РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 23 февруари 2011 година
относно държавна помощ, предоставена от Италия на Portovesme Srl, ILA SpA, Eurallumina SpA и Syndial SpA (мерки за държавна помощ C 38/B/04 (ex NN 58/04) и C 13/06 (ex N 587/05)
(нотифицирано под номер C(2011) 956)
(само текстът на италиански език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/746/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби (1) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Дело C 38/B/04
(1)
С писмо от 4 декември 2003 г. адвокатска кантора, представляваща жалбоподател, представи на вниманието на Комисията редица статии, публикувани в италианската преса относно намерението на италианското правителство да въведе преференциални тарифи за електроенергия за някои предприятия, разположени в Сардиния.
(2)
Тарифите бяха въведени с член 1 от Указа на председателя на Министерския съвет от 6 февруари 2004 г. (наричан по-долу „Указът от 2004 г.“). Указът доведе до две отделни последици: a) въвеждането на нови преференциални тарифи за електроенергия за предприятията Portovesme Srl, ILA SpA и Eurallumina SpA, и б) удължаването на съществуващата преференциална тарифа, с която се ползва предприятието Alcoa Trasformazioni (производител на първичен алуминий, наричано по-долу „Alcoa“).
(3)
С писма от 22 януари 2004 г. и 19 март 2004 г. Комисията поиска допълнителна информация относно тези мерки. Италианските власти отговориха с писма от 9 февруари 2004 г. и 9 юни 2004 г. Италия изпрати допълнителна информация с писмо от 20 септември 2004 г.
(4)
С писмо от 16 ноември 2004 г. Комисията уведоми Италия, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС по отношение на мярката за помощ.
(5)
Решението на Комисията за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2). Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си относно мерките.
(6)
Италия представи мнението си с писма от 4 и 11 февруари 2005 г.
(7)
Комисията също така получи мнения от други заинтересовани страни, включително от три от предприятията, които се възползват от мерките, и от конкурентно на Portovesme предприятие. С писмо от 22 март 2005 г. Комисията препрати тези мнения на Италия, на която беше предоставена възможността да представи коментари. Коментарите на Италия бяха получени с писмо от 20 септември 2005 г.
(8)
На 29 октомври 2008 г. делото C 38/04 беше разделено на част A, отнасяща се до предприятие Alcoa, и част Б, отнасяща се до предприятията Portovesme, ILA и Eurallumina.
(9)
На 19 ноември 2009 г. Комисията прие окончателно отрицателно решение, съгласно което помощта за предприятието Alcoa трябва да бъде възстановена (3).
1.2. Дело C 13/06
(10)
С член 11, параграф 12 от Наредба-закон № 35 от 14 март 2005 г., преобразувана в Закон № 80/2005 от 14 май 2005 г., в който се определят неотложни мерки в рамките на плана за действие за икономическото, социалното и териториалното развитие (наричан по-долу „Закон № 80/2005“), италианските власти удължиха до 2010 г. преференциалната тарифа за електроенергия, предоставена на предприятията Portovesme, ILA и Eurallumina, и разшириха обхвата на тарифата, така че от нея да се ползва и Syndial SpA - производител на хлор, също намиращ се в Сардиния.
(11)
С писмо от 22 юли 2005 г. Комисията получи жалба от дружество - конкурент на Syndial, последвана от допълнителни коментари от същото дружество от 7 октомври 2005 г. и 7 декември 2005 г.
(12)
С писмо от 23 ноември 2005 г. Италия подаде уведомление до Комисията относно мярката. С писмо от 28 ноември 2005 г. Италия предостави допълнителна информация.
(13)
С писмо от 22 декември 2005 г. Комисията поиска допълнителна информация, която Италия предостави с писмо от 3 март 2006 г.
(14)
Междувременно с писмо от 20 януари 2006 г. същият конкурент на Portovesme, който беше представил мнение по дело C 38/B/04, изрази недоволство от новата мярка.
(15)
С писмо от 26 април 2006 г. Комисията уведоми Италия, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на промените и удължаването на срока на действие на специалния тарифен режим, въведен със Закон № 80/2005.
(16)
С писмо от 22 август 2006 г. Комисията поиска от Италия допълнително разяснение; Италия отговори с писмо от 28 септември 2006 г.
(17)
Решението на Комисията за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4). Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си относно мерките.
(18)
Комисията получи мнения от заинтересовани страни, включително от получателите на мерките, от двамата конкуренти на Portovesme и Syndial и от един производител на възобновяема енергия. С писмо от 5 октомври 2006 г. Комисията препрати тези мнения на Италия, на която беше предоставена възможността да представи коментари. Коментарите на Италия бяха получени с писмо от 1 декември 2006 г.
(19)
Италия предостави допълнителна информация с писма от 16 април 2007 г., 10 май 2007 г., 14 май 2007 г. и 22 юни 2010 г.
1.3. Обхват на настоящото решение
(20)
Настоящото решение обхваща както тарифите, въведени с член 1 от Указа от 2004 г. за получатели, различни от Alcoa („тарифите от 2004 г.“), така и тези, въведени с член 11, параграф 12 от Закон № 80/2005 и впоследствие изложени в решенията, взети от Органа за електроенергия и газ (Autorità per l’Energia Elettrica e il Gas - наричан по-долу „AEEG“) („тарифите от 2005 г.“).
2. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА
2.1. Оспорваните тарифи от 2004 г.
(21)
С член 1 от Указа от 2004 г. се разширява обхватът на „[тарифното] третиране, предвидено в член 2 от Указа на Министерството на промишлеността, търговията и занаятите от 19 декември 1995 г. [наричан по-долу „Указът за Alcoa“], към доставките на енергия, предназначени за производството и преработката на алуминий, олово, сребро и цинк, но само за съществуващите към датата на влизане в сила на настоящия указ структури, които се намират на островните територии, характеризиращи се с липсваща или недостатъчна междусистемна връзка с националните електро- и газоразпределителни мрежи.“
(22)
Това тарифно третиране е трябвало да бъде преходно: очаквало се е да приключи „при завършване или подобряване на връзките с националните електро и газоразпределителни мрежи“ и не по-късно от 30 юни 2007 г.
(23)
На практика Указът от 2004 г. разширява обхвата на преференциалната тарифа, която вече се прилага за производителя на алуминий Alcoa, към три енергоемки дружества в Сардиния: Portovesme, производител на цинк, сребро и олово (5); ILA, производител на продукти от преработен алуминий; и Eurallumina, производител на алуминий (6).
(24)
На регулаторно ниво тарифата е приложена с решения (delibere) на AEEG (Органът за електроенергия и газ).
(25)
Решение № 110/04 на AEEG предвижда преференциалните тарифи да се прилагат само ако процедурата по уведомяване е имала положителен резултат. Въпреки това, следвайки инструкциите от кабинета на министър-председателя, в които се посочва, че за Указа от 2004 г. не е било изпратено официално уведомление в съответствие с правилата за държавна помощ, а само е бил „представен“ на Комисията в рамките на „предварително запитване“ (indagine conoscitiva preliminare), AEEG привежда в действие Указа от 2004 г. с Решение № 148/04 (7).
(26)
Системата позволява на получателите да получават компенсаторни плащания при условията, определени в Указа за Alcoa. За дадено предприятие, обхванато от режима, компенсаторното плащане е равно на разликата между платената цена на дружеството, снабдяващо предприятието с електроенергия, и преференциална цена, определена от държавата, умножена по потреблението на електроенергия на предприятието. Използваният метод за изчисляване на преференциалната цена (или „преференциалната тарифа“) е посочен в Решение CIP № 15/1993. Цената подлежи на механизъм за индексиране на базата на изменението в разходите за производство на електроенергия в Италия („компонент Ct“). През 2004 г. преференциалната цена, прилагана за получателите от Сардиния, варира между 26 EUR и 35 EUR за MWh.
(27)
Административното управление на режима е възложено на Изравнителната каса на електроенергийния отрасъл (Cassa Conguaglio per il Settore Elettrico) (8). На практика тарифната система работи по следния начин: получателите изпращат на Изравнителната каса ежемесечни подробни данни за количествата електроенергия, които са употребили, и цените, които са платили на доставчиците. След това те получават от Изравнителната каса плащания, изчислени по гореспоменатия начин (9).
(28)
Средствата, необходими за финансиране на компенсаторните плащания, са събирани чрез парафискален налог върху всички италиански потребители на електроенергия чрез компонент А4 от стандартната тарифа за електроенергията (10).
(29)
Тарифният режим е трябвало да приключи на 30 юни 2007 г. Въпреки това прилагането му е преустановено по нареждане на AEEG малко след като Комисията откри официалната процедура по разследване през ноември 2004 г. (11)
(30)
Данните, предоставени от Италия, показват, че предприятията Portovesme и Eurallumina са получили субсидии за електроенергията, изразходвана между април и октомври 2004 г., а предприятието ILA е получило субсидии за електроенергията, изразходвана между април и септември 2004 г. Общият размер на плащанията, извършени от Изравнителната каса към тези три предприятия по режима, е посочен по-долу (в евро).
Portovesme Srl
12 845 892,82
Eurallumina SpA
5 208 152,05
ILA SpA
291 120,27
2.2. Оспорваните тарифи от 2005 г.
(31)
С член 11, параграф 12 от Закон № 80/2005 италианските власти разширяват „тарифното третиране, установено в Указа на Министерството на промишлеността, търговията и занаятите от 19 декември 1995 г. […] към доставчиците на електроенергия за производството и преработката на алуминий, олово, сребро и цинк, както и за цикъла за производство на хлор и сода каустик във връзка с цени, прилагани за подобни доставки на европейските пазари, но само по отношение на предприятията, които вече съществуват към датата на влизане в сила на настоящия указ, разположени в Сардиния и свързани към мрежата за високо напрежение. Това тарифно третиране подлежи на дългосрочни ангажименти, които следва да бъдат договорени между получателите, местните власти на Сардиния и съответните министерства.“
(32)
Така Закон № 80/2005 по същество въвежда отново тарифния режим, приложен през 2004 г., който разширява третирането на Alcoa към други енергоемки получатели в Сардиния. На практика законът се прилага само за предприятията Portovesme, ILA и Eurallumina, както и за предприятието Syndial, производител на хлор и сода каустик, което преди не се е ползвало от преференциални цени.
(33)
Следва да се отбележи, че от 2005 г. нататък преференциалната цена вече не се определя според историческата тарифа, която първоначално е установена в Указа за Alcoa от 1995 г., а се определя независимо от AEEG, така че да отговаря на средните цени за електроенергия, заплащани от конкурентите на получателите на европейския пазар (12). Цената подлежи на годишна актуализация: съгласно член 11, параграф 13 от закона „тарифните условия, посочени в член 11 (13) и член 12, се прилагат от 1 януари 2005 г. и се актуализират от AEEG, който всяка година следва да увеличава номиналните стойности на тарифите с 4 % или, ако последната стойност е по-висока, с процентното увеличение на средната цена на едро за електроенергия, регистрирана на главните европейски борси за електроенергия, най-вече тези във Франкфурт и Амстердам“. В Решение № 217/05 AEEG предоставя тълкувание на този механизъм за актуализация, което е по-благоприятно за получателите на помощта, тъй като постановява, че годишното увеличение на тарифата не може да надвишава 4 %.
(34)
В същото решение AEEG установява преференциалните цени, приложими за различните промишлени отрасли за 2005 г., както следва:
Промишлени отрасли, отговарящи на условията за преференциални тарифи
Преференциална цена
EUR/MWh
Преработка на алуминий
50
Олово и цинк
23
Производство на алуминий
27
Цикъл за производство на хлор
27
(35)
Както тарифите от 2004 г., така и тарифите от 2005 г. е трябвало да бъдат финансирани от парафискален налог, с който се таксуват всички крайни потребители на електроенергия чрез компонент A4 от стандартната тарифа за електроенергия. Управлението на финансовите потоци на системата отново е поверено на Изравнителната каса.
(36)
Правото за възползване от тарифата зависи от ангажимента на получателите да направят производствени инвестиции в Сардиния на базата на промишлени планове, които следва да бъдат представени на регионалните власти. Например, предприятието Portovesme пое ангажимент да инвестира в самопроизводството на електроенергия или да участва в изграждането на нови електроцентрали.
(37)
Италия изпрати уведомление относно член 11, параграф 12 от Закон № 80/2005 в съответствие с член 108, параграф 3 от ДФЕС. Изплащането на тарифите от 2005 г. подлежи на разрешаването на тарифния режим от Комисията. Тарифите от 2005 г. впоследствие не са били приложени.
2.3. Производства пред националните съдилища
(38)
Solvay Chimica Italia и Solvay Chimica Bussi SpA, които се намират извън Сардиния и чиято дейност е свързана с цикъла за производство на хлор и сода каустик, сезират Регионалния административен съд на Ломбардия (14), като оспорват решенията на AEEG за прилагане на член 11, параграф 12 от Закон № 80/2005 на основанието, че те водят до предоставянето на неправомерни държавни помощи и че нарушават други разпоредби на италианското право (15). На 27 ноември 2006 г. съдът отлага производството в очакване на приключване на разследването относно наличието на държавна помощ, започнато от Комисията по дело C 13/06.
2.4. Комбинация с предишна несъвместима помощ - Deggendorf
(39)
След откриването на производството Италия посочи, че предприятието Eurallumina не е възстановило несъвместимата помощ, която е предмет на дело C 80/01 (помощ за производството на диалуминиев триоксид) (16), но че според дружеството регионалните власти на Сардиния са издали нареждане за възстановяване във връзка с тази мярка на 8 май 2006 г.
3. РЕШЕНИЕ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА, ПРЕДВИДЕНА В ЧЛЕН 108, ПАРАГРАФ 2 ОТ ДФЕС
(40)
Комисията реши да открие официалната процедура по разследване поради следните основания.
3.1. Дело C 38/B/04
(41)
В решението си за откриване на официалната процедура по разследване (17) Комисията разгледа възможността тарифите от 2004 г. за предприятията Portovesme, ILA и Eurallumina да не представляват държавна помощ въз основа на това, че са подобни на преференциалната тарифа, предоставена на Alcoa през 1996 г., за която Комисията в решението си от 4 декември 1996 г. (наричано по-долу „Решението Alumix“) (18) е установила, че не представлява държавна помощ.
(42)
Комисията отбеляза, че новата тарифа изглежда различна от тарифата Alumix, тъй като последната е била предоставена пряко от ENEL, италианския монополен доставчик на електроенергия, докато новата тарифа включва избирателна намеса на държавата за компенсиране на разликата между пазарната цена, договорена от получателите на помощта с техните доставчици на електроенергия, и преференциалната цена, определена през 1996 г. Комисията заключи, че Указът от 2004 г. не просто разширява към нови получатели обхвата на съществуваща мярка, която не представлява държавна помощ, а по-скоро въвежда нов режим в полза на трите разглеждани предприятия с финансов механизъм, който е много различен от тарифата Alumix.
(43)
В решението за откриване на официалната процедура по разследване тарифите, въведени с Указа от 2004 г., бяха класифицирани като оперативна помощ и бе оценено дали тази помощ би могла да бъде разрешена въз основа на Насоките за национална регионална помощ (наричани по-долу „Насоките за регионална помощ“) (19), предвид факта, че до края на 2006 г. Сардиния е била подпомаган регион по смисъла на член 107, параграф 3, буква а). Комисията изрази съмнения дали помощта би могла да бъде разрешена на това основание, като се има предвид, че такъв вид ad hoc помощ, предоставена на ограничен брой предприятия, изглежда не насърчава регионалното развитие.
(44)
Комисията изрази също така опасения, че мярката е можела да доведе до намаляване на данъчната ставка, приложима към електроенергията. Всяко такова намаляване би трябвало да има за правно основание Директива 2003/96/ЕО на Съвета от 27 октомври 2003 г. относно преструктурирането на правната рамка на Общността за данъчно облагане на енергийните продукти и електроенергията (20).
3.2. Дело C 13/06
(45)
В решението си от 27 април 2006 г. за откриване на официалната процедура по разследване Комисията определя тарифния режим от 2005 г. като нова оперативна помощ.
(46)
Комисията разгледа дали преференциалната тарифа би могла да бъде разрешена като регионална оперативна помощ въз основа на Насоките за регионална помощ предвид факта, че до края на 2006 г. Сардиния е трябвало да бъде подпомаган регион по смисъла на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС.
(47)
Въпреки настояването на италианските власти, че високите цени на електроенергията в Сардиния пречат на развитието на острова, Комисията смята, че Италия не е доказала, че цените в Сардиния са значително по-високи, независимо дали като средна величина, или по-конкретно за енергоемките потребители (21). Комисията изтъкна, че производственият свръхкапацитет, съществуващ при производството на електроенергия в Сардиния, би могъл само да доведе до насърчаване на производителите на електроенергия да продават електроенергия на възможно най-ниска цена до момента на завършването на проектите за междусистемни връзки, даващи им възможност да изнасят електроенергия от Сардиния, което е било планирано за 2010 г.
(48)
Освен това Италия не обяснява защо по-високите цени следва да се считат за неблагоприятен регионален фактор, нито защо въпросната тарифа би допринесла за регионалното развитие. Поради това Комисията изрази съмнения по отношение на необходимостта от помощта.
(49)
Комисията също така изрази съмнения дали такъв вид ad hoc помощ е пропорционална на отрицателните регионални фактори, по-специално като се има предвид използваният метод за изчисляване на преференциалната цена, който няма никаква връзка с прилаганите в останалата част на Италия цени, а се основава на средните цени в Европа за енергоемките потребители.
(50)
Комисията отбеляза, че продължителността на мярката надвишава пет години, какъвто обикновено е максималният период, за който регионалната оперативна помощ би била разрешена, и че помощта не е постепенно намаляваща в реално изражение, тъй като повишаването на тарифата е ограничено до 4 %.
(51)
По отношение на периода, обхванат от Насоките за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (22), Комисията установи, че Сардиния ще престане да отговаря на условията за ползване на помощ съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС, и по-конкретно за оперативна помощ. Насоките предвиждат възможност за преходен период от две години за линейното постепенно премахване на съществуващите режими за оперативна помощ, но не изглежда уместно да се позволи да бъде въведена нова оперативна помощ за няколко месеца, която после постепенно да бъде премахната, най-вече предвид изразените съмнения и нарушаващия конкуренцията характер на помощта.
(52)
В заключение Комисията изрази съмнение дали предоставената преференциална тарифа на предприятията Portovesme, ILA, Eurallumina и Syndial би могла да бъде разрешена като регионална помощ или на някакви други основания, които във всеки случай Италия не е посочила.
(53)
По отношение на Eurallumina, Комисията отбеляза, че дружеството все още не е възстановило неправомерната и несъвместима държавна помощ, която е получило (23), както и че съгласно правилото в решението Deggendorf (24), то следователно не би могло да получава помощ при която и да било нова мярка.
4. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
4.1. Дело C 38/B/04
(54)
В отговор на поканата на Комисията за представяне на мнения по решението от 2004 г. за започване на задълбочено разследване бяха получени мнения от първоначалния жалбоподател, няколко от получателите (Portovesme, Eurallumina и Alcoa) и други заинтересовани страни. В настоящия текст са обобщени само мненията, свързани с преференциалната тарифа за предприятията Portovesme, ILA и Eurallumina. Мненията на Alcoa не са включени, тъй като те са обстойно разгледани в окончателното решение, конкретно свързано с това дружество (25).
