РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 439/2010 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 19 май 2010 година
за създаване на Европейска служба за подкрепа в областта на убежището
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 74 и член 78, параграфи 1 и 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (1),
като имат предвид, че:
(1)
Политиката на Съюза по отношение на общата европейска система за убежище (ОЕСУ) е разработена съгласно условията на Хагската програма да създаде общо пространство за убежище посредством ефективна хармонизирана процедура в съответствие с ценностите и хуманитарната традиция на Европейския съюз.
(2)
Благодарение на въвеждането на общи минимални стандарти през последните години бе постигнат голям напредък в посока на изграждане на ОЕСУ. Въпреки това между държавите-членки остават значителни различия по отношение на предоставянето на международна закрила и нейните форми. Тези различия следва да бъдат намалени.
(3)
В своя план за политика в областта на убежището, приет през юни 2008 г., Комисията обяви намерението си да работи за развитието на ОЕСУ, като предложи да се преразгледат съществуващите правни инструменти, за да се постигне по-голямо хармонизиране на приложимите стандарти, и като засили подкрепата за практическото сътрудничество между държавите-членки, по-специално чрез законодателно предложение за създаване на Европейска служба за подкрепа в областта на убежището („Службата за подкрепа“), което ще повиши координацията на оперативното сътрудничество между държавите-членки с оглед ефективното прилагане на общите правила.
(4)
В Европейския пакт за имиграцията и убежището, приет през септември 2008 г., Европейският съвет тържествено препотвърди, че всеки преследван чужденец има право да получи помощ и закрила на територията на Европейския съюз в прилагане на Женевската конвенция от 28 юли 1951 г. за статута на бежанците, изменена с Протокола от Ню Йорк от 31 януари 1967 г., и други договори в тази област. Бе постигнато също изрично съгласие, през 2009 г. да бъде създадена Европейска служба за подкрепа.
(5)
С практическото сътрудничество в областта на убежището се цели по-пълно сближаване и осигуряване на постоянно качество на процедурите на държавите-членки за вземане на решения в тази област, в рамките на европейска законодателна рамка. През последните години бяха предприети значителен брой мерки за практическо сътрудничество, по-специално приемането на общ подход към информацията относно държавите на произход и създаването на общ европейски учебен план в областта на убежището.
(6)
Службата за подкрепа следва да бъде създадена, за да се укрепят и развият тези мерки на сътрудничество. Службата за подкрепа следва да вземе надлежно предвид тези мерки на сътрудничество, както и извлечените от тях поуки.
(7)
По отношение на държавите-членки, чиито системи за убежище и прием са подложени на специфичен и несъразмерно голям натиск, който се дължи по-специално на тяхното географско или демографско положение, Службата за подкрепа следва да подкрепя развитието на солидарност в рамките на Съюза с цел подпомагане на по-доброто разпределяне на лицата, ползващи се с международна закрила, между държавите-членки, като същевременно се следи да няма злоупотреби със системите за убежище и прием.
(8)
За да упражнява своите правомощия по оптимален начин, Службата за подкрепа следва да бъде независима по отношение на техническите въпроси и следва да има правна, административна и финансова самостоятелност. За целта Службата за подкрепа следва да бъде орган на Съюза, който притежава юридическа правосубектност и упражнява изпълнителните правомощия, предоставени му съгласно настоящия регламент.
(9)
Службата за подкрепа следва да работи в тясно сътрудничество с органите на държавите-членки в областта на убежището, с националните служби за имиграция и убежище и с други служби, като използва техния капацитет и експертен опит, както и с Комисията. Държавите-членки следва да си сътрудничат със Службата за подкрепа, за да се гарантира изпълнението на нейните правомощия.
(10)
Освен това Службата за подкрепа следва да действа в тясно сътрудничество с Върховния комисариат на ООН за бежанците (ВКБООН) и, когато това е уместно, с компетентни международни организации, с цел да се възползва от техния експертен опит и подкрепа. За тази цел ролята на ВКБООН и на другите компетентни международни организации следва да бъде призната в пълна степен и тези организации следва да участват пълноценно в работата на Службата за подкрепа. Предоставянето на финансови средства от Службата за подкрепа на ВКБООН в съответствие с настоящия регламент не следва да води до двойно финансиране на дейностите на ВКБООН с други международни или национални източници.
(11)
Освен това, за реализирането на целта си и доколкото е необходимо за изпълнението на своите задачи, Службата за подкрепа следва да си сътрудничи с други органи на Съюза, по-специално с Европейската агенция за управление на оперативното сътрудничество по външните граници на държавите-членки на Европейския съюз (Frontex), създадена с Регламент (ЕО) № 2007/2004 на Съвета (2), и Агенцията на Европейския съюз за основните права (FRA), създадена с Регламент (ЕО) № 168/2007 на Съвета (3).
(12)
Службата за подкрепа следва да си сътрудничи с Европейската мрежа за миграцията, създадена с Решение 2008/381/ЕО на Съвета (4), за да се избегне дублирането на дейности. Службата за подкрепа следва също да поддържа тесен диалог с гражданското общество с цел обмен на информация и обединяване на знания в областта на убежището.
(13)
Службата за подкрепа следва да бъде европейски център за експертни знания в областта на убежището със задача улесняване, координиране и укрепване на практическото сътрудничество между държавите-членки по различните въпроси, свързани с убежището, така че държавите-членки да бъдат по-добре подготвени за предоставянето на международна закрила на лица, които имат право, като същевременно работи по безпристрастен и ефикасен начин с лицата, които не отговарят на изискванията за международна закрила, когато това е уместно. Правомощията на Службата за подкрепа следва да се концентрират върху три основни задачи, а именно принос за прилагането на ОЕСУ, подкрепа за практическото сътрудничество между държавите-членки в областта на убежището и подкрепа за държавите-членки, които са подложени на особен натиск.
(14)
Службата за подкрепа не следва да разполага с преки или косвени правомощия във връзка с вземането на решения от органите на държавите-членки в областта на убежището относно конкретни молби за международна закрила.
(15)
За да предостави и/или координира предоставянето на бърза и ефективна оперативна подкрепа на държавите-членки, чиито системи за убежище и прием са подложени на особен натиск, Службата за подкрепа следва по искане на съответните държави-членки да координира действията за подкрепа на тези държави-членки, inter alia чрез разполагането на тяхна територия на екипи за подкрепа в областта на убежището, съставени от експерти в тази сфера. Тези екипи следва да предоставят по-специално експертни знания във връзка с услугите за устен превод, информация относно държави на произход и знания в областта на обработката и управлението на делата за убежище. Организацията на екипите за подкрепа в областта на убежището следва да се определя от настоящия регламент, с цел да се гарантира ефективното им разполагане.
(16)
Службата за подкрепа следва да осъществява мисията си в условия, които ѝ позволяват да служи за референтна институция по силата на нейната независимост, научното и техническото качество на предоставяната от нея помощ и разпространяваната информация, прозрачността на нейните процедури и методи на работа, както и добросъвестното изпълнение на възложените ѝ задачи.
(17)
Комисията и държавите-членки следва да бъдат представени в управителния съвет на Службата за подкрепа с оглед упражняване на ефективен контрол върху нейната работа. Доколкото това е възможно, управителният съвет следва да е съставен от оперативните ръководители на администрациите на държавите-членки в областта на убежището или от техни представители. Той следва да има необходимите правомощия, по-конкретно за изготвянето на бюджета, контрола върху неговото изпълнение, приемането на съответните финансови правила, установяването на прозрачни процедури на работа по отношение на вземането на решения от Службата за подкрепа, приемането на годишния доклад относно положението в областта на убежището в Съюза и на техническите документи относно прилагането на инструментите на Съюза в областта на убежището, както и назначаването на изпълнителен директор и, по целесъобразност, на изпълнителен комитет. Предвид неговия експертен опит по въпросите на убежището ВКБООН следва да бъде представен от член на управителния съвет без право на глас, така че да бъде пълноценно включен към в работата на Службата за подкрепа.
(18)
Като се има предвид естеството на задачите на Службата за подкрепа и ролята на изпълнителния директор, и за да се даде възможност на Европейския парламент да приеме становище относно подбрания кандидат преди назначаването му, както и преди евентуалното удължаване на неговия мандат, към изпълнителния директор следва да се отправи покана да направи изявление и да отговори на въпроси пред компетентната(ите) комисия(и) на Европейския парламент. Изпълнителният директор следва също така да представи годишния доклад пред Европейския парламент. Освен това Европейският парламент следва да разполага с възможността да покани изпълнителния директор да докладва относно изпълнението на неговите задължения.
(19)
За гарантиране на нейната пълна самостоятелност и независимост, Службата за подкрепа следва да има собствен бюджет, който ще се състои най-вече от вноска от Съюза. Финансирането на Службата за подкрепа следва да бъде одобрено от бюджетния орган в съответствие с предвиденото в точка 47 от Междуинституционалното споразумение от 17 май 2006 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията за бюджетната дисциплина и доброто финансово управление (5). По отношение на вноските на Съюза и на безвъзмездните средства от общия бюджет на Европейския съюз следва да се прилага бюджетната процедура на Съюза. Одитът на сметките следва да се извършва от Сметната палата.
(20)
Службата за подкрепа следва да си сътрудничи с органите в областта на убежището на трети държави, с международни организации, компетентни по въпроси от обхвата на настоящия регламент, и с трети държави в рамките на работни договорености, сключени по силата на съответните разпоредби на Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС).
(21)
В съответствие с член 3 от Протокола относно позицията на Обединеното кралство и Ирландия по отношение на пространството на свобода, сигурност и правосъдие, приложен към Договора за Европейския съюз (ДЕС) и към ДФЕС, Обединеното кралство и Ирландия са нотифицирали с писма от 18 май 2009 г. желанието си да участват в приемането и прилагането на настоящия регламент.
(22)
В съответствие с членове 1 и 2 от Протокола относно позицията на Дания, приложен към ДЕС и към ДФЕС, Дания не участва в приемането на настоящия регламент, не е обвързана от него, нито от неговото прилагане.
(23)
Като се има предвид, че в качеството си на държава-членка до този момент Дания е допринасяла за практическото сътрудничество между държавите-членки в областта на убежището, Службата за подкрепа следва да улесни оперативното сътрудничество с Дания. За тази цел следва да бъде отправена покана представител на Дания да присъства на всички заседания на управителния съвет, който също така следва да може да решава да покани наблюдатели от Дания на заседанията на работните групи, когато това е уместно.
(24)
За изпълнението на своята мисия Службата за подкрепа следва да бъде отворена за участие на държави, сключили споразумения със Съюза, по силата на които те са приели и прилагат правото на Съюза в уредената с настоящия регламент област, по-специално Исландия, Лихтенщайн, Норвегия и Швейцария. Службата за подкрепа следва също така, съгласувано с Комисията, да може да сключва работни договорености, в съответствие с ДФЕС, с държави, различни от тези, които са сключили споразумения със Съюза, по силата на които те са приели и прилагат правото на Съюза. Службата за подкрепа обаче в никакъв случай не следва да разработва независима външна политика.
(25)
Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (6) (Финансовият регламент), и по-специално член 185 от него, следва да се прилага към Службата за подкрепа.
(26)
Регламент (ЕО) № 1073/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 25 май 1999 г. относно разследванията, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF) (7), следва да се прилага без ограничение към Службата за подкрепа, която следва да се присъедини към Междуинституционалното споразумение от 25 май 1999 г. между Европейския парламент, Съвета на Европейския съюз и Комисията на Европейските общности относно вътрешните разследвания, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (8).
(27)
Регламент (ЕО) № 1049/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2001 г. относно публичния достъп до документи на Европейския парламент, на Съвета и на Комисията (9) следва да се прилага към Службата за подкрепа.
(28)
Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2000 г. относно защитата на лицата по отношение на обработката на лични данни от институции и органи на Общността и за свободното движение на такива данни (10) следва да се прилага при обработката на лични данни от Службата за подкрепа.
(29)
Необходимите разпоредби относно настаняването на Службата за подкрепа в държавата-членка, в която ще бъде седалището ѝ, и конкретните правила, приложими за целия персонал на Службата за подкрепа и членовете на техните семейства, следва да се определят в споразумение за седалището. Освен това приемащата държава-членка следва да осигури възможно най-добри условия за осигуряване на доброто функциониране на Службата за подкрепа, включително училища за децата и транспорт, с цел да се привлекат висококачествени човешки ресурси от възможно най-широк географски обхват.
(30)
Тъй като целите на настоящия регламент, а именно необходимостта да се подобри прилагането на ОЕСУ, да се улесни, координира и укрепи практическото сътрудничество между държавите-членки в областта на убежището и да се предостави и/или координира предоставянето на оперативна подкрепа за държавите-членки, чиито системи за убежище и прием са подложени на особен натиск, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки и следователно, поради мащаба и последиците на предприеманото действие, могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от ДЕС. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тези цели.
(31)
Настоящият регламент зачита основните права и съблюдава принципите, признати по-конкретно от Хартата на основните права на Европейския съюз, и следва да се прилага в съответствие с правото на убежище, признато в член 18 от Хартата,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА 1
СЪЗДАВАНЕ И МИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКАТА СЛУЖБА ЗА ПОДКРЕПА В ОБЛАСТТА НА УБЕЖИЩЕТО
Член 1
Създаване на Европейската служба за подкрепа в областта на убежището
Създава се Европейска служба за подкрепа в областта на убежището (наричана оттук нататък „Службата за подкрепа“), с цел да подпомага по-доброто прилагане на общата европейска система за убежище (ОЕСУ), да укрепва практическото сътрудничество между държавите-членки в областта на убежището и да предоставя и/или координира предоставянето на оперативна подкрепа за държавите-членки, чиито системи за убежище и прием са подложени на особен натиск.
Член 2
Мисия на Службата за подкрепа
1. Службата за подкрепа улеснява, координира и укрепва практическото сътрудничество между държавите-членки по различните аспекти на въпросите в областта на убежището и подпомага по-доброто прилагане на ОЕСУ. Във връзка с това Службата за подкрепа участва в пълна степен във външното измерение на ОЕСУ.
2. Службата за подкрепа предоставя ефективна оперативна подкрепа на държавите-членки, чиито системи за убежище и прием са подложени на особен натиск, като използва всички полезни ресурси, които са на нейно разположение, като това може да включва координиране на ресурси, предоставени от държавите-членки съгласно условията, уредени в настоящия регламент.
3. Службата за подкрепа предоставя научна и техническа помощ по отношение на политиката и законодателството на Съюза във всички области с пряко или косвено въздействие върху областта на убежището, за да може да предостави пълна подкрепа за практическото сътрудничество по въпросите на убежището и да изпълни ефективно своите задачи. Тя представлява независим източник на информация по всички въпроси в тези области.
4. Службата за подкрепа осъществява мисията си в условия, които ѝ позволяват да служи за референтна институция по силата на нейната независимост, научното и техническото качество на предоставяната от нея помощ и разпространяваната информация, прозрачността на нейните процедури и методи на работа, добросъвестното изпълнение на възложените ѝ задачи и подкрепата в областта на информационните технологии, необходима за упражняването на нейните правомощия.
5. Службата за подкрепа работи в тясно сътрудничество с органите в областта на убежището на държавите-членки, с националните служби за имиграция и убежище, с други национални служби и с Комисията. Службата за подкрепа изпълнява своите задачи, без да засяга задачите на други компетентни органи на Съюза, и работи в тясно сътрудничество с тях и с ВКБООН.
6. Службата за подкрепа няма никакви правомощия във връзка с вземането на решения от органите в областта на убежището на държавите-членки по конкретни молби за международна закрила.
ГЛАВА 2
ЗАДАЧИ НА СЛУЖБАТА ЗА ПОДКРЕПА
РАЗДЕЛ 1
Подкрепа за практическото сътрудничество в областта на убежището
Член 3
Най-добри практики
Службата за подкрепа организира, подпомага и координира дейности, позволяващи обмен на информация и установяване и обединяване на най-добри практики в областта на убежището между държавите-членки.
Член 4
Информация относно държави на произход
Службата за подкрепа организира, подпомага и координира дейности, свързани с информацията относно държави на произход, и по-специално:
а)
събиране на подходяща, надеждна, точна и актуализирана информация относно държави на произход на лица, кандидатстващи за международна закрила, по прозрачен и безпристрастен начин, като се използват всички подходящи източници на информация, включително информация, получена от правителствени, неправителствени и международни организации и институции и органи на Съюза;
б)
изготвяне на доклади относно държавите на произход въз основа на информацията, събрана в съответствие с буква а);
в)
управление и по-нататъшно разработване на интернет портал за събиране на информация относно държави на произход и неговата поддръжка с цел да се осигури прозрачност в съответствие с необходимите правила за достъп до такава информация по член 42;
г)
изготвяне на общ формат и обща методология за представяне, проверка и използване на информацията относно държави на произход;
д)
анализ на информацията относно държави на произход по прозрачен начин, за да се насърчи сближаването на критериите за оценка и, по целесъобразност, да се използват резултатите от заседанията на една или повече работни групи. С този анализ не се цели да се дават указания на държавите-членки относно удовлетворяването или отхвърлянето на молби за международна закрила.
Член 5
Подкрепа за разпределянето в рамките на Съюза на лица, ползващи се с международна закрила
По отношение на държавите-членки, чиито системи за убежище и прием са подложени на специфичен и несъразмерно голям натиск, който се дължи по-специално на тяхното географско или демографско положение, Службата за подкрепа подпомага, улеснява и координира обмена на информация и други дейности, свързани с разпределянето в рамките на Съюза. Разпределянето в рамките на Съюза се извършва единствено по съгласуван между държавите-членки начин, със съгласието на съответното ползващо се от международна закрила лице и, по целесъобразност, при консултация с ВКБООН.
Член 6
Подкрепа за обучение
1. Службата за подкрепа създава и разработва курсове за обучение, достъпни за членовете на всички национални администрации и съдилища и трибунали, както и за националните служби в държавите-членки, компетентни в областта на убежището. Участието в обучението не засяга националните системи и процедури.
Службата за подкрепа разработва такива курсове за обучение в тясно сътрудничество с органите в областта на убежището на държавите-членки и, при необходимост, използва експертния опит на академичните институции и други компетентни организации.
2. Службата за подкрепа управлява и разработва европейски учебен план в областта на убежището, като отчита съществуващото сътрудничество в Съюза в тази област.
3. Предложените от Службата за подкрепа курсове за обучение могат да бъдат общи, специализирани или тематични и могат да включват методология за обучение на обучители.
4. Специализираните и тематичните обучения за придобиване на знания и умения по въпросите на убежището включват без да се ограничават до тях:
а)
международните инструменти за защита на правата на човека и достиженията на правото на Съюза в областта на убежището, в това число специализирани правни въпроси и въпроси от съдебната практика;
б)
въпроси, свързани с обработването на молбите за убежище от малолетни или непълнолетни лица и от уязвими лица със специфични нужди;
в)
техники на интервюиране;
г)
използване на медицински и правни експертни заключения в процедурите по предоставяне на убежище;
д)
въпроси, свързани със събирането и използването на информация относно държавите на произход;
е)
условия на приемане, в това число специалното внимание, предоставяно на уязвимите групи и жертвите на изтезания.
5. Предложеното обучение е от високо качество и определя ключови принципи и най-добри практики, за да се спомогне за сближаването на административните методи и решения, както и правната практика, при пълно зачитане на независимостта на националните съдилища и трибунали.
6. Службата за подкрепа осигурява на експертите, които са част от резерва от експерти за намеса в областта на убежището, посочен в член 15, специализирано обучение, свързано с техните задължения и функции, и провежда редовни учения с тях в съответствие с графика за специализирани курсове за обучение и учения, посочени в нейната годишна работна програма.
7. Службата за подкрепа може да организира дейности за обучение в сътрудничество с държавите-членки на тяхна територия.
