РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1255/2011 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 30 ноември 2011 година
за установяване на програма за подпомагане на по-нататъшното развитие на интегрираната морска политика
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 43, параграф 2, член 91, параграф 1, член 100, параграф 2, член 173, параграф 3, членове 175 и 188, член 192, параграф 1, член 194, параграф 2 и член 195, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след като предадоха проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
В съответствие със Съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите от 10 октомври 2007 г. относно Интегрирана морска политика за Европейския съюз („съобщението на Комисията“) главната цел на интегрираната морска политика на Съюза („ИМП“) е да развива и осъществява интегрирано, координирано, съгласувано, прозрачно и устойчиво вземане на решения във връзка с океаните, моретата, крайбрежните, островните и най-отдалечените региони, както и в морските сектори.
(2)
В плана за действие, придружаващ съобщението на Комисията, се излагат редица действия, които Комисията предлага да се предприемат като първа стъпка в прилагането на нова ИМП на Съюза.
(3)
Докладът на Комисията за напредъка на Интегрираната морска политика на ЕС от 15 октомври 2009 г. обобщава основните постижения на ИМП досега и набелязва плана за следващия етап на прилагането ѝ.
(4)
В своите заключения от 16 ноември 2009 г. относно интегрираната морска политика Съветът подчерта значението на финансирането за по-нататъшното развитие и прилагане на ИМП, като прикани Комисията да представи необходимите предложения за финансиране на действията по линия на интегрираната морска политика в рамките на съществуващата финансова рамка с оглед на влизането им в сила до 2011 г.
(5)
В резолюцията си от 21 октомври 2010 г. относно интегрираната морска политика (ИМП) - Оценка на постигнатия напредък и нови предизвикателства, Европейският парламент изрично подкрепи „заявеното от Комисията намерение да финансира ИМП с 50 милиона евро през следващите две години с цел надграждане на основата на предишни проекти в областта на политиката, управлението, устойчивостта и наблюдението“.
(6)
Финансовият пакет за ИМП, установен в настоящия регламент, отчита както съществуващия икономически спад, така и факта, че това е първата оперативна програма, посветена специално на прилагането на ИМП.
(7)
Необходимо е постоянно финансиране от Съюза, за да се даде възможност на Съюза да прилага и да доразвива ИМП съгласно резолюцията на Европейския парламент от 20 май 2008 г. относно интегрираната морска политика за Европейския съюз (4) и да преследва общите цели, както е предвидено в съобщението на Комисията, потвърдено в доклада за напредъка от октомври 2009 г. и одобрено в заключенията на Съвета от 16 ноември 2009 г.
(8)
Тъй като не всички приоритети и цели на ИМП се покриват от съществуващи инструменти на Съюза, като например Кохезионния фонд, Европейския фонд за регионално развитие, Европейския фонд за рибарство, Седмата рамкова програма за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности, Инструментът за предприсъединителна помощ и Европейския инструмент за съседство и партньорство, следователно е необходимо да се установи програма за подпомагане на по-нататъшното развитие на ИМП (наричана по-долу „програмата“).
(9)
Без да се засягат предстоящите преговори за многогодишната финансова рамка за периода след 2013 г., ще е необходимо да се осигурят достатъчно ресурси, които да гарантират развитието и постигането на целите на ИМП, без това да бъде за сметка на определените за други политики средства, като се стимулира устойчивото развитие на морските региони на Европейския съюз, включително на островите и най-отдалечените региони. За тази цел се счита, че е от съществено значение ИМП да бъде включена в многогодишната финансова рамка за периода след 2013 г. Освен това, ако е необходимо, следва да бъде изготвено предложение за продължаване на програмата след 2013 г., заедно с предложение за подходящ финансов пакет.
(10)
Развитието на морското дело посредством финансова подкрепа за мерки, свързани с ИМП, ще има значително въздействие по отношение на икономическото, социалното и териториалното сближаване.
(11)
Финансирането от Съюза следва да е разработено така, че да подпомага проучвателната работа за дейности, целящи насърчаването на стратегическите цели на ИМП, като се отдава дължимото внимание на техните кумулативни въздействия съобразно екосистемния подход, на устойчивия „син“ икономически растеж, заетостта, иновациите и конкурентоспособността в крайбрежните, островните и най-отдалечените региони и на насърчаването на международното измерение на ИМП.
(12)
Стратегическите цели на ИМП включват интегрираното морско управление на всички нива, по-нататъшното развитие и прилагане на интегрираните стратегии за морските басейни, пригодени към специфичните нужди на различните морски региони на Европа, по-нататъшното развитие на междусекторните инструменти за интегрирано разработване на политики с цел подобряване на положителните взаимодействия и съгласуване между съществуващите политики и инструменти, в т.ч. посредством обмен на данни и познания в морската област, по-нататъшното ангажиране на заинтересованите страни в схемите за интегрирано морско управление, опазването и устойчивото използване на морските и крайбрежните ресурси, определянето на границите на устойчивостта на човешките дейности и защитата на морската и крайбрежната околна среда и биологичното многообразие в контекста на Рамковата директива за морската стратегия (5), която съставлява екологичния стълб на ИМП, както и на Рамковата директива за водите (6).
(13)
Важно е програмата да бъде добре съгласувана с останалите политики на Съюза, които биха могли да имат морско измерение, по-специално със структурните фондове, трансевропейската транспортна мрежа, общата политика в областта на рибарството, туризма, околната среда и изменението на климата, рамковата програма за научноизследователска и развойна дейност и енергийната политика.
(14)
За да се постигне съгласуваност между различните аспекти на програмата, следва да се определят общи цели. За всяка обща цел следва да се установят по-подробни оперативни цели. Разпределението на средствата за общите цели за периода 2011-2013 г. е посочено в приложението. Това разпределение позволява гъвкавост за увеличаване/намаляване на общото финансово разпределение за всяка цел, без да се надхвърля общият финансов пакет.
(15)
Финансирането от Съюза следва да даде възможност да се подкрепи развитието на интеграцията на морското наблюдение в съответствие с резолюцията на Европейския парламент от 21 октомври 2010 г. и със заключенията на Съвета от 17 ноември 2009 г. относно Интегрираното морско наблюдение, като се вземе предвид пътната карта за създаването на обща среда за обмен на информация за морската област на ЕС. Ето защо това специално финансиране следва да бъде ограничено до разработването на децентрализирана система за обмен на информация, по-специално мерки, включително софтуер, за подобряване на интерфейса между системите за наблюдение. Програмата следва да отчита резултатите от други проекти по отношение на децентрализираната система за морско наблюдение.
(16)
Прилагането на програмата в трети държави следва да допринесе за целите за развитие на държавата бенефициер и да е съвместимо с други инструменти за сътрудничество на Съюза, включително целите и приоритетите на имащите отношение политики на Съюза и достиженията на правото на Съюза и приложимите международни конвенции.
(17)
Програмата следва да допълва и да е съгласувана със съществуващи и бъдещи финансови инструменти, предоставени от Съюза и държавите-членки, на национално и поднационално равнище за насърчаване на опазването и устойчивото използване на океаните, моретата и бреговете, като допринася за насърчаването на по-ефективно сътрудничество между държавите-членки и техните крайбрежни, островни и най-отдалечени региони и отчита степенуването по значение и напредъка на националните и местните проекти.
(18)
Действията, предвидени в програмата, следва да допълват други действия на Съюза, за да се осигури съгласувано прилагане на правните актове на Съюза за съответните секторни политики, като се избегне дублиране.
(19)
Необходимо е също така да се определят правила за управление на планирането на мерките, допустимостта на разходите, размерът на финансовата помощ на Съюза, основните условия, на базата на които ще бъде предоставяна, и цялостният бюджет за програмата.
(20)
Програмата следва да бъде прилагана в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (7) („Финансовият регламент“), и с Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002 на Комисията от 23 декември 2002 г. относно определянето на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета относно Финансовия регламент, приложим към общия бюджет на Европейските общности (8).
(21)
С настоящия регламент се установява финансовият пакет за многогодишната програма, който представлява основна отправна точка за бюджетния орган по време на годишната бюджетна процедура по смисъла на точка 37 от Междуинституционалното споразумение от 17 май 2006 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно бюджетната дисциплина и доброто финансово управление (9).
(22)
С цел да се помогне на Комисията да следи за прилагането на настоящия регламент, следва да бъде възможно финансирането на разходи, свързани с мониторинг, проверки и оценяване.
(23)
Годишните работни програми, установени за прилагането на програмата, следва да бъдат приети от Комисията в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (10).
