzzjoni matul it-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku dinji, huwa mfakkar li l-Ilmentatur ma kisibx kwalunkwe kapaċità ġdida iżda sempliċement espanda l-kapaċità tal-produzzjoni tiegħu permezz tal-ottimizzazzjoni tal-proċessi eżistenti. Din għandha titqies deċiżjoni tan-negozju raġonevoli f’suq fejn il-konsum totali huwa stabbli iżda l-bejgħ qed jaqa’ minħabba l-kompetizzjoni ta’ importazzjonijiet bi prezz baxx. Din id-dikjarazzjoni għalhekk qed tiġi provviżorjament miċħuda.
(105)
Fir-rigward tad-dikjarazzjoni li huwa l-waqfien tal-produzzjoni minħabba problemi tekniċi tal-ilmentatur stess li wassal għad-dannu sofrut mill-ilmentatur, l-investigazzjoni wriet li l-proċess tal-produzzjoni għall-VAM jeħtieġ manutenzjoni ċiklika u għeluq tal-impjant f’intervalli regolari u pjanati. Għalhekk, il-waqfien ta' tlieta minn ħamsa għandu jitqies bħala parti mill-operat regolari ta’ impjant tal-VAM.
(106)
Barra minn hekk, instab li t-tliet każijiet ta' waqfien tal-produzzjoni kienu bbażati fuq deċiżjonijiet konxji tal-Ilmentatur biex iwaqqaf il-produzzjoni fi żminijiet meta l-pressjoni fuq il-prezzijiet ikkawżata mill-importazzjonijiet iddampjati kienet tant qawwija li l-Ilmentatur ma kienx fil-pożizzjoni li jipproduċi b’livelli tal-prezz sostenibbli. Matul dan il-waqfien, l-Ilmentatur kellu livelli ta’ ħażniet suffiċjenti biex jipproduċi l-volumi baxxi mitluba li jew kien sar ftehim ta’ kuntratt għalihom jew inkella nkisbu permezz ta’ bejgħ immedjat. Barra minn hekk, it-tnaqqis fil-livelli tal-ħażniet, kif iddikjarat fil-premessa (72), jikkonferma li saru kunsinni kostanti matul il-perjodu li qed jiġi kkunsidrat.
(107)
Għal dawn ir-raġunijiet, instab li l-impatt ġenerali tal-waqfien tal-produzzjoni tal-Ilmentatur ma kienx tali li jikser il-kawżalità. Għalhekk, l-argumenti mqajma mill-partijiet interessati fir-rigward tad-dannu kkawżat mill-Ilmentatur stess ġew miċħuda.
3.4. Aċċess għall-materja prima: Il-vantaġġ kompetittiv naturali tal-produtturi fil-pajjiż ikkonċernat
(108)
Ħafna partijiet interessati argumentaw li d-dipendenza tal-Ilmentatur fuq provvisti esterni ta’ materja prima, minflok l-importazzjonijiet iddampjati għandha titqies bħala waħda mis-sorsi ewlenin tal-problemi tiegħu. Ġie allegat ukoll li l-esportaturi tal-USA għandhom vantaġġ kompetittiv naturali għaliex dawn għandhom aċċess għal materja prima irħas, jiġifieri l-etilene u l-aċidu aċetiku.
(109)
F’termini tal-problemi allegati tas-sorsi ta’ materja prima disponibbli lill-Ilmentatur, l-argument li tqajjem hawn fuq ma setax jiġi sostnut għaliex instab li l-Ilmentatur jibbenefika wkoll minn materjali ta' kanali preferenzjali li jiġu mill-impjant fuq il-post tal-fornitur tiegħu stess kif ukoll minn kumpanija assoċjata. Għaldaqstant, il-prezzijiet tal-materja prima ewlenija kienu paragunabbli ma' dawk disponibbli għas-suq tal-pajjiż ikkonċernat.
(110)
Minn dan jirriżulta li filwaqt li l-prezzijiet ġenerali tal-materja prima ewlenija użata għall-produzzjoni tal-VAM setgħu tabilħaqq kienu inqas fl-USA milli fis-suq tal-Unjoni, dan ma kellux impatt fuq il-kostijiet tal-Ilmentatur.