Член 7
Подкрепа за външното измерение на ОЕСУ
Службата за подкрепа, съгласувано с Комисията, координира обмена на информация и другите действия, предприети по въпроси, възникващи при прилагането на инструментите и механизмите, свързани с външното измерение на ОЕСУ.
Службата за подкрепа координира обмена на информация и другите действия във връзка с пренастаняване, предприети от държавите-членки за задоволяване на нуждите от международна закрила на бежанците в трети държави и за изразяване на солидарност с приемащите държави.
Съобразно своите правомощия и в съответствие с член 49 Службата за подкрепа може да сътрудничи с компетентните органи на трети държави по технически въпроси, по-конкретно за насърчаване и съдействие за изграждането на капацитета на собствените системи за убежище и прием на третите държави и за прилагане на регионални програми за закрила, и други подходящи действия за намиране на трайни решения.
РАЗДЕЛ 2
Подкрепа за държавите-членки, подложени на особен натиск
Член 8
Особен натиск върху системата за убежище и прием
Службата за подкрепа координира и подкрепя общите действия за оказване на съдействие на системите за убежище и прием на държавите-членки, подложени на особен натиск, който е източник на изключително сериозно и изискващо незабавни мерки натоварване на техните инфраструктури за прием и системите им за убежище. Този натиск може да се характеризира с внезапно пристигане на голям брой граждани на трети държави, които може да се нуждаят от международна закрила, и може да произтича от географското или демографското положение на държавата-членка.
Член 9
Събиране и анализ на информация
1. За да може да оцени нуждите на държавите-членки, подложени на особен натиск, Службата за подкрепа събира, по-специално въз основа на информация, предоставена от държавите-членки, от ВКБООН и, при необходимост, от други компетентни организации, съответна информация, позволяваща установяване, подготовка и определяне на спешните мерки, посочени в член 10, за преодоляване на този натиск.
2. Въз основа на данни, предоставени от държавите-членки, подложени на особен натиск, Службата за подкрепа систематично установява, събира и анализира информация относно наличните структури и персонал, особено в областта на устния и писмения превод, информация за държави на произход и относно съдействието при обработката и управлението на делата за убежище и капацитета за предоставяне на убежище в тези държави-членки, подложени на особен натиск, за да се насърчи бързият и надежден обмен на информация между различните органи в областта на убежището на държавите-членки.
3. Службата за подкрепа анализира данните относно всяка ситуация на внезапно пристигане на голям брой граждани на трети държави, която може да подложи системите за убежище и прием на особен натиск, и осигурява бързия обмен на съответна информация между държавите-членки и Комисията. Службата за подкрепа използва съществуващите системи и механизми за ранно предупреждение и, при необходимост, създава система за ранно предупреждение за собствени цели.
Член 10
Действия за подкрепа на държавите-членки
По искане на съответните държави-членки Службата за подкрепа координира действията в подкрепа на държавите-членки, чиито системи за убежище и прием са подложени на особен натиск, включително координиране на:
а)
действията за подпомагане на държавите-членки, подложени на особен натиск, за да се улесни първоначалният анализ на молбите за убежище, разглеждани от компетентните национални органи;
б)
действията за осигуряване предоставянето на подходяща инфраструктура за приемане, по-специално за спешно настаняване, транспорт и медицинска помощ, от страна на държавите-членки, подложени на особен натиск;
в)
екипите за подкрепа в областта на убежището, чиито условия за дейност са определени в глава 3.
РАЗДЕЛ 3
Принос за прилагането на ОЕСУ
Член 11
Събиране и обмен на информация
1. Службата за подкрепа организира, координира и подпомага обмена на информация между органите в областта на убежището на държавите-членки, както и между тях и Комисията, относно прилагането на всички инструменти на достиженията на правото на Съюза в областта на убежището. За целта Службата за подкрепа може да създава фактологични, правни бази данни и бази данни със съдебна практика относно националните инструменти, инструментите на Съюза и международните инструменти в областта на убежището, като използва, inter alia, съществуващите механизми. Без да се засягат дейностите на Службата за подкрепа съгласно членове 15 и 16, в тези бази данни не се съхраняват лични данни, освен ако Службата за подкрепа е получила такива данни от документи, до които има предоставен публичен достъп.
2. По-специално Службата за подкрепа събира информация относно:
а)
обработката на молби за международна закрила от националните администрации и органи;
б)
националното право и неговото развитие в областта на убежището, включително съдебната практика.
Член 12
Доклади и други документи на Службата за подкрепа
1. Службата за подкрепа изготвя годишен доклад относно положението в областта на убежището в Съюза, като отчита надлежно информацията, която вече е предоставена от други подходящи източници. В този доклад Службата за подкрепа прави оценка на резултатите от дейностите, проведени съгласно настоящия регламент, и прави цялостен сравнителен анализ на тези дейности, за да повиши качеството, съгласуваността и ефективността на ОЕСУ.
2. В съответствие с работната си програма или по искане на управителния съвет или на Комисията, Службата за подкрепа може да приеме технически документи относно прилагането на инструментите на Съюза в областта на убежището, включително насоки и оперативни наръчници, като отчита надлежно становищата на държавите-членки или на Европейския парламент, и в тясна консултация с работните групи и Комисията. Когато тези технически документи се позовават на международното право за бежанците, се отчитат надлежно съответните насоки на ВКБООН. С документите не се цели да се дават указания на държавите-членки относно удовлетворяването или отхвърлянето на молби за международна закрила.
ГЛАВА 3
ЕКИПИ ЗА ПОДКРЕПА В ОБЛАСТТА НА УБЕЖИЩЕТО
Член 13
Координация
1. Държава(и)-членка(и), подложена(и) на особен натиск, може(могат) да отправи(ят) искане към Службата за подкрепа за разполагане на екип за подкрепа в областта на убежището. По-специално, молещата(ите) държава(и)-членка(и) прави(ят) описание на ситуацията, посочва(т) целите на искането за разполагане и уточнява(т) предполагаемите изисквания във връзка с разполагането в съответствие с член 18, параграф 1.
2. В отговор на искането Службата за подкрепа може да координира необходимата техническа и оперативна помощ за молещата(ите) държава(и)-членка(и) и разполагането за определен срок на екип за подкрепа в областта на убежището на територията на тази(ези) държава(и)-членка(и) въз основа на оперативния план, посочен в член 18.
Член 14
Техническа помощ
Екипите за подкрепа в областта на убежището предоставят експертни знания, съгласно договореното в оперативния план, посочен в член 18, по-специално във връзка с услугите за устен превод, информация относно държави на произход и познания в областта на обработката и управлението на делата за убежище в рамките на посочените в член 10 действия в подкрепа на държавите-членки.
Член 15
Резерв от експерти за намеса в областта на убежището
1. По предложение на изпълнителния директор, управителният съвет взема решение с мнозинство от три четвърти от членовете с право на глас относно профилите и общия брой на експертите, които да бъдат осигурени за участие в екипите за подкрепа в областта на убежището (резерв от експерти за намеса в областта на убежището). В рамките на резерва от експерти за намеса в областта на убежището Службата за подкрепа изготвя списък от устни преводачи. Същата процедура се прилага при всяка последваща промяна в профилите и общия брой на експертите в резерва от експерти за намеса в областта на убежището.
2. Държавите-членки допринасят за резерва от експерти за намеса в областта на убежището чрез резерв от национални експерти, изграден въз основа на определени профили, и предлагат експерти, отговарящи на необходимите профили.
Държавите-членки подпомагат Службата за подкрепа в набирането на устни преводачи за списъка от устни преводачи.
Държавите-членки могат да решат да изпратят устни преводачи на място или да осигурят такива чрез видеоконферентна връзка.
Член 16
Разполагане
1. Държавата-членка по произход запазва своята самостоятелност по отношение на броя и профилите на експертите (национален резерв) и срока на тяхното разполагане. По искане на Службата за подкрепа държавите-членки предоставят тези експерти с цел разполагане, освен ако не са изправени пред ситуация, засягаща сериозно изпълнението на национални задачи, например ситуация, водеща до недостатъчно персонал за изпълнението на процедурите за определяне на статута на лицата, кандидатстващи за международна закрила. По искане на Службата за подкрепа държавите-членки възможно най-бързо съобщават броя, имената и профилите на експертите от своя национален резерв, които могат да участват във възможно най-кратък срок в даден екип за подкрепа в областта на убежището.
2. При определяне на състава на екипа за подкрепа в областта на убежището, изпълнителният директор взема предвид конкретните обстоятелства, пред които е изправена молещата държава-членка. Екипът за подкрепа в областта на убежището се сформира съгласно оперативния план, посочен в член 18.
Член 17
Процедура за вземане на решения относно разполагането
1. Ако е необходимо, изпълнителният директор може да изпрати експерти от Службата за подкрепа, за да оценят ситуацията в молещата държава-членка.
2. Изпълнителният директор уведомява незабавно управителния съвет за всяко искане за разполагане на екипи за подкрепа в областта на убежището.
3. Изпълнителният директор взема решение по искането за разполагане на екипи за подкрепа в областта на убежището във възможно най-кратък срок, но не по-късно от пет работни дни от датата на получаване на искането. Изпълнителният директор едновременно уведомява молещата държава-членка и управителния съвет писмено за взетото решение, като посочва основните причини, на които то се основава.
4. Ако изпълнителният директор реши да разположи един или повече екипи за подкрепа в областта на убежището, Службата за подкрепа и молещата държава-членка изготвят незабавно оперативен план в съответствие с член 18.
5. След договарянето на оперативния план изпълнителният директор уведомява държавите-членки, предоставящи експерти, които предстои да бъдат разположени, за необходимия брой и профили. Тази информация се предоставя писмено на националните точки за контакт, посочени в член 19, като се указва датата, планирана за разполагането. Представя им се и копие от оперативния план.
6. Ако изпълнителният директор отсъства или не е на разположение, решенията относно разполагането на екипите за подкрепа в областта на убежището се вземат от заместващия го ръководител на отдел.
Член 18
Оперативен план
1. Изпълнителният директор и молещата държава-членка договарят оперативен план, установяващ подробните условия за разполагане на екипите за подкрепа в областта на убежището. Оперативният план съдържа:
а)
описание на ситуацията, заедно с начина на действие и целите на разполагането, включително оперативната цел;
б)
прогнозния срок за разполагане на екипите;
в)
географски определената област на отговорност в молещата държава-членка, в която ще бъдат разположени екипите;
г)
описание на задачите и специални инструкции за членовете на екипите, включително базите данни, до които им е разрешен достъп,и оборудването, с което могат да разполагат в молещата държава-членка; и
д)
състава на екипите.
2. Всякакви изменения или адаптации на оперативния план изискват съгласието на изпълнителния директор и на молещата държава-членка. Службата за подкрепа изпраща незабавно копие от изменения или адаптиран оперативен план до участващите държави-членки.
Член 19
Национална точка за контакт
Всяка държава-членка определя национална точка за контакт със Службата за подкрепа по всички въпроси, свързани с екипите за подкрепа в областта на убежището.
Член 20
Точка за контакт на Съюза
1. Изпълнителният директор определя един или повече експерти на Службата за подкрепа, които да служат като точка за контакт на Съюза с цел координация. Изпълнителният директор уведомява приемащата държава-членка за това.
2. Точката за контакт на Съюза действа от името на Службата за подкрепа по всички аспекти на разполагането на екипите за подкрепа в областта на убежището. По-специално точката за контакт на Съюза:
а)
действа в качеството на връзка между Службата за подкрепа и приемащата държава-членка;
б)
действа в качеството на връзка между Службата за подкрепа и членовете на екипите за подкрепа в областта на убежището, като осигурява съдействие, от името на Службата за подкрепа, по всички въпроси, свързани с условията на разполагане на тези екипи;
в)
следи за правилното изпълнение на оперативния план; и
г)
докладва на Службата за подкрепа по всички аспекти на разполагането на екипите за подкрепа в областта на убежището.
3. Изпълнителният директор може да оправомощи точката за контакт на Съюза да оказва съдействие за разрешаването на спорове относно изпълнението на оперативния план и разполагането на екипите за подкрепа в областта на убежището.
4. В изпълнението на своите задачи точката за контакт на Съюза получава указания единствено от Службата за подкрепа.
Член 21
Гражданска отговорност
1. Когато членове на екип за подкрепа в областта на убежището изпълняват операции в приемаща държава-членка, тази държава-членка е отговорна в съответствие с националното си право за всяка вреда, причинена от тях по време на техните операции.
2. При нанасяне на вреди в резултат на груба небрежност или умишлено нарушение, приемащата държава-членка може да се обърне към държавата-членка по произход с искане същата да ѝ възстанови сумите, които е изплатила като обезщетение на пострадалите или на техните правоприемници.
3. Без да се засяга упражняването на нейните права спрямо трети страни, всяка държава-членка се отказва от всички свои претенции към приемащата държава-членка или всяка друга държава-членка във връзка с претърпените от нея вреди, освен в случаите на груба небрежност или умишлено нарушение.
4. Всеки спор между държавите-членки във връзка с прилагането на параграфи 2 и 3 от настоящия член, който не може да бъде разрешен чрез преговори между тях, се отнася от тях до Съда в съответствие с член 273 ДФЕС.
5. Без да се засяга упражняването на нейните права спрямо трети страни, Службата за подкрепа поема разходите, свързани с вреди, причинени на нейното оборудване по време на разполагането, освен в случаите на груба небрежност или умишлено нарушение.
Член 22
Наказателна отговорност
При разполагането на даден екип за подкрепа в областта на убежището неговите членове се считат за длъжностни лица на приемащата държава-членка, що се отнася до всякакви наказуеми деяния, които биха могли да бъдат извършени срещу тях или от тях.
Член 23
Разходи
Когато държавите-членки предоставят свои експерти за разполагане в екипи за подкрепа в областта на убежището, Службата за подкрепа покрива разходите, свързани с:
а)
пътуването от държавата-членка по произход до приемащата държава-членка и от приемащата държава-членка до държавата-членка по произход;
б)
ваксинациите;
в)
необходимите специални застраховки;
г)
медицинското обслужване;
д)
дневните надбавки, включително настаняване;
е)
техническото оборудване на Службата за подкрепа; и
ж)
възнаграждението на експертите.
ГЛАВА 4
ОРГАНИЗАЦИЯ НА СЛУЖБАТА ЗА ПОДКРЕПА
Член 24
Административна и управленска структура на Службата за подкрепа
Административната и управленска структура на Службата за подкрепа се състои от:
а)
управителен съвет;
б)
изпълнителен директор и персонала на Службата за подкрепа;
Административната и управленска структура на Службата за подкрепа може да включва изпълнителен комитет, ако такъв е създаден в съответствие с член 29, параграф 2.
Член 25
Състав на управителния съвет
1. Всяка държава-членка, обвързана с настоящия регламент, определя един член в управителния съвет, а Комисията определя двама члена.
2. Всеки член на управителния съвет може да бъде представляван или придружаван от заместник; когато придружава член на управителния съвет, заместникът присъства без право на глас.
3. Членовете на управителния съвет се назначават въз основа на техния опит, професионална отговорност и висока степен на компетентност в областта на убежището.
4. Представител на ВКБООН е член на управителния съвет без право на глас.
5. Мандатът на членовете на управителния съвет е тригодишен. Този мандат може да бъде подновяван. След изтичане на мандата им или в случай на подаване на оставка членовете остават на длъжността си, докато мандатът им не бъде подновен или не бъдат заменени.
Член 26
Председател на управителния съвет
1. Управителният съвет избира председател и заместник-председател измежду своите членове с право на глас. Заместник-председателят автоматично замества председателя, ако последният не е в състояние да изпълнява своите задължения.
2. Мандатът на председателя и на заместник-председателя е тригодишен и може да бъде подновен само веднъж. Ако обаче по време на мандата им председателят или заместник-председателят престанат да бъдат членове на управителния съвет, мандатът изтича автоматично на същата дата.
Член 27
Заседания на управителния съвет
1. Заседанията на управителния съвет се свикват от председателя. Изпълнителният директор участва в заседанията. Представителят на ВКБООН не участва в заседанията, когато управителният съвет упражнява функциите, предвидени в член 29, параграф 1, букви б), з), и), й) и м) и член 29, параграф 2, както и когато управителният съвет разглежда предоставянето на финансови средства за финансиране на дейности, които позволяват на Службата за подкрепа да ползва експертния опит на ВКБООН в областта на убежището, както е посочено в член 50.
2. Управителният съвет провежда най-малко две редовни заседания годишно. Освен това той се свиква по инициатива на председателя или по искане на една трета от своите членове.
3. Управителният съвет може да покани на своите заседания като наблюдател всяко лице, чието мнение може да бъде от интерес.
Дания е поканена да присъства на заседанията на управителния съвет.
4. Членовете на управителния съвет могат, при спазване на разпоредбите на неговия процедурен правилник, да бъдат подпомагани от съветници или експерти.
5. Секретариатът на управителния съвет се осигурява от Службата за подкрепа.
Член 28
Гласуване
1. Освен ако не е предвидено друго, управителният съвет взема решенията си с абсолютно мнозинство от своите членове с право на глас. Всеки член с право на глас разполага с един глас. При отсъствие на даден член заместникът му може да упражни неговото право на глас.
2. Изпълнителният директор не участва в гласуването.
3. Председателят участва в гласуването.
4. Държавите-членки, които не участват в пълна степен в достиженията на правото на Съюза в областта на убежището, не гласуват, когато управителният съвет трябва да вземе решения, попадащи в приложното поле на член 29, параграф 1, буква д), и когато съответният технически документ е свързан изключително с правен инструмент на Съюза в областта на убежището, с който те не са обвързани.
5. Процедурният правилник на управителния съвет определя подробно условията и реда за гласуване, по-специално условията, при които даден член може да действа от името на друг член, както и изискванията за кворум, когато е необходимо.
Член 29
Функции на управителния съвет
1. Управителният съвет осигурява изпълнението от Службата за подкрепа на възложените ѝ задачи. Той е органът за планиране и надзор на Службата за подкрепа. По-специално той:
а)
приема свой процедурен правилник с мнозинство от три четвърти от своите членовете с право на глас и след получаване на становището на Комисията;
б)
назначава изпълнителния директор съгласно член 30, упражнява дисциплинарна власт по отношение на изпълнителния директор и, ако е необходимо, го отстранява временно или го освобождава от длъжност;
в)
приема общ годишен доклад за дейността на Службата за подкрепа и го изпраща на Европейския парламент, Съвета, Комисията и Сметната палата до 15 юни на следващата година. Общият годишен доклад е публичен;
г)
приема годишен доклад относно положението в областта на убежището в Съюза в съответствие с член 12, параграф 1. Този доклад се представя на Европейския парламент. Съветът и Комисията могат да отправят искане докладът да бъде представен и на тях;
д)
приема техническите документи, посочени в член 12, параграф 2;
е)
до 30 септември всяка година, въз основа на проект, представен от изпълнителния директор, и след получаване на становището на Комисията, приема с мнозинство от три четвърти от своите членове с право на глас работната програма на Службата за подкрепа за следващата година и я изпраща на Европейския парламент, Съвета и Комисията. Работната програма се приема съгласно годишната бюджетна процедура на Съюза и законодателната работна програма на Съюза в областта на убежището;
ж)
упражнява своите функции във връзка с бюджета на Службата за подкрепа, както е предвидено в глава 5;
з)
приема подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 1049/2001 в съответствие с член 42 от настоящия регламент;
и)
приема политиката на Службата за подкрепа по отношение на персонала в съответствие с член 38;
й)
след като е поискано становището на Комисията, приема многогодишния план за политика по отношение на персонала;
к)
взема всички решения относно упражняването на правомощията на Службата за подкрепа, установени в настоящия регламент;
л)
взема всички решения относно създаването и, при необходимост, развитието на информационните системи, предвидени в настоящия регламент, включително на предвидения в член 4, буква в) информационен портал; и
м)
взема всички решения относно създаването и, при необходимост, изменението на вътрешните структури на Службата за подкрепа.