4.1.1. Мнение на Portovesme
(55)
Според предприятието Portovesme преференциалната тарифа е целяла да облекчи пазарната неефективност, а именно неспособността на наскоро либерализирания пазар на електроенергия в Сардиния да доставя електроенергия на конкурентни цени, поради значителната пазарна сила на историческите оператори. Portovesme твърди, че ENEL и Endesa (чиито активи за производство на електроенергия в Сардиния впоследствие са продадени на E.ON) са образували дуопол и изкуствено са поддържали цените на електроенергията в Сардиния на нивото на средните италиански цени, докато реално цените в Сардиния трябва да са много по-ниски, особено за големите потребители на електроенергия, като се има предвид свръхкапацитетът за производство на електроенергия, който би трябвало да насърчава производителите да продават на конкурентни цени.
(56)
Portovesme твърди, че съответната преференциална цена отговаря на цената, която дружеството би получило при нормални пазарни условия, т.е. ако пазарът на електроенергия функционира правилно.
(57)
Според Portovesme компенсаторните плащания, получени от Изравнителната каса (в размер на 37 EUR на MWh), привеждат цената, изплатена от Portovesme, на нивото на цените за електроенергия, плащани от неговите конкуренти, и не нарушават конкуренцията, тъй като всички производители на цинк от ЕС са платили еквивалентни цени и мярката просто компенсира неблагоприятната конкурентна позиция на дружеството, дължаща се на структурните проблеми в Сардиния (които включват липсата на природен газ).
(58)
Металите като цинк, алуминий и олово са стоки, за които има една световна цена, установена на Лондонската борса за метали. Разликите в местните разходи за производство не водят до разлики в световните цени. По-специално производството на цинк на предприятието Portovesme е прекалено малко (по-малко от 1 % от световното производство), за да може да повлияе на световната цена.
(59)
Без тарифата предприятието Portovesme ще трябва да затвори завода си, като това затваряне няма да е в полза на другите производители на цинк от ЕС, които няма да са в състояние да увеличат производителността, а недостигът ще трябва да се запълни с внос от трети страни. Portovesme стига до заключението, че преференциалната тарифа не е засегнала конкуренцията или търговията в ЕС.
(60)
Освен това според Portovesme компенсаторните плащания от Изравнителната каса не са включвали държавни ресурси, тъй като Изравнителната каса просто преразпределя частните средства, които са получени от крайните потребители на електроенергия.
(61)
Portovesme посочва, че потреблението на електроенергия от енергоемките промишлени отрасли е от значение за гарантирането на сигурността и непрекъснатостта на доставките в Сардиния и за избягването на недостиг в производството на електроенергия, който би довел до по-високи разходи за електроенергия на крайните потребители.
(62)
В заключение дружеството посочва, че ако е задължено да затвори завода си, последствията за производствената база на Сардиния ще са много сериозни, тъй като 790 преки и 500 косвени работни места ще бъдат загубени.
4.1.2. Мнение на Eurallumina
(63)
Предприятието Eurallumina твърди, че разходите за производство на диалуминиев триоксид в Европа са по-високи, отколкото в други региони на света, главно заради по-високите цени на електроенергията и горивата, както и заради разходите за транспортиране на боксит (26). По-високите разходи не могат да бъдат компенсирани от по-високи цени, тъй като цената на диалуминиевия триоксид е установена на Лондонската борса за метали и отделните производители не могат да оказват въздействие върху нея. Следователно европейското производство на диалуминиев триоксид е в конкурентно неизгодно положение спрямо останалия свят.
(64)
Освен общите проблеми, оказващи влияние върху европейските преработвателни предприятия за диалуминиев триоксид, Eurallumina също така посочва специфичните проблеми в Сардиния, които не позволяват на местните промишлени отрасли да се възползват от предимствата на либерализирането на пазара на електроенергия, най-вече пазарната сила на историческите оператори (вж. мнението на Portovesme в съображение 55 по-горе). Eurallumina също така твърди, че липсата на природен газ е в ущърб на производството на диалуминиев триоксид в Сардиния, тъй като огромните количества пара, необходими за процеса, трябва да се набавят чрез по-скъпия мазут.
(65)
Според Eurallumina след либерализацията пазарната сила на производителите на електроенергия в Сардиния е довела до увеличаване на цените на електроенергията: без тарифата Eurallumina ще трябва да плаща 65,95 EUR за MWh за доставките на електроенергия спрямо 44 EUR за MWh, които е плащала преди либерализацията. Тарифата от 2004 г. снижава цената до 35 EUR за MWh.
(66)
Както Portovesme, Eurallumina твърди, че ако бъде принудена да прекрати своята дейност, другите производители на диалуминиев триоксид в ЕС няма да могат да се намесят, тъй като те вече работят при максимален капацитет, а недостигът ще трябва да се запълни с внос от трети страни. Затварянето ще доведе до загуба на 400 преки и 250 косвени работни места (27). Като се има предвид, че дружеството е единственият доставчик на диалуминиев триоксид за топилната пещ на Alcoa, Eurallumina счита, че затварянето на завода за диалуминиев триоксид може да застраши животоспособността на Alcoa в Сардиния.
(67)
Eurallumina стига до извода, че тарифата, въведена с Указа от 2004 г., е необходима с оглед развитието на новата инфраструктура, която ще отстрани основните фактори на конкурентното неизгодно положение, оказващо влияние върху промишления отрасъл на Сардиния.
4.1.3. Мнения на други заинтересовани страни
(68)
Един от конкурентите на Portovesme - същото дружество, което първоначално представи случая на вниманието на Комисията - отново писа на Комисията след откриването на официалната процедура по разследване. Това дружество представи анализ на преференциалната тарифа от 2004 г., в който се стига до заключението, че тарифата представлява неправомерна държавна помощ. Оспорваният тарифен режим е съвсем различен от тарифата Alumix, предоставена на Alcoa: не е възможно да се твърди, че той не представлява държавна помощ. Помощта трябва да се разглежда като несъвместима с общия пазар, тъй като не може да се одобри нито като регионална оперативна помощ, нито като помощ за преструктуриране.
(69)
Предприятията Solvay Chimica Italia и Solvay Chimica Bussi, чиято дейност е свързана с промишления отрасъл за производство на хлор и сода каустик, представиха мненията си за тарифите от 2004 г. през юли 2005 г. след изтичането на едномесечния краен срок за представяне на мнения в отговор на решението за откриване на официалната процедура по разследване. Въпреки забавянето, тези дружества помолиха да бъдат разглеждани като заинтересовани страни. В своите мнения те посочват, че тарифите от 2004 г. и 2005 г. представляват неправомерна и несъвместима държавна помощ.
4.1.4. Мнение на Италия
(70)
Италия изрази твърдение, че пазарът за електроенергия в ЕС все още не е напълно конкурентен, както Комисията сама е признала в четвъртия си Годишен доклад за изграждането на вътрешния пазар за газ и електроенергия (28). Предприятията, по-конкретно тези с голямо потребление на електроенергия, не са в състояние свободно да избират доставчиците си на електроенергия при сравними условия в отделните държави-членки. Тези трудности не са свързани с предприемаческата политика на самите предприятия, а са резултат от структурните недостатъци на енергийните пазари. Настоящата ситуация на енергийния пазар на ЕС оказва отрицателно въздействие върху свободната конкуренция на продуктовите пазари на енергоемките потребители.
(71)
В Италия въпреки либерализирането на отрасъла съществуват специфични структурни недостатъци като например липсата на междусистемна връзка между различните части на националните мрежи и концентрирана пазарна структура. При тези обстоятелства либерализацията не е довела до по-добри цени за енергоемките потребители. Проблемите са особено остри в Сардиния, където междусистемната връзка е ограничена.
(72)
Ето защо Италия твърди, че специален тарифен режим, отразяващ профила на търсенето, следва да се счита за оправдан като регулаторна мярка, симулираща механизмите, които би трябвало да са налице при един напълно конкурентен пазар. Мярката е възстановила равенството на условията между енергоемките потребители, които функционират в различните държави-членки, като е премахнала неблагоприятните географски фактори, които засягат предприятията, разположени в Сардиния. В режима са предвидени очакваните последици от процеса на либерализация. Според Италия подобни мерки са приложени в други държави-членки, в които енергоемките потребители са били облагодетелствани в резултат на регламентирани тарифи за електроенергия.
(73)
Според Италия Указът от 2004 г. е целял постигането на две допълнителни цели: да се насърчи заетостта в Сардиния, където е съсредоточен металургичният отрасъл, и да се поддържа достатъчно добро равнище на търсенето на производство на електроенергия в Сардиния, която е страда от свръхкапацитет.
(74)
Италия твърди, че новият тарифен режим е de facto равностоен на тарифата Alumix, за която Комисията е установила, че не представлява държавна помощ. Разликите между стария и новия режим се дължат единствено на новата „тарифна структура“, изисквана след въвеждането на либерализирания енергиен пазар.
(75)
Италия изрази мнение, че тарифният режим не представлява държавна помощ. По отношение на използването на държавни ресурси тарифната система е напълно сравнима със системата, разглеждана в делото Preussen-Elektra, в което Съдът постановява, че не е налице използване на държавни ресурси (29). Изравнителната каса е техническият счетоводен орган на системата и не може свободно да разполага с финансовите средства, които управлява. Фактът, че AEEG и Министерството на финансите са упражнявали известен контрол върху нейните дейности не означава обаче, че държавата е можела свободно да разполага с тези средства. Следователно, според Италия, ресурсите, използвани за финансирането на тарифните механизми, са изцяло частни средства.
(76)
Италия също така заяви, че тарифата не оказва въздействие върху търговията в рамките на Съюза и не би могла да наруши конкуренцията, поради причини, свързани с наличието на световна цена за продуктите, които представляват стоки (вж. мнението на Portovesme, съображение 55). Освен това, както производството на ЕС, така и производството на Италия не е успяло да върви в крак с нарастващото търсене на съответните метали. През 2005 г. националното производство е покривало едва 12 % от търсенето на алуминий в Италия, 55 % от търсенето на цинк в Италия и 80 % от търсенето на олово в Италия. Съществувал е нарастващ дефицит в производството на тези метали в ЕС и в Италия, като търсенето е било задоволявано във все по-голяма степен чрез внос от трети държави. Ако италианският металургичен отрасъл изчезне, нито един нов участник на пазара на ЕС не би могъл да замени загубения капацитет в Италия, тъй като производствените съоръжения на ЕС вече работят с пълен капацитет и нито един новодошъл или вече установил се производител не би имал стимул да увеличи капацитета си, тъй като перспективите за наличието на електроенергия на разумни цени в дългосрочен план са несигурни. Поради това поддържането в Италия на тези производствени възможности не би могло да навреди на конкурентите. Тъй като преференциалната тарифа не е била по-ниска от средните цени на електроенергията, плащани от конкурентите на дружествата, тя не е насърчавала износа от Сардиния към други държави-членки.
(77)
Италия заяви, че дори ако Комисията заключи, че мярката наистина е държавна помощ, тарифата може да се счита за съвместима с вътрешния пазар на основание, че тя е регионална оперативна помощ, която е допустима в Сардиния въз основа на дерогацията, предвидена в член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС.
(78)
Според Италия недостатъците на електроенергийния пазар на Сардиния (концентрация на пазара, лоша междусистемна връзка, свръхкапацитет в производството на електроенергия) и липсата на достъп до газопреносна инфраструктура представляват неблагоприятен регионален фактор и тарифата е целяла да облекчи последиците от него.
(79)
Цените на електроенергията в Италия са били с 38 % по-високи от средните за ЕС за енергоемки потребители. Това е създало проблем по отношение на конкурентоспособността, който е бил изострен в Сардиния от недостатъците на местния пазар на електроенергия и липсата на достъп до газопреносната мрежа.
(80)
Италия твърди, че мярката е допринесла за регионалното развитие, тъй като металургичният отрасъл значително е допринесъл за икономиката и заетостта в Сардиния: металургичният отрасъл съставлява 12 % от заетата работна ръка и 12,2 % от регионалния БНП в производствения сектор. Тарифата е оказала положително влияние върху заетостта и върху запазването на социалната и икономическата обстановка на острова.
(81)
Според Италия тарифата е пропорционална на неблагоприятните фактори, на които са изложени получателите, тъй като тя само е изравнила цените на електроенергията, заплащани от производители от Сардиния, спрямо средните цени, заплащани от техните конкуренти от ЕС.
(82)
Тарифата също така е с кратковременен и преходен характер, тъй като прилагането ѝ е предвидено да приключи със завършването на инфраструктурните проекти, насочени към подобряване на междусистемната връзка с националните електро- и газоразпределителни мрежи (новия междусистемен електропровод SAPEI и газопровода GALSI) (30).
(83)
Според Италия мярката също е постепенно намаляваща, тъй като преференциалната цена е била индексирана на основата на промените в цените на горивата и само би могла да бъде увеличавана или да остане непроменена.
4.2. Дело C 13/06
4.2.1. Мнение на Portovesme
(84)
Portovesme счете, че тарифите от 2005 г. не нарушават конкуренцията, че те са необходими, за да се гарантира оцеляването на съответните промишлени отрасли и че биха могли да се считат за съвместими като регионална помощ. Доводите на дружеството са подобни на тези, изложени от Италия, на които може да се направи позоваване (вж. съображения 87-104).
4.2.2. Мнение на Eurallumina
(85)
Eurallumina също счете, че тарифите от 2005 г. не нарушават конкуренцията, че те са необходими, за да се гарантира оцеляването на съответните промишлени отрасли и че биха могли да се считат за съвместими като регионална помощ. Доводите на дружеството са подобни на тези, изложени от Италия, на които може да се направи позоваване.
4.2.3. Мнения на други заинтересовани страни
(86)
Двамата конкуренти на предприятията Portovesme и Syndial, които бяха представили мнения по дело C 38/B/04, представиха мнения и по това дело. И двамата заявиха, че оспорваната мярка представлява оперативна помощ, която следва да се счита за несъвместима с вътрешния пазар.
4.2.4. Мнение на Италия
(87)
Италия твърди, че тарифите от 2005 г. са много различни от тарифите, приложени през 2004 г., тъй като сега те отговарят на изискванията на Насоките за регионална помощ.
(88)
Според Италия въз основа на повърхностна оценка тарифите може да се класифицират като оперативна помощ, но реално те са част от поредица от мерки, предвидени в полза на регионалното развитие в Сардиния. По-специално, Италия насочва вниманието към близката връзка между тарифите и ангажимента за извършване на дългосрочни инвестиции, който се изисква да бъде поет от получателите на помощта. Според Италия клаузата за временно преустановяване, съгласно която изпълнението на мярката подлежи на разрешение от Комисията, свидетелства за нейния характер на регионална помощ.
(89)
Меморандумът за разбирателство (protocollo d’intesa), подписан от регионалните власти и получателите на помощта, е съществената част от тази стратегия. Той включва следното:
a)
производствени инвестиции, описани в промишлените планове, представени от получателите;
б)
ускореното упълномощаване на инфраструктура за междусистемна връзка между енергийни системи, която да позволява на получателите да получават енергия на конкурентни цени (газопроводът GALSI и междусистемния електропровод SAPEI);
в)
присъждането на интегрирана концесия за експлоатацията на каменовъглената мина в областта Sulcis и изграждането/експлоатацията на нова електроцентрала, работеща на въглища и предназначена за доставяне на електроенергия на получателите; и
г)
преференциални тарифи.
(90)
Италия твърди, че тарифите следва да се разглеждат като политически инструмент, който има за цел да предпази секторите, застрашени от високи цени на електроенергията, които в противен случай ще трябва да се преместят извън Италия и Европа с оглед на агресивната конкуренция от дружества извън ЕС с по-ниски производствени разходи. Тарифите следва да се прилагат до завършването на планираната инфраструктура и постигането на конкурентен вътрешен пазар на електроенергия. Мярката е в съответствие със същността на регионалните помощи, тъй като насърчава икономическото развитие и заетостта на остров, където енергоемкото производство е в конкурентно неизгодно положение не само заради несъвършеното състояние на либерализацията на пазара на електроенергия, но също и заради изключителните инфраструктурни недостатъци в Сардиния по отношение на междусистемната връзка с националните електро- и газоразпределителни мрежи.
(91)
В подкрепа на този интегриран подход Италия цитира Първия доклад на Групата на високо равнище за конкурентоспособност, енергия и околна среда (31), в който се установява, че процесът на либерализация в енергийния сектор не е довел до задоволителни резултати, че е необходима по-добра междусистемна връзка и че е желателно да се сключат дългосрочни договори с предвидими цени или партньорства между клиентите и доставчиците на електроенергия. Италия твърди, че мерките, планирани за Сардиния, отбелязват напредък в това направление, но че са необходими също така и краткосрочни мерки като тарифите, за да се запази конкурентоспособността на промишления отрасъл на Сардиния и да се гарантира оцеляването му, докато се направят планираните инвестиции и се решат структурните проблеми.
(92)
Италия твърди, че не е възможно да се сравняват цените за електроенергия, платени от получателите на помощта в Сардиния, със средните цени за електроенергия, платени от сходни предприятия от италианския полуостров, тъй като енергоемките предприятия са закупували електроенергия чрез двустранни договори, които не са били обществено достояние. Според Италия Комисията е сбъркала при извършването на сравнение, базирано на цените, регистрирани на енергийните борси, тъй като само минимална част от доставките на електроенергия на тези предприятия са получени от борсите.
(93)
Според Италия цените, договорени с двустранни договори, ще бъдат благоприятни за потребителите, само ако потребителите могат свободно да избират доставчиците и източника на електроенергия, произведена с конкурентни технологии. Това не е възможно в Сардиния, където централите за производство на електроенергия не могат да произвеждат евтина електроенергия заради липсата на достъп до природен газ. Освен това ограничената междусистемна връзка между енергийните системи обезкуражава новите инвестиции в съвременно производство на електроенергия, което прави изнасянето на електроенергия невъзможно. Друг фактор е пазарната концентрация и ролята на историческите оператори.
(94)
При тези обстоятелства, според Италия, е разумно да се прилагат тарифи, които стабилизират цените на електроенергията, докато не се постигне по-ефективна конкуренция на електроенергийния пазар. Италия отново посочи, че преференциалните тарифи симулират механизма на изцяло конкурентен пазар.
(95)
По отношение на производствения свръхкапацитет на електроенергия, който беше причината Комисията да се съмнява, че цените на електроенергията в Сардиния са по-високи от тези на италианския полуостров (тъй като свръхкапацитетът по-скоро следва да насърчава производителите на електроенергия да продават на конкурентни цени на големите консуматори - вж. съображение 47), Италия представи следните доводи. Свръхкапацитетът на мощностите за производство на електроенергия в Сардиния не може да доведе до по-ниски цени за потребителите, тъй като в този специфичен случай свръхкапацитетът е резултат от ограничената междусистемна връзка което налага установяването на много голям резерв от мощности, за да се обезпечи непрекъснатостта на доставките на електроенергия на острова (32). Тъй като този резерв при всички случаи е изплатен чрез налози върху всички крайни потребители на електроенергия, доставчиците на електроенергия нямат интерес да продават произведената с тази резервна мощност електроенергия на по-конкурентни цени.