(24)
Във връзка с действията, финансирани съгласно настоящия регламент, е необходимо да се гарантира защитата на финансовите интереси на Съюза чрез прилагането на Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95 на Съвета от 18 декември 1995 г. относно защитата на финансовите интереси на Европейските общности (11), Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета от 11 ноември 1996 г. относно контрола и проверките на място, извършвани от Комисията за защита на финансовите интереси на Европейските общности срещу измами и други нередности (12) и с Регламент (ЕО) № 1073/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 25 май 1999 г. относно разследванията, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF) (13).
(25)
С цел да се гарантира ефективността на финансирането от Съюза, дейностите, финансирани по настоящия регламент, следва да се оценяват редовно.
(26)
Подразбира се, че нито едно от действията, предвидени в контекста на програмата, няма да изисква прибягване до допълнително правно основание.
(27)
Тъй като целите на настоящия регламент не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен при самостоятелно действие на държавите-членки и следователно, поради мащаба и последиците на дейностите, подлежащи на финансиране по линия на програмата, могат да бъдат постигнати по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, установен в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа за пропорционалност, посочен в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тези цели,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се установява програма за подпомагане на мерките, целящи по-нататъшно насърчаване на развитието и прилагането на интегрираната морска политика на Съюза („програмата“).
Интегрираната морска политика на Съюза (ИМП) насърчава съгласувано и последователно вземане на решения за постигане на най-добри резултати по отношение на устойчивото развитие, икономическия растеж и социалното сближаване на държавите-членки, и по-специално по отношение на крайбрежните, островните и най-отдалечените региони в Съюза, както и на морските сектори чрез съгласувани политики и международно сътрудничество в морската област.
Програмата подпомага устойчивото използване на моретата и океаните и разширяването на научните знания.
Член 2
Общи цели
Програмата ще има следните общи цели:
а)
да насърчава развитието и прилагането на интегрирано управление на морското дело и въпросите, свързани с крайбрежните региони;
б)
да допринася за разработването на междусекторни инструменти, като морското пространствено планиране, общата среда за обмен на информация (CISE) и познанията за морската среда по отношение на океаните, моретата и крайбрежните региони, в рамките на и граничещи със Съюза, за да се постигат полезни взаимодействия и да се подкрепят политиките, свързани с морето или крайбрежните региони, особено в областта на икономическото развитие, заетостта, опазването на околната среда, научните изследвания, морската безопасност и енергетиката, както и за разработването на екологосъобразни морски технологии, като се вземат предвид и се доразвиват съществуващите инструменти и инициативи;
в)
да насърчава опазването на морската среда, по-конкретно на нейното биологично разнообразие, и устойчивото използване на морските и крайбрежните ресурси и да определя по-нататък границите на устойчивостта на човешките дейности, които имат отражение върху морската среда, по-специално в контекста на Директива 2008/56/ЕО (Рамковата директива за морската стратегия);
г)
да подкрепя развитието и прилагането на стратегии за морските басейни;
д)
да подобрява и насърчава външното сътрудничество и координация във връзка с целите на ИМП въз основа на развитието на дебатите в тази област в рамките на международните форуми; във връзка с това следва да се настоява третите държави да ратифицират и прилагат Конвенцията на ООН по морско право (UNCLOS);
е)
да подкрепя устойчивия икономически растеж, заетостта, иновациите и новите технологии в морските сектори и в крайбрежните, островните и най-отдалечените региони на Съюза.
Член 3
Оперативни цели
1. В рамките на целта, определена в член 2, буква а) (интегрирано морско управление), програмата:
а)
насърчава действия, които поощряват държавите-членки и регионите на ЕС да развиват, въвеждат или осъществяват интегрирано морско управление;
б)
насърчава платформи и мрежи за междусекторно сътрудничество, включващи представители на публичните органи, на регионалните и местните органи, на промишления сектор, на заинтересованите страни в сферата на изследователската дейност, на гражданите, на организациите на гражданското общество и на социалните партньори;
в)
повишава видимостта на интегрирания подход към морското дело и осведомеността на публичните органи, частния сектор и широката общественост по въпроса.
2. В рамките на целта, определена в член 2, буква б) (междусекторни инструменти), програмата насърчава развитието на:
а)
обща среда за обмен на информация за морската област на Съюза, която насърчава обмен на информация за междусекторното и трансграничното наблюдение, като свързва всички потребителски общности, в съответствие с принципите на интегрираното морско наблюдение, за да утвърди безопасното, сигурно и устойчиво използване на морското пространство, отчита съответното развитие на секторните политики по отношение на наблюдението и допринася по подобаващ начин за необходимото им развитие;
б)
морско пространствено планиране и интегрирано управление на крайбрежните зони, които са важни инструменти за устойчивото развитие на морските зони и крайбрежните региони и допринасят за целите на управлението, основано на екосистемите, и за развитието на връзките между сушата и морето, например що се отнася до разработването на експериментални и други мерки, съчетаващи генерирането на възобновяема енергия и аквакултурата;
в)
пълна и общественодостъпна база данни за информация и знания с високо качество, която улеснява обмена, повторното използване и разпространение на тези данни и знания сред различни групи ползватели, като се използват съществуващите данни и по този начин се избягва дублирането на базите данни; за тази цел трябва по най-добър начин да се използват вече съществуващите програми на Съюза и на държавите-членки, включително INSPIRE (14) и ГМОСС (15).
3. В рамките на целта, определена в член 2, буква в) (опазване на морската среда), програмата:
а)
подкрепя защитата и опазването на морската и крайбрежната среда, както и предотвратява и намалява изхвърлянията в морската среда, в т.ч. отпадъците в морето, с цел постепенно да се прекрати замърсяването;
б)
допринася за здрави, биологично разнообразни и устойчиви морски и крайбрежни екосистеми;
в)
улеснява координацията между държавите-членки и другите участници при прилагането на подхода към управлението на човешките дейности, основан на екосистемите, и на принципа на предохранителните мерки;
г)
улеснява разработването на методи и норми;
д)
насърчава дейности, имащи за цел смекчаването на последствията от изменението на климата върху морската, крайбрежната и островната среда и адаптирането към тях, като се отделя специално внимание на най-уязвимите в това отношение райони;
е)
подкрепя разработването на стратегически подходи към научните изследвания за оценяването на актуалното състояние на екосистемите, като по този начин се предоставя основата за управление и планиране, основано на екосистемите, на регионално и национално равнище.
4. В рамките на целта, определена в член 2, буква г) (стратегии за морските басейни), програмата:
а)
подкрепя разработването и прилагането на интегрирани стратегии за морските басейни, като се отчитат балансираният подход във всички морски басейни и особеностите на морските басейни и морските подбасейни, както и съответните макрорегионални стратегии, когато има такива, и особено онези, в които вече е установен обмен на информация и опит между различните държави и съществуват работещи многонационални структури;
б)
насърчава и улеснява полезните взаимодействия между националното и регионалното равнище и равнището на Съюза, обмена на информация, в т.ч. относно методите и нормите, и обмена на най-добри практики относно морската политика, включително управлението ѝ и секторните политики, които имат отражение върху регионалните морета и крайбрежните региони.
5. В рамките на целта, определена в член 2, буква д) (международно измерение), програмата:
а)
насърчава продължаването на работата, в тясно сътрудничество с държавите-членки, по интегриран подход с трети държави и заинтересовани страни от трети държави, които имат общ морски басейн с държави-членки на Съюза, включително по ратифицирането и прилагането на UNCLOS;
б)
насърчава диалога с трети държави, като взема предвид UNCLOS и приложимите действащи международни конвенции на базата на UNCLOS;
в)
насърчава обмена на най-добри практики, допълващи съществуващите инициативи, като взема предвид разработването на регионални стратегии на подрегионално равнище.
Тази оперативна цел се преследва съгласувано с инструментите на Съюза за сътрудничество, като се вземат предвид целите на националните и регионалните стратегии за развитие.
6. В рамките на целта, определена в член 2, буква е) (растеж, заетост и иновации), програмата:
а)
насърчава инициативи за растеж и заетост в морските сектори и в крайбрежните и островните региони;
б)
насърчава обучението, образованието и възможностите за кариера в морските професии;
в)
насърчава разработването на зелени технологии, морски възобновяеми източници на енергия, екологосъобразен превоз и морски превоз на къси разстояния;
г)
насърчава развитието на крайбрежния, морския и островния туризъм.