2. Управителният съвет може да създаде изпълнителен комитет, който да подпомага както него, така и изпълнителния директор при изготвянето на решенията, работната програма и дейностите, които подлежат на приемане от управителния съвет, и когато е необходимо при спешни случаи, да приема временни решения от името на управителния съвет.
Изпълнителният комитет се състои от осем членове, определени измежду членовете на управителния съвет, като един от тях принадлежи към членовете на Комисията в управителния съвет. Мандатът на членовете на изпълнителния комитет е със същата продължителност като мандата на членовете на управителния съвет.
По искане на изпълнителния комитет на неговите заседания могат да присъстват, без право на глас, представители на ВКБООН или всяко друго лице, чието мнение представлява интерес.
Службата за подкрепа определя правилата за дейността на изпълнителния комитет в процедурния правилник на Службата за подкрепа и предоставя публичен достъп до тях.
Член 30
Назначаване на изпълнителния директор
1. Изпълнителният директор се назначава от управителния съвет за срок от пет години измежду подходящите кандидати, издържали открит конкурс, организиран от Комисията. Процедурата за подбор ще предвижда публикуването в Официален вестник на Европейския съюз и на други места на покана за заявяване на интерес. Управителният съвет може да изиска нова процедура, ако счита, че никой от фигуриращите в първия списък кандидати не е подходящ. Изпълнителният директор се назначава въз основа на личните му качества, опита му в областта на убежището и административните и управленските му умения. Преди да бъде назначен, избраният от управителния съвет кандидат се поканва да направи изявление пред компетентната(ите) комисия(и) на Европейския парламент и да отговори на въпросите, поставени от членовете на комисията(ите).
След изявлението Европейският парламент може да приеме становище относно избрания кандидат. Управителният съвет информира Европейския парламент относно начина, по който това становище е взето предвид. Становището се смята за лично и поверително до назначаването на кандидата.
През последните девет месеца от петгодишния мандат на изпълнителния директор Комисията извършва оценка, по-специално на:
-
резултатите от работата на изпълнителния директор; и
-
задачите и нуждите на Службата за подкрепа през следващите години.
2. Като взема предвид оценката и само в случаите, когато това е оправдано с оглед на мисията и нуждите на Службата за подкрепа, управителният съвет може да удължи мандата на изпълнителния директор еднократно с не повече от три години.
3. Управителният съвет уведомява Европейския парламент за намерението си да удължи мандата на изпълнителния директор. През последния месец преди удължаването на мандата към изпълнителния директор се отправя покана да направи изявление пред компетентната(ите) комисия(и) на Европейския парламент и да отговори на въпросите, поставени от членовете на комисията(ите).
Член 31
Задължения на изпълнителния директор
1. Службата за подкрепа се ръководи от изпълнителния директор, който е независим при осъществяването на своите задължения. Изпълнителният директор се отчита за действията си пред управителния съвет.
2. Без да се засягат правомощията на Комисията, на управителния съвет и на изпълнителния комитет, ако такъв е създаден, изпълнителният директор не търси и не получава инструкции от никое правителство и от никой друг орган.
3. Изпълнителният директор докладва на Европейския парламент относно изпълнението на своите задължения, когато бъде поканен да направи това. Съветът може да покани изпълнителния директор да докладва за изпълнението на своите задължения.
4. Изпълнителният директор е законният представител на Службата за подкрепа.
5. Изпълнителният директор може да бъде подпомаган от един или повече ръководители на отдели. В случай че изпълнителният директор отсъства или е възпрепятстван, един от ръководителите на отдели го замества.
6. Изпълнителният директор отговаря за административното управление на Службата за подкрепа и за изпълнението на задачите, които са ѝ поставени съгласно настоящия регламент. По-конкретно, изпълнителният директор отговаря за:
а)
текущото управление на Службата за подкрепа;
б)
изготвянето на работните програми на Службата за подкрепа след получаване на становището на Комисията;
в)
изпълнението на приетите от управителния съвет работни програми и решения;
г)
изготвянето на предвидените в член 4, буква б) доклади за държави на произход;
д)
изготвянето на проект за финансови правила на Службата за подкрепа, които се приемат от управителния съвет по силата на член 37, и на правилата за прилагането им;
е)
изготвянето на проект за разчет на приходите и разходите на Службата за подкрепа и на изпълнението на нейния бюджет;
ж)
упражняването по отношение на персонала на Службата за подкрепа на правомощията, предвидени в член 38;
з)
вземането на всички решения относно управлението на информационните системи, предвидени в настоящия регламент, включително на посочения в член 4, буква в) информационен портал;
и)
вземането на всички решения относно управлението на вътрешните структури на Службата за подкрепа;
й)
координацията и функционирането на консултативния форум, предвиден в член 51. За тази цел изпълнителният директор, в консултация със съответните организации на гражданското общество, приема на първо място план за създаване на консултативния форум. След официалното създаване на форума изпълнителният директор, в консултация с консултативния форум, приема оперативен план, който включва правила относно честотата и естеството на консултациите и организационните механизми за прилагане на член 51. Освен това се постига споразумение относно прозрачни критерии за текущо участие в консултативния форум.
Член 32
Работни групи
1. В рамките на своите правомощия, уредени в настоящия регламент, Службата за подкрепа може да създава работни групи, съставени от експерти от органите на държавите-членки, компетентни в областта на убежището, включително съдии. Службата за подкрепа създава работни групи за целите на член 4, буква д) и член 12, параграф 2. Експертите могат да имат заместници, които се определят едновременно с тях.
2. Комисията участва по право в работните групи. Представители на ВКБООН могат да присъстват на всички или на част от заседанията на работните групи на Службата за подкрепа в зависимост от естеството на разглежданите въпроси.
3. Работните групи могат да поканят да присъства на заседанията всяко лице, чието мнение може да бъде от интерес, включително представители на гражданското общество, работещи в областта на убежището.
ГЛАВА 5
ФИНАНСОВИ РАЗПОРЕДБИ
Член 33
Бюджет
1. За всяка финансова година, която съвпада с календарната година, се изготвя разчет на всички приходи и разходи на Службата за подкрепа, като те се вписват в нейния бюджет.
2. Приходите и разходите в бюджета на Службата за подкрепа са балансирани.
3. Без да се засягат други ресурси, приходите на Службата за подкрепа включват:
а)
вноска на Съюза, вписана в общия бюджет на Европейския съюз;
б)
всички доброволни вноски на държавите-членки;
в)
таксите, получени за публикации и за всяка услуга, предоставена от Службата за подкрепа;
г)
вноска от асоциираните държави.
4. Разходите на Службата за подкрепа включват възнаграждението на персонала, административните, инфраструктурните и оперативните разходи.
Член 34
Изготвяне на бюджета
1. Всяка година изпълнителният директор изготвя проект за разчет на приходите и разходите на Службата за подкрепа за следващата финансова година, включващ щатното разписание, и го изпраща на управителния съвет.
2. Въз основа на този проект управителният съвет изготвя предварителен проект за разчет на приходите и разходите на Службата за подкрепа за следващата финансова година.
3. Предварителният проект за разчет на приходите и разходите на Службата за подкрепа се изпраща на Комисията всяка година до 10 февруари. До 31 март управителният съвет изпраща на Комисията окончателен проект на разчета, който включва проект за щатно разписание.
4. Комисията изпраща разчета на Европейския парламент и на Съвета („бюджетния орган“) заедно с проекта за общ бюджет на Европейския съюз.
5. Въз основа на разчета Комисията вписва в проекта за общ бюджет на Европейския съюз прогнозите, които счита за необходими за щатното разписание и размера на субсидията за сметка на общия бюджет, който Комисията представя пред бюджетния орган в съответствие с членове 313 и 314 ДФЕС.
6. Бюджетният орган разрешава бюджетните кредити за субсидията на Службата за подкрепа.
7. Бюджетният орган приема щатното разписание на Службата за подкрепа.
8. Бюджетът на Службата за подкрепа се приема от управителния съвет. Той става окончателен след окончателното приемане на общия бюджет на Европейския съюз. При необходимост той се коригира съответно.
9. Управителният съвет уведомява в най-кратък срок бюджетния орган за намерението си да осъществи всеки проект, който може да има значителни финансови последствия за финансирането на бюджета, по-специално проекти, свързани с недвижима собственост, като наемането или закупуването на сгради. Той информира Комисията за това.
10. Когато клон на бюджетния орган е уведомил за намерението си да представи становище, той изпраща това становище на управителния съвет в срок от шест седмици след датата на уведомяването за проекта.
Член 35
Изпълнение на бюджета
1. Изпълнителният директор изпълнява бюджета на Службата за подкрепа.
2. Всяка година изпълнителният директор изпраща на бюджетния орган цялата информация, свързана с резултатите от процедурите по оценка.
Член 36
Представяне на отчетите и освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета
1. До 1 март след приключване на финансовата година счетоводителят на Службата за подкрепа предава на счетоводителя на Комисията междинните отчети заедно с доклад за бюджетното и финансовото управление през съответната финансова година. Счетоводителят на Комисията консолидира междинните отчети на институциите и децентрализираните органи в съответствие с член 128 от Финансовия регламент.
2. До 31 март след приключване на финансовата година счетоводителят на Комисията изпраща на Сметната палата междинните отчети на Службата за подкрепа заедно с доклад за бюджетното и финансовото управление през съответната финансова година. Докладът за бюджетното и финансовото управление през съответната финансова година се изпраща също и на Европейския парламент и на Съвета.
3. При получаване на забележките на Сметната палата по междинните отчети на Службата за подкрепа съгласно член 129 от Финансовия регламент изпълнителният директор изготвя окончателните отчети на Службата за подкрепа на своя отговорност, и ги предава за становище на управителния съвет.
4. Управителният съвет дава становище по окончателните отчети на Службата за подкрепа.
5. До 1 юли след приключване на финансовата година изпълнителният директор изпраща окончателните отчети, заедно със становището на управителния съвет, на Европейския парламент, Съвета, Комисията и Сметната палата.
6. Окончателните отчети се публикуват.
7. Изпълнителният директор изпраща на Сметната палата отговор на нейните забележки до 30 септември. Той изпраща този отговор и на управителния съвет.
8. Съгласно член 146, параграф 3 от Финансовия регламент изпълнителният директор представя на Европейския парламент, по негово искане, всякаква информация, необходима за правилното осъществяване на процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за съответната финансова година.
9. По препоръка на Съвета, който взема решение с квалифицирано мнозинство, преди 15 май на година N + 2 Европейският парламент освобождава изпълнителния директор от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за година N.
Член 37
Финансови правила
Финансовите правила, приложими за Службата за подкрепа, се приемат от управителния съвет след консултация с Комисията. Те не се отклоняват от Регламент (ЕО, Евратом) № 2343/2002 на Комисията от 19 ноември 2002 г. относно рамковия Финансов регламент за органите, посочени в член 185 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (11), освен ако специфичните изисквания за функционирането на Службата за подкрепа не налагат това и при условие че е получено предварително съгласието на Комисията.
ГЛАВА 6
РАЗПОРЕДБИ ОТНОСНО ПЕРСОНАЛА
Член 38
Персонал
1. За персонала на Службата за подкрепа, включително нейния изпълнителен директор, се прилагат Правилникът за длъжностните лица на Европейските общности и Условията за работа на другите служители на Европейските общности, уредени в Регламент (ЕИО, Евратом, ЕОВС) № 259/68 (12) (Правилник за длъжностните лица), както и правилата, приети съвместно от институциите на Съюза за целите на тяхното прилагане.
2. Управителният съвет приема, съгласувано с Комисията, необходимите разпоредби за прилагане, посочени в член 110 от Правилника за длъжностните лица.
3. Правомощията, предоставени на органа по назначаването съгласно Правилника за длъжностните лица и на органа, оправомощен да сключва договори съгласно Условията за работа на другите служители, се упражняват от Службата за подкрепа по отношение на собствения ѝ персонал.
4. Управителният съвет приема разпоредби, позволяващи национални експерти от държавите-членки да бъдат командировани на работа в Службата за подкрепа.
Член 39
Привилегии и имунитети
Протоколът относно привилегиите и имунитетите на Европейския съюз се прилага по отношение на Службата за подкрепа.
ГЛАВА 7
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 40
Правен статут
1. Службата за подкрепа е орган на Общността. Тя притежава юридическа правосубектност.
2. Във всяка държава-членка Службата за подкрепа се ползва с възможно най-широката юридическа правоспособност, предоставена на юридическите лица съгласно законодателството на съответната държава-членка. По-специално, тя може да придобива и да се разпорежда с движимо и недвижимо имущество и да бъде страна в съдебно производство.
3. Службата за подкрепа се представлява от своя изпълнителен директор.
Член 41
Езиков режим
1. За Службата за подкрепа се прилагат разпоредбите на Регламент № 1 от 15 април 1958 г. за определяне на езиковия режим на Европейската икономическа общност (13).
2. Без да се засягат решенията, взети по силата на член 342 ДФЕС, общият годишен доклад за дейността на Службата за подкрепа и годишната работна програма, посочени в член 29, параграф 1, букви в) и е), се изготвят на всички официални езици на институциите на Европейския съюз.
3. Преводите, необходими за работата на Службата за подкрепа, се извършват от Центъра за преводи към органите на Европейския съюз.
Член 42
Достъп до документи
1. По отношение на документите, съхранявани от Службата за подкрепа, се прилага Регламент (ЕО) № 1049/2001.
2. В срок от шест месеца от датата на първото си заседание управителният съвет приема подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 1049/2001.
3. Решенията, взети от Службата за подкрепа съгласно член 8 от Регламент (ЕО) № 1049/2001, могат да бъдат предмет на жалба пред омбудсмана или на иск пред Съда на Европейския съюз при условията, предвидени съответно в членове 228 и 263 ДФЕС.
4. Обработката на лични данни от Службата за подкрепа е предмет на Регламент (ЕО) № 45/2001.
Член 43
Правила за сигурност относно защитата на класифицирана информация и на некласифицирана чувствителна информация
1. Службата за подкрепа прилага принципите за сигурност, съдържащи се в Решение 2001/844/ЕО, ЕОВС, Евратом на Комисията от 29 ноември 2001 г. за изменение на нейния процедурен правилник (14), inter alia, разпоредбите относно обмена, обработката и съхранението на класифицирана информация.
2. Службата за подкрепа прилага също принципите за сигурност относно обработката на некласифицирана чувствителна информация, приети и прилагани от Комисията.
Член 44
Борба с измамите
1. За целите на борбата с измамите, корупцията и другите незаконни дейности се прилага без ограничение Регламент (ЕО) № 1073/1999.
2. Службата за подкрепа се присъединява към Междуинституционалното споразумение от 25 май 1999 г. и незабавно приема съответните разпоредби, които се прилагат за всички служители на Службата за подкрепа.
3. Решенията относно финансирането и споразуменията и инструментите за изпълнение, произтичащи от тях, изрично предвиждат, че Сметната палата и OLAF могат да извършват при необходимост проверки на място измежду получателите на финансиране от Службата за подкрепа и лицата, отговорни за разпределението му.
Член 45
Режим по отношение на отговорността
1. Договорната отговорност на Службата за подкрепа се урежда от приложимото към съответния договор законодателство.
2. Съдът на Европейския съюз е компетентен да постановява решения въз основа на всяка арбитражна клауза, съдържаща се в сключен от Службата за подкрепа договор.
3. В случай на извъндоговорна отговорност, в съответствие с основните принципи, общи за правото на държавите-членки, Службата за подкрепа възстановява всички вреди, причинени от нейните отдели или служители при изпълнението на техните задължения.
4. Съдът на Европейския съюз е компетентен по спорове, свързани с обезщетения за посочените в параграф 3 вреди.
5. Личната отговорност на служителите на Службата за подкрепа спрямо нея се урежда от приложимите за тях разпоредби на Правилника за длъжностните лица.
Член 46
Оценка и преразглеждане
1. Не по-късно от 19 юни 2014 г. Службата за подкрепа възлага извършването на независима външна оценка на постигнатите резултати въз основа на мандат, даден от управителния съвет, съгласувано с Комисията. Тази оценка обхваща въздействието на Службата за подкрепа върху практическото сътрудничество в областта на убежището и върху ОЕСУ. Оценката надлежно отчита постигнатия напредък, в рамките на нейния мандат, и включва оценка дали са необходими допълнителни мерки за осигуряване на ефективна солидарност и споделяне на отговорностите с държавите-членки, подложени на особен натиск. По-конкретно, в оценката се разглежда евентуалната необходимост от изменение на правомощията на Службата за подкрепа, включително финансовите последици от такова изменение, като се разглежда също и въпросът дали управленската структура е подходяща за изпълнението на задачите на Службата за подкрепа. При извършването на оценката се вземат предвид становищата на заинтересованите страни както на равнище на Съюза, така и на национално равнище.
2. Управителният съвет, съгласувано с Комисията, взема решение относно графика на бъдещите оценки, като се съобразява с резултатите от оценката, посочена в параграф 1.
Член 47
Административен контрол
Дейността на Службата за подкрепа подлежи на контрол от омбудсмана в съответствие с разпоредбите на член 228 ДФЕС.
Член 48
Сътрудничество с Дания
Службата за подкрепа улеснява оперативното сътрудничество с Дания, включително обмена на информация и най-добри практики по въпроси, попадащи в нейната област на дейност.
Член 49
Сътрудничество с трети държави и с асоциирани държави
1. Службата за подкрепа е отворена за участие на Исландия, Лихтенщайн, Норвегия и Швейцария, в качеството им на наблюдатели. Изготвят се договорености, с които се определят по-специално характерът, обхватът и правилата за участието на тези държави в работата на Службата за подкрепа. Тези договорености включват разпоредби относно участието в инициативите на Службата за подкрепа, финансовите вноски и персонала. По въпросите, свързани с персонала, при всички случаи посочените договорености са в съответствие с Правилника за длъжностните лица.
2. По въпроси, свързани с нейните дейности, в рамките на необходимото за изпълнението на нейните задачи, съгласувано с Комисията и в рамките на своите правомощия, Службата за подкрепа улеснява оперативното сътрудничество между държавите-членки и трети държави, различни от посочените в параграф 1, в рамките на политиката на Съюза в областта на външните отношения, и може да сътрудничи с органите на трети държави, компетентни по технически аспекти в областите, обхванати от настоящия регламент, в рамките на работни договорености, сключени с тези органи, в съответствие със съответните разпоредби на ДФЕС.
Член 50
Сътрудничество с ВКБООН
Службата за подкрепа сътрудничи с ВКБООН в областите, уредени с настоящия регламент, в рамките на работни договорености, сключени с ВКБООН. От страна на Службата за подкрепа, управителният съвет се произнася относно работните договорености, включително бюджетните им аспекти.
Освен това управителният съвет може да вземе решение Службата за подкрепа да предостави финансови средства за покриване на разходите на ВКБООН за дейности, които не са предвидени в работните договорености. Те са част от привилегированите отношения на сътрудничество, установени между Службата за подкрепа и ВКБООН в съответствие с настоящия член и с член 2, параграф 5, член 5, член 9, параграф 1, член 25, параграф 4 и член 32, параграф 2. В съответствие с член 75 от Регламент (ЕО, Евратом) № 2343/2002 се прилагат съответните разпоредби на Финансовия регламент и правилата за неговото прилагане.
Член 51
Консултативен форум
1. Службата за подкрепа поддържа тесен диалог със съответните организации на гражданското общество и съответните компетентни органи, работещи в областта на политиката за убежище на местно, регионално, национално, европейско или международно равнище и създава за тази цел консултативен форум.
2. Консултативният форум представлява механизъм за обмен на информация и обединяване на знания. Той осигурява тесен диалог между Службата за подкрепа и съответните заинтересовани страни.
3. В консултативния форум могат да участват заинтересовани страни в съответствие с параграф 1. При възникване на конкретни потребности в областите, посочени като приоритетни в работата на Службата за подкрепа, тя може да се отнесе до членовете на консултативния форум.