(96)
Според Италия мярката е пропорционална, тъй като цената, фиксирана от AEEG за 2005 г. (вж. съображение 34 по-горе) отговаря на средната цена, плащана в ЕС от конкурентите на получателите и изчислена обективно от регулатора. Италия също така посочва, че в държавите-членки с регулирани тарифи големите промишлени потребители са плащали цени от порядъка на 25 EUR за MWh за доставките на електроенергия през 2005 г.
(97)
Следователно Италия оспорва данните, представени от жалбоподателите, които според нея са методологично погрешни, тъй като надценяват средните цени на електроенергията, плащани от конкурентите на получателите в ЕС.
(98)
Според Италия срокът на режима от шест години вместо пет години е оправдан от необходимостта да се изчака завършването на енергийната инфраструктура.
(99)
Италия също така твърди, че изискването за постепенно намаляване е спазено: тарифите са постепенно намаляващи, тъй като са адаптирани въз основа на средната стойност на промените на амстердамската и франкфуртската енергийна борса и могат само да се увеличават, но не и да намаляват.
(100)
Тарифите се определят според промените в цените на енергийните борси, тъй като според Италия това е обективен критерий, който достатъчно добре характеризира тенденциите в цените на електроенергията. Въпреки това Италия твърди, че реалните увеличения на цените за енергоемки потребители от ЕС обикновено са много по-ниски от увеличенията, регистрирани на борсите, тъй като тези потребители плащат цени, договорени с двустранни договори или установени от държавата, когато става дума за регулирани тарифи, и за тези цени е по-малко вероятно да се променят.
(101)
Италия стига до заключението, че годишното увеличение от 4 %, приложено за тарифите в Сардиния, отговаря на увеличенията в цените на електроенергията, приложени за преките им конкуренти от ЕС.
(102)
Италия насочва вниманието към съществуването в ЕС на мерки, които имат въздействие, еквивалентно на оспорваните преференциални тарифи, и твърди, че всички те трябва да се оценяват по един и същ начин, независимо от формата им, тъй като общата им цел е да се гарантира оцеляването на енергоемките промишлени отрасли в ЕС и да се предотврати тяхното преместване извън националната територия.
(103)
Въпреки че от 2007 г. насам Сардиния не би могла да се ползва повече от регионална оперативна помощ, Италия твърди, че в Насоките за регионална помощ е предвидена разпоредба за постепенно премахване на режимите, съществуващи по времето, когато регионът е престанал да отговаря на условията за дерогация, предвидени в член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. Следователно Комисията все още е била в позиция да разреши мярката съгласно Насоките за регионална помощ от 2007 г. Във всеки случай Италия заявява, че оспорваната мярка не следва да се разглежда като обикновена оперативна помощ.
(104)
Италия отново заяви, че тарифите не засягат търговията между държавите-членки въз основа на вече изложените в съображение 76 доводи по отношение на алуминия, цинка и оловото. Според Италия същата логика важи и за химическия промишлен отрасъл. Италия изтъкна, че през 2003 г. вносът на химически продукти в Италия е надвишавал износа, а производството на ЕС и производството на Италия рязко са спаднали от 2001 г. насам. По-специално по отношение на производството на PVC, което е основното приложение на хлора, Италия подчерта наличието на производствен дефицит в страната: през 2002 г. само 470 000 тона PVC са били произведени в Италия, докато потреблението е било 970 000 тона.
5. ОЦЕНКА НА МЯРКАТА
5.1. Наличие на държавна помощ съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС
(105)
По смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС една мярка представлява държавна помощ, ако отговаря едновременно на всички следни условия: мярката a) предоставя икономическо предимство на получателя; б) се предоставя от държавата или чрез държавни ресурси; в) е избирателна; и г) засяга търговията между държавите-членки и е в състояние да наруши конкуренцията в рамките на ЕС.
5.1.1. Наличие на предимство
(106)
Съгласно тарифните режими от 2004 г. и 2005 г. държавата се намесва, за да субсидира цената на електроенергията, договорена от получателите и техните доставчици. Например, през 2004 г. въз основа на действащите по това време двустранни договори за доставка и при липсата на компенсаторни плащания, предприятието Portovesme би трябвало да плати 63 EUR за MWh (33), а предприятието Eurallumina - 65,95 EUR. Тези данни бяха предоставени от Италия и от самите получатели и поради това не се оспорват.
(107)
През 2005 г. според данните, предоставени от Италия, цената на електроенергията, договорена от Syndial с неговия доставчик надвишава 60 EUR за MWh, докато тарифата би я свалила на 27 EUR за MWh. Логическата обосновка на двете мерки е, че държавата ще възстанови на получателите допълнителните разходи, които са понесли за купуването на електроенергия в Сардиния, в сравнение със средните цени, плащани от техните конкуренти в ЕС.
(108)
Portovesme твърди, че преференциалната цена отговаря на цената, която би преобладавала на един напълно конкурентен пазар и следователно не предоставя предимство. Комисията вече отхвърли този довод в делото Alcoa, което се отнасяше до идентични на практика тарифи. При оценяване наличието на предимство, нито съдилищата на Съюза, нито Комисията някога са взимали предвид условията, които биха преобладавали на един хипотетичен, по-ефективно функциониращ пазар. Референтната рамка винаги са били условията, преобладаващи на съответните реални пазари (34).
(109)
Този довод също така предполага, че при неправилно функциониране на пазара, би било оправдано дадена държава-членка да определя цени, симулиращи условията на ефективна конкуренция (вж. коментара на Италия в съображение 72 по-горе).
(110)
Подобна логика не може да бъде приета, тъй като противоречи на принципа, установен в съдебната практика на ЕС, според който „обстоятелството, че една държава-членка се опитва да доближи чрез едностранни мерки условията на конкуренцията, съществуващи в даден икономически отрасъл, до условията, които преобладават в други държави-членки, не следва да отнема характера на помощи на тези мерки“ (35). Комисията счита, че същият принцип се прилага към случаи, в които дадена държава-членка се опитва да доближи условията на конкуренцията до условията, които биха преобладавали на един напълно конкурентен пазар.
(111)
Освен това, ако се приеме този довод, то отпуснатата от държава-членка субсидия за запълване на разликата между дадена свободно договорена цена от двама пазарни оператори и дадена теоретичната цена, върху която те биха се споразумели при условията на пълна конкуренция, не би представлявала държавна помощ, което би обезсмислило основната цел на контрола на държавната помощ.
(112)
Италия твърди, че тези тарифи са идентични на тарифата Alumix, за която Комисията е установила, че не представлява държавна помощ (вж. съображение 74 по-горе) и по същия начин следва да се счита, че те не представляват държавна помощ.
(113)
Комисията подчертава, че ситуацията, относно която Комисията е взела позиция в делото Alumix е била много различна. В делото Alumix тарифата е била предоставена от ENEL, който тогава е бил публичен доставчик на електроенергия с монополен дял на един все още нелиберализиран енергиен пазар (36). В тази ситуация Комисията е трябвало да провери дали дружеството ENEL е продавало на изкуствено ниска цена или е имало поведение на рационален оператор в условията на пазарна икономика. Поради монопола, който дружеството ENEL е имало над производството и доставката на електроенергия, Комисията не е разполагала с конкурентна пазарна цена, с която да направи сравнение, за да прецени дали е имало наличие на предимство или не. Ето защо тя е разработила метод, чрез който да определи най-ниската теоретична пазарна цена, на която един разумен доставчик би искал да продава на „най-добрия си клиент“.
(114)
Въпреки това, този метод не може да се прилага в случаите, когато цените се договарят от крайните потребители с доставчиците на електроенергия на един либерализиран пазар и се субсидират с ex post компенсаторни плащания. Следователно анализът в решението Alumix и констатациите на Комисията по това дело са очевидно неуместни в настоящия случай. Това беше подкрепено от Решението на Първоинстанционния съд, който потвърди решението за откриване на официална процедура по разследване в делото Alcoa (37) (точка 132 от решението).
(115)
В настоящия случай принципът за оператор в условия на пазарна икономика не е приложим. Случаят би трябвало да бъде оценен с оглед на критерия за оператор в условията на пазарна икономика, ако държавата е продавала електроенергия на съответните дружества пряко или чрез държавно дружество, както е бил случаят с Alumix. Но в настоящия случай електроенергията се доставя от частни дружества. Поради това не е необходимо, за разлика от делото Alumix, да се провери дали поведението на държавата е сравнимо с това на рационален пазарен оператор.
(116)
Трябва да се заключи, че системите за компенсаторни плащания от 2004 г. и 2005 г. облекчават разходите, дължими по договорите за доставка, сключени от получателите, които принципно биха утежнили бюджета на дружествата. Следователно, съгласно утвърдената съдебна практика, оспорваната мярка предоставя икономическо предимство на получателите (38).
5.1.2. Избирателен характер
(117)
Тъй като преференциалните тарифи за електроенергия в Италия се предоставят изключително на предприятия, експлоатиращи съществуващи производствени съоръжения, разположени в Сардиния, и принадлежащи към ограничен списък на промишлени отрасли, определени в законодателни и регулаторни инструменти, които съставляват правната основа на мерките, предоставяното от тях предимство е избирателно.
5.1.3. Държавни ресурси и отговорност на държавата
(118)
Съгласно установената съдебна практика дадено предимство представлява държавна помощ съгласно обхвата на член 87, параграф 1 от ДФЕС, само ако е пряко или косвено предоставено чрез държавни ресурси (39) и може да се вмени на държавата (40).
(119)
Както беше обяснено в съображение 28, разглежданите компенсаторни плащания се финансират от парафискален налог, събиран от Изравнителната каса чрез компонент A4 от тарифата за електроенергия. Този налог е задължителен, тъй като е наложен с решения на AEEG, изпълняващи националното законодателство. Изравнителната каса е публичен орган, установен със закон, който изпълнява функциите си съгласно точни инструкции, определени в решенията на AEEG.
(120)
Също съгласно установената съдебна практика приходът от налога, който е задължителен съгласно националното законодателство и се изплаща на създаден със закон орган, представлява държавен ресурс по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора, когато е предназначен за финансирането на мярка, отговаряща на останалите критерии, посочени в същия член (41).
(121)
Италия се позовава на решението на Съда по делото PreussenElektra (42), за да докаже тезата си, че въпросната мярка не е финансирана с държавни ресурси. Италия твърди, че необходимите средства за финансирането на тарифата са били осигурени от частни лица (потребителите на електроенергия) на частни лица (получателите), както и че ролята на държавата е ограничена до приемането на закон, налагащ плащането на изискваните суми, без да се предоставя дискреционна власт за разполагане със средствата, освен ако не е за прилагане на законно предвидения режим. По-конкретно, според Италия и някои от получателите Изравнителната каса не може да упражнява контрол върху средствата и е само счетоводен посредник.
(122)
В делото PreussenElektra Съдът постанови, че задължението, наложено на частните електроразпределителни дружества да закупуват електроенергия, произведена от възобновяеми източници на енергия, на минимални цени, по-високи от реалната икономическа стойност на този вид енергия, не представлява държавна помощ, тъй като мярката не включва пряко или косвено прехвърляне на държавни ресурси.
(123)
Комисията изтъква, че в делото PreussenElektra необходимите ресурси за финансирането на мярката са били пряко предоставени от електроразпределителните дружества на производителите на енергия от възобновяеми източници, без да се преминава през публичен орган. При тази система сумите, които се прехвърлят, никога не биха могли да бъдат на разположение на органите на държавата-членка. В разглеждания случай обаче средствата преминават през публичен орган - Изравнителната каса, преди да бъдат изплатени на крайния получател. Поради това делото PreussenElektra разглежда различни фактически обстоятелства и не е приложимо в настоящия случай.
(124)
Решението по делото Pearle (43) не може да помогне нито на Италия, нито на получателите. В делото Pearle Съдът установи, че при някои определени условия приходът от налог, преминаващ през публичен орган, не представлява държавни ресурси. В това дело мерките са били изцяло финансирани от производителите от определен отрасъл единствено по тяхна собствена инициатива. Средствата са били събирани чрез парафискален налог, който преминава през публичен орган, който в нито един момент не е можел да разполага с тях свободно. Освен това страните, които са плащали налога, са били тези, които са се ползвали от мярката.
(125)
Италия твърди, че Изравнителната каса не разполага с дискреционна власт по отношение на изразходването на средствата, които са определени за финансирането на тарифите и те в нито един момент не попадат в „периметъра на публичните финанси“. Следователно държавата не може свободно да разполага с тези средства и следователно те не представляват държавни ресурси.
(126)
Като предварителна забележка следва да се подчертае, че макар и някои от критериите от делото Pearle да могат субективно да се считат за по-важни от други, нито един от тях не може да се счита за „основен критерий“ по това дело. Изброените в съдебното решение критерии са кумулативни. Това е и тълкуването на Първоинстанционния съд в решението по делото Earl Salvat, където той разглежда оспорвания в това дело парафискален налог спрямо всеки един от критериите по делото Pearle (44).
(127)
Преди да разгледа ролята на Изравнителната каса, Комисията провери дали някои от останалите изброени в делото Pearle критерии са изпълнени. Ясно е, че в настоящия случай, за разлика от делото Pearle, оспорваните тарифи са били установени по инициатива на държавата, а не по инициатива на даден икономически отрасъл. Още повече, в делото Pearle получателите на мярката са били и единствените, които допринасят за финансирането на използваните ресурси, така че намесата на публичния орган не е имала тенденцията да създаде предимство, което би представлявало допълнителна тежест за държавата. В разглеждания случай получателите не носят финансовата тежест от налога, плащането на който се поема единствено от потребителите на електроенергия. Следователно позоваване на решението по делото Pearle е недействително, независимо от евентуалната обосновка на довода, че Изравнителната каса изпълнява функцията единствено на счетоводен посредник.
(128)
По отношение на самата Изравнителната каса Комисията изтъква, че съгласно установената съдебна практика не следва да се прави разграничение между случаите, в които помощта е предоставена пряко от държавата, и тези, в които тя е предоставена посредством публичен или частен орган, предназначен или създаден от държавата (45). Следователно публичният или частният статут на Изравнителната каса не е определящ фактор за целите на прилагането на правилата за държавна помощ. Фактът, че Изравнителната каса е публичен орган не означава автоматично, че член 107 от ДФЕС е приложим (46); по същия начин намесата на публичен орган не изключва сама по себе си прилагането на този член.
(129)
Анализът обаче не може да бъде ограничен до предоставените на Изравнителната каса правомощия в качеството ѝ на публичен орган. Това, което по-скоро трябва да се провери, е по-общият въпрос дали държавата, пряко или посредством друг, определен от нея орган, може да упражнява контрол върху средствата, използвани за финансирането на тарифата. Такава проверка би трябвало да се направи и ако Изравнителната каса беше частен орган.
(130)
Наскоро постановеното решение на Съда по делото Essent (47) предоставя окончателни указания по тази точка. В делото Essent Нидерландия беше въвела със закон тарифна добавка върху цените на електроенергията. Добавката е била плащана от потребителите на електроенергия на операторите на електропреносната мрежа, които на свой ред са изплащали съответните суми на определено дружество - SEP. Последното не е разполагало с никаква дискреционна власт по отношение управлението на средствата и е функционирало под прекия контрол на органите. Съдът стигна до заключението, че приходите от тази добавка са представлявали държавни ресурси, защото добавката върху цената на електроенергията е била наложена с национален закон и следователно е представлявала налог. Дружеството SEP не е имало право да използва приходите от този налог за други цели, освен предвидените от закона, и поради това средствата са били под публичен контрол и националните органи са можели да разполагат с тях. Съдът прецени, че това е достатъчно за определянето на разглежданите средства като държавни ресурси.
(131)
Приликите с разглеждания случай са очевидни. Тарифната добавка върху цената на електроенергията, използвана за финансирането на оспорваните тарифи, в настоящия случай е наложена със закон, какъвто е случаят и в делото Essent. Изравнителната каса изпълнява същата функция като SEP, тъй като централизира и управлява приходите от парафискалния налог и подлежи на същите ограничения, тъй като не може да използва приходите от налога за други цели, освен за предвидените в закона (финансирането на преференциалните тарифи). Държавата е в позиция да контролира и насочва използването на средствата: Изравнителната каса изпълнява счетоводните си функции съгласно точни инструкции на AEEG, който действа в рамките на законовите си регулаторни правомощия и/или в изпълнение на националното законодателство. Поради това управляваните от Изравнителната каса средства са постоянно под публичен контрол.
(132)
Този анализ е в съответствие с решението на Комисията по италианското дело за трудно възстановимите разходи, в което средствата, управлявани от Изравнителната каса в сметка A6, са определени като държавни ресурси (48).
(133)
Определянето на средствата, управлявани от Изравнителната каса, като държавни ресурси, бе потвърдено в решението на Първоинстанционния съд по делото Iride (49).
(134)
Върховният касационен съд на Италия вече е постановил, че юридическата правосубектност на Изравнителната каса не е отделена от италианската държава и че прехвърлените средства на Изравнителната каса следва да се считат за собственост на държавата, дори и да произхождат от частни лица и да са били предназначени за частни предприятия (Решение № 11632/03 от 3 април 2003 г.). В делото Iride жалбоподателите, а именно Iride Spa и Iride Energia Spa, са сезирали Първоинстанционния съд срещу решение на Комисията, в което тя е определила като държавни ресурси средствата, управлявани от Изравнителната каса в сметка А6. Изложените от жалбоподателите доводи са много сходни. Те оспорват по същество решението на Върховния касационен съд, изтъквайки, че Изравнителната каса изпълнява само функцията на счетоводен посредник между гражданите, подлежащи на финансово задължение, и получателите на съответните суми - функция, която не ѝ позволява да използва внесените суми, дори и за кратък период от време. Жалбоподателите също така заявяват, че установената съдебната практика в делото PreussenElektra е приложима.
(135)
След като подчерта, че не е компетентен да разглежда тълкуването на италианското законодателство, направено от Върховния касационен съд, Първоинстанционният съд потвърди, че депозираните по сметка A6 на Изравнителната каса суми трябва да се квалифицират като държавни ресурси, не само защото са собственост на държавата, но също така защото са под постоянен публичен контрол (50).
(136)
Това заключение се отнася до сметка A6 на Изравнителната каса, използвана за финансиране на трудно възстановимите разходи в електроенергийния сектор на Италия. Въпреки това то може да се отнесе съвсем логично и към компонент A4, от който се финансират оспорваните тарифи. Решението на Върховния касационен съд се основава на анализ на юридическата правосубектност на Изравнителната каса и поради това заключението му, потвърждаващо собствеността на държавата, важи за всички средства, внасяни в Изравнителната каса. Същото важи и за заключението на Първоинстанционния съд, според което държавата може да контролира средствата, управлявани от Изравнителната каса. Няма никаква разлика между сметка A6 и компонент A4, освен предназначението на средствата (сметка А6 - за покриване на трудно възстановими разходи, а компонент А4 - за финансиране на преференциални тарифи). Следователно сумите, прехвърляни на получателите от Сардиния от компонент A4, също трябва да бъдат определени като държавни ресурси.
(137)
Освен че се финансират чрез държавни ресурси, отговорността за оспорваните тарифи може да се вмени на държавата, тъй като правното основание на мерките е определено в националното законодателство и в решенията на AEEG, който е публичен орган, взети при изпълнението на неговите публични функции (51).