(111)
Il-fatt li d-differenza fil-prezzijiet tal-materja prima setgħet kellha biss impatt parzjali fuq il-problemi esperjenzati mill-Ilmentatur kien appoġġjat ulterjurament mill-fatt li ċifri ta’ profittabilità aħjar b’mod sinifikanti ġew irreġistrati għal prodotti oħra manifatturati mill-Ilmentatur li fihom l-istess materja prima.
(112)
Għal dawn ir-raġunijiet, huwa konkluż provviżorjament li l-impatt tal-prezzijiet tal-materja prima ma kienx tali li jikser il-kawżalità bejn l-importazzjonijiet iddampjati mill-USA u d-dannu sofrut mill-industrija tal-Unjoni.
4. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(113)
Ġie konkluż li hemm kawżalità bejn id-dannu sofrut mill-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonijiet iddampjati mill-USA. Kawżi oħra possibbli tad-dannu, jiġifieri l-impatt tal-importazzjoni minn pajjiżi terzi oħrajn, l-impatt tal-kriżi ekonomika, il-vantaġġ kompetittiv naturali tal-produtturi esportaturi fuq il-materja prima u d-dannu maħluq minnhom stess, kienu analizzati u l-ebda waħda minn dawn ma kellha impatt fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, hekk li tkissret ir-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet iddampjati mill-USA u d-dannu materjali li sofriet l-industrija tal-Unjoni.
(114)
Abbażi tal-analiżi msemmija hawn fuq tal-effetti tal-fatturi kollha magħrufa fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, ġie għalhekk konkluż provviżorjament li hemm kawżalità bejn l-importazzjonijiet iddampjati mill-USA u d-dannu sofrut mill-industrija tal-Unjoni matul il-PI.
F. L-INTERESS TAL-UNJONI
1. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(115)
L-investigazzjoni wriet li l-industrija tal-Unjoni qed issofri dannu materjali minħabba l-effetti tal-importazzjonijiet iddampjati li waqqgħu l-prezzijiet tagħha kif elaborat fil-premessa (48) et seq.
(116)
L-industrija tal-Unjoni qed tinvesti biex ittejjeb l-effiċjenza tagħha u gradwalment qed tissimplifika l-proċess tal-produzzjoni tagħha. Jista’ jkun mistenni li l-miżuri għandhom jipprevjenu li jkun hemm iżjed kompetizzjoni inġusta minn importazzjonijiet iddampjati bi prezzijiet baxxi u bħala konsegwenza għandhom jippermettu l-irkupru tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
(117)
Mill-banda l-oħra, jekk ma jiġux imposti miżuri, is-sitwazzjoni finanzjarja u l-profittabilità kurrenti tal-industrija tal-Unjoni, kif analizzati fl-investigazzjoni preżenti fil-premessi (54) et seq., mhumiex b’saħħithom biżżejjed biex jirreżistu l-pressjoni eżerċitata mill-importazzjonijiet iddampjati. Il-konsegwenza probabbli se twassal għal twaqqif jew tnaqqis sinifikanti tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni għas-suq ħieles.
(118)
Fid-dawl tal-analiżi ta’ hawn fuq, huwa mistenni li l-industrija tal-Unjoni għandha tibbenefika mill-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji.
2. L-interess tal-importaturi
(119)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji liż-żewġ importaturi mhux relatati magħrufa li identifikaw ruħhom sal-iskadenza stabbilita fl-Avviż tal-Inizjazzjoni.
(120)
L-investigazzjoni wriet li parti rilevanti tad-dħul totali tiegħu huwa relatat mal-prodott ikkonċernat.
(121)
L-impatt tad-dazji fuq il-profittabilità tal-importatur ġie analizzat. L-analiżi wriet li l-profitt u l-marġini kummerċjali magħmul fuq l-importazzjonijiet tagħha huma tali li l-impożizzjoni tal-miżuri jistgħu tabilħaqq iwasslu għal tnaqqis fil-profittabilità tagħha. Riżultat ta' dan, mill-perspettiva tal-kostijiet, kieku kellhom jiġu imposti l-miżuri, dawn ma hemmx dubju li jkollhom impatt fuq in-negozju tal-importatur. Madankollu, l-importatur ikkonferma li hu se jkun f'qagħda li jgħaddi tal-inqas parti miż-żieda fil-kostijiet fuq il-konsumaturi tiegħu, u dan fid-dawl tas-sitwazzjoni attwali tas-suq, fejn id-domanda mistennija tibqa' kostanti. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet li huwa possibbli għall-importatur biex issa jibda jixtri l-prodott minn produtturi li mhumiex suġġett għad-dazju, bħalma huma l-esportaturi Tajwaniżi jew il-produtturi tal-Unjoni.