Член 4
Допустими действия
Програмата може да предвиди финансово подпомагане за следните видове действия в съответствие с целите, определени в членове 2 и 3:
а)
проекти, в т.ч. пробни проекти; проучвания; изследователски и оперативни програми за сътрудничество, включително образователни програми, програми за професионално обучение и преквалификация;
б)
обмен на обществена информация и най-добри практики, повишаване на информираността и свързани дейности по информиране и разпространение на информацията, включително кампании и прояви за популяризиране, както и развитие и поддръжка на интернет сайтове и съответните социални мрежи и бази данни;
в)
конференции, семинари, работни групи и форуми на заинтересованите страни;
г)
обединяване, мониторинг, визуализиране и предоставяне на публичен достъп до значително количество данни, най-добри практики и бази данни на финансирани от Съюза регионални проекти, включително, когато е приемливо, чрез секретариат, назначен за една или няколко от тези цели, което ще улесни приемането на общи уеднаквени стандарти за събирането и обработката на данни;
д)
действия, свързани с междусекторни инструменти, включително пробни проекти.
Член 5
Вид финансова интервенция
1. Финансовата помощ на Съюза може да приеме следните законови форми:
а)
субсидии, за които максималният процент на съфинансиране от Съюза е 80 % за действие;
б)
договори за възлагане на обществена поръчка;
в)
административни договорености със Съвместния изследователски център.
2. По линия на програмата могат да се предоставят както субсидии за действия, така и оперативни безвъзмездни средства. Освен ако не е предвидено друго във Финансовия регламент, бенефициерите на субсидиите или на договорите за обществени поръчки се избират след покана за подаване на предложения или покана за участие в търг.
Член 6
Бенефициери
1. Финансовата помощ по програмата може да се предоставя като приоритет на физически или юридически лица, регулирани от частното или публичното право на държава-членка или на Съюза.
2. От програмата може да се възползват и трети държави и заинтересовани страни в трети държави, които имат общ морски басейн с държави-членки на Съюза, както и международни организации или органи, преследващи една или повече от общите и оперативните цели, определени в членове 2 и 3. Мерките трябва винаги да включват участници от Съюза.
3. Критериите за допускане до участие в процедурата се определят в съответната покана за подаване на предложения или покана за участие в търг.
Член 7
Принципи за прилагане
1. Не се допуска проектите, финансирани по програмата, да получават помощ от други финансови инструменти на Съюза. Търси се полезно взаимодействие и допълване с други инструменти на Съюза. Действията в рамките на програмата допълват осъществяването на съответните секторни политики.
2. Комисията си осигурява от заявилите финансова помощ по програмата и от бенефициерите на тази помощ изчерпателна информация за финансирането на действията. Финансова помощ по програмата ще бъде предоставяна единствено дотолкова, доколкото няма налично друго финансиране на Съюза.
3. Подкрепяните от програмата действия съответстват на целите и политиките на Съюза за 2020 г. и 2050 г. Всички държави-членки, морски сектори и крайбрежни, островни и най-отдалечени региони могат да се възползват от програмата и да бъде създадена действителна европейска добавена стойност. По отношение на финансирането на действията в различните морски басейни се търси съответно регионално равновесие.
4. Подкрепяните от програмата действия стимулират и засилват диалога, сътрудничеството и координацията със и между държавите-членки, регионите на ЕС, заинтересованите страни, гражданите, организациите на гражданското общество и социалните партньори, като едновременно гарантират пълна прозрачност.
5. Подкрепяните от програмата действия улесняват използването на полезни взаимодействия, споделянето на информация и обмена на методи, норми и най-добри практики.
6. При осъществяването на програмата се прилагат принципите на добро управление и на прозрачност на процесите на вземане на решения, а целта на настоящата програма е да допринася за прозрачността и доброто управление във всички съответни секторни политики на европейско, национално и регионално равнище.
Член 8
Процедури за изпълнение
1. Комисията изпълнява програмата в съответствие с Финансовия регламент.
2. За изпълнение на програмата в съответствие с целите, определени в членове 2 и 3, Комисията приема годишни работни програми в съответствие с процедурата, посочена в член 14, параграф 2.
Член 9
Бюджетни ресурси
1. Финансовият пакет за изпълнение на програмата се определя на 40 000 000 EUR за периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2013 г.
2. Бюджетните ресурси, отпуснати за програмата, се вписват в годишните бюджетни кредити на общия бюджет на Съюза. Годишните бюджетни кредити за програмата се одобряват от бюджетния орган в границите на финансовата рамка.
3. Разпределението на средствата за общите цели, определени в член 2, е посочено в приложението.
Член 10
Техническа помощ
1. До 1 % от финансовия пакет, установен съгласно член 9, може да покрива и необходимите разходи, свързани с подготвителни действия, мониторинг, контрол, одит или оценка, непосредствено необходими за ефективното и ефикасното изпълнение на допустимите действия съгласно настоящия регламент и за постигането на неговите цели.
2. Дейностите, посочени в параграф 1, може да включват в частност проучвания, срещи на експерти, разходи за свързани с информационните технологии инструменти, системи и мрежи и всякаква друга техническа, научна и административна помощ и експертни знания според изискването на Комисията за прилагането на настоящия регламент.
Член 11
Мониторинг
1. Всеки бенефициер на финансова помощ предоставя на Комисията технически и финансови доклади за прогреса на работата, финансирана по програмата. До три месеца след завършването на всеки проект се внася и окончателен доклад.
2. Независимо от одитите, извършени от Сметната палата в сътрудничество с компетентните национални органи или отдели за одит съгласно член 287 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), или всяка проверка, извършена съгласно член 322, параграф 1, буква б) от ДФЕС, длъжностните лица или други служители на Комисията провеждат проверки на място, включително проверки на образци на проекти и други мерки, финансирани по линия на програмата, по-специално за да проверят съвместимостта с целите на програмата и допустимостта на действията, както е определено в членове 2, 3 и 4 от настоящия регламент.
3. В договорите и споразуменията, произтичащи от прилагането на настоящия регламент, се предвижда по-специално осъществяване на наблюдение и финансов контрол от страна на Комисията или на всеки представител, упълномощен от Комисията, и на одити от страна на Сметната палата, ако е необходимо на място.
4. Всеки бенефициер на финансова помощ пази на разположение на Комисията всички придружаващи документи, свързани с разходите по всеки проект, за период от пет години след последното плащане по съответния проект.
5. На базата на резултатите от докладите и проверките на образци, посочени в параграфи 1 и 2, Комисията коригира, ако е необходимо, размера или условията на отпускане на първоначално одобрената финансова помощ, както и графика на плащанията.
6. Комисията проверява дали финансираните по програмата действия са били осъществени както подобава, дали са съгласувани с мерките по други секторни политики и инструменти и дали са в съответствие с настоящия регламент и с Финансовия регламент.
Член 12
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията гарантира, че при изпълнението на действия, финансирани по програмата, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез:
а)
прилагане на превантивни мерки срещу измама, корупция и всяка друга форма на незаконна дейност;
б)
ефективни проверки;
в)
възстановяване на неправомерно изплатените суми; и
г)
прилагане на ефективни, съразмерни и възпиращи санкции, ако бъдат отчетени нередности.
2. За целите на параграф 1 Комисията предприема действия в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95, Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 и Регламент (ЕО) № 1073/1999.
3. Комисията намалява, преустановява или си възстановява сумата на финансовата помощ, предоставена за дадено действие, ако открие нередности, включително липса на съответствие с настоящия регламент или индивидуалното решение, или договора, или споразумението, по което се отпуска финансовата подкрепа, или ако открие, че без да е търсено одобрение от Комисията, дадено действие е било подложено на промяна, която противоречи на същността или условията на изпълнение.
4. Ако времевите ограничения не са спазени или само част от предназначената финансова помощ е оправдана от напредъка, постигнат с прилагането на действие, Комисията следва да изиска от бенефициера да предостави наблюдения в рамките на конкретен срок. Ако бенефициерът не предостави задоволителен отговор, Комисията може да преустанови оставащата финансова помощ и да поиска възстановяване на вече платените суми.
5. Всяко неправомерно плащане се възстановява на Комисията. Начисляват се лихви върху всички суми, които не са възстановени навреме съгласно условията, определени чрез Финансовия регламент.
6. За целите на настоящия член „нередност“ означава всяко нарушение на разпоредба на правото на Съюза или всяко нарушение на договорно задължение, произтичащо от действие или бездействие от страна на стопански субект, което има или би имало като последица нанасянето на вреда на общия бюджет на Съюза или на бюджетите, управлявани от Съюза, чрез извършването на неоправдан разход.