ВКБООН по право е член на консултативния форум.
4. Службата за подкрепа използва консултативния форум по-специално за:
а)
отправяне на предложения към управителния съвет относно годишната работна програма, която се приема съгласно член 29, параграф 1, буква е);
б)
осигуряване на обратна връзка към управителния съвет и отправяне на предложения за последващи мерки по отношение на посочения в член 29, параграф 1, буква в) годишен доклад и посочения в член 12, параграф 1 годишен доклад относно положението в областта на убежището в Съюза; и
в)
информиране на изпълнителния директор и на управителния съвет за заключенията и препоръките от конференции, семинари и заседания, представляващи интерес за работата на Службата за подкрепа.
5. Консултативният форум заседава поне веднъж годишно.
Член 52
Сътрудничество с Frontex, FRA, други органи на Съюза и с международни организации
Службата за подкрепа сътрудничи с органите на Съюза, които извършват дейности, свързани с областта на дейност на Службата за подкрепа, и по-специално с Frontex и с FRA, както и с международни организации, компетентни по въпросите, обхванати от настоящия регламент, в рамките на работни договорености, сключени с тези органи, съгласно разпоредбите на ДФЕС и разпоредбите относно компетентността на тези органи.
Сътрудничеството позволява да се постигне взаимодействие между съответните органи и да се избегне дублиране на работата, извършвана съгласно техните правомощия.
Член 53
Споразумение за седалището и условия за функциониране
Необходимите разпоредби за настаняването на Службата за подкрепа в приемащата държава-членка и за инфраструктурата, предоставена на разположение от тази държава-членка, както и конкретните правила, приложими в приемащата държава-членка за изпълнителния директор, членовете на управителния съвет, персонала на Службата за подкрепа и членовете на техните семейства, се определят в споразумение за седалището, сключено между Службата за подкрепа и приемащата държава-членка след одобрение от управителния съвет. Приемащата държава-членка осигурява възможно най-добрите условия за доброто функциониране на Службата за подкрепа, в това число многоезиково училищно обучение с европейска насоченост и подходящи транспортни връзки.
Член 54
Започване на дейността на Службата за подкрепа
Службата за подкрепа започва да функционира пълноценно до 19 юни 2011 г.
Комисията отговаря за създаването на Службата за подкрепа и нейната първоначална дейност до момента, в който Службата за подкрепа придобие оперативна способност да изпълнява собствения си бюджет.
За тази цел:
-
докато изпълнителният директор не поеме функциите си след назначаването си от управителния съвет в съответствие с член 30, функциите на изпълнителен директор могат да бъдат изпълнявани от длъжностно лице на Комисията в качеството на временно изпълняващ длъжността директор;
-
задачите на Службата за подкрепа могат да бъдат изпълнявани от длъжностни лица на Комисията под отговорността на временно изпълняващия длъжността директор или на изпълнителния директор.
Временно изпълняващият длъжността директор е оправомощен да разрешава всички плащания, извършвани с предвидените в бюджета на Службата за подкрепа бюджетни кредити, след одобрение от управителния съвет, и може да сключва договори, включително договори за наемане на персонал, след приемането на щатното разписание на Службата за подкрепа.
Член 55
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите-членки в съответствие с договорите.
Съставено в Страсбург на 19 май 2010 година.
REGOLAMENT (UE) Nru 439/2010 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tad-19 ta' Mejju 2010
li jistabbilixxi Uffiċċju Ewropew ta' Appoġġ fil-qasam tal-Asil
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 74 u l-Artikolu 78(1) u (2) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (1),
Billi:
(1)
Il-politika tal-Unjoni dwar is-Sistema Ewropea Komuni tal-Asil (is-SEKA), għandha l-għan, skont it-termini tal-Programm tal-Aja, li tistabbilixxi żona komuni ta' asil, permezz ta' proċedura armonizzata effettiva li tkun konsistenti mal-valuri u t-tradizzjoni umanitarja tal-Unjoni Ewropea.
(2)
Sar progress kbir f'dawn l-aħħar snin lejn l-istabbiliment tas-SEKA bis-saħħa tal-introduzzjoni ta' standards minimi komuni. Madankollu għad hemm diskrepanzi kbar bejn Stat Membru u ieħor fl-għoti tal-protezzjoni internazzjonali u fis-suriet diversi ta’ tali protezzjoni internazzjonali. Dawn id-diskrepanzi għandhom jitnaqqsu.
(3)
Il-Kummissjoni, fil-Pjan ta' Azzjoni tagħha dwar l-Asil adottat f'Ġunju 2008, ħabbret l-intenzjoni tagħha li tiżviluppa s-SEKA billi tipproponi reviżjoni tal-istrumenti leġislattivi eżistenti sabiex tinkiseb armonizzazzjoni akbar tal-istandards applikabbli u billi ssaħħaħ l-appoġġ għall-koperazzjoni prattika bejn l-Istati Membri, partikolarment bil-preżentazzjoni ta' proposta leġislattiva għall-istabbiliment ta' Uffiċċju Ewropew ta' Appoġġ fil-qasam tal-Asil (l-Uffiċċju ta’ Appoġġ), sabiex tiżdied il-koordinazzjoni u l-koperazzjoni operattiva bejn l-Istati Membri għall-implimentazzjoni effikaċi tar-regoli komuni.
(4)
Fil-Patt Ewropew dwar l-Immigrazzjoni u l-Asil, adottat f'Settembru 2008, il-Kunsill Ewropew solennement tenna li kwalunkwe barrani ppersegwitat għandu d-dritt li jikseb għajnuna u protezzjoni fit-territorju tal-Unjoni Ewropea b'konformità mal-Konvezjoni ta' Ġinevra tat-28 ta' Lulju 1951 dwar l-Istatus tar-Refuġjati, kif emendata bil-Protokoll ta' New York tal-31 ta' Jannar 1967, u trattati oħra rilevanti. Ġie maqbul ukoll espressament li fl-2009 jiġi stabbilit Uffiċċju Ewropew ta' Appoġġ.
(5)
Il-koperazzjoni prattika fil-qasam tal-asil għandha l-għan li żżid il-konverġenza u tiżgura li tinżamm il-kwalità tal-proċessi tat-teħid tad-deċiżjonijiet fl-Istati Membri f’dak is-settur fil-qafas leġislattiv Ewropew. Fis-snin reċenti diġà ttieħed numru sostanzjali ta' miżuri ta' koperazzjoni prattika, notevolment l-adozzjoni ta' approċċ komuni dwar informazzjoni tal-pajjiż ta' oriġini u dwar l-istabbiliment ta' kurrikulu komuni Ewropew dwar l-asil.
(6)
L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jiġi stabbilit għat-tisħiħ u għall-iżvilupp ta' dawk il-miżuri ta' koperazzjoni. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jieħu kont dovut tal-miżuri ta' koperazzjoni u tat-tagħlim miksuba minnhom.
(7)
Għall-Istati Membri li huma ffaċċati bi pressjonijiet speċifiċi u sproporzjonati fuq is-sistemi tagħhom tal-asil u l-akkoljenza, partikolarment minħabba s-sitwazzjoni ġeografika jew demografika tagħhom, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jappoġġa l-iżvilupp ta' solidarjetà fl-Unjoni biex tiġi promossa rilokazzjoni aħjar ta' benefiċjarji ta' protezzjoni internazzjonali bejn l-Istati Membri, waqt li jiġi żgurat li s-sistemi tal-asil u l-akkoljenza ma jiġux abbużati.
(8)
Sabiex iwettaq bl-aħjar mod il-mandat tiegħu, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jkun indipendenti fl-oqsma tekniċi u jgawdi minn awtonomija legali, amminstrattiva u finanzjarja. Għal dan l-iskop, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jkun korp tal-Unjoni li jkollu personalità legali u li jeżerċita s-setgħat implimentattivi li jingħatawlu b'dan ir-Regolament.
(9)
L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jaħdem f'kollaborazzjoni mill-qrib mal-awtoritajiet tal-asil tal-Istati Membri, mas-servizzi nazzjonali tal-immigrazzjoni u tal-asil u ma’ servizzi oħra, waqt li juża l-ħiliet u l-kompetenza esperta ta' dawn is-servizzi, kif ukoll mal-Kummissjoni. L-Istati Membri għandhom jikkoperaw mal-Uffiċċju ta’ Appoġġ biex jiġi żgurat li dan ikun jista’ jwettaq il-mandat tiegħu.
(10)
L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu wkoll jaġixxi b'koperazzjoni mill-qrib mal-Kummissarju Għoli tan-NU għar-Refuġjati (UNHCR) u, skond il-każ, ma' organizzazzjonijiet internazzjonali rilevanti sabiex jibbenefika mill-kompetenza esperta u l-appoġġ tagħhom. Għal dak il-għan, ir-rwol tal-UNHCR kif ukoll dak tal-organizzazzjonijiet internazzjonali rilevanti l-oħra għandhom ikunu rikonoxxuti b'mod sħiħ u dawn l-organizzazzjonijiet għandhom ikunu involuti b'mod sħiħ fil-ħidma tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ. Kwalunkwe riżorsi finanzjarji magħmula disponibbli mill-Uffiċċju ta’ Appoġġ tal-UNHCR skont dan ir-Regolament m'għandhomx jirriżultaw f'finanzjament doppju tal-attivitajiet tal-UNHCR ma' sorsi nazzjonali jew internazzjonali oħra.
(11)
Barra minn hekk, biex iwettaq l-għan tiegħu, u safejn dan ikun meħtieġ għat-twettiq tal-kompiti tiegħu, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jikkopera ma' korpi oħra tal-Unjoni, b'mod partikolari mal-Aġenzija Ewropea għall-Ġestjoni tal-Koperazzjoni Operattiva fil-Fruntieri Esterni tal-Istati Membri tal-Unjoni Ewropea (Frontex), stabbilita bir-Regolament (KE) Nru 2007/2004 (2), u l-Aġenzija għad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea (FRA), stabbilita bir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 168/2007 (3).
(12)
L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu wkoll jikkopera man-Network Ewropew dwar il-Migrazzjoni, stabbilit mid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2008/381/KE (4), sabiex tkun evitata d-duplikazzjoni tal-attivitajiet. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu wkoll iżomm djalogu mill-qrib mal-organizzazzjonijiet tas-soċjetà ċivili bil-ħsieb tal-iskambju ta' informazzjoni u l-akkomunament tal-konoxxenza fil-qasam tal-asil.
(13)
L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jkun Ċentru Ewropew ta’ Konsulenza fil-qasam tal-asil u jkun inkarigat bil-faċilitazzjoni, il-koordinazzjoni u t-tisħiħ tal-koperazzjoni prattika fil-qasam tal-asil bejn l-Istati Membri, fl-aspetti numerużi tiegħu, sabiex l-Istati Membri jkunu jistgħu jipprovdu protezzjoni lil dawk li lilhom ikun dovut, filwaqt li jittrattaw b’mod ġust u effikaċi, skond il-każ, ma' dawk li ma jikkwalifikawx għall-protezzjoni internazzjonali. Il-mandat tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jkun iddedikat għal tliet kompiti ewlenin, jiġifieri l-għoti ta’ kontribut għall-implimentazzjoni tas-SEKA, l-appoġġ għall-koperazzjoni prattika fost l-Istati Membri fil-qasam tal-asil u l-appoġġ għall-Istati Membri li jkunu suġġetti għal pressjoni partikolari.
(14)
L-Uffiċċju ta’ Appoġġ m'għandu jkollu l-ebda setgħa diretta jew indiretta fir-rigward tat-teħid ta' deċiżjonijiet, mill-awtoritajiet tal-asil tal-Istati Membri dwar applikazzjonijiet individwali għall-protezzjoni internazzjonali.
(15)
Sabiex jingħata u/jew ikun ikkordinat l-għoti ta' appoġġ operattiv rapidu u effikaċi lil Stati Membri li jkunu suġġetti għal pressjoni partikolari fuq is-sistemi ta' asil u akkoljenza tagħhom, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu, fuq it-talba tal-Istati Membri kkonċernati, jikkoordina azzjoni għall-appoġġ ta' dawk l-Istati Membri fost l-oħrajn permezz tal-iskjerament fit-territorji tagħhom ta' timijiet ta' appoġġ fil-qasam tal-asil magħmula minn esperti fil-qasam. Dawn it-timijiet għandhom jipprovdu, b'mod partikolari, il-kompetenza esperta tagħhom fir-rigward ta’ servizzi ta' interpretazzjoni, informazzjoni dwar il-pajjiżi ta' oriġini u konoxxenza dwar it-trattament u l-ġestjoni tal-każijiet ta’ asil. L-arranġamenti għat-timijiet ta' appoġġ fil-qasam tal-asil għandhom ikunu regolati minn dan ir-Regolament sabiex jiġi żgurat l-iskjerament effikaċi tagħhom.
(16)
L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jwettaq l-għan tiegħu f'kondizzjonijiet li jippermettulu li jservi bħala punt ta' referenza minħabba l-indipendenza tiegħu, il-kwalità xjentifika u teknika tal-għajnuna li jipprovdi u l-informazzjoni li jxerred, it-trasparenza tal-proċeduri tiegħu u l-metodi operattivi tiegħu, u d-diliġenza tiegħu fit-twettiq tal-kompiti assenjati lilu.
(17)
Il-Kummissjoni u l-Istati Membri għandhom ikunu rappreżentati fil-Bord ta' Tmexxija tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ sabiex jikkontrollaw b'mod effikaċi l-ħidma tiegħu. Il-Bord ta' Tmexxija għandu jkun magħmul, fejn possibbli, mill-kapijiet operattivi tal-amministrazzjonijiet tal-asil tal-Istati Membri, jew ir-rappreżentanti tagħhom. Dan għandu jingħata s-setgħat meħtieġa, b'mod partikolari biex jistabbilixxi l-baġit, jivverifika l-esekuzzjoni tiegħu, jadotta r-regoli finanzjarji adatti, jistabbilixxi proċeduri trasparenti ta' ħidma għat-teħid ta' deċiżjonijiet mill-Uffiċċju ta’ Appoġġ, jadotta r-rapport annwali dwar is-sitwazzjoni tal-asil fl-Unjoni Ewropea u d-dokumenti tekniċi dwar l-implimentazzjoni tal-istrumenti tal-Unjoni dwar l-asil, u jaħtar id-Direttur Eżekuttiv u, jekk ikun il-każ, Kumitat Eżekuttiv. Minħabba l-kompetenza esperta tiegħu fil-qasam tal-asil, il-UNHCR għandu jkun rappreżentat minn membru tal-Bord ta’ Tmexxija mingħajr dritt għall-vot sabiex ikun involut b'mod sħiħ fil-ħidma tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
(18)
Minħabba n-natura tal-kompiti tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ u r-rwol tad-Direttur Eżekuttiv, u bil-ħsieb li l-Parlament Ewropew ikun jista' jadotta opinjoni dwar il-kandidat magħżul, qabel il-ħatra tiegħu kif ukoll qabel estensjoni possibbli tat-tul tal-kariga tiegħu, id-Direttur Eżekuttiv għandu jkun mistieden jagħmel dikjarazzjoni u jirrispondi mistoqsijiet lill-kumitat jew kumitati kompetenti tal-Parlament Ewropew. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jippreżenta wkoll ir-rapport annwali lill-Parlament Ewropew. Barra minn hekk, il-Parlament Ewropew għandu jkollu l-possibbiltà li jistieden lid-Direttur Eżekuttiv biex jirrapporta dwar it-twettiq tal-kompiti tiegħu.
(19)
Sabiex jiġu żgurati l-awtonomija u l-indipendenza b'mod sħiħ tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ, dan għandu jkollu l-baġit tiegħu, li ħafna minnu ser jinkludi kontribut mill-Unjoni. Il-finanzjament tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jkun suġġett għal ftehim mill-awtoritajiet baġitarji kif stabbilit fil-Punt 47 tal-Ftehim Interistituzzjonali tas-17 ta’ Mejju 2006 bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni dwar id-dixxiplina baġitarja u amministrazzjoni finanzjarja tajba (5) (IIA). Il-proċedura baġitarja tal-Unjoni għandha tkun applikabbli għall-kontribut tal-Unjoni u għal kwalunkwe għotja li għandha tiġi mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea. Il-verifika tal-kontijiet għandha ssir mill-Qorti tal-Awdituri.
(20)
L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jikkopera mal-awtoritajiettal-asil ta’ pajjiżi terzi u ma’ organizzazzjonijiet internazzjonali kompetenti f'materji li jaqgħu fil-kamp ta' applikazzjoni ta' dan ir-Regolament u ma’ pajjiżi terzi, fil-qafas ta' ftehim ta' arranġamenti ta' ħidma konklużi f'konformità mad-dispożizzjonijiet rilevanti tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE).
(21)
F'konformità mal-Artikolu 3 tal-Protokoll dwar il-pożizzjoni tar-Renju Unit u l-Irlanda fir-rigward tal-ispazju ta' libertà, sigurtà u ġustizzja, anness mat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea (TUE) u mat-TFUE, ir-Renju Unit u l-Irlanda nnotifikaw ix-xewqa tagħhom, permezz ta’ ittri tat-18 ta’ Mejju 2009, li jipparteċipaw fl-adozzjoni u fl-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament.
(22)
F'konformità mal-Artikoli 1 u 2 tal-Protokoll dwar il-pożizzjoni tad-Danimarka, anness mat-TUE u mat-TFUE, id-Danimarka ma tipparteċipax fl-adozzjoni ta' dan ir-Regolament, u la hija marbuta bih u lanqas hija suġġetta għall-applikazzjoni tiegħu.
(23)
B’kont meħud li d-Danimarka, bħala Stat Membru, s'issa ikkontribwixxiet għall-koperazzjoni prattika bejn l-Istati membri fil-qasam tal-asil, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jiffaċilita l-koperazzjoni operattiva mad-Danimarka. Għal dak il-għan, għandu jiġi mistieden rappreżentant Daniż biex jattendi għal-laqgħat kollha tal-Bord ta’ Tmexxija, li ghandu jkun jista' jiddeċiedi wkoll li jistieden osservaturi Daniżi għal-laqgħat tal-gruppi ta' ħidma, fejn ikun il-każ.
(24)
Sabiex iwettaq l-għan tiegħu, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jkun miftuħ għall-parteċipazzjoni minn pajjiżi li kkonkludew ftehimiet mal-Unjoni li permezz tagħhom adottaw u japplikaw il-liġi tal-Unjoni fil-qasam kopert minn dan ir-Regolament, partikolarment l-Islanda, il-Liechtenstein, in-Norveġja u l-Isvizzera. Huwa għandu jkun jista' wkoll, bi ftehim mal-Kummissjoni, jikkonkludi arranġamenti ta' ħidma, f'konformità mat-TUE, ma' pajjiżi oħra minbarra dawk li kkonkludew ftehimiet mal-Unjoni li permezz tagħhom adottaw u japplikaw il-liġi tal-Unjoni. Madankollu, m'għandu taħt l-ebda ċirkostanza jfassal kwalunkwe politika esterna indipendenti.
(25)
Ir-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 tal-25 ta' Ġunju 2002 dwar ir-Regolament Finanzjarju applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej (6) (ir-Regolament Finanzjarju), u b'mod partikolari l-Artikolu 185 tiegħu, għandu japplika għall-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
(26)
Ir-Regolament (KE) Nru 1073/1999 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta' Mejju 1999 dwar investigazzjonijiet immexxija mill-Uffiċċju Ewropew Kontra l-Frodi (OLAF) (7) għandu japplika mingħajr restrizzjoni għall-Uffiċċju ta’ Appoġġ, li għandu jaderixxi mal-Ftehim Interistituzzjonali tal-25 ta' Mejju 1999 bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill tal-Unjoni Ewropea u l-Kummissjoni tal-Komunitajiet Ewropej fir-rigward tal-investigazzjonijiet interni tal-Uffiċċju Ewropew Kontra l-Frodi (8).