(122)
Fid-dawl ta’ dak imsemmi hawn fuq, ġie konkluż li l-effett fuq l-importaturi tal-impożizzjoni tal-miżuri jkun limitat.
3. L-interess tal-utenti
(123)
L-utenti wrew interess qawwi f’dan il-każ. Fl-investigazzjoni kkooperaw 12-il utent; minn dawn, tnejn ġew verifikati abbażi tal-volum tal-importazzjonijiet tagħhom mill-pajjiż ikkonċernat. Dawn il-kumpaniji jinsabu mal-Unjoni kollha u huma preżenti fis-settur tal-applikazzjonijiet industrijali bħal kisi, żebgħa u adeżivi.
(124)
L-importazzjonijiet tal-utenti li kkooperaw jammontaw għal terz tal-importazzjonijiet totali mill-USA bbażati fuq iċ-ċifri tal-Eurostat. L-investigazzjoni wriet li 30% tax-xiri tal-VAM tal-utenti li kkooperaw joriġinaw mill-USA u 57% joriġinaw mill-UE.
(125)
L-investigazzjoni wriet li l-VAM irrappreżenta, bħala medja, madwar terz tal-kost tal-produzzjoni taż-żewġ utenti verifikati.
(126)
Ċerti utenti argumentaw li l-impożizzjoni tal-miżuri żżid il-kostijiet tal-produzzjoni tagħhom u li jkun diffiċli sabiex jittrasferixxu dik iż-żieda fl-ispejjeż lill-klijenti tagħhom minħabba l-kompetizzjoni ħarxa fil-prezzijiet fis-suq. Allegatament, din id-diffikultà tista’ tirriżulta jew fi tnaqqis tas-sehem tas-suq tal-utenti għall-vantaġġ tal-kompetituri tagħhom li jinsabu barra mill-Unjoni, jew f’bidla mill-proċess tal-produzzjoni kurrenti tagħhom għal oħrajn li ma jinvolvux il-prodott ikkonċernat. Allegatament, il-konsegwenza finali tal-miżuri għandha tkun tnaqqis importanti tal-marġini ta’ profitt tal-utenti.
(127)
Tnejn minn dawn l-utenti allegaw li t-tnaqqis fil-marġini ta' profitt għandu jwassal għal anqas investimenti fil-produzzjoni tagħhom u li, bħala konsegwenza, jiġu affettwati l-impjiegi.
(128)
Fir-rigward tad-dikjarazzjoni dwar it-tnaqqis fil-marġini ta’ profitt, b’kunsiderazzjoni tal-livelli ta’ profittabilità b'saħħithom tal-utenti, huwa mistenni li jekk l-utenti ma jkunux jistgħu jittrasferixxu ż-żieda fl-ispejjeż lill-klijenti tagħhom, l-impożizzjoni tad-dazji għandha tnaqqas il-marġini ta’ profitti tagħhom bi ftit biss. Għalhekk, huwa probabbli li l-investimenti fil-produzzjoni ma jiġux imfixkla u li ma jkunx hemm effett ħażin sinifikanti fuq l-impjiegi. Fid-dawl ta’ dak ta' hawn fuq, din id-dikjarazzjoni ġiet miċħuda.
(129)
Fir-rigward tad-dikjarazzjoni li l-miżuri fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat se jagħmlu ħsara lill-kompetittività tal-utenti tal-Unjoni għaliex dawn se jżidu il-kostijiet tal-produzzjoni tagħhom u jiffavorixxu l-importazzjonijiet ta’ prodotti downstream minn pajjiżi terzi oħra, jiġi mfakkar li d-dazji ma għandhomx l-intenzjoni li jwaqqfu l-importazzjonijiet u li l-livell ta’ miżuri mhuwiex tali li jipprevjeni lill-utenti milli jagħmlu akkwisti mill-USA. L-iskop tad-dazji anti-dumping huwa li jistabbilixxi mill-ġdid kundizzjonijiet indaqs fis-suq tal-Unjoni għall-prodott ikkonċernat. Abbażi ta’ dak imsemmi hawn fuq u b’kunsiderazzjoni li terz wieħed biss tal-konsum ta’ VAM tal-utenti joriġina mill-USA, din id-dikjarazzjoni hija miċħuda.