5.1.4. Въздействие върху търговията и нарушаване на конкуренцията
(138)
Що се отнася до въздействието на мерките върху търговията между държавите-членки и произтичащото от това нарушаване на конкуренцията, безспорно е, че съответните пазари (на олово, цинк, сребро, алуминий и хлор/сода каустик) са напълно отворени за конкуренцията. Това само по себе си е достатъчно, за да се установи, че тарифите оказват въздействие върху търговията в рамките на Съюза.
(139)
При все това Комисията взе предвид изложения от получателите и от Италия довод, според който в металургичния отрасъл (доводът не е изрично представен по отношение на производството на хлор) тарифата не оказва въздействие върху търговията и не нарушава конкуренцията, тъй като няма реални търговски потоци между държавите-членки, развиването на такива потоци е малко вероятно, а предвид на конкретните характеристики на този отрасъл тарифите не вредят на конкурентите на получателите в Съюза.
(140)
В решенията на Комисията и решенията на Съда липсата на реални търговски потоци никога не е била приемана като доказателство за липсата на въздействие на дадена мярка за помощ върху търговията в рамките на Съюза. В действителност Съдът винаги е постановявал, че помощта за дадено предприятие може да е такава, че да засяга търговията между държавите-членки и да нарушава конкуренцията, дори и самото предприятие - получател на помощта да не участва в търговията в рамките на Съюза. Когато дадена държава-членка предоставя помощ на дадено предприятие, националното производство може поради това да се запази на същото ниво или да нарасне, в резултат на което установените в други държави-членки предприятия ще имат по-малко възможности да изнасят продуктите си на пазара на съответната държава-членка (52).
(141)
Освен това ситуацията, характеризираща се с намаляване на производството в ЕС и увеличаване на вноса от държави извън Съюза при ограничени или несъществуващи търговски потоци между държавите-членки, не е рядко срещана: дори е типична за отраслите, изправени пред структурни трудности или подложени на силен конкурентен натиск. Тези промишлени отрасли са особено чувствителни към приеманите от държавите-членки мерки за подобряване на конкурентната позиция на техните национални промишлени отрасли.
(142)
Фактът, че производството на цинк, олово и сребро в Италия е твърде скромно, за да повлияе на референтната цена, не е от значение. Фактът, че съществува референтна цена за тези метали, която не се влияе лесно от производствените условия в една-единствена държава-членка, не изключва съществуването на конкуренция между предприятията, които са се установили в ЕИП и продават продукцията си на световните пазари на метали. Разбираемо е, че помощта, предоставена на получателите от Сардиния, не им дава възможност да намалят световната цена за продуктите си и да изместят пазарните си конкуренти, както и че другите европейски производители могат да продължат дейността си, докато са в състояние да продават на световната цена, като реализират печалба. Въпреки това печалбите, придобити в Италия благодарение на субсидираните тарифи на електроенергията, като цяло засилват конкурентната позиция на дружествата. Например, натрупаните капиталови резерви могат да се използват за поглъщане на конкурентите и за увеличаване на пазарния дял. Този довод е още по-уместен, като се има предвид, че някои от получателите принадлежат към многонационални дружества (53).
(143)
Противно на твърденията на получателите, фактът, че цената, заплащана в Италия в разглежданите сектори, съответства на стандартната цена на електроенергията, заплащана в Европа от конкурентни производители, не може да се счита за доказателство, че интересите на други европейски производители не са застрашени от италианската тарифа. В решението по дело C-372/97 Италия/Комисия бе ясно установено, че едностранните мерки, целящи да доближат условията на конкуренцията, съществуващи в една държава-членка, до преобладаващите в други държави-членки, действително засягат търговията (и следователно не могат да не бъдат определени като помощ). Освен това е възможно някои от действащите споразумения за доставка на електроенергия в други държави-членки да включват държавна помощ и Комисията е започнала задълбочени разследвания на няколко мерки от този вид (54). Макар и този защитен довод да не е изрично представен нито от Италия, нито от Alcoa, Комисията счита за полезно да привлече вниманието към утвърдения принцип, според който наличието на неправомерна помощ в някои държави-членки не може да оправдае приемането на подобни мерки от страна на друга държава-членка.
(144)
Във всеки случай получените жалби от конкурентите на получателите показват, че оспорваните тарифи действително пораждат проблеми относно конкуренцията и засягат търговията в рамките на Съюза.
(145)
Освен това Италия не е уведомила за тарифите от 2004 г. Съгласно установената съдебна практика в случаите, когато за помощта не е изпратено уведомление, Комисията не е длъжна да доказва нагледно действителните последици от мярката върху конкуренцията и търговията между държавите-членки. „Ако в решението си Комисията трябва да докаже нагледно действителните последици от вече предоставена помощ, това би довело до привилегироване на държавите-членки, които предоставят помощ в нарушение на задължението за уведомяване, определено в член 93, параграф 3 от Договора [за ЕО], което ще е в ущърб на онези, които уведомяват за помощта на етапа на планиране“ (55).
(146)
Трябва да се заключи, че оспорваните преференциални тарифи за електроенергия са в състояние да подобрят конкурентните позиции на техните получатели в сравнение с позициите на техните конкуренти в ЕС. Установена съдебна практика е при такива обстоятелства да се счита, че търговията между държавите-членки е засегната и конкуренцията е нарушена (56).
5.1.5. Заключения относно наличието на помощ
(147)
Комисията заключава, че оспорваните тарифи от 2004 г. и 2005 г. представляват държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от ДФЕС и могат да бъдат разрешени, само ако отговарят на условията за някое от изключенията, предвидени в Договора. Това заключение е в съответствие със заключението, достигнато в делото Alcoa, което се отнасяше до идентични на практика тарифи.
5.2. Нова помощ или съществуваща помощ
(148)
Случаите, при които дадена мярка представлява съществуваща помощ, са подробно изброени в член 1 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (57).
(149)
Безспорно е, че оспорваните мерки не са били въведени в действие преди присъединяването на Италия към Съюза (член 1, буква б), подточка i) от регламента), че те не могат да се считат за разрешени поради липсата на приемане на решение от Комисията в предвидените срокове от процедурата (член 1, буква б), подточка iii), и че не могат да се считат за съществуваща помощ поради изтичането на давностните срокове (член 1, буква б), подточка iv). Те не са станали помощ поради еволюцията на общия пазар и без да са били изменяни от държавата-членка (член 1, буква б), подточка v), първо изречение).
(150)
С оглед на гореизложеното Комисията счита, че оспорваните тарифи представляват нова помощ.
5.3. Правомерност на помощта
(151)
Съгласно член 108, параграф 3 от ДФЕС държавите-членки са длъжни да уведомяват Комисията за плановете за предоставяне или изменение на дадена помощ и не могат да прилагат предложените мерки, докато уведомителната процедура не приключи с постановяването на окончателно решение.
(152)
Тъй като Италия не е подала уведомление относно член 1 от Указа от 2004 г., тарифите от 2004 г. представляват неправомерна помощ.
(153)
Италия обаче действително е подала уведомление относно член 11, параграф 12 от Закон № 80/2005 и се е въздържала от прилагането на тази мярка. Следователно,тя е изпълнила задълженията си съгласно член 108, параграф 3 от ДФЕС.
6. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА
(154)
Чрез дерогация от общата забрана за предоставяне на държавна помощ, предвидена в член 107, параграф 1 от ДФЕС, дадена помощ може да бъде обявена за съвместима, ако отговаря на едно от посочените в Договора изключения.
(155)
Тарифите от 2004 г. и 2005 г. представляват оперативна помощ. Твърдението на Италия, че тарифите от 2005 г. не следва да се считат за оперативна помощ, защото са част от стратегия за регионална подкрепа и подлежат на условие за производствени инвестиции, следва да бъдат отхвърлени. Въпреки че меморандумът за разбирателство предвижда, че получателите на помощта трябва да извършат определени инвестиции, компонентът на помощ в преференциалните тарифи от 2005 г. не е част от допустимите разходи и не подлежи на максимален интензитет на помощта. Няма данни, показващи, че мярката отговаря на критериите за инвестиционна помощ или че помощта е пропорционална. Вместо това мярката е ясно обвързана с потреблението на електроенергия и е насочена към ограничаване на разходите за доставка на електроенергия, които са оперативни разходи, направени от съответните дружества. Следователно тя не може да се разглежда като инвестиционна помощ.
(156)
Оперативната помощ по принцип е несъвместима с вътрешния пазар. В решението по дело C-86/89 Италия/Комисия Съдът установи, че „разглежданата помощ, която се предоставя без конкретни условия и единствено според използваните количества, би следвало да се счита за оперативна помощ за въпросните предприятия и като такава засяга условията на търговията в степен, която противоречи на общия интерес“ (58).
(157)
В решението по дело T-459/93 Siemens/Комисия Първоинстанционният съд припомни принципа, според който „оперативната помощ, а именно помощта, предназначена да облекчи едно предприятие от разходите, които обикновено би трябвало да понесе само в процеса на ежедневното му управление или обичайните му дейности, по принцип не попада в обхвата на гореспоменатия член 92, параграф 3, [понастоящем член 107, параграф 3 от ДФЕС] […]. Съгласно съответната съдебна практика въздействието на такава помощ по принцип нарушава конкуренцията в отраслите, в които тя е предоставена, без обаче да може, поради самия си характер, да постигне някоя от целите на гореспоменатите изключения“.
(158)
Съществуват обаче ясно определени случаи, в които може да се предоставя оперативна помощ. По-специално, оперативна помощ може да се предоставя за цели, свързани с околната среда, въз основа на Насоките на Общността относно държавната помощ за защита на околната среда (59). По същия начин в подпомаганите региони оперативната помощ може по изключение да бъде разрешена като регионална помощ. Комисията прецени дали оспорваните тарифи би могло да попаднат в една от тези категории.
(159)
Комисията отбелязва, че тарифите нямат свързани с околната среда цели и поради това не могат да бъдат разрешени като помощ за околната среда.
6.1. Съвместимост с Насоките за регионална помощ от 1998 г.
(160)
По изключение, оперативна помощ може да се предоставя в подпомаганите региони, които отговарят на условията за предоставяне на помощ съгласно дерогацията, предвидена в член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. Регион Сардиния е отговарял на условията за предоставяне на такава помощ до края на 2006 г. Ето защо Комисията провери дали през този период преференциалните тарифи от 2004 г. и 2005 г. биха могли да бъдат разрешени въз основа на Насоките за регионална помощ от 1998 г.
(161)
Съгласно точка 4.15 от насоките, оперативна помощ може да бъде предоставена по изключение, при условие че: i) е обоснована от гледна точка на приноса ѝ към регионалното развитие и характера ѝ, и че: ii) размерът ѝ е пропорционален на неблагоприятните фактори, които цели да облекчи. Държавата-членка е тази, която трябва да докаже съществуването на неблагоприятни фактори и да измери значимостта им. Съгласно точка 4.17 от същите насоки оперативната помощ трябва да бъде ограничена във времето и постепенно да намалява.
(162)
Съгласно точка 2 от насоките „индивидуално ad hoc плащане, предоставено на едно-единствено предприятие, или помощ, ограничена до една единствена област на дейност, могат да окажат значително въздействие върху конкуренцията на съответния пазар, като същевременно е вероятно техните последици върху регионалното развитие да бъдат прекалено ограничени […]. Следователно въпросните дерогации [от общата забрана за предоставяне на помощ] принципно се предоставят само за многосекторни схеми за помощ, достъпни за всички предприятия от засегнатите сектори в даден регион.“ Тарифа за електроенергия, избирателно предоставена на няколко отделни предприятия от определени сектори явно не съответства на същността на регионалната помощ, която се очаква да бъде многосекторна. Все пак, тъй като не съществува абсолютна забрана за предоставянето на ad hoc регионална помощ, Комисията разгледа дали съществуват някакви извънредни обстоятелства, които биха могли да обосноват предоставянето на тарифата.
(163)
По-специално Комисията разгледа недостатъците на електроенергийния отрасъл в Сардиния въз основа на предоставените от Италия и получателите данни, за да оцени дали те биха могли да представляват неблагоприятен регионален фактор.
6.1.1. Електроенергийният пазар на Сардиния в контекста на италианския пазар
(164)
Като цяло италианският пазар на електроенергия е силно концентриран, с малки изключения в северната част на страната. Операторът с господстващо положение във всички региони на страната е някогашният монополист ENEL, освен в Сардиния, където предприятието има дуопол с E.ON. ENEL има значителна пазарна сила, с която италианският орган по конкуренция е установил, че е злоупотребил в няколко случая. Цените на електроенергията в Италия са като цяло високи, което се дължи на структурата на електропроизводството, базирана до голяма степен на изкопаеми горива (главно газ), липсата на ядрени мощности и претоварването на междусистемните електропроводи към останалата част на Европа.
(165)
В Сардиния, която съставлява 4,1 % от нетната инсталирана мощност в Италия (60), електроенергията се произвежда главно от топлоелектрически централи, захранвани с изкопаеми горива (въглища, мазут и битум от рафинериите). Островът не разполага с газоразпределителна инфраструктура за природен газ.
(166)
Сардиния страда от производствен свръхкапацитет, най-вече в сегмента с високи разходи (работещи на мазут централи), дължащ се на неосъществените планове на правителството да концентрира отрасъла на тежката промишленост в Италия на острова, които са подтикнали ENEL да направи свръхинвестиции в електроцентрали. Освен че тези централи са структурно по-скъпи, те също така бързо остаряват от техническа гледна точка. През разглеждания период износът на електроенергия от Сардиния към италианския полуостров е ограничен поради ниския капацитет на междусистемния електропровод, който често се претоварва (61).
(167)
Две електроенергийни дружества, ENEL и E.ON, притежават заедно пазарен дял, равен на 95 % от електроенергийните доставки в Сардиния (E.ON притежава около 58 %, а ENEL - около 42 %). Според проучването на електроенергийния отрасъл (62) по отношение на конкуренцията Сардиния може да се определи като дуопол с колективно господстващо положение. Пазарът е силно концентриран, макар и равнището на концентрация да не е най-високото в Италия (63). Като се има предвид, че те контролират на практика всички централи със средно висока или висока производителност, E.ON и ENEL определят цената на практика за повечето части от денонощието. Независимо от това положението в Сардиния изглежда по-малко критично, отколкото в южната част на Италия, където ENEL сам определя цената за цялото денонощие (64).
(168)
Цените на едро на електроенергията в Италия са едни от най-високите в Европа (65), а цените в Сардиния са сред най-високите в Италия. През 2007 г. средната национална цена (PUN) е била 70,99 EUR/MWh, докато средната цена в Сардиния - 75 EUR/MWh, спаднала от 80 EUR/MWh през 2006 г. (66) Тенденцията към повишаване на средните регионални цени в Сардиния продължава през 2008 г. и 2009 г. През първото полугодие на 2009 г. цените в Сардиния постоянно са били над средната стойност за страната (средна цена от 106,60 EUR/MWh при средна цена в страната от 60,50 EUR/MWh).
(169)
Цените, плащани в Сардиния от получателите на тарифите през 2004/2005 г., на базата на двустранни договори, са варирали от 60 EUR до 65 EUR за MWh. Не е възможно тези цени да бъдат сравнени с цените, регистрирани на италианския полуостров, тъй като Комисията не разполага с необходимите данни (които Италия твърди, че не е в състояние да предостави - вж. съображение 92 по-горе). Въпреки това, въз основа на горепосочения анализ на общите ценови тенденции, които могат да бъдат до голяма степен представителни за ценовите тенденции в двустранните договори, изглежда е възможно да се предположи, че през разглеждания период енергоемките предприятия в Сардиния за заплащали по-висока цена от цената на италианския полуостров.
(170)
В заключение електроенергийният пазар в Сардиния се характеризира с редица проблеми, включително високи цени, силна степен на пазарна концентрация, пазарна сила на доминиращите оператори, производствен свръхкапацитет в сегмента с високи разходи, относителна неефективност на електроцентралите, които бързо остаряват, липса на достъп до газоразпределителна инфраструктура за природен газ и недостатъчна междусистемна връзка. Тези проблеми е вероятно да доведат до по-високи цени на електроенергията за крайните потребители, включително и за най-енергоемките.
6.1.2. Наличие на неблагоприятен регионален фактор
(171)
Първият въпрос, който трябва да се разгледа, е дали тези проблеми представляват неблагоприятен регионален фактор, т.е. дали засягат тежко икономическото развитие на Сардиния. В решението си по дело C 34/02 Комисията не приема, че липсата на междусистемни връзки представлява неблагоприятен регионален фактор (67). Макар и да е вярно, че малките и средните предприятия са по-малко засегнати от високите цени на електроенергията в сравнение с големите енергоемки потребители, то благосъстоянието на един единствен отрасъл не може автоматично да се равнява на благосъстоянието на цял един регион. Комисията счита, че Италия не е доказала в достатъчна степен, че състоянието на електроенергийния пазар на Сардиния представлява неблагоприятен регионален фактор.
(172)
Но дори и да се предположи, че е налице неблагоприятен регионален фактор, то определените в Насоките за регионалните помощи критерии трябва да бъдат изпълнени. Поради това Комисията разгледа дали тези критерии са изпълнени.
6.1.3. Принос за регионалното развитие
(173)
Помощта трябва да допринася по устойчив начин за регионалното развитие и да бъде пропорционална на неблагоприятните фактори, които цели да облекчи. Оперативната помощ за даден подпомаган регион не може да бъде разрешена поради трудностите, които изпитва един единствен отрасъл, а трябва да се докаже, че тя допринася дълготрайно за регионалното развитие. В разглеждания случай това не е вероятно. Дори и да се предположи, че поддържането на острова на някои промишлени производствени мощности би допринесло за заетостта и за запазването на промишлената база в Сардиния, този резултат не би бил дълготраен. Ако високите цени на електроенергията са структурен проблем в Сардиния, както твърди Италия, проблемите в енергоемките отрасли ще се появят отново, веднага след като тарифите бъдат премахнати.
(174)
Италианските органи представят тарифите като временна мярка, чието прилагане е предвидено да приключи със завършването през 2010 г. на инфраструктурните проекти, свързани с енергийното производство и междусистемните връзки (газопровода GALSI и подводния електропровод SAPEI), които в момента се изпълняват (68). Доводът на Италия е, че по-добрите междусистемни връзки ще доведат до намаляване на цените, налагани за тези дружества. Комисията счита, че макар новата инфраструктура да може да намали или изравни ценовите различия между Сардиния и полуострова, изглежда малко вероятно подобни проекти да могат да намалят наполовина цените на електроенергията, за да ги сведат до предполагаемото необходимо равнище, което би осигурило печалба на тези промишлени дейности в дългосрочен план.
(175)
Също така Комисията изтъква, че наличието на държавна субсидия, целяща да намали разходите за електроенергия на големите потребители, не насърчава доставчиците на електроенергия да снижат цените, за да не загубят големите си клиенти и не предотвратява влошаването на разходните им структури. Субсидията по-скоро засилва мотивацията на доставчиците на електроенергия да използват пазарната си сила. В резултат на това, макар и да е вярно, предвид съществуващия свръхкапацитет, че енергоемките дружества по принцип биха могли да получат конкурентна цена, ако за това не пречеше пазарната сила на доставчиците на електроенергия, (които според Италия и получателите могат да имат интерес да поддържат цените високи), Комисията счита, че преференциалната тарифа не е подходящият инструмент за ограничаване на тази пазарна сила.