(27)
Ir-Regolament (KE) Nru 1049/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-30 ta' Mejju 2001 dwar l-aċċess pubbliku għad-dokumenti (9) tal-Parlament Ewropew, tal-Kunsill u tal-Kummissjoni għandu japplika għall-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
(28)
Ir-Regolament (KE) Nru 45/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-18 ta' Diċembru 2000 dwar il-protezzjoni ta' individwu fir-rigward tal-ipproċessar ta' data personali mill-istituzzjonijiet u l-korpi Komunitarji u dwar il-moviment liberu ta' tali data (10), għandu japplika għall-ipproċessar tad-data personali mill-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
(29)
Id-dispożizzjonijiet meħtieġa li jikkonċernaw l-akkomodazzjoni tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ fl-Istat Membru fejn għandu jkollu l-kwartieri ġenerali tiegħu u r-regoli speċifiċi applikabbli għall-persunal kollu tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ u għall-membri tal-familji tagħhom għandhom jiġu stabbiliti fi ftehim dwar Kwartieri Ġenerali. Barra minn hekk, l-Istat Membru ospitanti għandu jipprovdi l-aħjar kundizzjonijiet possibbli għall-funzjonament korrett tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ, inklużi l-iskejjel għat-tfal u t-trasport, sabiex dan ikun jista’ jattira r-riżorsi umani ta' kwalità għolja minn firxa ġeografika wiesgħa kemm jista' jkun.
(30)
Ladarba l-għanijiet ta’ dan ir-Regolament, jiġifieri li tittejjeb l-implimentazzjoni tas-SEKA, li tiġi ffaċilitata, koordinata u msaħħa l-koperazzjoni prattika bejn l-Istati Membri fil-qasam tal-asil u li jingħata u/jew li jiġi koordinat l-għoti ta’ appoġġ operattiv lill-Istati Membri li jkunu suġġetti għal pressjoni partikolari fuq is-sistemi tagħhom ta’ asil u akkoljenza, ma jistgħux jinkisbu b'mod suffiċjenti mill-Istati Membri u għalhekk jistgħu, minħabba l-iskala u l-effetti tal-azzjoni, jinkisbu aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista' tadotta miżuri, konformement mal-prinċipju ta' sussidjarjetà stabbilit mill-Artikolu 5 tat-TUE. Konformement mal-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stabbilit f’dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ sabiex jinkisbu dawk l-għanijiet.
(31)
Dan ir-Regolament jirrispetta d-drittijiet fundamentali u josserva l-prinċipji rikonoxxuti, b'mod partikolari, mill-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea u għandu jkun applikat f'konformità mad-dritt għall-asil rikonoxxut fl-Artikolu 18 tal-Karta,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU 1
STABBILIMENT U GĦAN TAL-UFFIĊĊJU EWROPEW TA' APPOĠĠ FIL-QASAM TAL-ASIL
Artikolu 1
Stabbiliment tal-Uffiċċju Ewropew ta' Appoġġ fil-qasam tal-Asil
B'dan huwa stabbilit Uffiċċju Ewropew ta' Appoġġ fil-qasam tal-Asil (“l-Uffiċċju ta’ Appoġġ”) sabiex jgħin fit-titjib tal-implimentazzjoni tas-Sistema Ewropea Komuni tal-Asil (is-SEKA), għat-tisħiħ tal-koperazzjoni prattika fost l-Istati Membri dwar l-asil u biex jipprovdi u/jew jikkoordina l-għoti ta' appoġġ operattiv lil Stati Membri li jkunu suġġetti għal pressjoni partikolari fis-sistemi ta' asil u akkoljenza tagħhom.
Artikolu 2
Għan tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ
1. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jiffaċilita, jikkoordina u jsaħħaħ il-koperazzjoni prattika bejn l-Istati Membri dwar il-ħafna aspetti tal-asil u jgħin biex titjieb l-implimentazzjoni tas-SEKA. F'dan ir-rigward, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jkun involut kompletament fid-dimensjoni esterna tas-SEKA.
2. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jipprovdi appoġġ operattiv effikaċi lil Stati Membri li jkunu suġġetti għal pressjoni partikolari fis-sistemi ta' asil u akkoljenza tagħhom, waqt li juża r-riżorsi utli kollha li qegħdin għad-dispożizzjoni tiegħu li jistgħu jinkludu l-koordinazzjoni ta' riżorsi pprovduti mill-Istati Membri taħt il-kondizzjonijiet stabbiliti f'dan ir-Regolament.
3. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jipprovdi għajnuna xjentifika u teknika għat-tfassil tal-politika u l-leġislazzjoni tal-Unjoni fl-oqsma kollha li għandhom impatt dirett jew indirett fuq l-asil, sabiex ikun jista' jagħti l-appoġġ sħiħ tiegħu fil-koperazzjoni prattika fil-qasam tal-asil u jwettaq il-kompiti tiegħu b’mod effikaċi. Huwa għandu jkun sors indipendenti ta' informazzjoni fuq il-kwistjonijiet kollha relatati ma' dawk l-oqsma.
4. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jwettaq l-għan tiegħu f'kondizzjonijiet li jippermettulu li jservi bħala punt ta' referenza minħabba l-indipendenza tiegħu, il-kwalità xjentifika u teknika tal-għajnuna li jipprovdi u l-informazzjoni li jxerred, it-trasparenza tal-proċeduri u l-metodi operattivi tiegħu, id-diliġenza tiegħu fit-twettiq tal-kompiti assenjati lilu, u l-appoġġ tat-teknoloġija tal-informazzjoni meħtieġ biex iwettaq il-mandat tiegħu.
5. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jaħdem mill-qrib mal-awtoritajiet tal-asil tal-Istati Membri, mas-servizzi nazzjonali ta' immigrazzjoni u tal-asil u servizzi nazzjonali oħra u mal-Kummissjoni. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jwettaq il-kompiti tiegħu mingħajr preġudizzju għal dawk attribwiti lil korpi rilevanti oħra tal-Unjoni u għandu jaħdem mill-qrib ma' dawn il-korpi u mal-UNHCR.
6. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ m'għandu jkollu l-ebda setgħa fit-teħid ta' deċiżjonijiet mill-awtoritajiet tal-asil tal-Istati Membri dwar applikazzjonijiet individwali għal protezzjoni internazzjonali.
KAPITOLU 2
KOMPITI TAL-UFFIĊĊJU TA’ APPOĠĠ
TAQSIMA 1
Appoġġ għall-koperazzjoni prattika fil-qasam tal-asil
Artikolu 3
L-aħjar prattika
L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jorganizza, jippromwovi u jikkoordina attivitajiet li jippermettu l-iskambju ta' informazzjoni u l-identifikazzjoni u l-akkomunament tal-aħjar prattika fi kwistjonijiet dwar l-asil bejn l-Istati Membri.
Artikolu 4
Informazzjoni dwar il-pajjiżi ta' oriġini
L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jorganizza, jippromwovi u jikkoordina attivitajiet relatati mal-informazzjoni dwar il-pajjiżi ta' oriġini, b'mod partikolari:
(a)
il-ġbir, b'mod trasparenti u imparzjali, ta' informazzjoni rilevanti, affidabbli, eżatta u aġġornata dwar il-pajjiżi ta' oriġini ta' persuni li japplikaw għall-protezzjoni internazzjonali, billi jintużaw is-sorsi rilevanti kollha ta' informazzjoni, inkluża informazzjoni miġbura minn organizzazzjonijiet governattivi, mhux governattivi u internazzjonali u mill-istituzzjonijiet u kopri tal-Unjoni;
(b)
l-abbozzar ta' rapporti dwar il-pajjiżi ta' oriġini, abbażi ta' informazzjoni miġbura f'konformità mal-punt (a);
(c)
il-ġestjoni u l-iżvilupp ulterjuri ta' portal li jiġbor informazzjoni relatata mal-pajjiżi ta' oriġini u l-manteniment tiegħu bil-ħsieb li tiġi żgurata t-trasparenza skont ir-regoli meħtieġa għall-aċċess għal tali informazzjoni taħt l-Artikolu 42;
(d)
l-iżvilupp ta' format komuni u ta' metodoloġija komuni għall-preżentazzjoni, il-verifika u l-użu tal-informazzjoni dwar il-pajjiżi ta' oriġini;
(e)
l-analiżi ta' informazzjoni dwar il-pajjiż ta' oriġini b'mod trasparenti bil-għan li titrawwem il-konverġenza ta' kriterji ta' valutazzjoni, u, skond il-każ, bl-użu tar-riżultati tal-laqgħat ta' grupp ta' ħidma jew aktar. Din l-analiżi m’għandhiex tkun maħsuba biex tagħti istruzzjonijiet lill-Istati Membri dwar l-għoti jew iċ-ċaħda ta' applikazzjonijiet għall-protezzjoni internazzjonali.
Artikolu 5
Appoġġ għar-rilokazzjoni fl-Unjoni tal-benefiċjarji ta' protezzjoni internazzjonali
Għall-Istati Membri li huma ffaċċati bi pressjonijiet speċifiċi u sproporzjonati fuq is-sistemi tal-asil u l-akkoljenza tagħhom, speċjalment minħabba s-sitwazzjoni ġeografika jew demografika tagħhom, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jippromwovi, jiffaċilita u jikkoordina skambji ta' informazzjoni u attivitajiet oħrajn relatati mar-rilokazzjoni fl-Unjoni. Ir-rilokazzjoni fl-Unjoni għandha titwettaq biss fuq bażi maqbula, bejn l-Istati Membri u bil-kunsens tal-benefiċjarju kkonċernat tal-protezzjoni internazzjonali u, skond il-każ, b'konsultazzjoni mal-UNHCR.
Artikolu 6
Appoġġ għat-taħriġ
1. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jistabbilixxi u jiżviluppa t-taħriġ disponibbli għall-membri tal-amministrazzjonijiet u qrati u tribunali nazzjonali kollha, kif ukoll għas-servizzi nazzjonali responsabbli għall-kwistjonijiet ta' asil fl-Istati Membri. Il-parteċipazzjoni fit-taħriġ hija mingħajr preġudizzju għas-sistemi u l-proċeduri nazzjonali.
L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jiżviluppa tali taħriġ f'koperazzjoni mill-qrib mal-awtoritajiet tal-asil tal-Istati Membri, u fejn rilevanti, jieħu vantaġġ mill-kompetenza esperta tal-istituzzjonijiet akkademiċi u ta' organizzazzjonijiet rilevanti oħra.
2. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jamministra u jiżviluppa kurrikulu Ewropew fil-qasam tal-asil b'kont meħud tal-koperazzjoni eżistenti tal-Unjoni f'dak il-qasam.
3. It-taħriġ offrut mill-Uffiċċju ta’ Appoġġ jista' jkun ġenerali, speċifiku jew tematiku u jista' jinkludi metodoloġija ta' taħriġ għal min iħarreġ.
4. L-attivitajiet ta' taħriġ speċifiku jew tematiku dwar konoxxenza u ħiliet fir-rigward ta’ materji ta' asil għandhom jinkludu, mingħajr ma jkunu limitati għal:
(a)
id-drittijiet internazzjonali tal-bniedem u l-acquis tal-Unjoni dwar l-asil, inklużi kwistjonijiet legali speċjali u ġurisprudenzjali;
(b)
il-kwistjonijiet relatati mat-trattament ta' applikazzjonijiet għall-asil tal-minuri u dawk il-persuni vulnerabbli bi bżonnijiet speċifiċi;
(c)
it-teknika tal-intervista;
(d)
l-użu ta' rapporti ta' esperti mediċi u legali fil-proċeduri tal-asil;
(e)
il-kwistjonijiet relatati mal-produzzjoni u l-użu tal-informazzjoni dwar il-pajjiżi ta' oriġini;
(f)
il-kondizzjonijiet tal-akkoljenza, inkluża attenzjoni speċjali mogħtija lil gruppi vulnerabbli u vittmi tat-tortura.
5. It-taħriġ offrut għandu jkun ta' kwalità għolja, u għandu jidentifika l-prinċipji ewlenin u l-aħjar prattika bil-ħsieb ta' konverġenza akbar ta’ metodi u deċiżjonijiet amministrattivi u tal-prattika legali, b'rispett sħiħ għall-indipendenza tal-qrati u t-tribunali nazzjonali.
6. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jipprovdi l-esperti li jkunu parti mir-Riżerva ta' Intervent għall-Asil imsemmi fl-Artikolu 15 b'taħriġ speċjalizzat rilevanti għall-kompiti u l-funzjonijiet tagħhom, u għandu jwettaq eżerċizzji regolari ma' dawk l-esperti f'konformità mat-taħriġ speċjalizzat u l-iskeda ta' eżerċizzji msemmija fil-programm ta' ħidma annwali tiegħu.
7. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ jista' jorganizza attivitajiet ta' taħriġ f'koperazzjoni mal-Istati Membri fit-territorju tagħhom.
Artikolu 7
Appoġġ għad-dimensjonijiet esterni tas-SEKA
L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu, bi ftehim mal-Kummissjoni, jikkoordina l-iskambju ta' informazzjoni u azzjonijiet oħra meħuda dwar kwistjonijiet li jirriżultaw mill-implimentazzjoni tal-istrumenti u l-mekkaniżmi relatati mad-dimensjonijiet esterni tas-SEKA.
L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jikkoordina l-iskambji ta' informazzjoni u azzjonijiet oħra dwar is-sistemazzjoni mill-ġdid li jsiru mill-Istati Membri bil-ħsieb li jintlaħqu l-ħtiġijiet tal-protezzjoni internazzjonali ta' refuġjati f'pajjiżi terzi u tintwera solidarjetà mal-pajjiżi li jospitawhom.
F'konformità mal-mandat tiegħu, u skont l-Artikolu 47, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ jista' jikkopera mal-awtoritajiet kompetenti ta' pajjiżi terzi dwar aspetti tekniċi, b'mod partikolari bil-ħsieb tal-promozzjoni u l-għajnuna tal-bini tal-kapaċità fis-sistemi proprji tal-pajjiż terz tal-asil u l-akkoljenza u l-implimentazzjoni ta' programmi reġjonali ta' protezzjoni, u azzjonijiet oħra rilevanti għal soluzzjonijiet dejjiema.
TAQSIMA 2
Appoġġ għal stati membri li jkunu suġġetti għal pressjoni partikolari
Artikolu 8
Pressjoni partikolari fuq is-sistema ta' asil u akkoljenza
L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jikkoordina u jappoġġa azzjoni komuni li tassisti s-sistemi tal-asil u l-akkoljenza ta' Stati Membri li jkunu suġġetti għal pressjoni partikolari li toħloq sitwazzjonijiet li huma eċċezzjonalment kbar u urġenti fuq il-faċilitajiet tal-akkoljenza u s-sistemi tal-asil tagħhom. Tali pressjoni tista' tkun ikkaratterizzata mill-wasla għall-għarrieda ta' numru kbir ta' ċittadini ta' pajjiż terz li jistgħu jkunu jeħtieġu protezzjoni internazzjonali u li tista' titfaċċa minħabba s-sitwazzjoni ġeografika jew demografika tal-Istat Membru.
Artikolu 9
Ġbir u analiżi tal-informazzjoni
1. Sabiex ikun jista' jevalwa l-ħtiġijiet tal-Istati Membri li jkunu suġġetti għal pressjoni partikolari, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jiġbor, b'mod partikolari abbażi tal-informazzjoni pprovduta mill-Istati Membri, l-UNHCR u, skond il-każ, organizzazzjonijiet rilevanti oħra, informazzjoni rilevanti għall-identifikazzjoni, it-tħejjija u l-formulazzjoni tal-miżuri ta' emerġenza msemmija fl-Artikolu 10 sabiex ikunu jistgħu jlaħħqu ma' tali pressjoni.
2. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jidentifika, jiġbor u janalizza b'mod sistematiku, abbażi ta’ data, ipprovduta mill-Istati Membri li jkunu suġġetti għall-pressjoni partikolari, informazzjoni relatata mal-istrutturi u l-persunal disponibbli, speċjalment fit-traduzzjoni u l-interpretazzjoni, informazzjoni dwar il-pajjiżi ta' oriġini u dwar l-għajnuna fit-trattament u l-ġestjoni ta' każijiet ta' asil kif ukoll il-kapaċità ta' akkoljenza fil-qasam tal-asil f'dawk l-Istati Membri li jkunu suġġetti għall-pressjoni partikolari, bil-ħsieb li titrawwem informazzjoni reċiproka rapida u affidabbli għall-awtoritajiet tal-asil diversi tal-Istati Membri.
3. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu janalizza d-data dwar kwalunkwe wasla għall-għarrieda ta' numri kbar ta' ċittadini ta' pajjiż terz li tista' tikkawża pressjoni partikolari fuq is-sistemi tal-asil u l-akkoljenza u jiżgura l-iskambju rapidu ta' informazzjoni rilevanti bejn l-Istati Membri u l-Kummissjoni. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jagħmel użu mis-sistemi u l-mekkaniżmi ta' twissija bikrija eżistenti u, jekk meħtieġ, jistabbilixxi sistema ta' twissija bikrija għall-finijiet tiegħu stess.
Artikolu 10
Azzjonijiet ta' appoġġ għall-Istati Membri
Fuq it-talba tal-Istati Membri kkonċernati, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jikkoordina azzjonijiet ta' appoġġ għall-Istati Membri li jkunu suġġetti għal pressjoni partikolari fuq is-sistemi tal-asil u l-akkoljenza tagħhom, inkluża l-koordinazzjoni ta':
(a)
azzjoni ta' għajnuna għall-Istati Membri li jkunu suġġetti għal pressjoni partikolari sabiex tiġi ffaċilitata l-ewwel analiżi tal-applikazzjonijiet għall-asil li jkunu qegħdin jiġu eżaminati mill-awtoritajiet nazzjonali kompetenti;
(b)
azzjoni mmirata biex ikun żgurat li jkunu jistgħu jsiru disponibbli malajr faċilitajiet adatti ta' akkoljenza mill-Istati Membri li jkunu suġġetti għal pressjoni partikolari, b'mod partikolari akkomodazzjoni ta' emerġenza, trasport u assistenza medika;
(c)
timijiet ta' appoġġ fil-qasam tal-asil, li l-arranġamenti operattivi tagħhom huma stabbiliti fil-Kapitolu 3.
TAQSIMA 3
Kontribut għall-implimentazzjoni tas-seka
Artikolu 11
Ġbir u skambju ta' informazzjoni
1. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jorganizza, jikkoordina u jippromwovi l-iskambju ta' informazzjoni bejn l-awtoritajiet tal-asil tal-Istati Membri stess u bejn il-Kummissjoni u l-awtoritajiet tal-asil tal-Istati Membri, dwar l-implimentazzjoni tal-istrumenti kollha rilevanti tal-acquis tal-Unjoni fil-qasam tal-asil. Għal dan il-għan, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ jista' joħloq databases fattwali, legali u ġurisprudenzjali dwar l-istrumenti tal-asil nazzjonali, tal-Unjoni u internazzjonali li jużaw, fost oħrajn, arranġamenti eżistenti. Mingħajr preġudizzju għall-attivitajiet tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ skont l-Artikolu 15 u 16, l-ebda data personali m'għandha tinżamm f'databases bħal dawn, sakemm tali data ma tkunx inkisbet mill-Uffiċċju ta’ Appoġġ mid-dokumenti li jkunu aċċessibbli pubblikament.
2. B'mod partikolari, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jiġbor informazzjoni dwar:
(a)
l-ipproċessar tal-applikazzjonijiet għal protezzjoni internazzjonali minn amministrazzjonijiet u awtoritajiet nazzjonali;
(b)
il-liġi nazzjonali u l-iżviluppi legali fil-qasam tal-asil, inkluża l-ġurisprudenza.