Член 13
Докладване, оценка и удължаване
1. Комисията редовно и навременно информира Европейския парламент и Съвета относно работата си.
2. Комисията представя пред Европейския парламент и пред Съвета:
а)
доклад за напредъка не по-късно от 31 декември 2012 г.; докладът за напредъка включва оценка на въздействието на програмата върху други политики на Съюза;
б)
доклад за последваща оценка, не по-късно от 31 декември 2014 г.
3. Ако е необходимо, Комисията представя законодателно предложение за удължаване на срока на действие на програмата за периода след 2013 г. заедно с подходящ финансов пакет.
Член 14
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от комитет. Това е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 15
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 30 ноември 2011 година.
REGOLAMENT (UE) Nru 1255/2011 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tat-30 ta’ Novembru 2011
li jistabbilixxi Programm biex jiġi appoġġat l-iżvilupp ulterjuri ta’ Politika Marittima Integrata
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 43(2), l-Artikolu 91(1) l-Artikolu 100(2), l-Artikolu 173(3), l-Artikoli 175 u 188, l-Artikolu 192(1), l-Artikolu 194(2) u l-Artikolu 195(2) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġiżlattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni (2),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja (3),
Billi:
(1)
F’konformità mal-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni lil Parlament Ewropew, lil Kunsill, lil Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u lil Kumitat tar-Reġjuni tal-10 ta’ Ottubru 2007 dwar Politika Marittima Integrata għall-Unjoni Ewropea (“Komunikazzjoni tal-Kummissjoni”), l-għan primarju tal-Politika Marittima Integrata tal-Unjoni (“IMP”) huwa li tiżviluppa u timplimenta politika integrata, koordinata, koerenti, trasparenti u sostenibbli ta’ teħid tad-deċiżjonijiet fir-rigward tal-oċeani, l-ibħra, ir-reġjuni kostali, insulari u l-aktar imbiegħda, u fis-setturi marittimi.
(2)
Il-Pjan ta’ Azzjoni li jakkumpanja l-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni jistabbilixxi numru ta’ azzjonijiet li l-Kummissjoni tipproponi li tieħu bħala l-ewwel pass fl-implimentazzjoni ta’ IMP ġdida għall-Unjoni.
(3)
Ir-Rapport ta’ Progress tal-Kummissjoni dwar il-Politika Marittima Integrata tal-UE tal-15 ta’ Ottubru 2009 jiġbor il-kisbiet ewlenin tal-IMP sa dik id-data, u jwitti t-triq għall-fażi ta’ implimentazzjoni tagħha li jmiss.
(4)
Fil-konklużjonijiet tiegħu tas-16 ta’ Novembru 2009 dwar il-Politika Marittima Integrata, il-Kunsill għamel enfasi fuq l-importanza tal-finanzjament għall-iżvilupp ulterjuri u l-implimentazzjoni tal-IMP billi stieden lill-Kummissjoni biex tippreżenta l-proposti meħtieġa għall-finanzjament ta’ azzjonijiet tal-politika marittima integrata fi ħdan il-Perspettiva Finanzjarja eżistenti, bil-ħsieb li jiddaħħlu fis-seħħ sal-2011.
(5)
Fir-riżoluzzjoni tiegħu tal-21 ta’ Ottubru 2010 dwar il-Politika Marittima Integrata (IMP) - Valutazzjoni tal-progress li sar u sfidi ġodda, il-Parlament Ewropew appoġġja b’mod espliċitu l-intenzjoni ddikjarata tal-Kummissjoni “li tiffinanzja l-IMP b’EUR 50 miljun matul is-sentejn li ġejjin sabiex tibni fuq proġetti preċedenti fl-oqsma tal-politika, il-governanza, is-sostenibbiltà u s-sorveljanza”.
(6)
Il-pakkett finanzjarju għall-IMP stipulat f’dan ir-Regolament jieħu kont kemm tat-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku attwali kif ukoll tal-fatt li dan hu l-ewwel programm operattiv iddedikat speċifikament għall-implimentazzjoni tal-IMP.
(7)
Hemm bżonn finanzjament tal-Unjoni kontinwu sabiex l-Unjoni tkun tista’ timplimenta u tkompli tiżviluppa l-IMP skont ir-riżoluzzjoni tal-Parlament Ewropew tal-20 ta’ Mejju 2008 dwar politika marittima integrata għall-Unjoni Ewropea (4) u ssegwi l-għanijiet prijoritarji kif stabbiliti fil-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni, u kif ikkonfermat fir-Rapport tal-Progress ta’ Ottubru 2009 u approvati mill-Kunsill fil-konklużjonijiet tiegħu tas-16 ta’ Novembru 2009.
(8)
Billi mhux il-prijoritajiet u l-miri kollha tal-IMP huma koperti minn strumenti eżistenti tal-Unjoni, bħall-Fond ta’ Koeżjoni, il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali, il-Fond Ewropew għas-Sajd, is-Seba’ Programm ta’ Qafas għar-riċerka, l-iżvilupp teknoloġiku u l-attivitajiet ta’ dimostrazzjoni, l-Istrument għall-Assistenza ta’ Qabel l-Adeżjoni u l-Istrument Ewropew għall-Viċinat u s-Sħubija, huwa għalhekk meħtieġ li jiġi stabbilit Programm li jappoġġja l-iżvilupp ulterjuri tal-IMP (“il-Programm”).
(9)
Mingħajr preġudizzju għan-negozjati li ġejjin dwar il-qafas finanzjarju multiannwali ta’ wara l-2013, ser tkun meħtieġa d-disponibbiltà ta’ biżżejjed riżorsi biex ikun żgurat li l-għanijiet tal-IMP ikunu jistgħu jiġu żviluppati u jinkisbu, mingħajr ma jiddgħajfu r-riżorsi allokati għal linji politiċi oħrajn, filwaqt li tingħata spinta lill-iżvilupp sostenibbli tar-reġjuni marittimi tal-Unjoni, inklużi l-gżejjer, u r-reġjuni l-aktar imbiegħda. Għal dan il-għan huwa kkunsidrat essenzjali li l-IMP tkun inkluża fil-qafas finanzjarji multiannwali ta’ wara l-2013. Barra minn hekk, jekk ikun meħtieġ, għandha titfassal proposta għall-estensjoni tal-Programm lil hinn mill-2013, flimkien ma’ proposta li tistabbilixxi pakkett finanzjarju adatt.
(10)
L-iżvilupp tal-affarijiet marittimi permezz ta’ appoġġ finanzjarju għall-miżuri tal-IMP se jkollu impatt sinifikattiv f’termini tal-koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali.
(11)
Il-finanzjament tal-Unjoni għandu jitfassal biex jappoġġja l-ħidma esploratorja fuq azzjonijiet li għandhom l-għan li jippromwovu l-għanijiet strateġiċi tal-IMP, bl-attenzjoni dovuta għall-impatti kumulattivi tagħhom, fuq il-bażi tal-approċċ tal-ekosistema, għat-tkabbir ekonomiku sostenibbli “ikħal”, l-impjiegi, l-innovazzjoni u l-kompetittività fir-reġjuni kostali, r-reġjuni insulari u l-aktar imbiegħda, u għall-promozzjoni tad-dimensjoni internazzjonali tal-IMP.
(12)
L-għanijiet strateġiċi tal-IMP jinkludu governanza marittima integrata fil-livelli kollha; l-iżvilupp ulterjuri u l-implimentazzjoni ta’ strateġiji integrati għall-baċini tal-baħar imfassla għall-bżonnijiet speċifiċi tal-baċini tal-baħar differenti fl-Ewropa; l-iżvilupp ulterjuri ta’ strumenti trasversali għat-tfassil ta’ politika integrata bl-għan li jittejjbu s-sinerġiji u l-koordinazzjoni bejn linji politiċi u strumenti eżistenti, inkluż permezz ta’ data marbuta mal-baħar u l-qsim tal-għarfien; l-involviment iktar mill-qrib tal-partijiet interessati fi skemi integrati ta’ governanza marittima; il-protezzjoni u l-użu sostenibbli tar-riżorsi tal-baħar u tal-kosta; u d-definizzjoni tal-limiti tas-sostenibbiltà tal-attivitajiet tal-bniedem u l-protezzjoni tal-ambjent tal-baħar u tal-kosta u l-bijodiversità fil-qafas tad-Direttiva Qafas dwar l-Istrateġija Marittima (5), li hija l-pilastru ambjentali tal-IMP, kif ukoll id-Direttiva ta’ Qafas dwar l-Ilma (6).