6.1.4. Пропорционалност
(176)
Субсидията, предоставена на получателите на тарифите, не е изчислена по такъв начин, че да компенсира регионалните различия (т.е. разликата между цените на електроенергията на италианския полуостров и цените в Сардиния за същата категория клиенти), а по-скоро цели да изравни цените в Сардиния спрямо цените, плащани от конкурентите на получателите в ЕС. Цените, определени за получателите от Сардиния, са особено ниски и със сигурност са по-ниски от цените на италианския полуостров, които са сред най-високите в ЕС. Следователно тарифите не са пропорционални на неблагоприятния регионален фактор, който се предполага, че целят да облекчат.
(177)
Самият метод, избран за изчисляване на размера на субсидията, предполага, че тази мярка преследва цел на промишлената политика, а не регионална цел. Действително, аспектът на тарифите, свързан с промишлената политика, е изтъкван многократно от Италия в представените от нея мнения.
6.1.5. Постепенно намаляване
(178)
Регионалната оперативна помощ трябва постепенно да намалява (вж. точка 4.17 от Насоките за регионална помощ). Тъй като механизмите за актуализиране на тарифите от 2004 г. и 2005 г. са различни, те са оценени поотделно.
(179)
Тарифите от 2004 г. са индексирани на основата на промените в цените на горивата и само могат само да нарастват или да останат непроменени. Според Италия това гарантира, че помощта постепенно намалява. Комисията счита, че изискването за постепенно намаляване може да се счита за изпълнено, само ако се гарантира постепенното намаляване с течение на времето на компенсаторните плащания, които се равняват на действителния размер на помощта. Не е достатъчно, че тарифата следва да се увеличава с времето, тъй като по-високата тарифа може все пак да представлява по-голям размер на помощта, ако в същото време цените за крайните потребители на съответния пазар са нараснали по-бързо от тарифата. Италианският метод не предоставя никакви гаранции в това отношение (69).
(180)
Що се отнася до тарифите от 2005 г., Комисията оцени механизма за индексиране, въведен с член 11, параграф 13 от Закон № 80/2005, според тълкуванието на AEEG в Решение 217/05 (вж. съображение 33). В съответствие с правилата за прилагане, определени от AEEG, тарифата подлежи на ежегодно увеличение с процент, отразяващ промените в цените на електроенергията в ЕС, но това увеличение не може да надвишава 4 %. Според Италия този механизъм гарантира постепенното намаляване.
(181)
Комисията обаче е на мнение, че фактът, че номиналната тарифа подлежи на доста ограничено годишно увеличение, не означава, че нетният размер на помощта - измерен чрез компенсаторните плащания - ще намалее с течение на времето.
(182)
Ако се приеме, че ценовите тенденции на енергийните борси могат да се считат до голяма степен за показателни за промените в цените по двустранните договори, както предполага Италия, тарифите от 2005 г. ще са постепенно намаляващи само в случай на спад в средните цени на ЕС (тъй като тарифите не могат да бъдат намалявани, а само увеличавани). Във всички други случаи тарифите ще предоставят нарастващо предимство (70). Тъй като поне от 2004 г. до 2007 г. средните за ЕС цени на електроенергията са имали тенденция за рязко покачване (ръст от нас 4 % годишно), елементът на помощ, съдържащ се в тарифите от 2005 г., би нараснал с течение на времето.
(183)
Освен това Италия твърди, че в действителност двустранните договори в по-малка степен подлежат на увеличаване на цените в сравнение с цените на енергийните борси и поради това тарифите от 2005 г. са de facto постепенно намаляващи. Комисията изтъква, че представеният за оценка метод за индексиране се основава на промени в цените на енергийните борси и че Италия не е представила данни за развитието на цените по двустранните договори. Следователно твърдението на Италия не е достатъчно обосновано.
(184)
Всъщност ограничената информация, с която разполага Комисията, показва обратното, т.е. че цените по двустранните договори са се увеличили рязко в Сардиния (вж. например твърдението на предприятието Eurallumina, че в периода 2005-2006 г. то е плащало цена в размер на 80 EUR за MWh на свободния пазар, която е по-висока в сравнение с цената от 65 EUR за MWh през 2004 г.) При тези обстоятелства, ако тарифите са били приложени, компенсаторните плащания биха се увеличили с течение на времето.
(185)
Следователно нито тарифите от 2004 г., нито тарифите от 2005 г. отговарят на изискването за постепенно намаляване.
6.1.6. Заключения относно съвместимостта на мярката като регионална помощ
(186)
Комисията заключава, че оспорваните тарифи не могат да се считат за съвместими като регионална помощ съгласно Насоките за регионална помощ от 1998 г. Тъй като Сардиния е престанала да бъде подпомаган регион по смисъла на член 107, параграф 3, буква а) след декември 2006 г., не е необходимо да се разглежда съвместимостта на помощта с оглед на Насоките за регионална помощ за периода 2007-2013 г.
(187)
Комисията изрази подобно отрицателно становище през 2005 г. по отношение на мярка, предназначена да намали разходите за енергия на предприятието Eurallumina в Сардиния. Комисията счете тогава, че оспорваната мярка, която бе под формата на освобождаване от акциз на тежките масла, не може да бъде разрешена въз основа на Насоките за регионална помощ (71).
6.2. Други съображения относно съвместимостта на помощта
(188)
Италия и засегнатите предприятия твърдят, че тарифните режими имат за цел да компенсират недостатъците на електроенергийните пазари, които все още не предлагат конкурентни цени. Те твърдят, че цените на електроенергията застрашават конкурентоспособността на енергоемките отрасли. Те смятат, че помощта има стимулиращ ефект, тъй като без нея дружествата ще бъдат закрити.
(189)
Комисията не счита за възможно да приеме, че предоставянето на оперативна помощ на няколко промишлени предприятия е подходящ отговор на липсата на конкуренция на местния електроенергиен пазар, което засяга всички потребители на електроенергия.
(190)
Също така е съмнително дали помощта е подходящ и пропорционален начин за предотвратяване на преместването на предприятията извън ЕС. В решенията на Комисията и в съдебната практика на съдилищата на Съюза не съществува прецедентен случай, при който този довод да е бил приет като основание за предоставянето на държавна помощ. Решенията за цялостно или частично преместване на производството са част от бизнес стратегията на едно дружество и Комисията никога не е била на мнение, че те представляват пазарна неефективност. В решенията си по делата Terni (72) и Alcoa (73) Комисията изрази съмнения по отношение на подобни доводи, целящи да свържат мерките за помощ с целта да се възпрепятства преместването на предприятия извън ЕС.
(191)
Също така следва да се отбележи, че често цитираните в хода на процедурата заключения на специализирани инстанции като Групата на високо равнище за конкурентоспособност, енергия и околна среда (74), не предполагат, че конкретни държавни помощи следва да бъдат предоставяни за разрешаване на проблеми с конкурентоспособността, дължащи се на високи цени на електроенергията, а защитават необходимостта от пълно спазване на приложимите правила за държавна помощ (75).
(192)
С оглед на гореизложеното Комисията счита, че оспорваните тарифи от 2004 г. и 2005 г. не отговарят на условията на нито една от дерогациите, предвидени в член 107 от ДФЕС. Дерогациите, предвидени в член 107, параграф 2 от ДФЕС не са приложими, тъй като помощта няма социален характер, не е предназначена да компенсира вреди, причинени от природни бедствия или други извънредни събития, и тя не е била предоставена, за да компенсира икономическите затруднения, причинени от разделението на Германия. Дерогациите, посочени в член 107, параграф 3, букви б) и г) от ДФЕС, също са неприложими, тъй като мярката не е предназначена за насърчаване изпълнението на важен проект от общоевропейски интерес, преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава-членка или за насърчаването на културата и опазването на културното наследство. По отношение на дерогацията, предвидена в член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС, направеният по-горе анализ в съображения 160-187 показва, че тарифата не може да бъде одобрена като помощ, предназначена за насърчаване на икономическото развитие на регион, в който жизненото равнище е необичайно ниско или където има сериозни проблеми с безработицата. По отношение на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, оперативната помощ по принцип не отговаря на условията за такава дерогация, както е посочено в съображения 155-158, а Комисията не успя да установи някакви конкретни обстоятелства, които биха могли да обосноват предоставянето на такава помощ в настоящия случай.
(193)
Поради това Комисията счита, че както тарифите от 2004 г., така и тарифите от 2005 г. са несъвместими с вътрешния пазар.
(194)
След като Комисията стигна до това заключение, не е необходимо да разглежда възможния кумулативен ефект на новата помощ и старата несъвместима помощ, посочена в съображение 31 с оглед на решението по делото Deggendorf.
7. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ
(195)
В съответствие с член 14, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 659/1999 при отрицателно решение относно неправомерна помощ, несъвместима с общия пазар, е уместно да се възвърне ефективната конкуренция, освен ако възстановяването не противоречи на общ принцип от правото на Общността.
(196)
В настоящия случай само тарифите от 2004 г. (дело C 38/A/04) подлежат на възстановяване, тъй като тарифите от 2005 г. (дело C 13/06) не са били приложени.
7.1. Оправдани правни очаквания и други общи принципи на правото на Общността, които могат да попречат на възстановяването
(197)
Съгласно установената съдебна практика, когато дадена помощ е предоставена без изпращането на предварително уведомление съгласно член 108, параграф 3 от ДФЕС, получателят на помощта не може да има оправдани правни очаквания, че нейното предоставяне е правомерно (76). Едно съвестно предприятие следва да бъде в състояние да установи дали процедурата по уведомяване е била спазена и дали помощта е правомерна.
(198)
При все това не следва да се изключи възможността получателят на неправомерно предоставена помощ да се позове на изключителни обстоятелства, които са могли да създадат у него оправдани правни очаквания относно правомерния характер на помощта, и следователно да се противопостави на нейното възстановяване (77).
(199)
Получателите на тарифите от 2004 г. не са представили мнения в тази връзка, нито пък Комисията е установила наличието на изключителни обстоятелства, които са могли да създадат у получателите някакви оправдани правни очаквания. По-специално, не са могли да възникнат никакви очаквания, че тарифите няма да представляват държавна помощ вследствие на решението по делото Alumix от 1996 г. Както е посочено в решението за откриване на официална процедура по разследване от 2004 г. (вж. съображение 37), тарифата, която е служила като основа за оспорваните тарифи от 2004 г., не е първоначалният режим Alumix, който Комисията е установила през 1996 г., че не представлява държавна помощ, а една съвсем нова мярка, която е била значително променена (по-специално по отношение на нейния механизъм на финансиране) (78) и чийто срок на действие е бил удължен във времето от италианските власти. При това положение един благоразумен получател би следвало да провери дали новата мярка е правомерна.
(200)
Освен това Комисията счита, че възстановяването на помощта няма да наруши други общи принципи на правото на Общността.
7.2. Количествено определяне на сумите, които трябва да бъдат възстановени
(201)
Цялата несъвместима помощ, получена от предприятията Portovesme, ILA и Eurallumina съгласно член 1 от Указа от 2004 г. трябва да бъде възстановена с лихвите в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 г. за прилагането на Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (79).
(202)
Целта на възстановяването е получателите да възвърнат конкурентната позиция, която са заемали преди предоставянето на несъвместимата помощ, като се премахне предоставеното от нея неправомерно предимство. В разглеждания случай предоставеното предимство се равнява на разликата между преференциалната тарифа и цената на електроенергията, която получателите на помощта щяха да платят на пазара при липсата на оспорваните тарифи.
(203)
Всички засегнати дружества са купували електроенергия въз основа на двустранни договори по времето, когато тарифите са били въведени. Държавата се намесва, за да субсидира договорно определените цени чрез предоставянето на компенсаторни плащания. Следователно сумите, които трябва да бъдат възстановени, се равняват на компенсаторните плащания, получени от получателите през разглеждания период (вж. съображение 30).
8. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
Комисията счита, че както тарифите от 2004 г., така и тарифите от 2005 г. представляват оперативна помощ, която не отговаря на условията за допустимост за нито една от дерогациите от общата забрана за предоставяне на държавна помощ, предвидени в Договора за ЕО, и поради това помощта е несъвместима с вътрешния пазар.
По отношение на тарифите от 2004 г., които са били неправомерно приложени в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС, всички плащания на неизплатената помощ следва да бъдат прекратени, а вече изплатената помощ трябва да бъде възстановена. Сумата, която трябва да бъде възстановена, съответства на сумата от всички компенсаторни плащания, изплатени на предприятията Portovesme, ILA и Eurallumina от Изравнителната каса.
Тарифите от 2005 г., за които Италия своевременно е подала уведомление, както се изисква от член 108, параграф 3 от ДФЕС, не трябва да се прилагат,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Държавната помощ, която Италия планира да предостави на предприятията Portovesme Srl, Eurallumina SpA, ILA SpA и Syndial SpA съгласно член 11, параграф 12 от Наредба-закон № 35 от 14 март 2005 г., преобразувана в Закон № 80/2005 от 14 май 2005 г., е несъвместима с вътрешния пазар.
2. Следователно помощта не може да бъде предоставена.
Член 2
Държавната помощ, неправомерно предоставена от Италия в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС, въз основа на член 1 от Указа на председателя на Министерския съвет от 6 февруари 2004 г., в размер на 12 845 892,82 EUR за Portovesme Srl, 5 208 152,05 EUR за Eurallumina SpA и 291 120,27 EUR за ILA SpA, е несъвместима с вътрешния пазар.
Член 3
1. Италия възстановява от получателите помощта, посочена в член 2.
2. Сумите, които следва да бъдат възстановени, включват начислените лихви от датата, на която се били предоставени на разположение на получателя, до действителното им възстановяване.
3. Лихвата се изчислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004.
4. Италия отменя предстоящите плащания на помощта, посочена в член 2, считано от датата на приемане на настоящото решение.
Член 4
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 2, е незабавно и ефективно.
2. Италия осигурява прилагането на настоящото решение в срок от четири месеца от датата, на която е уведомена за него.
Член 5
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение Италия предоставя на Комисията следната информация:
а)
общата сума (главница и лихви при възстановяване), която получателят трябва да възстанови;
б)
подробно описание на вече предприетите мерки за изпълнение на настоящото решение и на планираните такива;
в)
документи, доказващи, че на получателя е наредено да възстанови помощта.
2. Италия информира редовно Комисията за хода на националните мерки, предприети за прилагане на настоящото решение, до окончателното възстановяване на помощта, посочена в член 2. При искане от страна на Комисията, Италия предоставя незабавно информация за вече предприетите мерки за изпълнение на настоящото решение и за планираните такива. Тя предоставя също така подробна информация относно размера на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателя.
Член 6
Адресат на настоящото решение е Италианската република.
Съставено в Брюксел на 23 февруари 2011 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-23 ta’ Frar 2011
dwar għajnuna mill-Istat mogħtija mill-Italja lil Portovesme Srl, ILA SpA, Eurallumina SpA u Syndial SpA (Miżuri ta’ għajnuna mill-Istat C 38/B/04 (ex NN 58/04) u C 13/06 (ex N 587/05)
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 956)
(It-test bit-Taljan biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/746/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li sejħet lill-partijiet interessati sabiex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet iċċitati ta’ hawn fuq (1), u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1. Każ C 38/B/04
(1)
Permezz ta’ ittra datata l-4 ta’ Diċembru 2003, ditta legali li tirrappreżenta kwerelant ġibdet l-attenzjoni tal-Kummissjoni għal sensiela ta’ artikoli ppubblikati fl-istampa Taljana dwar l-intenzjoni tal-Gvern Taljan li jintroduċi tariffi tal-elettriku preferenzjali għal ċerti impriżi li jinsabu f'Sardenja.
(2)
It-tariffi kienu ġew introdotti bl-Artikolu 1 tad-Digriet tal-Prim Ministru tas-6 ta’ Frar 2004 (“id-Digriet tal-2004”). Id-Digriet kellu żewġ effetti distinti: a) introduċa tariffi tal-elettriku preferenzjali ġodda għall-kumpanniji Portovesme Srl, ILA SpA u Eurallumina SpA, u b) tawwal iż-żmien tat-tariffa preferenzjali eżistenti favur Alcoa Trasformazioni, produttur ta’ aluminju primarju (“Alcoa”).
(3)
Permezz ta’ ittri datati t-22 ta’ Jannar 2004 u d-19 ta’ Marzu 2004, il-Kummissjoni talbet aktar informazzjoni fuq dawn il-miżuri. L-awtoritajiet Taljani rrispondew permezz ta’ ittri datati d-9 ta’ Frar 2004 u d-9 ta’ Ġunju 2004. Permezz tal-ittra tal-20 ta’ Settembru 2004, l-Italja ssottomettiet aktar informazzjoni.
(4)
Permezz ta’ ittra datata 16 ta’ Novembru 2004, il-Kummissjoni infurmat lill-Italja li kienet iddeċidiet li tibda l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) TFUE fir-rigward tal-miżura.
(5)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni biex tinbeda l-proċedura ġiet ippubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom fuq il-miżuri.
(6)
L-Italja ssottomettiet osservazzjonijiet permezz ta’ ittri datati l-4 ta’ Frar 2005 u l-11 ta’ Frar 2005.
(7)
Il-Kummissjoni rċeviet ukoll osservazzjonijiet minn partijiet oħrajn interessati, inkluż minn tlieta mill-impriżi li kienu qed jibbenefikaw mill-miżuri u kompetitur ta’ Portovesme. Permezz ta’ ittra datata t-22 ta’ Marzu 2005 il-Kummissjoni bagħtet dawk l-osservazzjonijiet lill-Italja, li ngħatat l-opportunità biex tirrispondi. Il-kummenti tal-Italja ġew irċevuti permezz ta’ ittra datata l-20 ta’ Settembru 2005.
(8)
Fid-29 ta’ Ottubru 2008 il-każ C 38/04 nqasam f'parti A, dwar Alcoa, u parti B, dwar Portovesme, ILA u Eurallumina.
(9)
Fid-19 ta’ Novembru 2009 il-Kummissjoni adottat deċiżjoni negattiva finali fil-konfront ta’ Alcoa, u ordnat l-irkupru tal-għajnuna (3).
1.2. Każ C 13/06
(10)
Permezz tal-Artikolu 11(12) tad-Digriet-Liġi Nru 35 tal-14 ta’ Marzu 2005, li ġie kkonvertit f'liġi statutorja permezz tal-Liġi Nru 80/2005 tal-14 ta’ Mejju 2005 li stabbilixxiet dispożizzjonijiet urġenti skont il-Pjan ta’ Azzjoni għall-Iżvilupp Ekonomiku, Soċjali u Territorjali (“Liġi Nru 80/9005”), l-awtoritajiet Taljani tawlu sal-2010 t-tariffa tal-elettriku preferenzjali għal Portovesme, ILA u Eurallumina, u estendew il-benefiċċju tat-tariffa lil Syndial SpA, produttur tal-kloru bbażat ukoll f'Sardegna.
(11)
Il-Kummissjoni rċeviet ilment minn kumpannija li tikkompeti ma’ Syndial permezz ta’ ittra datata t-22 ta’ Lulju 2005, segwita b'aktar sottomissjonijiet mill-istess kumpannija datati s-7 ta’ Ottubru 2005 u s-7 ta’ Diċembru 2005.