Artikolu 12
Rapporti u dokumenti oħra tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ
1. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jħejji rapport annwali dwar is-sitwazzjoni tal-asil fl-Unjoni Ewropea, b'kont debitu meħud tal-informazzjoni diġà disponibbli minn sorsi rilevanti oħra. Bħala parti minn dak ir-rapport, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jevalwa r-riżultati tal-attivitajiet magħmula skont dan ir-Regolament u jagħmel analiżi komparattiva komprensiva tagħhom bil-għan li titjieb il-kwalità, il-konsistenza u l-effikaċjaità tas-SEKA.
2. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ jista' jadotta, f'konformità mal-programm ta' ħidma tiegħu jew fuq talba tal-Bord ta' Tmexxija jew tal-Kummissjoni, b'kont debitu meħud tal-opinjonijiet li esprimew l-Istati Membri jew il-Parlament Ewropew, li jaħdmu f'konsultazzjoni mill-qrib mal-gruppi ta' ħidma tiegħu u l-Kummissjoni, dokumenti tekniċi dwar l-implimentazzjoni tal-istrumenti tal-Unjoni fil-qasam tal-asil, inklużi linji gwida u manwali operattivi. Kull meta dokumenti tekniċi bħal dawn jagħmlu referenza għal punti tal-liġi internazzjonali dwar ir-refuġjati, għandha tingħata l-konsiderazzjoni dovuta għal-linji gwida rilevanti tal-UNHCR. Id-dokumenti m’għandhomx ikunu maħsuba biex jagħtu istruzzjonijiet lill-Istati Membri dwar l-għoti jew iċ-ċaħda fir-rigward ta' applikazzjonijiet għal protezzjoni internazzjonali.
KAPITOLU 3
TIMIJIET TA' APPOĠĠ FIL-QASAM TAL-ASIL
Artikolu 13
Koordinazzjoni
1. Stat Membru jew Stati Membri li jkunu suġġetti għal pressjoni partikolari jistgħu jitolbu lill-Uffiċċju ta’ Appoġġ għall-iskjerament ta' tim ta' appoġġ fil-qasam tal-asil. L-Istat Membru jew Stati Membri rikjedenti għandhom jipprovdu, b'mod partikolari, deskrizzjoni tas-sitwazzjoni, jindikaw l-objettivi tat-talba għall-iskjerament u jispeċifikaw l-istima tar-rekwiżiti ta' skjerament, f'konformità mal-Artikolu 18(1).
2. Bħala rispons għal tali talba, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ jista' jikkoordina l-assistenza teknika u operattiva meħtieġa għall-Istat Membru jew Stati Membri rikjedenti u l-iskjerament, għal żmien limitat, ta' tim ta' appoġġ fil-qasam tal-asil fit-territorju ta' dak l-Istat Membru jew dawk l-Istati Membri abbażi ta' pjan operattiv kif imsemmi fl-Artikolu 18.
Artikolu 14
Għajnuna teknika
It-timijiet ta' appoġġ fil-qasam tal-asil għandhom jipprovdu konsulenza esperta kif miftiehem fil-pjan operattiv imsemmi fl-Artikolu 18, b'mod partikolari fir-rigward tas-servizzi ta' interpretazzjoni, informazzjoni dwar il-pajjiżi ta' oriġini u konoxxenza dwar it-trattament u l-ġestjoni ta' każijiet ta' asil fil-qafas tal-azzjonijiet ta' appoġġ għall-Istati Membri msemmija fl-Artikolu 10.
Artikolu 15
Riżerva ta' intervent fil-qasam tal-asil
1. Fuq proposta tad-Direttur Eżekuttiv, il-Bord ta' Tmexxija għandu jiddeċiedi b'maġġoranza ta' tliet kwarti tal-membri tiegħu bi dritt għall-vot dwar il-profili u n-numru globali ta' esperti li għandhom ikunu disponibbli għat-timijiet ta' appoġġ fil-qasam tal-asil (Riżerva ta' intervent għall-asil). Bħala parti mir-Riżerva ta' Intervent għall-Asil, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jistabbilixxi lista ta' interpreti. L-istess proċedura għandha tapplika fir-rigward ta' kwalunkwe bidla sussegwenti fil-profili u n-numru globali ta' esperti tar-Riżerva ta' Intervent għall-Asil.
2. L-Istati Membri jistgħu jikkontribwixxu għar-Riżerva ta' Intervent għall-Asil permezz ta' riżerva ta' esperti nazzjonali abbażi ta' profili definiti u jipproponi esperi li jikkorrispondu mal-profili meħtieġa.
L-Istati Membri għandhom jassistu l-Uffiċċju ta’ Appoġġ fl-identifikazzjoni ta' interpreti għal-lista ta' interpreti.
L-Istati Membri jistgħu jagħżlu li jibagħtu l-interpreti jew li jagħmluhom disponibbli permezz ta' vidjokonferenza.
Artikolu 16
Skjerament
1. L-Istat Membru tal-post għandu jżomm l-awtonomija tiegħu fir-rigward tal-għażla tan-numru u l-profili tal-esperti (riżerva nazzjonali) u t-tul tal-iskjerament tagħhom. L-Istati Membri għandhom jagħmlu lil dawn l-esperti disponibbli għall-iskjerament fuq it-talba tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ sakemm ma jkunux iffaċċjati b'sitwazzjoni li taffettwa b'mod sostanzjali t-twettiq ta' kompiti nazzjonali, bħal kompitu li jirriżulta minn persunal insuffiċjenti għat-twettiq ta' proċeduri ta' determinazzjoni tal-istatus ta’ persuni li japplikaw għall-protezzjoni internazzjonali. L-Istati Membri għandhom, fuq talba tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ, jikkomunikaw malajr kemm jista' jkun in-numru, l-ismijiet u l-profili tal-esperti mir-riżerva nazzjonali tagħhom li jistgħu jitqiegħdu għad-dispożizzjoni malajr kemm jista' jkun biex jingħaqdu ma' tim ta' appoġġ fil-qasam tal-asil.
2. Fid-determinazzjoni tal-kompożizzjoni ta' tim ta' appoġġ fil-qasam tal-asil , id-Direttur Eżekuttiv tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jieħu kont taċ-ċirkostanzi partikolari li l-Istat Membru rikjedent jkun qiegħed jiffaċċja. It-tim ta' appoġġ fil-qasam tal-asil għandu jkun kompost f'konformità mal-pjan operattiv imsemmi fl-Artikolu 18.
Artikolu 17
Proċedura għad-deċiżjoni dwar l-iskjerament
1. Jekk meħtieġ, id-Direttur Eżekuttiv jista' jibgħat esperti mill-Uffiċċju ta’ Appoġġ biex jevalwaw is-sitwazzjoni fl-Istat Membru rikjedent.
2. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jinforma immedjatament lill-Bord ta' Tmexxija dwar kwalunkwe talba għall-iskjerament tat-timijiet ta' appoġġ fil-qasam tal-asil.
3. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jieħu deċiżjoni dwar it-talba għall-iskjerament tat-timijiet ta' appoġġ fil-qasam tal-asil malajr kemm jista' jkun u mhux iktar tard minn ħamest ijiem ta' xogħol mid-data meta rċieva t-talba. Id-Direttur Esekuttiv għandu jinnotifika bil-kitba simultanjament lill-Istat Membru rikjedent u lill-Bord ta' Tmexxija dwar id-deċiżjoni. u jiddikjara r-raġunijiet ewlenin għaliha.
4. Jekk id-Direttur Eżekuttiv jiddeċiedi li jsir skjerament ta' wieħed jew iktar mit-timijiet ta' appoġġ fil-qasam tal-asil, għandu jitfassal immedjatament pjan operattiv mill-Uffiċċju ta’ Appoġġ u l-Istat Membru rikjedent f'konformità mal-Artikolu 18.
5. Malli jkun hemm qbil dwar dak il-pjan, id-Direttur Eżekuttiv għandu jinforma lill-Istati Membri filwaqt li jipprovdi lill-esperti li ser jiġu skjerati bin-numru u l-profili rekwiżiti. Din l-informazzjoni għandha tingħata, bil-miktub, lill-punti nazzjonali ta' kuntatt imsemmija fl-Artikolu 19 u għandha tispeċifika d-data skedata għall-iskjerament. Għandha tintbagħtilhom ukoll kopja tal-pjan operattiv.
6. Jekk id-Direttur Eżekuttiv ikun assenti jew indispost, id-deċiżjonijiet dwar l-iskjerament tat-timijiet ta' appoġġ fil-qasam tal-asil għandhom jittieħdu mill-kap tal-unità li jassumi l-kompiti tiegħu.
Artikolu 18
Pjan operattiv
1. Id-Direttur Eżekuttiv u l-Istat Membru rikjedent għandhom jaqblu dwar pjan operattiv li jistabbilixxi fid-dettall il-kondizzjonijiet għall-iskjerament tat-timijiet ta' appoġġ fil-qasam tal-asil. Il-pjan operattiv għandu jinkludi dan li ġej:
(a)
deskrizzjoni tas-sitwazzjoni bil-modus operandi u l-objettivi tal-iskjerament, inkluż l-objettiv operattiv;
(b)
it-tul previst tal-iskjerament tat-timijiet;
(c)
iż-żona ġeografika ta' responsabbiltà fl-Istat Membru rikjedent fejn ser jiġu skjerati t-timijiet;
(d)
deskrizzjoni tal-kompiti u tal-istruzzjonijiet speċjali għall-membri tat-timijiet, inklużi l-bażi tad-data li l-membri tat-timijiet ta' appoġġ fil-qasam tal-asil huma awtorizzati jikkonsultaw, u t-tagħmir li jistgħu jieħdu fl-Istat Membru ospitanti;
(e)
il-kompożizzjoni tat-timijiet.
2. Kwalunkwe emenda jew adattament għall-pjan operattiv, għandu jirrikjedi l-qbil kemm tad-Direttur Eżekuttiv kif ukoll tal-Istat Membru rikjedent. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jibgħat minnufih kopja tal-pjan operattiv emendat jew adattat lill-Istati Membri parteċipanti.
Artikolu 19
Punt ta' kuntatt nazzjonali
Kull Stat Membru għandu jaħtar punt nazzjonali ta' kuntatt għall-komunikazzjoni mal-Uffiċċju ta’ Appoġġ dwar il-kwistjonijiet kollha relatati mat-timijiet ta' appoġġ fil-qasam tal-asil.
Artikolu 20
Punt ta' kuntatt tal-Unjoni
1. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jaħtar espert wieħed jew aktar tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ bħala punt ta' kuntatt tal-Unjoni għall-koordinazzjoni. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jinnotifika lill-Istat Membru ospitanti b'dawn il-ħatriet.
2. Il-punt ta' kuntatt tal-Unjoni għandu jaġixxi f'isem l-Uffiċċju ta’ Appoġġ fl-aspetti kollha tal-iskjerament tat-timijiet ta' appoġġ fil-qasam tal-asil. B'mod partikolari, il-punt ta' kuntatt tal-Unjoni għandu:
(a)
jaġixxi bħala l-kollegament bejn l-Uffiċċju ta’ Appoġġ u l-Istat Membru ospitanti;
(b)
jaġixxi bħala kollegament bejn l-Uffiċċju ta’ Appoġġ u l-membri tat-timijiet ta' appoġġ fil-qasam tal-asil, u jipprovdi assistenza, f'isem l-Uffiċċju ta’ Appoġġ, dwar il-kwistjonijiet kollha relatati mal-kondizzjonijiet tal-iskjerament ta’ dawk it-timijiet;
(c)
isegwi l-implimentazzjoni korretta tal-pjan operattiv;
(d)
jirrapporta lill-Uffiċċju ta’ Appoġġ dwar l-aspetti kollha tal-iskjerament tat-timijiet ta' appoġġ fil-qasam tal-asil.
3. Id-Direttur Eżekuttiv tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ jista' jawtorizza l-punt ta' kuntatt tal-Unjoni biex jikkontribwixxi għas-soluzzjoni f'każijiet ta' disputi rigward l-implimentazzjoni tal-pjan operattiv u l-iskjerament tat-timijiet ta' appoġġ fil-qasam tal-asil.
4. Fil-qadi ta' dmirijietu, il-punt ta' kuntatt tal-Unjoni għandu jaċċetta biss istruzzjonijiet mill-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
Artikolu 21
Responsabbiltà ċivili
1. Fejn il-membri ta' tim ta' appoġġ fil-qasam tal-asil ikunu qegħdin joperaw fi Stat Membru ospitanti, dak l-Istat Membru għandu jkun responsabbli f'konformità mal-liġi nazzjonali tiegħu għal kwalunkwe dannu kkawżat minnhom waqt l-operazzjonijiet tagħhom.
2. Fejn dak id-dannu jiġi kkawżat minn negliġenza gravi jew kondotta skorretta volontarja, l-Istat Membru ospitanti jista' jitlob lill-Istat Membru ta' oriġini sabiex kwalunkwe somma li jkun ħallas lill-vittmi jew lill-persuni intitolati għan-nom tagħhom tiġi rrimborsata mill-Istat Membru ta' oriġini.
3. Mingħajr preġudizzju għall-eżerċizzju tad-drittijiet tiegħu fil-konfront ta' partijiet terzi, kull Stat Membru għandu jirrinunzja l-pretensjonijiet kollha tiegħu kontra l-Istat Membru ospitanti jew kwalunkwe Stat Membru ieħor għal kwalunkwe dannu li jkun sofra, ħlief f'każijiet ta' negliġenza gravi jew kondotta skorretta volontarja.
4. Kwalunkwe tilwima bejn l-Istati Membri, relatata mal-applikazzjoni tal-paragrafi 2 u 3 ta’ dan l-Artikolu, li ma tistax tiġix solvuta permezz ta' negozjati bejniethom, għandha tiġi ppreżentata minnhom lill-Qorti tal-Ġustizzja f'konformità mal-Artikolu 273 tat-TFUE.
5. Mingħajr preġudizzju għall-eżerċizzju tad-drittijiet tiegħu fil-konfront ta' partijiet terzi, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jassumi l-ispejjeż relatati mad-danni kkawżati lit-tagħmir tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ matul l-iskjerament, għajr f'każijiet ta' negliġenza gravi jew kondotta skorretta volontarja.
Artikolu 22
Responsabbiltà kriminali
Matul l-iskjerament ta' tim ta' appoġġ fil-qasam tal-asil, il-membri tat-tim ta' appoġġ fil-qasam tal-asil għandhom jiġu ttrattati bl-istess mod bħall-uffiċjali tal-Istat Membru ospitanti fir-rigward ta' kwalunkwe reat kriminali li jista' jitwettaq kontrihom jew minnhom.
Artikolu 23
Spejjeż
Fejn l-Istati Membri jqiegħdu l-esperti tagħhom għad-dispożizzjoni tat-timijiet ta' appoġġ fil-qasam tal-asil, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jassumi l-ispejjeż li ġejjin:
(a)
l-ispejjeż tal-ivvjaġġar mill-Istat Membru ta' oriġini għall-Istat Membru ospitanti u mill-Istat Membru ospitanti sal-Istat Membru ta' oriġini;
(b)
l-ispejjeż tat-tilqim;
(c)
l-ispejjeż relatati mal-ħtiġijiet ta' assigurazzjoni speċjali;
(d)
l-ispejjeż relatati mal-kura tas-saħħa;
(e)
allowances tal-għajxien ta' kuljum, inklużi l-ispejjeż għall-akkomodazzjoni;
(f)
l-ispejjeż relatati mat-tagħmir tekniku tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ; u
(g)
il-miżati ta’ esperti.
KAPITOLU 4
ORGANIZZAZZJONI TAL-UFFIĊĊJU TA’ APPOĠĠ
Artikolu 24
Struttura ta' amministrazzjoni u ġestjoni tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ
L-istruttura ta' amministrazzjoni u ġestjoni tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandha tinkludi:
(a)
Bord ta' Tmexxija;
(b)
Direttur Eżekuttiv u l-persunal tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
L-istruttura ta' amministrazzjoni u ġestjoni tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ tista' tinkludi Kumitat Eżekuttiv, jekk ikun stabbilit skont l-Artikolu 29(2).
Artikolu 25
Kompożizzjoni tal-Bord ta' Tmexxija
1. Kull Stat Membru marbut b'dan ir-Regolament għandu jaħtar membru wieħed għall-Bord ta' Tmexxija u l-Kummissjoni għandha taħtar tnejn.
2. Kull membru tal-Bord ta' Tmexxija jista' jiġi rrappreżentat jew akkumpanjat minn membru supplenti; meta jkun qiegħed jakkumpanja membru, il-membru supplenti għandu jattendi mingħajr ma jkollu d-dritt għall-vot.
3. Il-membri tal-Bord ta' Tmexxija għandhom jiġu appuntati abbażi tal-esperjenza tagħhom, ir-responsabbiltà professjonali u livell għoli ta' kompetenza esperta fil-qasam tal-asil.
4. Rappreżentant tal-UNHCR għandu jkun membru mingħajr dritt għall-vot tal-Bord ta' Tmexxija.
5. It-tul tal-kariga tal-membri tal-Bord ta' Tmexxija għandu jkun ta' tliet snin. Dan it-terminu għandu jkun jista' jiġġedded. Malli jiskadi t-tul tal-kariga tagħhom jew f'każ ta' riżenja, il-membri għandhom jibqgħu fil-kariga sakemm il-ħatra tagħhom tiġi mġedda, jew sakemm jiġu sostitwiti.
Artikolu 26
Presidenza tal-Bord ta' Tmexxija
1. Il-Bord ta' Tmexxija għandu jeleġġi President u Viċi President minn fost il-membri tiegħu bi dritt għall-vot. Il-Viċi President għandu jissostitwixxi awtomatikament lil-President meta dan tal-aħħar ma jkunx f'pożizzjoni li jaqdi dimirijietu.
2. It-tul tal-kariga tal-President u tal-Viċi President għandu jkun ta' tliet snin u jista' jiġġedded darba biss. Madankollu, jekk tintemm is-sħubija tagħhom fil-Bord ta' Tmexxija fi kwalunkwe waqt tul il-kariga tagħhom bħala President jew Viċi President, il-kariga tagħhom għandha tiskadi awtomatikament fl-istess data wkoll.
Artikolu 27
Laqgħat tal-Bord ta' Tmexxija
1. Il-laqgħat tal-Bord ta' Tmexxija għandhom jiġu mlaqqa' mill-President tal-istess Bord. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jieħu sehem fil-laqgħat. Ir-rappreżentant tal-UNHCR ma għandux jieħu sehem fil-laqgħa meta l-Bord ta' Tmexxija jwettaq il-funzjonijiet stabbiliti fil-punti (b), (h), (i), (j) u (l) tal-Artikolu 29(1) u l-Artikolu 29(2), u meta l-Bord ta' Tmexxija jiddeċiedi li jagħmel riżorsi finanzjarja disponibbli għall-finanzjament tal-attivitajiet li jippermettu lill-Uffiċċju ta’ Appoġġ jibbenefika mill-kompetenza esperta tal-UNHCR f'materji ta' asil kif imsemmi fl-Artikolu 50.
2. Il-Bord ta' Tmexxija għandu jiltaqa' mill-anqas darbtejn fis-sena f'sessjoni ordinarja. Addizzjonalment, għandu jiltaqa' fuq l-inizjattiva tal-President jew fuq it-talba ta' mill-inqas terz tal-membri tiegħu.
3. Il-Bord ta' Tmexxija jista' jistieden lil kwalunkwe persuna li jista' jkollha opinjoni li tkun ta' interess biex tattendi l-laqgħat tiegħu bħala osservatur.
Id-Danimarka għandha tkun mistiedna tattendi l-laqgħat tal-Bord ta' Tmexxija.
4. Il-membri tal-Bord ta' Tmexxija jistgħu, suġġett għad-dispożizzjonijiet tar-regoli ta' proċedura tiegħu, jiġu assistiti minn konsulenti jew esperti.