(13)
Huwa importanti għall-Programm li jorbot mal-linji politiċi l-oħra tal-Unjoni li jistgħu jinkludu dimensjoni marittima, b’mod partikolari l-fondi strutturali, in-netwerk trans-Ewropew tat-trasport, il-politika komuni tas-sajd, it-turiżmu, l-ambjent u t-tibdil fil-klima, il-programm qafas dwar ir-riċerka u l-iżvilupp u l-politika tal-enerġija.
(14)
Biex tkun assigurata l-koerenza bejn l-aspetti differenti tal-Programm, għandhom jiġu stabbiliti l-għanijiet ġenerali tiegħu. Għal kull għan ġenerali, għandhom jiġu stabbiliti għanijiet operattivi aktar fid-dettall. It-tqassim tal-fondi fost l-għanijiet ġenerali, għall-perijodu 2011-2013, hu indikat fl-Anness. Dan it-tqassim jipprovdi flessibbiltà għal żieda/tnaqqis fl-allokazzjoni finanzjarja ġenerali għal kull għan mingħajr ma jinqabeż il-pakkett finanzjarju globali.
(15)
Il-finanzjament mill-Unjoni għandu jgħin l-appoġġ għall-iżvilupp tal-integrazzjoni tas-sorveljanza marittima f’konformità mar-riżoluzzjoni tal-Parlament Ewropew tal-21 ta’ Ottubru 2010 u l-konklużjonijiet tal-Kunsill tas-17 ta’ Novembru 2009 dwar Sorveljanza Marittima Integrata, b’kont meħud tal-pjan direzzjonali lejn l-istabbiliment ta’ Ambjent Komuni għall-Qsim tal-Informazzjoni għall-qasam marittimu tal-UE (CISE). Għalhekk dan il-finanzjament dedikat għandu jkun limitat għall-iżvilupp ta’ sistema ta’ skambju ta’ informazzjoni ddeċentralizzata, jiġifieri miżuri li jinkludu softwer, sabiex tittejjeb l-interface bejn is-sistemi ta’ sorveljanza. Il-Programm għandu jieħu kont tar-riżultati minn proġetti oħra rigward is-sistema ta’ sorveljanza marittima ddeċentralizzata.
(16)
L-implimentazzjoni tal-Programm fil-pajjiżi terzi għandha tikkontribwixxi għall-għanijiet ta’ żvilupp tal-pajjiż benefiċjarju u tkun konsistenti ma’ strumenti oħrajn ta’ kooperazzjoni tal-Unjoni, inklużi l-għanijiet u l-prijoritajiet tal-linji politiċi rilevanti tal-Unjoni u l-acquis tal-Unjoni u l-konvenzjonijiet internazzjonali rilevanti.
(17)
Il-Programm għandu jkun komplementari ma’ u koerenti mal-istrumenti finanzjarji eżistenti u futuri li tqiegħdu għad-dispożizzjoni mill-Unjoni u mill-Istati Membri, fuq livell nazzjonali u subnazzjonali, għall-promozzjoni tal-protezzjoni u l-użu sostenibbli tal-oċeani, l-ibħra u l-kosti, u jikkontribwixxi għat-trawwim tal-kooperazzjoni aktar effikaċi bejn l-Istati Membri u r-reġjuni kostali, insulari u l-aktar imbiegħda tagħhom, u jqis il-prijoritizzazzjoni u l-progress tal-proġetti nazzjonali u lokali.
(18)
L-azzjonijiet previsti fil-Programm għandhom ikunu komplementari mal-azzjonijiet oħra tal-Unjoni, sabiex jiżguraw l-implimentazzjoni koerenti tal-atti legali tal-Unjoni li jikkonċernaw il-linji politiċi settorjali rilevanti, waqt li tiġi evitata d-duplikazzjoni.
(19)
Jeħtieġ ukoll li jiġu stabbiliti regoli li jiggvernaw l-ipprogrammar tal-miżuri, l-eliġibbiltà tal-infiq, il-livell tal-assistenza finanzjarja tal-Unjoni, il-kundizzjonijiet ewlenin li fuqhom għandu jkun disponibbli u l-baġit globali tal-Programm.
(20)
Il-Programm għandu jiġi implimentat skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 tal-25 ta’ Ġunju 2002 rigward ir-Regolament Finanazjarju applikabbli għall-bagit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej (7), (“ir-Regolament Finanzjarju”) u r-Regolament tal-Kummissjoni (KE, Euratom) Nru 2342/2002 tat-23 ta’ Diċembru 2002 li jippreskrivi regoli ddettaljati għall-implimentazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 fuq ir-Regolament Finanzjaru applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej (8).
(21)
Dan ir-Regolament jistabbilixxi l-pakkett finanzjarju tal-programm multiannwali, li jikkostitwixxi r-referenza ewlenija għall-awtorità baġitarja matul il-proċedura annwali baġitarja, skont it-tifsira tal-punt 37 tal-Ftehim Interistituzzjonali tas-17 ta’ Mejju 2006 bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni dwar dixxiplina baġitarja u l-amministrazzjoni finanzjarja tajba (9).
(22)
Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ timmonitorja l-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament, għandu jkun possibbli li jiġi ffinanzjat l-infiq relatat mal-monitoraġġ, il-verifiki u l-evalwazzjoni.
(23)
Il-programmi ta’ ħidma annwali li jridu jiġu stabbiliti għall-implimentazzjoni tal-Programm għandhom jiġu adottati mill-Kummissjoni f’konformità mar-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Frar 2011 li jipprovdi r-regoli u l-prinċipji ġenerali rigward il-modalitajiet ta’ kontroll mill-Istati Membri tal-eżerċizzju mill-Kummissjoni tas-setgħat ta’ implimentazzjoni (10).
(24)
Fir-rigward tal-azzjonijiet iffinanzjati skont dan ir-Regolament, jeħtieġ li tiġi żgurata l-protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni permezz tal-applikazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 2988/95 tat-18 ta’ Diċembru 1995 dwar il-protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Komunitajiet Ewropej (11), ir-Regolament tal-Kunsill (Euratom, KE) Nru 2185/96 tal-11 ta’ Novembru 1996 dwar il-verifiki u l-ispezzjonijiet fuq il-post imwettqa mill-Kummissjoni sabiex tipproteġi l-interessi finanzjarji tal-Komunità Ewropea kontra l-frodi u irregolarijiet oħra (12), u r-Regolament (KE) Nru 1073/1999 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta’ Mejju 1999 dwar investigazzjonijiet immexxija mill-Uffiċċju Ewropew ta’ Kontra l-Frodi (OLAF) (13).
(25)
Sabiex tiġi żgurata l-effikaċja tal-finanzjament tal-Unjoni, l-azzjonijiet iffinanzjati skont dan ir-Regolament għandhom jiġu evalwati b’mod regolari.
(26)
Huwa mifhum li l-ebda waħda mill-azzjonijiet maħsuba fil-kuntest tal-Programm ma tkun teħtieġ rikors għal bażi legali addizzjonali.
(27)
Ladarba l-għanijiet ta’ dan ir-Regolament ma jistgħux jinkisbu b’mod suffiċjenti mill-Istati Membri waħidhom, u għaldaqstant jistgħu, minħabba l-qies jew l-effetti tal-azzjonijiet li għandhom jiġu ffinanzjati taħt il-Programm, jinkisbu aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri skont il-prinċipju tas-sussidjarjetà kif stipulat fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Skont il-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stipulat f’dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li huwa neċessarju sabiex jintlaħqu dawk l-għanijiet,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Is-suġġett
Dan ir-Regolament jistabbilixxi Programm li jappoġġja l-miżuri maħsuba biex ikomplu jippromwovu l-iżvilupp u l-implimentazzjoni tal-Politika Marittima Integrata tal-Unjoni (“il-Programm”).
Il-Politika Marittima Integrata tal-Unjoni (“IMP”) għandha trawwem teħid ta’ deċiżjonijiet koordinat u koerenti biex iżżid kemm jista’ jkun l-iżvilupp sostenibbli, it-tkabbir ekonomiku u l-koeżjoni soċjali tal-Istati Membri, b’mod partikolari fir-rigward tar-reġjuni kostali, insulari u l-aktar imbiegħda fl-Unjoni, kif ukoll is-setturi marittimi, permezz ta’ linji politiċi koerenti relatati mas-settur marittimu u kooperazzjoni internazzjonali rilevanti.
Il-Programm għandu jappoġġja l-użu sostenibbli tal-ibħra u l-oċeani, u t-tkabbir tal-għarfien xjentifiku.