(130)
Barra minn dak imsemmi hawn fuq, għandu jiġi enfasizzat ukoll li ħafna utenti rrapportaw li minħabba n-numru skars ta' sorsi ta' VAM, provvista suffiċjenti ta' VAM li joriġina mill-Unjoni hija prijorità. F’dan ir-rigward, jiġi mfakkar li l-investigazzjoni wriet li hemm probabilità li l-industrija tal-Unjoni tista’ twaqqaf il-provvista ta' VAM lis-suq ħieles jekk ma jiġux imposti l-miżuri. Fir-rigward tad-diversità tal-provvista, l-impożizzjoni tal-miżuri għalhekk tkun ukoll fl-interess tal-utenti tal-Unjoni.
(131)
Fid-dawl ta’ dak imsemmi hawn fuq, huwa konkluż provviżorjament li kwalunkwe effetti negattivi tal-impożizzjoni tal-miżuri fuq l-utenti jkunu limitati.
4. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(132)
Fid-dawl ta’ dak imsemmi hawn fuq, huwa konkluż provviżorjament li, abbażi tal-informazzjoni disponibbli dwar l-interess tal-Unjoni, ma jistax jiġi konkluż b’mod ċar li l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji fuq l-importazzjonijiet ta’ aċetat tal-vinil li joriġinaw fil-USA ma jkunx fl-interess tal-Unjoni.
G. PROPOSTA GĦAL MIŻURI ANTI-DUMPING PROVVIŻORJI
(133)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet milħuqa hawn fuq fir-rigward tad-dumping, id-dannu, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, il-miżuri anti-dumping provviżorji għandhom jiġu imposti sabiex jipprevjenu milli jiġi kkawżat aktar dannu lill-industrija tal-Unjoni bl-importazzjonijiet iddampjati.
1. Livell ta’ eliminazzjoni ta’ dannu
(134)
Sabiex jiġi determinat il-livell ta' dawn il-miżuri, għandha tingħata kunsiderazzjoni lill-marġini tad-dumping li nstabu u l-ammont ta' dazju neċessarju sabiex jiġi eliminat id-dannu sofrut mill-industrija tal-Unjoni.
(135)
Meta jiġi kkalkulat l-ammont ta’ dazju neċessarju sabiex jitneħħew l-effetti tad-dumping li jikkawżaw dannu, huwa kkunsidrat li kwalunkwe miżuri għandhom jippermettu lill-industrija tal-Unjoni tkopri il-kostijiet tal-produzzjoni tagħha u tikseb profitt qabel it-taxxa li jista' raġonevolment jinkiseb minn industrija ta’ dan it-tip fis-settur taħt kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, jiġifieri fin-nuqqas tal-importazzjonijiet iddampjati, fuq il-bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni.
(136)
Għalhekk, il-livell ta’ eliminazzjoni tad-dannu ġie kkalkulat abbażi ta’ paragun tal-prezz medju tal-importazzjonijiet iddampjati u l-prezz indikattiv tal-industrija tal-Unjoni. Il-prezz indikattiv ġie stabbilit permezz taż-żieda ta’ marġini ta’ profitt indikattiv mal-kostijiet tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Il-marġini ta’ profitt indikattiv ġie stabbilit provviżorjament fil-livell ta’ 9,9%. Dan il-marġini ta’ profitt ġie stabbilit b’referenza għall-profittabilità bbażata fuq ir-redditu medju (imkejjel bħala EBITDA/bejgħ) li l-kumpaniji petrokimiċi li joperaw f’settur simili għall-VAM iġġeneraw matul il-perjodu 2007-2009.
(137)
Il-marġini ta' bejgħ taħt il-prezz li rriżulta huma ogħla minn 30 %.
2. Miżuri provviżorji
(138)
Fid-dawl ta’ dak imsemmi qabel, u skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, huwa meqjus li l-miżuri anti-dumping provviżorji għandhom jiġu imposti fuq l-importazzjonijiet li joriġinaw fil-pajjiż ikkonċernat fil-livell l-aktar baxx tal-marġini tad-dumping u ta' dannu b'konformità mar-regola tal-inqas dazju. F’dan il-każ, ir-rata tad-dazju għandha tiġi stabbilita kif xieraq għal-livell tal-marġini tad-dumping misjub.