5. Is-segretarjat tal-Bord ta' Tmexxija għandu jiġi pprovdut mill-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
Artikolu 28
Votazzjoni
1. Sakemm ma jkunx dispost mod ieħor, il-Bord ta' Tmexxija għandu jieħu d-deċiżjonijiet tiegħu permezz ta' maġġoranza assoluta tal-membri tiegħu bid-dritt għall-vot. Kull membru li għandu d-dritt għall-vot għandu jkollu vot wieħed. Fin-nuqqas ta' membru, is-supplent tiegħu għandu jkun intitolat jeżerċita d-dritt tiegħu li jivvota.
2. Id-Direttur Eżekuttiv m'għandux jivvota.
3. Il-President għandu jieħu sehem fil-votazzjoni.
4. L-Istati Membri li ma jipparteċipawx bis-sħiħ fl-acquis tal-Unjoni fil-qasam tal-asil ma għandhomx jivvotaw meta l-Bord ta' Tmexxija jissejjaħ biex jieħu deċiżjonijiet li jaqgħu taħt il-punt (e) tal-Artikolu 29(1) u fejn id-dokument tekniku fil-kwistjoni ikun relatat esklużivament ma' strument tal-Unjoni fil-qasam tal-asil li bih huma ma jkunux marbutin.
5. Ir-regoli ta' proċedura tal-Bord ta' Tmexxija għandhom jistabbilixxu arranġamenti ta' votazzjoni aktar dettaljati b'mod partikolari meta ċ-ċirkostanzi li fihom membru jista' jaġixxi f'isem membru ieħor, u kwalunkwe rekwiżit ta' kworum, fejn meħtieġ.
Artikolu 29
Funzjonijiet tal-Bord ta' Tmexxija
1. Il-Bord ta' Tmexxija għandu jiżgura li l-Uffiċċju ta’ Appoġġ jwettaq il-kompiti assenjati lilu. Huwa għandu jkun il-korp ta' programmazzjoni u sorveljanza tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ. B'mod partikolari, għandu:
(a)
jadotta r-regoli ta' proċeudra tiegħu, b'maġġoranza ta' tliet kwarti tal-membri tiegħu bi dritt għall-vot u wara li jkun rċieva l-opinjoni tal-Kummissjoni;
(b)
jaħtar id-Direttur Eżekuttiv skont l-Artikolu 30, jeżerċita l-awtorità dixxiplinarja fuq id-Direttur Eżekuttiv u, jekk ikun meħtieġ, jissospendih jew ikeċċih;
(c)
jadotta r-rapport annwali ġenerali dwar l-attivitajiet tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ u jibgħatu sal-15 ta' Ġunju tas-sena ta' wara lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kummissjoni u lill-Qorti tal-Awdituri. Ir-rapport ġenerali annwali għandu jiġi ppubblikat;
(d)
jadotta r-rapport annwali dwar is-sitwazzjoni tal-asil fl-Unjoni skont l-Artikolu 12 (1). Ir-rapport għandu jkun ippreżentat lill-Parlament Ewropew. Il-Kunsill u l-Kummissjoni jistgħu jitolbu li r-rapport jiġi wkoll ippreżentat lilhom;
(e)
jadotta d-dokumenti tekniċi kif imsemmi fl-Artikolu 12(2);
(f)
qabel it-30 ta' Settembru ta' kull sena, abbażi ta' abbozz ippreżentat mid-Direttur Eżekuttiv, u wara li jirċievi l-opinjoni tal-Kummissjoni, jadotta b'maġġoranza ta' tliet kwarti tal-membri tiegħu bid-dritt għall-vot, il-programm ta' ħidma tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ għas-sena ta' wara u jibgħatu lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill u lill-Kummissjoni. Dak il-programm ta' ħidma għandu jiġi adottat f'konformità mal-proċedura baġitarja tal-Unjoni u l-programm ta' ħidma leġislattiv tal-Unjoni fil-qasam tal-asil;
(g)
jeżerċita r-responsabbiltajiet tiegħu fir-rigward tal-baġit tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ kif stabbilit fil-Kapitolu 5;
(h)
jadotta r-regoli dettaljati għall-applikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 1049/2001 f'konformità mal-Artikolu 42 ta' dan ir-Regolament;
(i)
jadotta l-politika tal-persunal tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ f'konformità mal-Artikolu 38;
(j)
jadotta, wara li jkun talab l-opinjoni tal-Kummissjoni, il-pjan pluriennali tal-politika tal-persunal;
(k)
jieħu d-deċiżjonijiet kollha għall-iskop tat-twettiq tal-mandat tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ kif stabbilit f'dan ir-Regolament;
(l)
jieħu d-deċiżjonijiet kollha dwar l-istabbiliment u, fejn meħtieġ, l-iżvilupp tas-sistemi ta' informazzjoni previsti f'dan ir-Regolament, inkluż il-portal tal-informazzjoni msemmi fl-Artikolu 4(c); u
(m)
jieħu d-deċiżjonijiet kollha dwar l-istabbiliment u, fejn meħtieġ, il-modifiki tal-istrutturi interni tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
2. Il-Bord ta' Tmexxija jista' jistabbilixxi Kumitat Eżekuttiv sabiex jassisti lilu u lid-Direttur Eżekuttiv fir-rigward tal-preparazzjoni tad-deċiżjonijiet, il-programm ta' ħidma u l-attivitajiet li jkunu jridu jiġu adottati mill-Bord ta' Tmexxija u, fejn meħtieġ, minħabba l-urġenza, biex jieħu ċerti deċiżjonijiet provviżorji f'isem il-Bord ta' Tmexxija.
Tali Kumitat Eżekuttiv għandu jikkonsisti fi tmien membri maħtura minn fost il-membri tal-Bord ta' Tmexxija, li minnhom wieħed għandu jkun wieħed mill-membri tal-Kummissjoni tal-Bord ta' Tmexxija. It-tul tal-kariga tal-membri tal-Kumitat Eżekuttiv għandu jkun l-istess bħal dak tal-membri tal-Bord ta' Tmexxija.
Fuq talba tal-Kumitat Eżekuttiv, ir-rappreżentanti tal-UNHCR jew kwalunkwe persuna oħra li l-opinjoni tagħha tista' tkun ta' interess, tista' tattendi l-laqgħat tal-Kumitat Eżekuttiv mingħajr id-dritt għall-vot.
L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jistabbilixxi l-proċeduri operattivi tal-Kumitat Eżekuttiv fir-regoli ta' proċedura tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ u jagħmel dawn il-proċeduri pubbliċi.
Artikolu 30
Ħatra tad-Direttur Eżekuttiv
1. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jinħatar għal perijodu ta' ħames snin mill-Bord ta' Tmexxija minn fost il-kandidati adattati li jkunu ġew identifikati f'kompetizzjoni miftuħa organizzata mill-Kummissjoni. Dik il-proċedura ta' għażla għandha tipprevedi l-pubblikazzjoni fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea u f'postijiet oħra għal sejħa għal espressjonijiet ta' interess. Il-Bord ta' Tmexxija jista' jeħtieġ proċedura ġdida jekk ma jkunx sodisfatt mid-disponibbiltà ta' kwalunkwe kandidat meqjus fl-ewwel lista. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jinħatar abbażi tal-mertu personali tiegħu, l-esperjenza fil-qasam tal-asil u ħiliet amministrattivi u ta' tmexxija. Qabel il-ħatra, il-kandidat magħżul mill-Bord ta' Tmexxija għandu jiġi mistieden jagħmel dikjarazzjoni quddiem il-kumitat/i kompetenti tal-Parlament Ewropew u jwieġeb mistoqsijiet mill-membri tagħhom.
Wara dik id-dikjarazzjoni, il-Parlament Ewropew jista' jadotta opinjoni li tagħti l-opinjoni tiegħu relatata mal-kandidat magħżul. Il-Bord ta' Tmexxija għandu jinforma lill-Parlament Ewropew bil-mod li bih ikun ittieħed kont tal-opinjoni. L-opinjoni għandha tiġi ttrattata bħala personali u konfidenzjali sakemm ma jinħatar il-kandidat.
Fl-aħħar disa' xhur ta' dan il-perjodu ta' ħames snin ta' kariga tad-Direttur Eżekuttiv, il-Kummissjoni għandha twettaq evalwazzjoni li tiffoka fuq:
-
il-prestazzjoni tad-Direttur Eżekuttiv; u
-
il-kompiti u l-ħtiġijiet tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ fis-snin li ġejjin.
2. Il-Bord ta' Tmexxija, waqt li jieħu kont tal-evalwazzjoni, jista' jestendi t-tul tal-kariga tad-Direttur Eżekuttiv darba, għal mhux iktar minn tliet snin, u biss f'każijiet meta din l-estensjoni tkun ġustifikata mill-għan u l-ħtiġijiet tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
3. Il-Bord ta' Tmexxija għandu jinforma lill-Parlament Ewropew dwar l-intenzjoni tiegħu li jestendi t-tul tal-kariga tad-Direttur Eżekuttiv. Fix-xahar ta' qabel ma ssir din l-estensjoni tat-tul tal-kariga tiegħu, id-Direttur Eżekuttiv għandu jiġi mistieden jagħmel dikjarazzjoni quddiem il-kumitat jew kumitati kompetenti tal-Parlament Ewropew u jwieġeb mistoqsijiet mill-membri tagħhom.
Artikolu 31
Kompiti tad-Direttur Eżekuttiv
1. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jitmexxa mid-Direttur Eżekuttiv tiegħu, li għandu jkun indipendenti fit-twettiq tal-kompiti tiegħu. Id-Direttur Eżekuttiv għandhu jagħti rendikont tal-attivitajiet tiegħu lill-Bord ta' Tmexxija.
2. Mingħajr preġudizzju għall-poteri tal-Kummissjoni, il-Bord ta' Tmexxija, jew il-Kumitat Eżekuttiv jekk stabbilit, id-Direttur Eżekuttiv m'għandu la jfittex u lanqas jieħu istruzzjoniijiet minn xi gvern jew minn kwalunkwe korp ieħor.
3. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jirrapporta lill-Parlament Ewropew dwar it-twettiq tal-kompiti tiegħu meta jiġi mistieden. Il-Kunsill jista' jistieden lid-Direttur Eżekuttiv biex jirrapporta dwar it-twettiq tal-kompiti tiegħu.
4. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jkun ir-rappreżentant legali tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
5. Id-Direttur Ezekuttiv jista' jiġi assistit minn wieħed jew aktar kapijiet ta' unità. Jekk id-Direttur Eżekuttiv ikun assenti jew indispost, wieħed mill-kapijiet tal-unità għandu jissostitwih.
6. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jkun responsabbli mill-ġestjoni amministrattiva tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ u għall-implimentazzjoni tal-kompiti assenjati lilu b'dan ir-Regolament. B'mod partikolari, id-Direttur Eżekuttiv għandu jkun responsabbli għal:
(a)
l-amministrazzjoni ta' kuljum tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ;
(b)
l-istabbiliment tal-programmi ta' ħidma tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ, wara li jirċievi l-opinjoni tal-Kummissjoni;
(c)
l-implimentazzjoni tal-programmi ta' ħidma u d-deċiżjonijiet adottati mill-Bord ta' Tmexxija;
(d)
l-abbozzar ta' rapporti dwar il-pajjiżi ta' oriġini kif stipulat fl-Artikolu 4 (b);
(e)
it-tħejjija tal-abbozz tar-regolament finanzjarju tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ għall-adozzjoni mill-Bord ta' Tmexxija f'konformità mal-Artikolu 37, u r-regoli ta' implimentazzjoni tiegħu;
(f)
it-tħejjija tal-abbozz ta' dikjarazzjoni tal-estimi tad-dħul u l-infiq tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ u l-implimentazzjoni tal-baġit tiegħu;
(g)
l-eżerċizzju tal-poteri stabbiliti fl-Artikolu 38 fir-rigward tal-persunal tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ;
(h)
it-teħid tad-deċiżjonijiet kollha dwar il-ġestjoni tas-sistemi ta' informazzjoni previsti f'dan ir-Regolament, inkluż il-portal ta' informazzjoni stipulat fl-Artikolu 4 (c);
(i)
it-teħid tad-deċiżjonijiet kollha rigward il-ġestjoni tal-istrutturi interni tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ; u
(j)
il-koordinazzjoni u t-tmexxija tal-Forum Konsultattiv imsemmija fl-Artikolu 51. Għal dan il-għan, id-Direttur Eżekuttiv għandu, b'konsultazzjoni mal-organizzazzjonijiet rilevanti tas-soċjetà ċivili, l-ewwel jadotta pjan għall-installazzjoni tal-Forum Konsultattiv. Ladarba jiġi installat formalment, id-Direttur Eżekuttiv għandu, f'konsultazzjoni mal-Forum Konsultattiv, jadotta pjan operattiv li ser jinkludi regoli dwar il-frekwenza u n-natura tal-konsultazzjoni u l-mekkaniżmi organizzattivi għall-implimentazzjoni tal-Artikolu 51. Għandu jsir qbil ukoll dwar kriterja trasparenti għall-parteċipazzjoni li tkun għaddejja fil-Forum Konsultattiv.
Artikolu 32
Gruppi ta' ħidma
1. Bħala parti mill-mandat tiegħu kif stipulat f'dan ir-Regolament, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ jista' jistabbilixxi gruppi ta' ħidma ffurmati minn esperti minn awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri li joperaw fil-qasam tal-asil, inklużi mħallfin. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jistabbilixxi gruppi ta' ħidma għall-finijiet tal-punt (e) tal-Artikolu 4 u tal-Artikolu 12(2). L-esperti jistgħu jiġu sostitwiti minn membri supplenti, maħtura fl-istess waqt.
2. Il-Kummissjoni għandha tieħu sehem fil-gruppi ta' ħidma bi dritt. Ir-rappreżentanti tal-UNHCR jistgħu jattendu l-laqgħat tal-gruppi ta' ħidma tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ kollha jew parti minnhom, skont in-natura tal-kwistjonijiet li jkunu qegħdin jiġu diskussi.
3. Il-gruppi ta' ħidma jistgħu jistiednu kwalunkwe persuna biex tattendi l-laqgħat li l-opinjoni tagħha tista' tkun ta' interess, inklużi r-rappreżentanti tal-organizzazzjonijiet tas-soċjetà ċivili li jaħdmu fil-qasam tal-asil.
KAPITOLU 5
DISPOŻIZZJONIJIET FINANZJARJI
Artikolu 33
Baġit
1. L-estimi tad-dħul u l-infiq kollha tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandhom ikunu ppreparati għal kull sena finanzjarja, li tikkorrispondi għas-sena kalendarja, u għandhom jintwerew fil-baġit tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
2. Il-baġit tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jkunu ibbilanċjat f'termini ta' dħul u nfiq.
3. Mingħajr preġudizzju għal riżorsi oħra, id-dħul tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jinkludi:
(a)
kontribuzzjoni mill-Unjoni, imdaħħla fil-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea;
(b)
kwalunkwe kontribuzzjoni volontarja mill-Istati Membri;
(c)
l-ispejjeż għall-pubblikazzjonijiet u kwalunkwe servizz ipprovdut mill-Uffiċċju ta’ Appoġġ;
(d)
kontribuzzjoni mill-pajjiżi assoċjati.
4. L-infiq tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jinkludi r-rimunerazzjoni tal-persunal, spejjeż amministrattivi u ta' infrastruttura u spejjeż operattivi.
Artikolu 34
Stabbiliment tal-baġit
1. Kull sena, id-Direttur Eżekuttiv għandu jagħmel abbozz ta’ dikjarazzjoni tal-estimi tad-dħul u l-infiq flimkien tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ għas-sena ta' wara, inkluż il-pjan tal-istabbiliment, u jibgħatu lill-Bord ta' Tmexxija.
2. Il-Bord ta' Tmexxija għandu, abbażi ta' dak l-abbozz, jipproduċi abbozz provviżorju ta’ estimi tad-dħul u l-infiq tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ għas-sena finanzjarja ta' wara.
3. L-abbozz provviżorju ta’ estimi tad-dħul u l-infiq tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jintbagħat lill-Kummissjoni sal-10 ta' Frar kull sena. Il-Bord tat-Tmexxija għandu jibgħat abbozz finali ta' dawn l-estimi, li għandu jinkludi abbozz ta' pjan ta' stabbiliment, lill-Kummissjoni mill-Bord ta' Tmexxija sal-31 ta' Marzu.
4. Il-Kummissjoni għandha tibgħat id-dikjarazzjoni tal-estimi lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill (l-awtorità baġitarja) flimkien mal-abbozz tal-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea.
5. Abbażi tad-dikjarazzjoni tal-estimi, il-Kummissjoni għandha ddaħħal fl-abbozz tal-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea l-estimi li tqis meħtieġa għall-pjan ta' stabbiliment u l-ammont tas-sussidju li jrid jitħallas mill-baġit ġenerali, li għandha tippreżenta lill-awtorità baġitarja skont l-Artikoli 313 u 314 tat-TFUE.
6. L-awtorità baġitarja għandha tawtorizza l-approprjazzjonijiet għas-sussidju tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
7. L-awtorità baġitarja għandha tadotta l-pjan ta' stabbiliment tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
8. Il-baġit tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jkun adottat mill-Bord ta' Tmexxija. Għandu jsir finali wara l-adozzjoni finali tal-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea. Fejn hu meħtieġ, għandu jkun aġġustat skond il-każ.
9. Il-Bord ta' Tmexxija għandu, malajr kemm jista' jkun, jgħarraf lill-awtorità baġitarja bl-intenzjoni tiegħu li jimplimenta xi proġett li jista' jkollu implikazzjonijiet finanzjarji sinifikanti għall-iffinanzjar tal-baġit tiegħu, b'mod partikolari kwalunkwe proġett relatat mal-proprjetà immobbli bħall-kiri jew bejgħ ta' bini. Huwa għandu jinforma lill-Kummissjoni skond il-każ.
10. Fejn fergħa tal-awtorità baġitarja tkun avżat l-intenzjoni tagħha li tagħti opinjoni, hija għandha tibgħat l-opinjoni tagħha lill-Bord ta' Tmexxija f'perijodu ta' sitt ġimgħat mid-data tan-notifika tal-proġett.
Artikolu 35
Implimentazzjoni tal-baġit
1. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jimplimenta l-baġit tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
2. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jibgħat, ta' kull sena, lill-awtorità baġitarja kull informazzjoni rilevanti għar-riżultat tal-proċess tal-valutazzjoni.
Artikolu 36
Preżentazzjoni tal-kontijiet u kwittanza
1. Sa mhux aktar tard mill-1 ta' Marzu wara kull sena finanzjarja, l-uffiċjal tal-kontabbiltà tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jikkomunika l-kontijiet provviżorji lill-uffiċjal tal-kontabbiltà tal-Kummissjoni flimkien ma' rapport dwar il-ġestjoni baġitarja u finanzjarja għal dik is-sena finanzjarja. L-Uffiċjal tal-Kontabbiltà tal-Kummissjoni għandu jikkonsolida l-kontijiet provviżorji tal-istituzzjonijiet u tal-korpi deċentralizzati skont l-Artikolu 128 tar-Regolament Finanzjarju.
2. Sal-31 ta' Marzu wara kull sena finanzjarja, l-uffiċjal tal-kontabbiltà tal-Kummissjoni għandu jibgħat lill-Qorti Ewropea tal-Awdituri, il-kontijiet provviżorji tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ flimkien ma' rapport dwar il-ġestjoni baġitarja u finanzjarja għal dik is-sena finanzjarja. Ir-rapport dwar il-ġestjoni baġitarja u finanzjarja għal dik is-sena finanzjarja għandu jintbagħat ukoll lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
3. Malli jirċievi l-osservazzjonijiet tal-Qorti Ewropea tal-Awdituri dwar il-kontijiet provviżorji tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ, skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 129 tar-Regolament Finanzjarju, id-Direttur Eżekuttiv għandu jistabbilixxi l-kontijiet finali tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ taħt ir-responsabbilta' tiegħu u jibgħathom lill-Bord ta' Tmexxija għall-opinjoni.