Artikolu 2
Għanijiet ġenerali
Il-Programm għandu jkollu l-għanijiet ġenerali li ġejjin:
(a)
li jrawwem l-iżvilupp u l-implimentazzjoni tal-governanza integrata tal-affarijiet marittimi u kostali;
(b)
li jikkontribwixxi għall-iżvilupp ta’ għodod transettorjali, jiġifieri l-Ippjanar tal-Ispazju Marittimu, l-Ambjent Komuni għall-Qsim tal-Informazzjoni (CISE) u l-għarfien marittimu dwar l-oċeani, l-ibħra u r-reġjuni kostali fi ħdan u li jikkonfinaw mal-Unjoni, sabiex jiżviluppa sinerġiji u jappoġġja l-linji politiċi dwar il-baħar jew relatati mal-kosta, b’mod partikolari fl-oqsma tal-iżvilupp ekonomiku, l-impjiegi, il-protezzjoni ambjentali, ir-riċerka, is-sikurezza marittima, l-enerġija, u l-iżvilupp ta’ teknoloġiji marittimi ekoloġiċi, filwaqt li jqis u jibbaża fuq għodod u inizjattivi eżistenti;
(c)
li jippromwovi l-protezzjoni tal-ambjent tal-baħar, b’mod partikulari l-bijodiversità tiegħu, u l-użu sostenibbli tar-riżorsi kostali u tal-baħar u jkompli jiddefinixxi l-limiti tas-sostenibbiltà tal-attivitajiet tal-bniedem li jħallu impatt fuq l-ambjent tal-baħar, b’mod partikolari fil-qafas tad-Direttiva 2008/56/KE (Direttiva Kwadru dwar l-Istrateġija Marina);
(d)
li jappoġġa l-iżvilupp u l-implimentazzjoni tal-istrateġiji tal-baċini tal-baħar;
(e)
li jtejjeb u jżid il-kooperazzjoni esterna u l-koordinazzjoni fir-rigward tal-għanijiet tal-IMP, fuq il-bażi tal-promozzjoni tad-dibattiti fil-fora internazzjonali; f’dan ir-rigward, pajjiżi terzi għandhom ikunu mħeġġa jirratifikaw u jimplimentaw il-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti dwar il-Liġi tal-Baħar (UNCLOS);
(f)
li jappoġġja tkabbir ekonomiku sostenibbli, l-impjiegi, l-innovazzjoni u teknoloġiji ġodda fis-setturi marittimi u fir-reġjuni kostali, insulari u l-aktar imbiegħda fl-Unjoni.
Artikolu 3
Objettivi operattivi
1. Skont l-għan stabbilit fl-Artikolu 2(a) (governanza marittima integrata), il-Programm għandu:
(a)
jippromwovi azzjonijiet biex iħeġġeġ lill-Istati Membri u r-reġjuni tal-UE jiżviluppaw, jintroduċu jew jimplimentaw governanza marittima integrata;
(b)
jippromwovi l-pjattaformi u n-netwerks tal-kooperazzjoni transettorjali, inklużi r-rappreżentanti tal-awtoritajiet pubbliċi, l-awtoritajiet reġjonali u lokali, l-industrija, partijiet interessati fil-qasam tar-riċerka, ċittadini, organizzazzjonijiet tas-soċjetà ċivili u l-imsieħba soċjali;
(c)
isaħħaħ il-viżibbiltà ta’, u jżid is-sensibilizzazzjoni tal-awtoritajiet pubbliċi, is-settur privat u l-pubbliku ġenerali, għal approċċ integrat għall-kwistjonijiet marittimi.
2. Fl-ambitu tal-għan stabbilit fl-Artikolu 2(b) (għodod transettorjali) il-Programm għandu jrawwem l-iżvilupp ta’:
(a)
l-Ambjent Komuni għall-Qsim tal-Informazzjoni għall-qasam marittimu tal-Unjoni li jippromwovi sorveljanza tal-iskambju tal-informazzjoni transettorjali u transkonfinali li jikkollega flimkien il-komunitajiet kollha tal-utenti, f’konformità mal-Prinċipji tas-Sorveljanza Marittima Integrata sabiex tissaħħaħ is-sikurezza, s-sigurtà u l-użu sostenibbli tal-ispazju marittimu, b’kont meħud tal-iżviluppi rilevanti tal-linji politiċi settorjali fir-rigward tas-sorveljanza u li jikkontribwixxi, kif xieraq, għall-evoluzzjoni meħtieġa tagħhom;
(b)
l-ippjanar tal-ispazju marittimu u l-ġestjoni integrata taż-żona kostali, it-tnejn għodod importanti għall-iżvilupp sostenibbli taż-żoni tal-baħar u r-reġjuni kostali u t-tnejn jikkontribwixxu għall-għanijiet tal-ġestjoni bbażata fuq l-ekosistema u l-iżvilupp ta’ kollegamenti bejn l-art u l-baħar, kif ukoll il-faċilitazzjoni tal-kooperazzjoni tal-Istati Membri, pereżempju fir-rigward tal-iżvilupp ta’ miżuri sperimentali u miżuri oħra li jikkombinaw il-ġenerazzjoni ta’ enerġija rinnovabbli u t-trobbija tal-ħut;
(c)
data marittima ta’ kwalità għolja, komprensiva u aċċessibbli għall-pubbliku u bażi ta’ għarfien li jiffaċilita l-qsim, l-użu mill-ġdid u t-tixrid ta’ dawn id-data u għarfien fost diversi gruppi ta’ utenti li jużaw data attwali, biex b’hekk tiġi evitata d-duplikazzjoni tad-databases; għal dan il-għan, għandu jsir l-aħjar użu mill-programmi eżistenti tal-Unjoni u tal-Istati Membri, inkluż INSPIRE (14) u GMES (15).
3. Fl-ambitu tal-għan stabbilit fl-Artikolu 2(c) (protezzjoni tal-ambjent tal-baħar) il-Programm għandu:
(a)
jappoġġja l-protezzjoni u l-preservazzjoni tal-ambjent tal-baħar u kostali, kif ukoll jipprevjeni u jnaqqas l-inputs ta’ materjal fl-ambjent tal-baħar, inkluż skart tal-baħar, bil-ħsieb li t-tniġġis jiġi eliminat gradwalment
(b)
jikkontribwixxi għas-saħħa, id-diversità bijoloġika u għall-aġġustar tal-ekosistemi kostali u tal-baħar;
(c)
jiffaċilita l-koordinazzjoni bejn l-Istati Membri u atturi oħrajn fl-implimentazzjoni tal-approċċ ibbażat fuq l-ekosistema għall-ġestjoni tal-attivitajiet tal-bniedem u l-prinċipju tal-prekawzjoni;
(d)
jiffaċilita l-iżvilupp ta’ metodi u standards;
(e)
jippromwovi azzjonijiet għall-mitigazzjoni tal-effetti tat-tibdil fil-klima fuq l-ambjent tal-baħar, tal-kosta u dak insulari, u l-adattament għalih, b’enfasi partikolari fuq dawk l-oqsma li huma l-aktar vulnerabbli f’dak ir-rigward;
(f)
jappoġġja l-iżvilupp ta’ approċċi strateġiċi għar-riċerka sabiex jiġi vvalutat l-istat attwali tal-ekosistemi, u b’hekk tiġi pprovduta bażi għal ġestjoni u ppjanar ibbażati fuq l-ekosistema f’livelli reġjonali u nazzjonali.
4. Fl-ambitu tal-għan stabbilit fl-Artikolu 2(d) (strateġiji tal-baċini tal-baħar), il-Programm għandu:
(a)
jappoġġja l-iżvilupp u l-implimentazzjoni tal-istrateġiji integrati tal-baċini tal-baħar, b’kont meħud ta’ approċċ bilanċjat fil-baċini tal-baħar kollha kif ukoll l-ispeċifiċitajiet tal-baċini tal-baħar u tas-sottobaċini tal-baħar, u tal-istrateġiji makroreġjonali rilevanti fejn ikun japplika, u speċjalment dawk fejn diġà huwa stabbilit skambju ta’ informazzjoni u ta’ esperjenzi bejn diversi pajjiżi u jeżistu strutturi multinazzjonali operattivi;
(b)
jippromwovi u jiffaċilita l-isfruttar tas-sinerġiji bejn il-livelli nazzjonali, reġjonali u tal-Unjoni, il-qsim tal-informazzjoni, inkluż dwar metodi u standards, u l-iskambju tal-aħjar prattika dwar il-politika marittima, inkluż il-governanza u l-linji politiċi settorjali tagħha li għandhom impatt fuq l-ibħra reġjonali u r-reġjuni kostali.