(139)
Ir-rati tad-dazju anti-dumping ta' kumpaniji individwali speċifikati f'dan ir-Regolament ġew stabbiliti abbażi tas-sejbiet tal-investigazzoni preżenti. Għalhekk, dawn jirriflettu s-sitwazzjoni misjuba matul dik l-investigazzjoni fir-rigward ta’ dawn il-kumpaniji. Dawn ir-rati ta’ dazji (għall-kuntrarju tad-dazju mal-pajjiż kollu applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”) huma għalhekk esklussivament applikabbli għall-importazzjonijiet tal-prodotti li joriġinaw fl-Istati Uniti tal-Amerika u prodotti mill-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet legali speċifiċi msemmija. Il-prodotti importati mmanifatturati minn kwalunkwe kumpanija oħra mhux imsemmija speċifikament fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija speċifikament, ma jistgħux jibbenefikaw minn dawn ir-rati u għandhom ikunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”.
(140)
Kwalunkwe pretensjoni dwar l-applikazzjoni ta' dawn ir-rati ta' dazju anti-dumping ta' kumpaniji individwali (eż. wara bidla fl-isem tal-entità jew wara l-istabbiliment ta' entitajiet tal-produzzjoni jew tal-bejgħ ġodda) għandha tiġi indirizzata lill-Kummissjoni (3) minnufih bl-informazzjoni kollha rilevanti, b’mod partikolari kwalunkwe modifika fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni, il-bejgħ domestiku u għall-esportazzjoni assoċjati ma’, pereżempju, dik il-bidla fl-isem jew dik il-bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni u tal-bejgħ. Il-Kummissjoni, jekk xieraq, għandha, wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv, temenda r-Regolament kif xieraq billi taġġorna l-lista tal-kumpaniji li jibbenefikaw minn rati ta’ dazju individwali.
(141)
Abbażi ta’ dak imsemmi hawn fuq, ir-rati ta’ dazju anti-dumping proposti, espressi fuq il-fruntiera tal-Unjoni CIF, huma provviżorjament dawk li ġejjin:
Kumpanija
Marġini tad-dumping
Marġini tad-dannu
Rati tad-Dazju Provviżorji
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. DIVULGAZZJONI
(142)
Fl-interess ta’ amministrazzjoni tajba, għandu jiġi ffissat perjodu li fih il-partijiet interessati li identifikaw ruħhom fil-limitu ta’ żmien speċifikat fl-avviż tal-inizjazzjoni jistgħu jagħtu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u jitolbu smigħ. Barra minn hekk, għandu jingħad li s-sejbiet li jikkonċernaw l-impożizzjoni ta' dazji anti-dumping li saret għall-fini ta' dan ir-Regolament huma provviżorji u jistgħu jerġgħu jiġu kkunsidrati għall-fini ta' kwalunkwe sejbiet definittivi,
ADDOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju anti-dumping provviżorju qed jiġi impost fuq l-importazzjonijiet ta’ aċetat tal-vinil, li fil-preżent jaqgħu taħt il-kodiċi NM 2915 32 00 u li joriġinaw fl-Istati Uniti tal-Amerika.
2. Ir-rata tad-dazju anti-dumping provviżorju applikabbli għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u manifatturat mill-kumpaniji elenkati hawn taħt għandha tkun kif ġej.
Kumpanija
Dazju Anti-Dumping
Kodiċi addizzjonali TARIC
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Il-kumpaniji l-oħra kollha
13,8 %
B999
3. Ir-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa fl-Unjoni tal-prodott imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jkun soġġett għall-provvista ta' sigurtà ekwivalenti għall-ammont tad-dazju provviżorju.
4. Sakemm mhux speċifikat mod ieħor, id-dispożizzjonijiet fis-seħħ li jikkonċernaw id-dazji doganali għandhom japplikaw.
Artikolu 2
Mingħajr ħsara għall-Artikolu 20 tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009 il-partijiet interessati jistgħu jitolbu d-divulgazzjoni tal-fatti u tal-kunsiderazzjonijiet essenzjali li abbażi tagħhom ġie adottat dan ir-Regolament, jagħtu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u japplikaw għal smigħ orali mill-Kummissjoni fi żmien xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ ta' dan ir-Regolament.
Skont l-Artikolu 21(4) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet ikkonċernati jistgħu jikkummentaw dwar l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament fi żmien xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ tiegħu.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada li jiġi ppubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 1 ta’ dan ir-Regolament għandu japplika għal perjodu ta’ sitt xhur.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-16 ta’ Awwissu 2011.