(12)
L-Italja nnotifikat il-miżura lill-Kummissjoni permezz ta’ ittra datata t-23 ta’ Novembru 2005. Permezz ta’ ittra datata t-28 ta’ Novembru 2005, l-Italja pprovdiet informazzjoni addizzjonali.
(13)
Permezz ta’ ittra datata t-22 ta’ Diċembru 2005 l-Kummissjoni talbet għal aktar informazzjoni, li l-Italja pprovdiet permezz ta’ ittra datata 3 ta’ Marzu 2006.
(14)
Fil-frattemp, permezz ta’ ittra datata l-20 ta’ Jannar 2006, l-istess kompetitur ta’ Portovesme li kien issottometta osservazzjonijiet fil-każ C 38/B/04 ilmenta dwar il-miżura l-ġdida.
(15)
Permezz ta’ ittra datata s-26 ta’ April 2006, il-Kummissjoni infurmat lill-Italja li kienet iddeċidiet li tibda l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE fir-rigward tat-tibdil u l-estensjoni tal-iskema ta’ tariffa speċjali introdotta bil-Liġi Nru 80/2005.
(16)
Il-Kummissjoni talbet lill-Italja kjarifika ulterjuri permezz ta’ ittra datata t-22 ta’ Awwisu 2006; l-Italja rrispondiet permezz ta’ ittra datata t-28 ta’ Settembru 2006.
(17)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni biex tinbeda l-proċedura ġiet ippubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (4). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom fuq il-miżuri.
(18)
Il-Kummissjoni rċeviet osservazzjonijiet minn partijiet interessati, inklużi l-benefiċjarji, iż-żewġ kompetituri ta’ Portovesme u Syndial, u produttur ta’ enerġija rinnovabbli. Permezz ta’ ittra datata l-5 ta’ Ottubru 2006 il-Kummissjoni bagħtet dawk l-osservazzjonijiet lill-Italja, li ngħatat l-opportunità biex tikkummenta. Il-kummenti tal-Italja ġew irċevuti permezz ta’ ittra datata l-1 ta’ Diċembru 2006.
(19)
L-Italja pprovdiet informazzjoni addizzjonali permezz tal-ittri tas-16 ta’ April 2007, l-10 ta’ Mejju 2007, l-14 ta’ Mejju 2007 u t-22 ta’ Ġunju 2010.
1.3. L-ambitu ta’ din id-deċiżjoni
(20)
Din id-deċiżjoni tkopri kemm it-tariffi introdotti bl-Artikolu 1 tad-Digriet tal-2004 għall-benefiċjarji ħlief għal Alcoa (“it-tariffi tal-2004”) u dawk introdotti bl-Artikolu 11(12) tal-Liġi Nru 80/2005 u sussegwentement stabbilti f'deċiżjonijiet meħudin mill-Awtorità għall-Enerġija Elettrika u l-Gass (Autorità per l'Energia Elettrica e il Gas - “AEEG”) (“it-tariffi tal-2005”).
2. DESKRIZZJONI DETALJATA TAL-MIŻURA
2.1. It-tariffi tal- 2004 kkontestati
(21)
L-Artikolu 1 tad-Digriet tal-2004 estenda ’t-trattament [tariffarju] stabbilit fl-Artikolu 2 tad-Digriet tal-Ministeru għall-Industrija, Kummerċ u Artiġjanat tad-19 ta’ Diċembru 1995 (“id-Digriet Alcoa”] għall-provvista tal-enerġija elettrika għall-produzzjoni tal-aluminju, ċ-ċomb, l-fidda u ż-żingu limitati għal impjanti li diġà jeżistu fiż-żmien tad-dħul fis-seħħ ta’ dan id-Digriet u li jinsabu fuq gżejjer u li huma kkaratterizzati minn nuqqas jew insuffiċenza ta’ mezzi ta’ konnessjoni mal-grids nazzjonali tal-elettriku u l-gass’.
(22)
Dan it-trattament tariffarju kellu jkun tranżitorju: kellu jispiċċa “mat-tlestija jew l-aġġornament tal-konnessjonijiet mal-grids nazzjonali tal-elettriku u tal-gass” u mhux aktar tard mit-30 ta’ Ġunju 2007.
(23)
Fil-prattika, id-Digriet tal-2004 estenda t-tariffa preferenzjali li l-produttur tal-aluminju Alcoa kien qed igawdi diġà lill-tliet kumpannija li jikkunsmaw ħafna enerġija li jinsabu f'Sardegna: Portovesme, produttur taż-żingu, il-fidda u ċ-ċomb (5); ILA, produttur tal-prodotti tal-aluminju pproċessati u Eurallumina, produttur tal-alumina (6).
(24)
Fil-livell regolatorju, it-tariffa ġiet implimentata permezz ta’ deċiżjonijiet (delibere) tal-AEEG.
(25)
Id-deċiżjoni Nru 110/04 tal-AEEG stipulat li t-tariffi prefernzjali jiġu applikati biss jekk il-proċedura ta’ notifika jkollha eżitu pożittiv. Madankollu, fuq struzzjonijiet mill-Uffiċċju tal-Prim Ministru li speċifikaw li d-Digriet tal-2004 ma kienx ġie nnotifikat formalment skont ir-regoli fuq l-għajnuna mill-Istat imma “preżentat” biss lill-Kummissjoni fil-qafas ta’ “inkjesta preliminari” (indagine conoscitiva preliminare), l-AEEG implimentat id-Digriet tal-2004 permezz ta’ deċiżjoni Nru 148/04 (7).
(26)
Is-sistema ppermettiet lill-benefiċjarji li jingħataw ħlasijiet kumpensatorji skont il-kundizzjonijiet stabbiliti fid-Digriet Alcoa. Għal impjant partikolari kopert mill-iskema, il-ħlas kumpensatorju kien daqs id-differenza bejn il-prezz imħallas lill-kumpannija li tipprovdi l-impjant bl-elettriku u l-prezz preferenzjali stabbilit mill-Istat, immultiplikat bil-konsum tal-elettriku tal-impjant. Il-metodu użat biex jiġi kkalkulat il-prezz preferenzjali (jew “tariffa preferenzjali”) kien stabbilit fid-deċiżjoni CIP Nru 15/1993. Il-prezz kien suġġett għal mekkanżmu ta’ indiċjar ibbażat fuq il-varjazzjoni tal-kostijiet tal-ġenerazzjoni tal-enerġija Taljani (il-“komponent Ct”). Fl-2004 l-prezz prefrenzjali applikat lill-benefiċjarji f'Sardegna kien bejn Eur 26 u Eur 35 kull MWh.
(27)
Il-ġestjoni amministrattiva tal-iskema kienet fdata lill-Fond għall-Ekwiparazzjoni tal-Industrija tal-Eletriċità (Cassa Conguaglio per il Settore Elettrico) (8). Fil-prattika, is-sistema tariffarja kienet taħdem b'dan il-mod. Il-benefiċjarji kienu jibagħtu lill-Cassa Conguaglio dejta ta’ kull xahar dettaljata fuq il-kwantitajiet ta’ elettriku li kienu kkunsmaw u l-prezzijiet li kienu ħallsu lill-fornituri tal-enerġija tagħhom. Imbagħad kienu jirċievu mill-Cassa Conguaglio ħlasijiet fi flus kontanti kkalkulati kif indikat aktar ‘il fuq (9).
(28)
Ir-riżorsi meħtieġa biex jiġu ffinanzjati l-ħlasijiet kumpensatorji nġabru permezz ta’ taxxa parafiskali imposta fuq il-konsumaturi Taljani tal-elettriku kollha permezz tal-komponent A4 tat-tariffa tal-elettriku standard (10).
(29)
Madankollu, l-implimentazzjoni tagħha twaqqfet fuq istruzzjonijiet mill-AEEG ftit wara li l-Kummissjoni bdiet investigazzjoni formali f'Novembru 2004 (11).
(30)
Id-dejta pprovduta mill-Italja turi li Portovesme u Eurallumina rċevew sussidji għall-elettriku kkunsmat bejn April u Ottubru 2004, u ILA rċeviet sussidji għall-elettriku kkunsmat bejn April u Settembru 2004. Il-ħlasijiet totali magħmulin mill-Cassa Conguaglio lil dawn it-tliet impriżi taħt l-iskema jidhru hawn taħt (f'euro).
Portovesme Srl
12 845 892,82
Eurallumina SpA
5 208 152,05
ILA SpA
291 120,27
2.2. It-tariffi tal- 2005 kkontestati
(31)
Permezz tal-Artikolu 11(12) tal-Liġi Nru 80/2005, l-awtoritajiet Taljani estendew “it-trattament tariffarju stabbilit fid-Digriet tal-Ministeru għall-Industrija, il-Kummerċ u l-Artiġjanat tad-19 ta’ Diċembru 1995 lill-provvisti ta’ enerġija għall-produzzjoni u l-ipproċessar tal-aluminju, iċ-ċomb, il-fidda u ż-żingu u għaċ-ċiklu tal-kloru-soda, b”referenza għall-prezzijiet applikati għal provvisti simili fis-swieq Ewropej, imma fir-rigward biss ta’ impjanti li jeżistu diġà fid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan id-Digriet, li jinsabu f'Sardegna u huma mqabbdin ma’ netwerk ta’ vultaġġ għoli. It-trattament tat-tariffa għandu jkun suġġett għal impenji fit-tul li għandhom jiġu miftiehma bejn il-benefiċjarji, l-awtoritajiet lokali ta’ Sardegna u l-Ministeri responsabbli.’
(32)
Għalhekk il-Liġi Nru 80/2005 sostanzjalment reġgħet introduċiet l-iskema tariffarja implimentata fl-2004, li estendiet it-trattament Alcoa lil benefiċjarji li jikkunsmaw ħafna enerġija bbażati f'Sardegna. Fil-prattika, il-Liġi kienet tapplika biss għal Portovesme, ILA u Eurallumina, u għal Syndial, produttur tal-kloru-soda li ma kienx ibbenefika minn prezzijiet preferenzjali qabel.
(33)
Għandu jiġi nnutat li mill-2005 “l quddiem il-prezz preferenzjali ma baqax marbut mat-tariffa storika stabbilita oriġinarjament fid-Digriet Alcoa tal-1995, imma issa kellu jiġi ffissat b”mod indipendenti mill-AEEG biex jiġi jaqbel mal-prezzijiet tal-elettriku medji mħallsin mill-kompetituri tal-benefiċjarji fis-suq Ewropew (12). Il-prezz kien suġġett għal aġġornamenti annwali: skont l-Artikolu 11(13) tal-Liġi, “il-kundizzjonijiet tat-tariffa msemmijin fl-Artikoli 11 (13) u 12 għandhom japplikaw mill-1 ta’ Jannar 2005 u għandhom jiġu aġġornati mill-AEEG, li kull sena għandha iżżid il-valuri nominali tat-tariffi b”4 %, jew, jekk dan l-aħħar valur ikun ogħla, biż-żieda tal-perċentwal fil-prezz bl-ingrossa medju ta’ enerġija elettrika reġistrata fil-Boroż tal-enerġija elettrika Ewropej ewlenin, primarjament fi Frankfurt u f'Amsterdam’. Fid-deċiżjoni Nru 217/05, l-AEEG interpretat dan il-mekkaniżmu ta’ aġġornament li kien aktar favorevoli lill-benefiċjarji, billi stabbiliet li ż-żieda annwali fit-tariffa ma setgħetx taqbez l-4 %.
(34)
Fl-istess deċiżjoni, l-AEEG iffissat il-prezzijiet preferenzjali applikabbli għad-diversi industriji għas-sena 2005 kif ġej:
Industriji li jikkwalifikaw għal tariffi preferenzjali
Prezz preferenzjali
Eur /MWh
Proċessar tal-aluminju
50
Ċomb u żingu
23
Produzzjoni tal-aluminju
27
Ċiklu tal-kloru
27
(35)
Bħat-tariffi tal-2004, it-tariffi tal-2005 kellhom jiġu ffinanzjati b'imposta parafiskali li kellha titħallas mill-utenti finali tal-elettriku kollha permezz ta’ komponent A4 tat-tariffa tal-elettriku standard. Il-ġestjoni tal-flussi finanzjarji tas-sistema reġgħet ġiet fdata lill-Cassa Conguaglio.
(36)
L-intitolament għat-tariffa kien jiddependi fuq impenn li l-benefiċjarji assumew biex iwettqu investiment produttiv f'Sardegna fuq il-bażi ta’ pjanijiet industrijali li kellhom jiġu sottomessi lill-awtoritajiet reġjonali. Pereżempju, Portovesme għamlet impenn biex tinvesti fl-awtoġenerazzjoni tal-elettriku jew li tipparteċipa fil-bini ta’ impjanti ġodda tal-enerġija.
(37)
L-Italja nnotifikat l-Artikolu 11(12) tal-Liġi Nru 80/2005 skont l-Artikolu 108(3) TFUE. Il-ħlas tat-tariffi tal-2005 kien suġġett għall-awtorizzazzjoni tal-iskema mill-Kummissjoni. Għaldaqstant, it-tariffi tal-2005 ma ġewx implimentati.
2.3. Proċeduri quddiem il-qrati nazzjonali
(38)
Solvay Chimica Italia u Solvay Chimica Bussi SpA, li joperaw fiċ-ċiklu kloru-soda u jinsabu barra minn Sardegna, resqu proċeduri legali quddiem il-Qorti Amministrattiva Reġjonali tal-Lombardija (14) fejn ikkontestaw id-deċiżjonijiet meħudin mill-AEEG fl-implimentazzjoni tal-Artikolu 11(12) tal-Liġi Nru 80/2005, fuq il-bażi li kienu jinvolvu l-għoti ta’ għajnuna mill-Istat illegali u li kisru dispożizzjonijiet oħrajn tal-liġi Taljana (15). Fis-27 ta’ Novembru 2006 il-Qorti ssospendiet il-proċeduri li kellha quddiemha, biex tistenna l-konklużjoni tal-investigazzjoni tal-għajnuna mill-Istat li bdiet il-Kummissjoni fil-Każ C 13/06.
2.4. Għaqda ma’ għajnuna inkumpatibbli ta’ qabel - Deggendorf
(39)
Wara l-ftuħ tal-proċeduri, l-Italja indikat li Eurallumina ma kinitx irrimborżat l-għajnuna inkumpatibbli li kienet is-suġġett tal-Każ C 80/01 (għajnuna għall-produzzjoni tal-allumina) (16), imma li, skont il-kumpannija, l-awtoritajiet reġjonali ta’ Sardegna kienu ħarġu ordni ta’ irkupru fir-rigward ta’ din il-miżura fit-8 ta’ Mejju 2006.
3. DEĊIŻJONI BIEX JINBDEW PROĊEDURI SKONT L-ARTIKOLU 108(2) TFUE
(40)
Il-Kummissjoni ddeċidiet li tibda l-investigazzjoni formali għal dawn ir-raġunijiet.
3.1. Każ C 38/B/04
(41)
Fid-deċiżjoni tagħha biex tiftaħ investigazzjoni formali (17), il-Kummissjoni kkunsidrat jekk kienx possibbli li wieħed jikkonkludi li t-tariffi tal-2004 għal Portovesme, ILA u Eurallumina ma kinux jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat, għar-raġuni li kienu simili għat-tariffa preferenzjali mogħtija lil Alcoa fl-1996, li l-Kummissjoni kienet iddeċidiet li ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat fid-deċiżjoni tagħha tal-4 ta’ Diċembru 1996 (“id-deċiżjoni Alumix”) (18).
(42)
Il-Kummissjoni osservat li t-tariffa l-ġdida kienet tidher differenti mit-tariffa ta’ Alumix, billi t-tariffa Alumix kienet ngħatat direttament minn ENEL, l-operatur tal-elettriku monopolista Taljan, filwaqt li t-tariffa l-ġdida kienet tinvolvi l-intervent selettiv tal-Istat biex jikkumpensa għad-differenza bejn il-prezz tas-suq miftiehem mill-benefiċjarji mal-fornituri tal-enerġija tagħhom u l-prezz preferenzali ffissat fl-1996. Il-Kummissjoni kkonkludiet li d-Digriet tal-2004 mhux sempliċiment estenda l-ambitu ta’ miżura eżistenti li ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat lill-benefiċjarji ġodda, imma pjuttost introduċa skema ġdida għall-benefiċċju tat-tliet impriżi kkonċernati, b'mekkaniżmu finanzjarju li kien differenti ħafna mit-tariffa ta’ Alumix.
(43)
Id-deċiżjoni tal-ftuħ ikklassifikat it-tariffi introdotti bid-Digriet tal-2004 bħala għajnuna operattiva u vvalutat jekk din l-għajnuna setgħetx tiġi awtorizzata fuq il-bażi tal-Linji gwida dwar l-Għajnuna Reġjonali Nazzjonali (“il-Linji gwida dwar l-Għajnuna Reġjonali”) (19), minħabba li Sardegna kienet reġjun assistit skont l-Artikolu 107(3)(a) sal-aħħar tal-2006. Il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar il-possibbiltà ta’ awtorizzazzjoni tal-għajnuna fuq dik il-bażi minħabba li tali għajnuna ad hoc mogħtija lil numru limitat ta’ impriżi, ma kinitx tidher li tippromwovi l-iżvilupp reġjonali.
(44)
Il-Kummissjoni esprimiet tħassib li l-miżura jista' jkollha l-effett li tnaqqas il-livell tat-tassazzjoni applikabbli għall-elettriku. Tali tnaqqis ikun jeħtieġ bażi legali fid-Direttiva tal-Kunsill 2003/96/KE tas-27 ta’ Ottubru 2003 li tirristruttura l-Qafas Komunitarju dwar it-tassazzjoni fuq prodotti ta’ enerġija u elettriku (20).
3.2. Każ C 13/06
(45)
Fid-deċiżjoni tagħha tas-27 ta’ April 2006 li fetħet l-investigazzjoni formali, il-Kummissjoni kklassifikat l-iskema tat-tariffa tal-2005 bħala għajnuna operazzjonali ġdida.
(46)
Il-Kummissjoni kkunsidrat jekk it-tariffa preferenzjali setgħetx tiġi awtorizzata bħala għajnuna reġjonali fuq il-bażi tal-Linji gwida dwar l-Għajnuna Reġjonali, billi Sardegna kellha tkun reġjun assistit fl-ambitu tal-Artikolu 107(3)(a) TFUE sal-aħħar tal-2006.
(47)
Minkejja l-insistenza tal-Italja li l-prezzijiet tal-elettriku għoljin f'Sardegna kienu ta’ żvantaġġ għall-iżvilupp tal-gżira, il-Kummissjoni kienet tal-fehma li l-Italja ma ppruvatx li l-prezzijiet kienu ogħla b'mod sinjifikanti f'Sardegna, kemm fil-medja jew speċifikament għall-utenti li jikkunsmaw ħafna enerġija (21). Il-Kummissjoni indikat li l-kapaċità żejda li kienet teżisti fil-ġenerazzjoni tal-elettriku f'Sardegna setgħet kellha l-effett biss li tinkoraġġixxi l-produtturi tal-elettriku li jbiegħu l-elettriku bl-aktar prezz baxx possibbli, sakemm it-tlestija tal-proġetti tal-interkonnessjoni, li kienet skedata għall-2010, kienet tippermettilhom jesportaw l-enerġija minn Sardegna.