5. Fl-ambitu tal-għan stabbilit fl-Artikolu 2(e) (dimensjoni internazzjonali), il-Programm għandu:
(a)
iħeġġeġ it-tkomplija tal-ħidma f’kooperazzjoni mill-qrib mal-Istati Membri fir-rigward ta’ approċċ integrat ma’ pajjiżi terzi u atturi f’pajjiżi terzi li jikkondividu baċin tal-baħar ma’ Stati Membri tal-Unjoni, inkluż dwar ir-ratifika u l-implimentazzjoni tal-UNCLOS;
(b)
jinkoraġġixxi djalogu ma’ pajjiżi terzi, b’kont meħud tal-UNCLOS u l-konvenzjonijiet internazzjonali eżistenti rilevanti bbażati fuq l-UNCLOS;
(c)
jinkoraġġixxi l-iskambju tal-aħjar prattika biex jiġu ikkomplementati l-inizjattivi eżistenti, b’kont meħud tal-iżvilupp tal-istrateġiji reġjonali fil-livell sottoreġjonali.
Dan l-għan operattiv għandu jiġi segwit f’koerenza mal-istrumenti ta’ kooperazzjoni tal-Unjoni, b’kont meħud tal-għanijiet tal-istrateġiji ta’ żvilupp nazzjonali u reġjonali.
6. Skont l-għan stabbilit fl-Artikolu 2(f) (tkabbir, impjiegi, innovazzjoni), il-Programm għandu:
(a)
jippromwovi inizjattivi għat-tkabbir u l-impjiegi fis-setturi marittimi u fir-reġjuni kostali u insulari;
(b)
jippromwovi t-taħriġ, l-edukazzjoni u l-opportunitajiet ta’ karriera fi professjonijiet marittimi;
(c)
jippromwovi l-iżvilupp ta’ teknoloġiji ekoloġiċi, għejun ta’ enerġija rinnovabbli mill-baħar, trasport marittimu ekoloġiku u trasport marittimu fuq distanzi qosra;
(d)
jippromwovi l-iżvilupp tat-turiżmu kostali, marittimu u fil-gżejjer.
Artikolu 4
Azzjonijiet eliġibbli
Il-Programm jista’ jipprovdi assistenza finanzjarja għat-tipi ta’ azzjoni li ġejjin, f’konformità mal-għanijiet stabbiliti fl-Artikoli 2 u 3:
(a)
proġetti, inklużi proġetti ta’ prova; studji; riċerka u programmi kooperattivi operattivi, inklużi programmi ta’ edukazzjoni, ta’ taħriġ professjonali u taħriġ mill-ġdid;
(b)
informazzjoni pubblika u l-qsim tal-aħjar prattika, tqajjim ta’ kuxjenza u attivitajiet assoċjati ta’ komunikazzjoni u disseminazzjoni, inklużi kampanji ta’ pubbliċità, u avvenimenti, u l-iżvilupp u l-manutenzjoni ta’ siti web u ta’ netwerks soċjali u databases rilevanti;
(c)
konferenzi, seminars, workshops, u fora tal-partijiet interessati;
(d)
akkomunament, monitoraġġ u viżwalizzazzjoni ta’, u żgurar tal-aċċess pubbliku għal, ammont sinifikanti ta’ data, l-aħjar prattika u databases fuq proġetti reġjonali ffinanzjati mill-Unjoni, inkluż, fejn xieraq, permezz ta’ segretarjat imwaqqaf għal wieħed jew aktar minn dawn ir-raġunijiet, li jiffaċilita l-adozzjoni ta’ standards uniformi komuni għall-ġbir u l-ipproċessar tad-data;
(e)
azzjonijiet relatati ma’ għodod trasversali, inklużi proġetti ta’ prova.
Artikolu 5
Tip ta’ intervent finanzjarju
1. L-assistenza finanzjarja tal-Unjoni tista’ tieħu l-forom legali li ġejjin:
(a)
għotjiet, fejn l-ogħla rata ta’ kofinanzjament mill-Unjoni għal kull azzjoni għandha tkun ta’ 80 %;
(b)
kuntratti ta’ akkwist pubbliku;
(c)
arranġamenti amministrattivi maċ-Ċentru Konġunt tar-Riċerka.
2. Kemm l-għotjiet għall-azzjonijiet kif ukoll l-għotjiet operattivi jistgħu jingħataw taħt il-Programm. Għajr jekk jiġi pprovdut mod ieħor fir-Regolament Finanzjarju, il-benefiċjarji tal-għotjiet jew tal-kuntratti tal-akkwist pubbliku għandhom jintgħażlu wara sejħa għall-proposti jew sejħa għall-offerti.
Artikolu 6
Benefiċjarji
1. L-assistenza finanzjarja taħt il-Programm tista’ tingħata, bħala prijorità, lil persuni naturali jew ġuridiċi, kemm jekk irregolata minn liġi privata jew pubblika tal-Istati Membri jew tal-Unjoni.
2. Mill-Programm jistgħu jibbenefikaw ukoll pajjiżi terzi u partijiet interessati f’pajjiżi terzi li jikkondividu baċin tal-baħar ma’ Stati Membri tal-Unjoni, kif ukoll organizzazzjonijiet jew korpi internazzjonali li jsegwu wieħed jew aktar mill-għanijiet ġenerali u operattivi stabbiliti fl-Artikoli 2 u 3. Il-miżuri dejjem iridu jinvolvu parteċipanti mill-Unjoni.
3. L-eliġibbiltà għall-parteċipazzjoni fi proċedura għandha tkun speċifikata fis-sejħa għall-proposti jew is-sejħa għall-offerti rilevanti.
Artikolu 7
Prinċipji għall-implimentazzjoni
1. L-azzjonijiet iffinanzjati taħt il-Programm m’għandhomx ikunu eliġibbli li jirċievu assistenza minn strumenti finanzjarji oħrajn tal-Unjoni. Għandhom jiġu mfittxija sinerġiji u komplementarjetà ma’ strumenti oħra tal-Unjoni. L-azzjonijiet taħt il-Programm għandhom ikunu komplimentari għall-implimentazzjoni tal-politika settorjali rilevanti.
2. Il-Kummissjoni għandha tiżgura li l-applikanti għall-assistenza finanzjarja taħt il-Programm u l-benefiċjarji ta’ tali assistenza jipprovdulha informazzjoni komprensiva dwar l-iffinanzjar tal-azzjonijiet. L-għajnuna finanzjarja mill-Programm għandha tiġi pprovduta biss sakemm ma jkunx hemm disponibbli finanzjament ieħor mill-Unjoni.
3. L-azzjonijiet appoġġjati mill-Programm għandhom jikkorrispondu mal-miri u l-politika tal-Unjoni għall-2020 u l-2050. L-Istati Membri, is-setturi marittimi u r-reġjuni kostali, insulari u l-aktar imbiegħda kollha għandhom ikunu jistgħu jibbenefikaw mill-Programm u għandu jinħoloq valur miżjud Ewropew ġenwin. Fir-rigward tal-finanzjament ta’ azzjonijiet fil-baċini tal-baħar differenti, għandu jitfittex bilanċ reġjonali adegwat.
4. L-azzjonijiet appoġġjati mill-Programm għandhom jistimulaw u jsaħħu d-djalogu, l-kooperazzjoni u l-koordinazzjoni ma’ u fost l-Istati Membri, ir-reġjuni tal-UE, il-partijiet interessati, iċ-ċittadini, l-organizzazzjonijiet tas-soċjetà ċivili u l-imsieħba soċjali, waqt li tkun garantita trasparenza sħiħa.
5. L-azzjonijiet appoġġjati mill-Programm għandhom jiffaċilitaw l-isfruttament tas-sinerġiji, il-qsim tal-informazzjoni u l-iskambju tal-metodi, l-istandards u l-aħjar prattika.
6. Il-prinċipji ta’ governanza tajba u t-trasparenza tal-proċessi ta’ deċiżjoni għandhom japplikaw għall-implimentazzjoni tal-Programm, u l-Programm għandu jkollu l-għan li jikkontribwixxi għat-trasparenza u l-governanza tajba fil-linji politiċi settorjali kollha relatati fil-livelli tal-Unjoni, nazzjonali u reġjonali.