4. Il-Bord ta' Tmexxija għandu jagħti opinjoni dwar il-kontijiet finali tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
5. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jibgħat il-kontijiet finali lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kummissjoni u lill-Qorti Ewropea tal-Awdituri, flimkien mal-opinjoni tal-Bord ta' Tmexxija sal-1 ta' Lulju wara kull sena finanzjarja.
6. Il-kontijiet finali għandhom jiġu ppubblikati.
7. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jibgħat lill-Qorti Ewropea tal-Awdituri tweġiba għall-osservazzjonijiet tiegħu sa mhux aktar tard mit-30 ta' Settembru. Huwa għandu wkoll jindirizza din it-tweġiba lill-Bord ta' Tmexxija.
8. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jippreżenta lill-Parlament Ewropew, fuq talba ta' dan tal-aħħar, kwalunkwe informazzjoni meħtieġa għall-applikazzjoni bla xkiel tal-proċedura ta' kwittanza għas-sena finanzjarja kkonċernata, kif stabbilit fl-Artikolu 146(3) tar-Regolament Finanzjarju.
9. Il-Parlament Ewropew, fuq rakkomandazzjoni tal-Kunsill fuq maġġoranza kwalifikata, għandu jagħti, qabel il-15 ta' Mejju tas-sena N + 2, kwittanza lid-Direttur Eżekuttiv skont l-implimentazzjoni tal-baġit għas-sena N.
Artikolu 37
Regolament finanzjarju
Ir-regolament finanzjarju applikabbli għall-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jiġi adottat mill-Bord ta' Tmexxija wara li tkun ġiet ikkonsultata l-Kummissjoni. Dan m'għandux ivarja mir-Regolament tal-Kummissjoni (KE, Euratom) Nru 2343/2002 tad-19 ta' Novembru 2002 dwar ir-Regolament Finanzjarju strutturali għall-korpi msemmijin fl-Artikolu 185 tar-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 rigward ir-Regolament Finanzjarju applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej (11) sakemm dan ma jkunx meħtieġ speċifikament għat-tmexxija tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ u bil-kunsens minn qabel tal-Kummissjoni.
KAPITOLU 6
DISPOŻIZZJONIJIET DWAR IL-PERSUNAL
Artikolu 38
Persunal
1. Ir-Regolamenti tal-Persunal tal-Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej u l-Kondizzjonijiet ta' Impjieg ta' Ħaddiema Oħra tal-Komunitajiet Ewropej stabbiliti fir-Regolament (KEE, Euratom, KEFA) Nru 259/68 (12) u r-regoli adottati b'mod konġunt mill-istituzzjonijiet tal-Unjoni bl-għan li jiġu applikati dawn ir-Regolamenti tal-Persunal u l-Kondizzjonijiet ta' Impjieg għandhom japplikaw għall-persunal tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ, inkluż id-Direttur Eżekuttiv.
2. Il-Bord ta' Tmexxija, bi ftehim mal-Kummissjoni, għandu jadotta l-miżuri ta' applikazzjoni meħtieġa, previsti fl-Artikolu 110 tar-Regolamenti tal-Persunal.
3. Il-kompetenzi mogħtija lill-awtorità li tinnomina mir-Regolamenti tal-Persunal, kif ukoll lill-awtorità intitolata li tikkonkludi l-kuntratti mill-Kondizzjonijiet ta' Impjieg ta' Aġenti Oħra, għandhom jiġu eżerċitati mill-Uffiċċju ta’ Appoġġ fir-rigward tal-persunal tiegħu stess.
4. Il-Bord ta' Tmexxija għandu jadotta dispożizzjonijiet sabiex esperti nazzjonali mill-Istati Membri jkunu jistgħu jiġu impjegati mal-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
Artikolu 39
Privileġġi u immunitajiet
Il-Protokoll dwar il-Privileġġi u l-Immunitajiet tal-Unjoni Ewropea għandu japplika għall-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
KAPITOLU 7
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 40
Status legali
1. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jkun korp tal-Unjoni. Huwa għandu jkollu personalità ġuridika.
2. F'kull Stati Membru, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu l-iktar kapaċità legali estensiva mogħtija lill-persuni ġuridiċi taħt il-liġijiet tagħhom. Huwa jista', b'mod partikolari, jakkwista u jiddisponi minn proprjetà mobbli u immobbli u jkun parti fi proċedimenti legali.
3. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jkun rappreżentat mid-Direttur Eżekuttiv tiegħu.
Artikolu 41
Arranġamenti lingwistiċi
1. Id-dispożizzjonijiet stabbiliti fir-Regolament Nru 1 tal-15 ta' April 1958 li jistabbilixxi l-lingwi li għandhom jintużaw fil-Komunità Ekonomika Ewropea (13) għandhom japplikaw għall-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
2. Mingħajr ħsara għad-deċiżjonijiet meħuda abbażi tal-Artikolu 342 tat-Trattat, ir-rapport ġenerali annwali dwar l-attivitajiet tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ u l-programm ta' ħidma annwali msemmi fil-punti (c) u (f) tal-Artikolu 29(1), għandhom jiġu prodotti fil-lingwi uffiċjali kollha tal-istituzzjonijiet tal-Unjoni Ewropea.
3. Is-servizzi ta' traduzzjoni meħtieġa għall-funzjonament tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandhom jiġu pprovduti miċ-Ċentru tat-Traduzzjoni għall-korpi tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 42
Aċċess għal dokumenti
1. Ir-Regolament (KE) Nru 1049/2001 għandu japplika għad-dokumenti miżmuma mill-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
2. Il-Bord ta’ Tmexxija għandu, fi żmien sitt xhur mid-data tal-ewwel laqgħa tiegħu, jadotta r-regoli dettaljati għall-applikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 1049/2001.
3. Id-deċiżjonijiet meħuda mill-Uffiċċju ta’ Appoġġ skont l-Artikolu 8 tar-Regolament (KE) Nru 1049/2001 jistgħu jkunu s-suġġett ta' ilment lill-Ombudsman jew ta' azzjoni quddiem il-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea, taħt il-kundizzjonijiet previsti fl-Artikoli 228 u 263 tat-TFUE rispettivament.
4. L-ipproċessar ta' data ta' natura personali mill-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jkunu suġġett għar-Regolament (KE) Nru 45/2001.
Artikolu 43
Regoli ta' sigurtà dwar il-protezzjoni ta' informazzjoni klassifikata u informazzjoni sensittiva mhux klassifikata
1. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu japplika l-prinċipji ta' sigurtà li jinsabu fid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2001/844/KE, KEFA, Euratom tad-29 ta' Novembru 2001 li temenda r-Regoli Interni tal-Proċedura tagħha (14), inter alia, id-dispożizzjonijiet dwar l-iskambju, l-ipproċessar u l-ħażna tal-informazzjoni klassifikata.
2. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu japplika wkoll il-prinċipji ta' sigurtà dwar l-ipproċessar tal-informazzjoni sensittiva mhux klassifikata kif adottati u implimentati mill-Kummissjoni.
Artikolu 44
Ġlieda kontra l-frodi
1. Sabiex jiġu miġġielda l-frodi, il-korruzzjoni u attivitajiet oħra illegali, ir-Regolament (KE) Nru. 1073/1999 għandu japplika mingħajr restrizzjonijiet.
2. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jaderixxi mal-Ftehim Interistituzzjonali tal-25 ta' Mejju 1999 u għandu joħroġ, bla dewmien, id-dispożizzjonijiet adatti applikabbli għall-impjegati kollha tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
3. Id-deċiżjonijet dwar il-finanzjament u l-ftehimiet u strumenti implimentattivi li jirriżultaw minnhom għandhom jistipulaw espliċitament li l-Qorti tal-Awdituri u l-OLAF jistgħu iwettqu, jekk meħtieġ, kontrolli fuq il-post fost dawk li jirċievu fondi mill-Uffiċċju ta’ Appoġġ u fost l-aġenti responsabbli li jallokawhom.
Artikolu 45
Dispożizzjonijiet dwar ir-responsabbiltà
1. Ir-responsabbiltà kuntrattwali tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandha tkun regolata bil-liġi li tapplika għall-kuntratt ikkonċernat.
2. Il-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea għandha jkollha ġurisdizzjoni biex tagħti sentenza skont kwalunkwe klawsola ta' arbitraġġ li tinsab f'kuntratt konkluż mill-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
3. F'każ ta' responsabbiltà mhux kuntrattwali, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu, skont il-prinċipji ġenerali komuni għal-liġijiet tal-Istati Membri, jagħmel tajjeb għal kull dannu kkaġunat minnu jew mill-persunal tiegħu waqt il-qadi ta' dmirijiethom.
4. Il-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea għandha jkollha ġurisdizzjoni fi kwistjonijiet dwar kumpens għal kwalunkwe ħsara kif imsemmi fil-paragrafu 3.
5. Ir-responsabbiltà personali tal-persunal tiegħu lejn l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandha tiġi rregolata bid-dispożizzjonijiet stabbiliti fir-Regolamenti tal-Persunal applikabbli għalihom.
Artikolu 46
Evalwazzjoni u reviżjoni
1. Sa mhux akar tard minn 19 ta' Ġunju 2014, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jikkummissjona evalwazzjoni esterna u indipendenti, tar-riżultati miskuba abbażi tat-termini ta' referenza maħruġa mill-Bord ta' Tmexxija bi ftehim mal-Kummissjoni. Din l-evalwazzjoni għandha tkopri l-impatt tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ fuq il-koperazzjoni prattika fil-qasam tal-asil u fuq is-SEKA. L-evalwazzjoni għandha tagħti l-konsiderazzjoni dovuta lill-progress magħmul, fil-mandat tagħha, inkluża l-valutazzjoni ta' jekk humiex meħtieġa miżuri addizzjonali sabiex ikunu żgurati solidarjetà effikaċi u kondiviżjoni tar-responsabbiltajiet mal-Istati Membri li jkunu suġġetti għal pressjoni partikolari. Din għandha, b'mod partikolari, tindirizza l-ħtieġa possibbli li jiġi modifikat il-mandat tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ, inklużi l-implikazzjonijiet finanzjarji ta' kwalunkwe modifika bħal din u għandha teżamina ukoll lejn jekk l-istruttura ta' ġestjoni hijiex adatta għat-twettiq tal-kompiti tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ. L-evalwazzjoni għandha tieħu kont tal-fehmiet tal-partijiet interessati, kemm fil-livell tal-Unjoni kif ukoll fil-livell nazzjonali.
2. Il-Bord ta' Tmexxija, bi ftehim mal-Kummissjoni, għandu jiddeċiedi meta għandhom isiru l-evalwazzjonijiet futuri, b'kont meħud tar-riżultati tal-evalwazzjoni msemmija fil-paragrafu 1.
Artikolu 47
Kontrolli amministrattivi
L-attivitajiet tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandhom ikunu suġġetti għall-kontroll tal-Ombudsman, skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 228 tat-TFUE.
Artikolu 48
Koperazzjoni mad-Danimarka
L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jiffaċilita koperazzjoni operattiva mad-Danimarka, inkluż l-iskambju ta' informazzjoni u tal-aħjar prattika f'materji koperti mill-attivitajiet tiegħu.
Artikolu 49
Koperazzjoni ma' pajjiżi terzi u ma' pajjiżi assoċjati
1. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jkun miftuħ għall-parteċipazzjoni tal-Islanda, il-Liechtenstein, in-Norveġja u l-Isvizzera bħala osservaturi. Għandhom isiru arranġamenti li jispeċifikaw b'mod partikolari n-natura, l-limitu u l-manjiera li fihom dawk il-pajjiżi għandhom jipparteċipaw fil-ħidma tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ. Dawn l-arranġamenti għandhom jinkludu dispożizzjonijiet relatati mal-parteċipazzjoni f' inizjattivi meħuda mill-Uffiċċju ta’ Appoġġ, mal-kontribuzzjonijiet finanzjarji u l-persunal. Fir-rigward ta' materji ta’ persunal, dawk l-arranġamenti għandhom, fi kwalunkwe każ, jikkonformaw mar-Regolamenti tal-Persunal.
2. Fi kwistjonijiet konnessi mal-attivitajiet tiegħu u sal-limitu meħtieġ għat-twettiq tal-kompiti tiegħu, l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu, bi ftehim mal-Kummissjoni u fil-limiti tal-mandat tiegħu, jiffaċilita l-koperazzjoni operattiva bejn l-Istati Membri u l-pajjiżi terzi ħlief dawk imsemmija fil-paragrafu 1 fil-qafas tal-politika tar-relazzjonijiet esterni tal-Unjoni fil-qasam, u jista' wkoll jikkopera mal-awtoritajiet tal-pajjiżi terzi kompetenti, fuq aspetti tekniċi fl-oqsma irregolati minn dan ir-Regolament, fil-qafas tal-arranġamenti ta' ħidma konklużi ma' dawk l-awtoritajiet, f'konformità mad-dispożizzjonijiet rilevanti tat-TFUE.
Artikolu 50
Koperazzjoni mal-UNHCR
L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jikkopera mal-UNHCR fl-oqsma rregolati minn dan ir-Regolament fil-qafas tal-arranġamenti ta' ħidma konklużi miegħu. Min-naħa tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ, il-Bord ta' Tmexxija għandu jiddeċiedi dwar l-arranġamenti tal-ħidma inkluż l-implikazzjonijiet baġitarji tagħhom.
Addizzjonalment, il-Bord ta' Tmexxija jista' jiddeċiedi li l-Uffiċċju ta’ Appoġġ jista' jagħmel disponibbli riżorsi finanzjarji biex ikopru l-ispejjeż tal-UNHCR għal attivitajiet li mhumiex previsti fl-arranġamenti tal-ħidma. Dawn għandhom jiffurmaw parti mir-relazzjonijiet ta' koperazzjoni speċjali stabbiliti bejn l-Uffiċċju ta’ Appoġġ u l-UNHCR, f'konformità ma' dan l-Artikolu u mal-Artikolu 2(5), l-Artikolu 9(1), l-Artikolu 25(4) u l-Artikolu 32(2). F'konformità mal-Artikolu 75 tar-Regolament (KE, Euratom) Nru 2343/2002, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet rilevanti tar-Regolament Finanzjarju u r-regoli implimentattivi tiegħu.
Artikolu 51
Forum Konsultattiv
1. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jżomm djalogu miftuħ ma' organizzazzjonijiet rilevanti tas-soċjeta ċivili u korpi kompetenti rilevanti li joperaw fil-qasam tal-politika tal-asil fil-livell lokali, reġjonali, nazzjonali, Ewropew jew internazzjonali u għandu jistabbilixxi Forum Konsultattiv għal dan il-għan.
2. Il-Forum Konsultattiv għandu jikkostitwixxi mekkaniżmu ta' skambju ta' informazzjoni u tal-akkomunament ta' konoxxenza. Huwa għandu jiżgura djalogu mill-qrib bejn l-Uffiċċju ta’ Appoġġ u l-partijiet interessati rilevanti.
3. Il-Forum Konsultattiv għandu jkun miftuħ għall-partijiet interessati rilevanti kollha skont il-paragrafu 1. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jindirizza lill-membri tal-Forum Konsultattiv skont il-ħtiġijiet speċifiċi relatati mal-oqsma identifikati bħala prijoritarjiet għall-ħidma tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
L-UNHCR għandu jkun membru tal-Forum Konsultattiv ex officio.
4. L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jsejjaħ lill-Forum Konsultattiv b'mod partikolari biex:
a)
jagħmel suġġerimenti lill-Bord ta' Tmexxija dwar il-programm ta' ħidma annwali li għandu jkun adottat taħt il-punt (f) tal-Artikolu 29(1);
b)
jipprovdi feedback lill-Bord ta' Tmexxija u jissuġġerixxi miżuri ta' segwitu dwar ir-rapport annwali msemmi fil-punt (c) tal-Artikolu 29(1)kif ukoll ir-rapport annwali dwar is-sitwazzjoni tal-asil fl-Unjoni msemmi fl-Artikolu 12(1); u
c)
jikkomunika l-konklużjonijiet u r-rakkomandazzjonijiet tal-konferenzi, seminars u laqgħat rilevanti għall-ħidma tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ lid-Direttur Eżekuttiv u l-Bord ta' Tmexxija.
5. Il-Forum Konsultattiv għandu jiltaqa' mill-inqas darba fis-sena.
Artikolu 52
Koperazzjoni mal-Frontex, l-FRA, korpi oħra tal-Unjoni u ma' organizzazzjonijiet internazzjonali
L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jikkopera mal-korpi tal-Unjoni li għandhom attivitajiet relatati mal-qasam ta' attività tiegħu u b'mod partikolari mal-Frontex u mal-FRA, kif ukoll ma' organizzazzjonijiet internazzjonali kompetenti fl-oqsma rregolati minn dan ir-Regolament, fil-qafas ta' ftehimiet ta' ħidma konklużi ma' dawk il-korpi, f'konformità mat-TFUE u d-dispożizzjonijiet dwar il-kompetenza ta' dawk il-korpi.
Il-koperazzjoni għandha toħloq sinerġiji bejn il-korpi kkonċernati u tevita kwalunkwe duplikazzjoni tal-isforz fil-ħidma mwettqa skont il-mandat tagħhom.
Artikolu 53
Ftehim dwar il-kwartieri ġenerali u kondizzjonijiet tal-operat
L-arranġamenti meħtieġa dwar l-akkomodazzjoni li trid tingħata lill-Uffiċċju ta’ Appoġġ fl-Istat Membru ospitanti u l-faċilitajiet li jridu jkunu disponibbli minn dak l-Istat Membru, kif ukoll regoli speċifiċi applikabbli fl-Istat Membru li jospita l-Uffiċċju ta’ Appoġġ għad-Direttur Eżekuttiv, għall-membri tal-Bord ta' Tmexxija, għall-persunal tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ u għall-membri tal-familja tagħhom, għandhom jiġu stabbiliti fi ftehim dwar il-kwartieri ġenerali bejn l-Uffiċċju ta’ Appoġġ u l-Istat Membru ospitanti, konkluż wara li tkun inkisbet l-approvazzjoni tal-Bord ta' Tmexxija. L-Istat Membru ospitanti għandu jipprovdi l-aħjar kundizzjonijiet possibbli għall-funzjonament tajjeb tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ, inkluża edukazzjoni multilingwistika b'orjentazzjoni Ewropea u b’konnessjonijiet adegwati ta' trasport.
Artikolu 54
Bidu tal-attivitajiet tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ
L-Uffiċċju ta’ Appoġġ għandu jkun operattiv kompletament sad-19 ta' Ġunju 2011.
Il-Kummissjoni għandha tkun responsabbli għall-istabbiliment u l-bidu operattiv tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ sakemm dan ikollu l-kapaċità operattiva biex jimplimenta l-baġit tiegħu stess.
Għal dan l-għan:
-
sa meta d-Direttur Eżekuttiv jibda l-kompiti tiegħu wara l-ħatra tiegħu mill-Bord ta' Tmexxija f'konformità mal-Artikolu 30, uffiċjal tal-Kummissjoni jista' jaġixxi bħala Direttur temporanju u jeżerċita l-kompiti assenjati lid-Direttur Eżekuttiv;
-
Uffiċjali tal-Kummissjoni jistgħu jwettqu kompiti assenjati lill-Uffiċċju ta’ Appoġġ taħt ir-responsabbiltà tad-Direttur temporanju jew tad-Direttur Eżekuttiv.
Id-Direttur temporanju jista' jawtorizza l-pagamenti kollha koperti mill-approprjazzjonijiet previsti fil-baġit tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ wara approvazzjoni mill-Bord ta' Tmexxija u jista' jikkonkludi kuntratti, inkluż kuntratti tal-persunal, wara l-adozzjoni tal-pjan ta' stabbiliment tal-Uffiċċju ta’ Appoġġ.
Artikolu 55
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri skont it-Trattati.
Magħmul fi Strasburgu, id-19 ta’ Mejju 2010.