(48)
Barra minn hekk, l-Italja ma spjegatx għaliex prezzijiet aktar għoljin għandhom jitqiesu bħala żvantaġġ reġjonali, jew kif it-tariffa setgħet tikkontribwixxi għall-iżvilupp reġjonali. Għalhekk, il-Kummissjoni ddubitat jekk l-għajnuna kinitx meħtieġa.
(49)
Il-Kummissjoni ddubitat ukoll jekk għajnuna ad hoc ta’ dan it-tip kinitx proporzjonata mal-iżvantaġġi reġjonali, partikolarment minħabba l-metodu użat għall-kalkolu tal-prezz preferenzjali, li ma kellu l-ebda relazzjoni mal-prezzijiet mitlubin fil-bqija tal-Italja imma kien ibbażat fuq prezzijiet medji mitlubin fl-Ewropa minn utenti li jikkunsmaw ħafna enerġija.
(50)
Il-Kummissjoni nnutat li l-miżura damet aktar minn ħames snin, li solitament kien il-perjodu massimu li għalih kienet tiġi awtorizzata l-għajnuna operazzjonali, u li l-għajnuna ma kinitx ta’ karattru ta’ tnaqqis progressiv f'termini reali, minħabba l-limitu ta’ 4 % impost fuq żidiet fit-tariffa.
(51)
Fir-rigward tal-perjodu kopert mil-Linji gwida dwar l-Għajnuna Reġjonali Nazzjonali 2007-2013 (22), il-Kummissjoni nnutat li Sardegna tispiċċa milli tikkwalifika għall-għajnuna skont l-Artikolu 107(3)(a) TFUE, u b'mod partikolari għall-għajnuna operazzjonali. Il-Linji gwida jippermettu perjodu tranżitorju ta’ sentejn għat-tneħħija gradwali lineari ta’ skemi ta’ għajnuna operazzjonali eżistenti, imma ma kienx jidher xieraq li titħalla l-introduzzjoni ta’ għajnuna operazzjonali ġdida għal ftit xhur imbagħad titneħħa gradwalment, speċjalment minħabba d-dubji msemmijin u n-natura ta’ distorsjoni tal-għajnuna.
(52)
Bħala konklużjoni, il-Kummissjoni ddubitat jekk it-tariffa preferenzjali għal Portovesme, ILA, Eurallumina u Syndial setgħetx tiġi awtorizzata jew bħala għajnuna reġjonali jew għal xi raġuni oħra li, fi kwalunkwe każ, l-Italja naqset milli tidentifika.
(53)
Fir-rigward ta’ Eurallumina, il-Kummissjoni osservat li l-kumpannija kienet għadha ma rrimborżatx għajnuna mill-Istat illegali u inkumpatibbli li kienet irċeviet (23), u skont ir-regola ta’ Deggendorf (24) ma setgħetx, konsegwentement, tirċievi għajnuna taħt xi miżura ġdida.
4. OSSERVAZZJONIJIET MIBGĦUTA MINN PARTIJIET INTERESSATI
4.1. Każ C 38/B/2004
(54)
B'risposta għall-istedina tal-Kummissjoni biex ikunu sottomessi kummenti fuq id-deċiżjoni tal-2004 biex tiftaħ investigazzjoni fil-fond, ġew irċevuti osservazzjonijiet mill-persuna li resqet l-ilment oriġinali, minn diversi benefiċjarji (Portovesme, Eurallumina u Alcoa), u partijiet interessati oħrajn. Huma l-osservazzjonijiet rilevanti għat-tariffa preferenzjali biss għal Portovesme, ILA u Eurallumina li qed jissemmew fil-qosor hawnhekk. L-osservazzjonijiet li għamlet Alcoa mhumiex inklużi, billi huma indirizzati b'mod komprensiv fid-deċiżjoni finali li tirrigwarda speċifikament lil dik il-kumpannija (25).
4.1.1. Osservazzjonijiet mibgħuta minn Portovesme
(55)
Portovesme argumentat li t-tariffa preferenzjali indirizzat nuqqas tas-suq, jiġifieri n-nuqqas tas-suq riċentament liberalizzat tal-elettriku ta’ Sardegna li jipprovdi prezzijiet kompetittivi minħabba l-poter tas-suq tal-operaturi diġà stabbiliti. Portovesme sostniet li ENEL u Endesa (li l-assi ta’ ġenerazzjoni tal-enerġija tagħhom f'Sardegna nbiegħu sussegwentement lil E.ON) iffurmaw duopolju, u żammew artifiċjalment il-prezzijiet tal-elettriku f'Sardegna skont prezzijiet Taljani medji, filwaqt li l-prezzijiet ta’ Sardegna fil-fatt għandhom ikunu ferm orħos, speċjalment għall-konsumaturi l-kbar tal-elettriku minħabba l-kapaċità żejda fil-ġenerazzjoni tal-elettriku li suppost għandha tinkoraġġixxi lill-produtturi li jbiegħu bi prezzijiet kompetittivi.
(56)
Portovesme sostniet li l-prezz preferenzjali li gawdiet kien jikkorrespondi mal-prezz li l-kumpannija kienet tikseb skont kundizzjonijiet tas-suq normali, jiġifieri jekk is-suq tal-elettriku ffunzjona b'mod korrett.
(57)
Skont Portovesme, il-ħlasijiet kumpensatorji rċevuti mill-Cassa Conguaglio (li jammontaw għal Eur 37 kull MWh) ġabu l-prezz imħallas minn Portovesme fuq l-istess livell mal-prezzijiet tal-enerġija mħallsin mill-kompetituri tagħha, u ma għamlu l-ebda distorsjoni fil-kompetizzjoni, billi l-produtturi taż-żingu kollha tal-UE jħallsu prezzijiet ekwivalenti, u l-miżura sempliċiment għamlet tajjeb għall-iżvantaġġ kompetittiv li l-kumpannija issofri bħala riżultat tal-problemi strutturali ta’ Sardegna (li kienu jinkludu n-nuqqas ta’ gass naturali).
(58)
Metalli bħaż-żingu, l-aluminju u ċ-ċomb kienu prodotti li għalihom kien hemm prezz dinji wieħed, iffissat fil-Borża tal-Metalli ta’ Londra [London Metal Exchange]. Varjazzjonijiet fil-kostijiet tal-produzzjoni lokali ma ssarfux f'differenzi fil-prezzijiet dinjija. B'mod partikolari, il-produzzjoni taż-żingu ta’ Portovesme kienet tant żgħira (inqas minn 1 % tal-produzzjoni dinjija) li ma setgħetx taffettwa l-prezz dinji.
(59)
Mingħajr it-tariffa Portovesme jkollha tagħlaq l-impjant, imma bl-għeluq ma jibbenefikawx produtturi taż-żingu oħrajn tal-UE, li ma jkunux f'pożizzjoni li jżidu l-produzzjoni, u l-vojt jimtela b'importazzjonijiet minn pajjiżi terzi. Portovesme kkonkludiet li t-tariffa preferenzjali ma kinitx taffettwa l-kompetizzjoni jew il-kummerċ fl-UE.
(60)
Barra minn hekk, skont Portovesme, il-ħlasijiet kumpensatorji mill-Cassa Conguaglio ma kinux jinvolvu riżorsi tal-Istat, billi l-Cassa Conguaglio sempliċiment kienet tqassam mill-ġdid fondi privati ġejjin mill-utenti finali tal-elettriku.
(61)
Portovesme nnutat li l-użu tal-enerġija minn industriji li jikkunsmawha ħafna kien importanti biex tiġi żgurata s-sigurtà u l-kontinwità tal-provvista f'Sardegna, u biex jiġu evitati l-ineffiċjenzi fil-ġenerazzjoni tal-enerġija li jwasslu għal kostijiet tal-elettriku aktar għoljin għall-utenti finali.
(62)
Fl-aħħar nett, il-kumpannija ssostni li, jekk tkun obbligata tagħlaq l-impjant tagħha, il-konsegwenzi għall-bażi ta’ produzzjoni ta’ Sardegna jkunu serji ħafna, billi jintilfu 790 impjieg dirett u 500 impjieg indirett.
4.1.2. Osservazzjonijiet magħmulin minn Eurallumina
(63)
Eurallumina argumentat li l-kostijiet ta’ produzzjoni ta’ alumina fl-Ewropa kienu ogħla milli f'reġjuni oħrajn tad-dinja, l-aktar minħabba l-prezzijiet ogħla tal-elettriku u tal-fjuwil u minħabba l-kost tat-trasport tal-boksajt (26). Il-kostijiet aktar għoljin ma setgħux jiġu ttrasferiti fil-forma ta’ prezzijiet ogħla, billi l-prezz ta’ alumina kien iffissat fil-London Metal Exchange u l-produtturi individwali ma kellhom l-ebda influwenza fuqu. Il-produzzjoni tal-alumina Ewropea għalhekk sofriet minn żvantaġġ kompetittiv ipparagunat mal-bqija tad-dinja.
(64)
Barra mill-problemi ġenerali li jaffettwaw ir-raffineriji Ewropej tal-alumina, Eurallumina indikat ukoll problemi speċifiċi f'Sardegna li pprevjenu l-industriji lokali milli jiksbu l-benefiċċji mil-liberalizzazzjoni tas-suq tal-elettriku, speċjalment il-poter fis-suq ta’ operaturi tradizzjonali tal-elettriku (ara l-osservazzjonijiet ta’ Portovesme fil-premessa 55 aktar “il fuq). Eurallumina sostniet ukoll li n-nuqqas ta” gass naturali kien żvantaġġ speċifiku għall-produzzjoni ta’ alumina f'Sardegna, billi l-kwantitajiet kbar ta’ fwar meħtieġa għall-proċess kellhom jinkisbu bl-użu ta’ żejt tqil iżjed għoli.
(65)
Skont Eurallumina, wara l-liberalizzazzjoni l-poter tas-suq tal-produtturi tal-elettriku f'Sardegna wassal għal żieda fil-prezzijiet tal-elettriku: mingħajr it-tariffa, Eurallumina kien ikollha tħallas Eur 65,95 kull MWh għall-provvisti tal-elettriku tagħha, kontra Eur 44 kull MWh li kienet tħallas qabel il-liberalizzazzjoni. It-tariffa tal-2004 niżżlet il-prezz għal Eur 35 kull MWh.
(66)
Bħal Portovesme, Eurallumina argumentat li, jekk tiġi mġiegħla tagħlaq in-negozju tagħha, produtturi tal-alumina tal-UE ma jkunux jistgħu jissostitwuha, billi diġà kienu qed jaħdmu b'kapaċità massima, u l-vojt jimtela b'importazzjonijiet minn pajjiżi terzi. L-għeluq kien iwassal għat-telf ta’ 400 impjieg dirett u 250 impjieg indirett (27). Peress li kienet l-unika fornitriċi ta’ alumina għall-funderija ta’ Alcoa, Eurallumina kkunsidrat li l-għeluq tal-impjant tal-alumina jista' jipperikola wkoll il-vijabbiltà ta’ Alcoa f'Sardegna.
(67)
Eurallumina kkonkludiet li t-tariffa introdotta fid-Digriet tal-2004 kienet meħtieġa fil-pendenza tal-iżvilupp tal-infrastruttura l-ġdida li tneħħi l-fatturi ewlenin tal-iżvantaġġ kompetittiv li kien jaffettwa l-industrija ta’ Sardegna.
4.1.3. Osservazzjonijiet magħmulin minn partijiet interessati oħrajn
(68)
Kompetitur ta’ Portovesme - l-istess kumpannija li oriġinarjament kienet ressqet il-każ għall-attenzjoni tal-Kummissjoni - reġgħet kitbet lill-Kummissjoni wara l-ftuħ tal-investigazzjoni formali. Hija ssottomettiet analiżi tat-tariffa preferenzjali tal-2004 fejn ikkonkludiet li t-tariffa kienet tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat illegali. L-iskema tat-tariffa kkontestata kienet fundamentalment differenti mit-tariffa ta’ Alumix mogħtija lil Alcoa: ma kienx possibbli li titqies li ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat. L-għajnuna trid titqies bħala inkumpatibbli mas-suq komuni, billi ma setgħetx tiġi appruvata la bħala għajnuna operazzjonali reġjonali u lanqas bħala għajnuna tar-ristrutturar.
(69)
Solvay Chimica Italia u Solvay Chimica Bussi, li joperaw fl-industrija tal-kloru-soda, bagħtu osservazzjonijiet fuq it-tariffi tal-2004 f'Lulju 2005, wara li għaddiet l-iskadenza ta’ xahar għas-sottomissjoni ta’ kummenti b'risposta għad-deċiżjoni biex tinfetaħ investigazzjoni formali. Minkejja d-dewmien, dawn il-kumpanniji talbu li jiġu kkunsidrati bħala partijiet interessati. Fl-osservazzjonijiet tagħhom issottomettew li kemm it-tariffi tal-2004 u tal-2005 kienu jikkostitwixxu għajnuna tal-Istat illegali u inkumpatibbli.
4.1.4. Osservazzjonijiet magħmulin mill-Italja
It-tariffa tindirizza falliment tas-suq
(70)
L-Italja argumentat li s-suq tal-elettriku fl-UE ma kienx għadu kompetittiv, kif il-Kummissjoni stess irrikonoxxiet fir-raba' Rapport Annwali dwar l-Implimentazzjoni tas-Suq Intern tal-Gass u l-Elettriku (28). Impriżi, b'mod partikolari dawk li jikkunsmaw ħafna enerġija, ma setgħux jagħżlu liberament il-fornituri tagħhom u jiksbu l-elettriku b'kundizzjonijiet paragunabbli fid-diversi Stati Membri. Dawn id-diffikultajiet ma kinux relatati mal-kapaċitajiet kummerċjali tal-impriżi stess, imma kienu r-riżultat tan-nuqqasijiet strutturali tas-swieq tal-enerġija. Is-sitwazzjoni attwali tas-suq tal-enerġija tal-UE kellha effetti negattivi fuq il-kompetizzjoni ħielsa fis-swieq ta’ produzzjoni ta’ utenti li jikkunsmaw ħafna enerġija.
(71)
Fl-Italja, minkejja l-liberalizzazzjoni tas-settur, kien hemm nuqqasijiet strutturali partikolari, bħal interkonnessjoni insuffiċjenti bejn il-partijiet differenti tal-grids nazzjonali u struttura tas-suq ikkonċentrata. F'dawn iċ-ċirkustanzi, il-liberalizzazzjoni ma ssarfitx fi prezzijiet aħjar għall-utenti li jużaw ħafna l-enerġija. Il-problemi kienu akuti b'mod partikolari f'Sardegna, fejn l-interkonnessjoni kienet limitata.
(72)
Għaldaqstant, l-Italja ssottomettiet li sistema ta’ tariffa speċjali li tirrifletti profili ta’ domanda għandha tiġi kkunsidrata ġustifikata, bħala miżura regolatorja li ssimulat il-mekaniżmi li jkunu qed jaħdmu f'suq kompetittiv għal kollox. Il-miżura ġabet lura l-parità tal-kundizzjonijiet bejn impriżi li jużaw ħafna l-enerġija li joperaw fi Stati Membri differenti, bl-eliminazzjoni tal-iżvantaġġi ġeografiċi li jaffettwaw impriżi li jinsabu f'Sardenja. L-iskema antiċipat l-effetti mistennija tal-proċess tal-liberalizzazzjoni. Skont l-Italja, miżuri bħal dawk kienu implimentati fi Stati Membri oħrajn, fejn utenti li jikkunsmaw ħafna enerġija bbenefikaw b'riżultat ta’ tariffi tal-elettriku regolati.
(73)
Skont l-Italja, id-Digriet tal-2004 kellu żewġ għanijiet oħrajn: biex jiġu sostnuti l-impjiegi f'Sardegna, li kienu kkonċentrati fis-settur tal-metall, u biex tinżamm domanda ta’ livell suffiċjenti għall-ġenerazzjoni tal-enerġija f'Sardegna, li batiet minn kapaċità żejda.
It-tariffa mhijiex għajnuna mill-Istat
(74)
L-Italja sostniet li l-iskema tariffarja ġdida kienet ekwivalenti de facto għat-tariffa ta’ Alumix, li l-Kummissjoni kienet iddeċidiet li ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat. Id-differenzi bejn l-iskema qadima u l-ġdida kienu biss minħabba l-“istruttura tariffarja” ġdida meħtieġa mit-tnedija tas-suq tal-enerġija liberalizzat.
(75)
L-Italja ssottomettiet li l-iskema tariffarja ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat. Fir-rigward tal-użu tar-riżorsi tal-Istat, is-sistema tariffarja kienet paragunabbli mal-arranġament fil-kawża PreussenElektra, fejn l-Qorti tal-Ġustizzja kienet iddeċidiet li ma kienx hemm riżorsi tal-Istat involuti (29). Il-Cassa Conguaglio kienet korp tekniku li kienet iżomm il-kontijiet tas-sistema, u ma setgħetx tiddisponi b'mod liberu mir-riżorsi finanzjarji li kienet tiġġestixxi. Il-fatt li l-AEEG u l-Ministeru tal-Finanzi eżerċitaw ċertu kontroll fuq l-attivitajiet tal-Cassa Conguaglio ma kienx ifisser li l-Istat seta' jiddisponi liberament minn dawk ir-riżorsi. Għalhekk, skont l-Italja, ir-riżorsi użati għall-finanzjament tal-mekkaniżmu tariffarju kienu privati għal kollox.
(76)
L-Italja ssottomettiet ukoll li t-tariffa ma kellhiex impatt fuq il-kummerċ ġewwa l-Unjoni, u ma setgħetx toħloq distorsjoni fil-kompetizzjoni, għal raġunijiet marbutin mal-eżistenza ta’ prezz dinji għall-prodotti, li kienu prodotti bażiċi (ara l-osservazzjonijiet magħmulin minn Portovesme, premessa 55 aktar “il fuq). Barra minn hekk, kemm il-produzzjoni tal-UE kif ukoll dik Taljana naqset milli tlaħħaq mad-domanda li kienet qed tikber tal-metalli kkonċernati. Fl-2005 l-produzzjoni domestika kopriet it-12 % biss tad-domanda Taljana għall-aluminju, 55 % għad-domanda Taljana għaż-żingu, u 80 % għad-domanda Taljana għaċ-ċomb. Kien hemm bilanċ negattiv ta’ produzzjoni li kien qed jeħżien għal dawn il-metalli fl-UE u fl-Italja, u d-domanda kienet qed tiġi dejjem iżjed sodisfatt b”importazzjonijiet minn pajjiżi terzi. Jekk l-industrija tal-metalli fl-Italja kellha tispiċċa, l-ebda operatur ġdid tal-UE ma seta' jissostitwixxi l-kapaċità mitmuma fl-Italja, billi l-impjanti tal-UE kienu diġà qed jaħdmu b'kapaċità sħiħa, u l-ebda produttur eżistenti jew operatur ġdid ma jkollu inċentiv biex iżid il-kapaċità, billi l-prospetti fit-tul għad-disponibbiltà ta’ enerġija bi prezzijiet raġonevoli kienu inċerti. Għaldaqstant, iż-żamma fl-Italja ta’ dawn il-kapaċitajiet ta’ produzzjoni ma setgħetx tagħmel ħsara lill-kompetituri. Billi t-tariffa preferenzjali ma kinitx aktar baxxa mill-prezzijiet tal-elettriku mħallsin fil-medja mill-kompetituri tal-kumpanniji, ma kinitx tinkoraġġixxi esportazzjonijiet minn Sardegna lejn Stati Membri oħrajn.