Artikolu 8
Proċeduri ta’ implimentazzjoni
1. Il-Kummissjoni għandha timplimenta l-Programm skont ir-Regolament Finanzjarju.
2. Sabiex timplimenta l-Programm f’konformità mal-għanijiet tiegħu stabbiliti fl-Artikoli 2 u 3, il-Kummissjoni għandha tadotta l-programmi ta’ ħidma annwali f’konformità mal-proċedura msemmija fl-Artikolu 14(2).
Artikolu 9
Riżorsi baġitarji
1. Il-pakkett finanzjarju għall-implimentazzjoni tal-Programm għandu jkun stabbilit għal EUR 40 000 000 għall-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2011 sal-31 ta’ Diċembru 2013.
2. Ir-riżorsi baġitarji allokati għall-Programm għandhom jiddaħħlu fl-approprjazzjonijiet annwali tal-baġit ġenerali tal-Unjoni. L-approprjazzjonijiet annwali għandhom ikunu awtorizzati mill-awtorità baġitarja fil-limiti tal-qafas finanzjarju.
3. It-tqassim tal-fondi fost l-għanijiet ġenerali, stipulati fl-Artikolu 2, hu indikat fl-Anness.
Artikolu 10
Assistenza teknika
1. Sa 1 % tal-pakkett finanzjarju stabbilit taħt l-Artikolu 9 jista’ wkoll ikopri nfiq meħtieġ relatat ma’ kwalunkwe azzjoni preparatorja, monitoraġġ, kontroll, verifika jew evalwazzjoni meħtieġa direttament sabiex jiġu implimentati azzjonijiet eliġibbli b’mod effettiv u effiċjenti taħt dan ir-Regolament u sabiex jintlaħqu l-għanijiet tiegħu.
2. L-attivitajiet imsemmija fil-paragrafu 1 jistgħu jinkludu, b’mod partikolari, studji, laqgħat ta’ esperti, infiq fuq għodda tal-informatika, sistemi u netwerks u kwalunkwe assistenza u kompetenza teknika, xjentifika u amministrattiva oħra mitluba mill-Kummissjoni għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 11
Monitoraġġ
1. Kull benefiċjarju tal-assistenza finanzjarja għandu jippreżenta lill-Kummissjoni rapporti tekniċi u finanzjarji dwar il-progress tal-ħidma ffinanzjata taħt il-Programm. Barra minn hekk, għandu jiġi ppreżentat rapport finali fi żmien tliet xhur mit-tlestija ta’ kull proġett.
2. Mingħajr preġudizzju għall-verifiki mwettqa mill-Qorti tal-Awdituri flimkien mal-korpi jew dipartimenti ta’ verifika nazzjonali kompetenti skont l-Artikolu 287 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (“TFUE”), jew kwalunkwe spezzjoni mwettqa skont l-Artikolu 322(1)(b) tat-TFUE, l-uffiċjali u persunal ieħor tal-Kummissjoni għandhom iwettqu verifiki fuq il-post, inklużi verifiki kampjuni fuq proġetti u miżuri oħrajn iffinanzjati taħt il-Programm, sabiex jiċċekkjaw b’mod partikolari il-konformità mal-għanijiet tal-Programm u l-eliġibbiltà tal-azzjonijiet, kif stabbiliti fl-Artikoli 2, 3 u 4 ta’ dan ir-Regolament.
3. Il-kuntratti u l-ftehimiet li jirriżultaw mill-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament għandhom jipprovdu, b’mod partikolari, għas-superviżjoni u l-kontroll finanzjarju mill-Kummissjoni, jew minn kwalunkwe rappreżentant li tista’ tawtorizza l-Kummissjoni, u għall-verifiki mill-Qorti tal-Awdituri, jekk ikunu meħtieġa, fuq il-post.
4. Kull benefiċjarju tal-assistenza finanzjarja għandu jżomm disponibbli għall-Kummissjoni d-dokumenti kollha ta’ sostenn rigward l-infiq fuq proġett għal perijodu ta’ ħames snin wara l-aħħar ħlas fir-rigward ta’ dak il-proġett.
5. Abbażi tar-riżultati tar-rapporti u l-verifiki kampjuni msemmija fil-paragrafi 1 u 2, il-Kummissjoni għandha, jekk ikun meħtieġ, taġġusta l-iskala jew il-kundizzjonijiet tal-allokazzjoni tal-assistenza finanzjarja approvata oriġinarjament kif ukoll l-iskeda ta’ żmien għall-ħlasijiet.
6. Il-Kummissjoni għandha tivverifika li l-azzjonijiet iffinanzjati taħt il-Programm jitwettqu kif suppost, ikunu konsistenti mal-miżuri stabbiliti f’linji politiċi u strumenti settorjali oħra u huma konformi mad-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament u r-Regolament Finanzjarju.
Artikolu 12
Il-protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tiżgura li, meta jiġu implimentati l-azzjonijiet iffinanzjati taħt il-Programm, l-interessi finanzjarji tal-Unjoni jiġu protetti permezz ta’:
(a)
l-applikazzjoni tal-miżuri preventivi kontra l-frodi, il-korruzzjoni u kwalunkwe attività illegali oħra,
(b)
verifiki effettivi,
(c)
l-irkupru tal-ammonti li għadhom ma tħallsux, u
(d)
l-applikazzjoni ta’ pieni effettivi, proporzjonali u dissważivi, jekk jinstabu xi irregolaritajiet.
2. Għall-finijiet tal-paragrafu 1, il-Kummissjoni għandha taġixxi skont ir-Regolament (KE, Euratom) Nru 2988/95, ir-Regolament (Euratom, KE) Nru 2185/96 u r-Regolament (KE) Nru 1073/1999.
3. Il-Kummissjoni għandha tnaqqas, tissospendi jew tirkupra l-ammont ta’ assistenza finanzjarja mogħtija għal azzjoni jekk hija ssib irregolaritajiet, inkluż nuqqas ta’ konformità ma’ dan ir-Regolament jew id-deċiżjoni individwali jew il-kuntratt jew ftehim tal-għoti tal-assistenza finanzjarja, jew jekk ikun jidher li, mingħajr ma tkun tfittxet l-approvazzjoni tal-Kummissjoni, l-azzjoni kienet soġġetta għal bidla li tmur kontra n-natura jew il-kundizzjonijiet implimentattivi tagħha.
4. Jekk il-limiti taż-żmien ma jkunux ġew osservati jew jekk parti biss mill-assistenza finanzjarja allokata tiġi ġustifikata mill-progress li jkun sar fl-implimentazzjoni ta’ azzjoni, il-Kummissjoni għandha titlob lill-benefiċjarju biex jissottometti l-osservazzjonijiet matul perijodu ta’ żmien speċifikat. Jekk il-benefiċjarju jonqos milli jagħti tweġiba sodisfaċenti, il-Kummissjoni tista’ tikkanċella l-assistenza finanzjarja li jifdal u titlob li jitħallsu lura s-somom diġà mħallsin.
5. Kwalunkwe ħlas mhux dovut għandu jitħallas lura lill-Kummissjoni. L-imgħax għandu jiżdied ma’ kwalunkwe somma li ma titħallasx lura fil-ħin skont il-kundizzjonijiet stabbiliti mir-Regolament Finanzjarju.
6. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, “irregolarità” għandha tfisser kwalunkwe ksur ta’ dispożizzjoni tal-liġi tal-Unjoni, jew kwalunkwe ksur ta’ obbligu kuntrattwali li jirriżulta minn att jew ommissjoni minn operatur ekonomiku li għandu, jew ser ikollu, l-effett li jippreġudika l-baġit ġenerali tal-Unjoni jew il-baġits ġestiti mill-Unjoni permezz ta’ partita ta’ infiq mhux ġustifikata.
Artikolu 13
Rappurtar, evalwazzjoni u estensjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill b’mod regolari u fil-pront dwar il-ħidma tagħha.
2. Il-Kummissjoni għandha tippreżenta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill:
(a)
rapport ta’ progress sa mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2012; ir-rapport ta’ progress għandu jinkludi evalwazzjoni tal-impatt tal-Programm fuq linji politiċi oħra tal-Unjoni;
(b)
rapport ta’ evalwazzjoni ex-post sa mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2014.
3. Jekk ikun meħtieġ, il-Kummissjoni għandha tressaq proposta leġiżlattiva dwar l-estensjoni tal-Programm lil hinn mill-2013 b’pakkett finanzjarju xieraq.
Artikolu 14
Proċedura ta’ Kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun assistita minn kumitat. Dak il-kumitat għandu jkun kumitat skont it-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Meta ssir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Artikolu 15
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-30 ta’ Novembru 2011.