Jekk it-tariffa kienet tikkostitwixxi għajnuna, tkun għajnuna operazzjonali reġjonali u tkun kumpatibbli
(77)
L-Italja argumentat li, anki jekk il-Kummissjoni kellha tikkonkludi li l-miżura verament kienet għajnuna mill-Istat, it-tariffa setgħet tiġi kkunsidrata kumpatibbli mas-suq intern għar-raġuni li kienet għajnuna operazzjonali reġjonali, li kienet ammissibbli f'Sardegna fuq il-bażi tal-eżenzjoni fl-Artikolu 107(3)(a) TFUE.
(78)
Skont l-Italja, l-imperfezzjonijiet tas-suq tal-elettriku ta’ Sardegna (konċentrazzjoni tas-suq, interkonnessjoni fqira, u kapaċità żejda fil-produzzjoni tal-elettriku) u n-nuqqas ta’ aċċess għall-infrastruttura tal-gass kienu jikkostitwixxu żvantaġġ reġjonali, u t-tariffa riedet ittaffi dan l-iżvantaġġ.
(79)
Il-prezzijiet tal-elettriku fl-Italja kienu 38 % ogħla mill-medja tal-UE għall-utenti li jikkunsmaw ħafna enerġija. Dan ħoloq problema ta’ kompetittività li aggravat ruħha, f'Sardegna, bin-nuqqasijiet tas-suq tal-elettriku lokali u n-nuqqas ta’ aċċess għall-grid tal-gass naturali.
(80)
L-Italja tikkontendi li l-miżura kkontribwiet għall-iżvilupp reġjonali għaliex l-industrija tal-metall għamlet kontribuzzjoni kbira għall-ekonomija u l-impjiegi f'Sardegna. l-industrija tal-metalli kienet tammonta għal 12 % tal-ħaddiema impjegati u għal 12.2 % tal-PNG reġjonali fil-manifattura. It-tariffa kellha riperkussjonijiet pożittivi fuq l-impjiegi u ż-żamma tat-tessut soċjali u ekonomiku tal-gżira.
(81)
Skont l-Italja, it-tariffa kienet proporzjonata mal-iżvantaġġi li kienu jiffaċċjaw il-benefiċjarji, għaliex sempliċiment allinjat il-prezzijiet tal-elettriku mħallsin mill-produtturi ta’ Sardegna mal-prezzijiet medji mħallsin mill-kompetituri tal-UE tagħhom.
(82)
It-tariffa kienet ukoll għal żmien qasir u tranżitorja, billi kienet mistennija li tispiċċa mat-tlestija tal-proġetti tal-infrastruttura mmirati biex itejbu l-interkonnessjoni mal-grids tal-elettriku u tal-gass (il-kejbil ta’ interkonnessjoni SAPEI u l-pajp tal-gass tal-GALSI) (30).
(83)
Skont l-Italja, il-miżura kienet ta’ karattru ta’ tnaqqis progressiv ukoll, billi l-prezz preferenzjali kien indiċjat fuq il-bażi ta’ varjazzjonijiet fil-prezzijiet tal-fjuwil, u seta' jiżdied jew jibqa' l-istess biss.
4.2. Każ C 13/06
4.2.1. Osservazzjonijiet mibgħuta minn Portovesme
(84)
Portovesme kkunsidrat li t-tariffi tal-2005 ma għamlux distorsjoni fil-kompetizzjoni, li kienu meħtieġa biex jiżguraw is-sopravivenza tal-industriji kkonċernati, u setgħu jiġu kkunsidrati kumpatibbli bħala għajnuna reġjonali. L-argumenti tal-kumpannija huma simili għal dawk li għamlet l-Italja u tista' ssir referenza għalihom (ara l-premessa 87 sa 104).
4.2.2. Osservazzjonijiet magħmulin minn Eurallumina
(85)
Eurallumina kkunsidrat ukoll li t-tariffi tal-2005 ma għamlux distorsjoni fil-kompetizzjoni, kienu meħtieġa biex tiġi żgurata s-sopravivenza tal-industriji kkonċernati, u setgħu jkunu kkunsidrati kumpatibbli bħala għajnuna reġjonali. L-argumenti tal-kumpannija huma simili għal dawk li għamlet l-Italja, u tista' ssir referenza għalihom.
4.2.3. Osservazzjonijiet magħmulin minn partijiet interessati oħrajn
(86)
Iż-żewġ kompetituri ta’ Portovesme u Syndial li kienu ssottomettew osservazzjonijiet fil-Każ C 38/B/04 ssottomettew osservazzjonijiet f'dan il-każ ukoll. It-tnejn jikkontendu li l-miżura kkontestata kienet tikkostitwixxi għajnuna operazzjonali li għandha tiġi kkunsidrata inkumpatibbli mas-suq intern.
4.2.4. Osservazzjonijiet magħmulin mill-Italja
It-tariffi huma parti mill-istrateġija ta’ appoġġ reġjonali
(87)
L-Italja sostniet li t-tariffi tal-2005 kienu differenti ħafna mit-tariffi implimentati fl-2004, billi issa jikkonformaw mal-ħtiġijiet tal-Linji gwida dwar l-Għajnuna Reġjonali.
(88)
Skont l-Italja, it-tariffi jistgħu, fuq il-bażi ta’ valutazzjoni superfiċjali, jiġu kklassifikati bħala għajnuna operazzjonali, imma fil-verità kienu parti minn sensiela ta’ miżuri mfassla biex jiffavorixxu l-iżvilupp reġjonali f'Sardegna. L-Italja ġibdet l-attenzjoni, b'mod partikolari, għar-rabta mill-qrib bejn it-tariffi u l-impenn biex isiru investimenti fit-tul li l-benefiċjarji kienu mitlubin jipprovdu. Il-klawżola sospensiva li għamlet l-implimentazzjoni tal-miżura suġġetta għall-awtorizzazzjoni mill-Kummissjoni turi, skont l-Italja, in-natura tagħha ta’ għajnuna reġjonali.
(89)
Il-memorandum ta’ ftehim (protocollo d'intesa) iffirmat mir-Reġjun u l-benefiċjarji kien il-qofol ta’ din l-istrateġija. Kien jinkludi dan li ġej:
(a)
l-investimenti produttivi deskritti fil-pjanijiet industrijali mibgħuta mill-benefiċjarji;
(b)
l-awtorizzazzjoni mgħaġġla tal-infrastruttura tal-interkonnessjoni tal-enerġija li tippermetti lill-benefiċjarji biex jiksbu enerġija bi prezzijiet kompetittivi (il-pajp tal-gass GALSI u l-kejbil ta’ interkonnessjoni SAPEI);
(c)
l-għoti ta’ konċessjoni integrata għall-esplorazzjoni tal-minjiera tal-faħam Sulcis u l-bini/tħaddim ta’ impjant ġdid tal-enerġija li jaħdem bil-faħam intiż biex jissupplixxi enerġija lill-benefiċjarji;
(d)
it-tariffi preferenzjali.
(90)
L-Italja hija tal-fehma li t-tariffi kellhom jitqiesu bħala strument ta’ politika immirat għas-salvagwardja ta’ setturi mhedda mill-prezzijiet tal-enerġija għoljin, li altrimenti jitilqu mill-Italja u l-Ewropa, minħabba kompetizzjoni aggressiva mill-kumpanniji mhux tal-UE b'kostijiet ta’ produzzjoni orħos. It-tariffi kellhom jiġu applikati sa ma titlesta l-infrastruttura ppjanata u l-kisba ta’ suq intern kompetittiv għall-enerġija. Il-miżura tikkonforma mal-ispirtu tal-għajnuna reġjonali, għaliex ippromwoviet tkabbir ekonomiku u impjiegi fi gżira fejn produzzjoni li tikkonsma ħafna l-enerġija sofriet minn żvantaġġ kompetittiv minħabba mhux biss l-istat imperfett tal-liberalizzazzjoni tas-suq tal-elettriku imma wkoll minħabba n-nuqqasijiet infrastrutturali eċċezzjonali f'Sardegna fir-rigward tal-interkonnessjoni mal-grids nazzjonali tal-elettriku u tal-gass.
(91)
B'appoġġ għal dan l-approċċ integrat, l-Italja ċċitat l-Ewwel Rapport tal-Grupp ta’ Livell Għoli fuq il-Kompetittività, l-Enerġija u l-Ambjent (31), li sab li l-proċess tal-liberalizzazzjoni fis-settur tal-enerġija ma kienx ipproduċa riżultati sodisfaċenti, li kienet meħtieġa interkonnessjoni aħjar, u li kienu mixtieqa kuntratti ta’ provvista fit-tul bi prezzijiet prevedibbli jew sħubiji bejn klijenti u fornituri tal-enerġija. L-Italja argumentat li l-miżuri ppjanati għal Sardegna mxew f'din id-direzzjoni, imma l-miżuri għal żmien qasir bħat-tariffi kienu meħtieġa wkoll biex tiġi ssalvagwardata l-kompetittività tal-industrija ta’ Sardegna u biex tiġi żgurata s-sopravivenza tagħha sakemm jitwettqu l-investimenti ppjanati u jiġu solvuti l-problemi strutturali.
L-għajnuna tikkumpensa għal żvantaġġ reġjonali
(92)
L-Italja ssostni li ma kienx possibbli li jiġu pparagunati prezzijiet tal-enerġija mill-benefiċjarji ta’ Sardegna u prezzijiet tal-enerġija medji mħallsin minn impriżi paragunabbli fil-peniżola Taljana, billi impriżi li jikkunsmaw ħafna enerġija xtraw l-elettriku permezz ta’ kuntratti bilaterali li ma kinux fid-dominju pubbliku. Skont l-Italja, il-Kummissjoni żbaljat meta għamlet paragun ibbażat fuq prezzijiet reġistrati fil-boroż tal-enerġija, billi parti marġinali biss mill-provvisti tal-enerġija ta’ dawn l-impriżi nxtrat fil-boroż.
(93)
Skont l-Italja, il-prezzijiet innegozjati permezz ta’ kuntratti bilaterali jkunu favorevoli għall-konsumaturi biss jekk il-konsumaturi jkunu jistgħu jagħżlu liberament il-fornituri tagħhom u s-sors tal-elettriku li kien prodott bl-użu ta’ teknoloġiji kompetittivi. Dan ma kienx possibbli f'Sardegna, fejn impjanti tal-ġenerazzjoni tal-enerġija ma setgħux jipproduċu elettriku bl-irħis billi ma kellhomx aċċess għal gass naturali. Barra minn hekk, investimenti ġodda fil-ġenerazzjoni tal-enerġija moderna kienu skoraġġiti bl-interkonnessjoni elettrika limitata li għamlitha impossibbli li jiġi esportat l-elettriku. Fattur ieħor kien il-konċentrazzjoni tas-suq u r-rwol li kellhom l-operaturi tradizzjonali.
(94)
Skont l-Italja, f'dawn iċ-ċirkustanzi, kien hemm ġustifikazzjoni għall-applikazzjoni ta’ tariffi li stabbilizzaw il-prezzijiet tal-elettriku sakemm tinkiseb kompetizzjoni aktar effettiva fis-suq tal-elettriku. L-Italja reġgħet argumentat li t-tariffi preferenzjali stimulaw il-mekkaniżmu ta’ suq kompetittiv għal kollox.
(95)
Fir-rigward tal-kapaċità żejda fil-ġenerazzjoni tal-elettriku li wasslet lill-Kummissjoni biex tiddubita jekk il-prezzijiet tal-enerġija f'Sardegna kinux ogħla milli fil-peniżola Taljana (billi l-kapaċità żejda għandha pjuttost tinkoraġġixxi lill-produtturi biex ibiegħu bi prezzijiet kompetittivi lill-konsumaturi l-kbar - ara l-premessa 47), l-Italja għamlet l-argumenti li ġejjin. Il-kapaċità żejda fil-ġenerazzjoni tal-elettriku f'Sardegna ma setgħetx twassal għall-prezzijiet orħos għall-konsumaturi, għaliex f'dan il-każ speċifiku l-kapaċità żejda kienet ir-riżultat ta’ interkonnessjoni limitata fejn għalhekk sar meħtieġ biex tiġi stabbilita riżerva tal-enerġija għolja ħafna sabiex tiġi ssalvagwardjata l-kontinwità tal-provvisti tal-elettriku fil-gżira (32). Billi din ir-riżerva kienet fi kwalunkwe każ remunerata permezz ta’ ħlasijiet imposti fuq l-utenti finali tal-elettriku kollha, il-fornituri tal-enerġija ma kellhom l-ebda interess li jbiegħu l-elettriku prodott bl-użu ta’ din il-kapaċità mhux użata bi prezzijiet aktar kompetittivi.
L-għajnuna hija proporzjonata
(96)
Skont l-Italja l-miżura kienet proporzjonata, għaliex il-prezz iffissat mill-AEEG għall-2005 (ara l-premessa 34 aktar “il fuq) kien jikkorrispondi mal-prezz medju mħallas fl-UE mill-kompetituri tal-benefiċjarji, li kien ikkalkulat oġġettivament mir-regolatur. L-Italja indikat ukoll li fi Stati Membri b”tariffi rregolati konsumaturi industrijali kbar ħallsu prezzijiet baxxi ta’ Eur 25 kull MWh għall-provvisti tal-elettriku tagħhom fl-2005.
(97)
Għalhekk l-Italja kkontestat id-dejta sottomessa mill-kwerelanti, li fil-fehma tagħha kienet metodoloġikament diffettuża billi stmat iżżejjed il-prezzijiet tal-elettriku medji mħallsin mill-kompetituri tal-benefiċjarji fl-UE.
L-għajnuna hija temporanja u ta’ karattru ta’ tnaqqis progressiv
(98)
Skont l-Italja, id-durata tal-iskema għal sitt snin pjuttost milli ħamsa, kien iġġustifikat mill-ħtieġa li wieħed jistenna t-tlestija tal-infrastruttura tal-enerġija.
(99)
L-Italja sostniet ukoll li ġiet sodisfatta l-ħtieġa li jkun hemm il-karattru ta’ tnaqqis progressiv: it-tariffi kienu ta’ karattru ta’ tnaqqis progressiv għaliex kienu aġġustati fuq il-bażi ta’ medja peżata ta’ varjazzjonijiet fil-boroż tal-enerġija ta’ Amsterdam u ta’ Frankfurt u setgħu jiżdiedu biss imma mhux jonqsu.
(100)
It-tariffi kienu marbutin ma’ varjazzjonijiet tal-prezz fil-boroż tal-enerġija għaliex, skont l-Italja, dan kien punt ta’ referenza oġġettiva li rrappreżenta inġenerali x-xejret fil-prezzijiet tal-enerġija. Madankollu, l-Italja sostniet li ż-żidiet fil-prezz attwali għall-utenti li jikkunsmaw ħafna enerġija tal-UE kienu ġeneralment orħos konsiderevolment miż-żidiet reġistrati fil-boroż, billi dawn l-utenti ħallsu prezzijiet miftiehma permezz ta’ kuntratti bilaterali, jew iffissati mill-Istat fejn kien hemm tariffi regolati, u l-prezzijiet kienu inqas suġġetti għall-varjazzjoni.
(101)
L-Italja kkonkludiet li ż-żieda annwali ta’ 4 % applikata għat-tariffi ta’ Sardegna kienet konformi maż-żiediet fil-prezzijiet fl-enerġija applikati lill-kompetituri tal-UE diretti tagħhom.
(102)
L-Italja ġibdet l-attenzjoni għall-eżistenza fl-UE ta’ miżuri li kellhom effetti ekwivalenti għat-tariffi preferenzjali kkontestati, u argumentat li kollha kellhom jiġu vvalutati bl-istess mod, irrispettivament mill-forma tagħhom, billi l-għan komuni tagħhom kien li tiġi żgurata s-sopravivenza ta’ industriji li jikkunsmaw ħafna enerġija fl-UE u biex ma jitħallewx jitilqu 'l barra mit-territorju nazzjonali.
L-eliġibbiltà ta’ Sardegna għall-għajnuna reġjonali wara l-2007
(103)
Għalkemm mill-2007 'l quddiem Sardegna ma setgħetx tibbenefika aktar mill-għajnuna operazzjonali reġjonali, l-Italja argumentat li l-Linji gwida dwar l-Għajnuna Reġjonali ħasbu għal tneħħija gradwali ta’ skemi li kienu għaddejjin fi żmien li reġjun waqaf milli jkun eliġibbli għall-eżenzjoni fl-Artikolu 107(3)(a) TFUE. Għalhekk il-Kummissjoni kienet għadha f'pożizzjoni li tawtorizza l-miżura taħt l-Għajnuna Reġjonali tal-2007. Fi kwalunkwe każ, l-Italja sostniet li l-miżura kkontestata ma għandhiex tiġi kkunsidrata bħala għajnuna operazzjonali ordinarja.
L-ebda impatt fuq il-kummerċ ġewwa l-Unjoni
(104)
L-Italja sostniet għal darba'oħra li t-tariffi ma kinux jaffettwaw il-kummerċ bejn l-Istati Membri, fuq il-bażi tal-argumenti msemmijin diġà fir-rigward tal-aluminju, iż-żingu u ċ-ċomb fil-premessa 76. L-Italja argumentat li l-istess raġunament kien japplika għall-industrija kimika. L-Italja indikat li fl-2003 importazzjonijiet ta’ prodotti kimiċi ġewwa l-Italja kienu qabżu l-esportazzjonijiet, u li l-produzzjoni tal-UE u dik Taljana kienet naqset mill-2001. B'referenza speċifika għall-produzzjoni tal-PVC, li kien l-applikazzjoni ewlenija tal-kloru, l-Italja semmiet bilanċ negattiv ta’ produzzjoni fil-pajjiż: fl-2002, 470 000 tunnellata ta’ PVC biss ġew prodotti fl-Italja, filwaqt li l-konsum kien ta’ 970 000 tunnellata.
5. VALUTAZZJONI TAL-MIŻURA
5.1. L-eżistenza tal-għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) TFUE
(105)
Miżura tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat fit-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE jekk jiġu sodisfatti l-kundizzjonijiet li ġejjin: il-miżura (a) tagħti vantaġġ ekonomiku lill-benefiċjarju; (b) tingħata mill-Istat jew permezz tar-riżorsi tal-Istat; (c) hija selettiva; u (d) taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri u tista' toħloq distorsjoni fil-kompetizzjoni fi ħdan l-UE.
5.1.1. Eżistenza ta’ vantaġġ
(106)
Taħt l-arranġamenti tat-tariffa tal-2004 u l-2005, l-Istat intervjena biex jissussidja l-prezz tal-elettriku negozjat mill-benefiċjarji mal-fornituri tagħhom. Pereżempju, fl-2004 fuq il-bażi ta’ kuntratti ta’ provvista bilaterali fis-seħħ dak iż-żmien u fin-nuqqas ta’ ħlasijiet kumpensatorji, Portovesme kienet tħallas Eur 63 kull MWh (33) u Eurallumina Eur 65.95. Dawn iċ-ċifri ġew ipprovduti mill-Italja u l-benefiċjarji nnifishom u għalhekk mhumiex ikkontestati.
(107)
Skont dejta li pprovdiet l-Italja, fl-2005 l-prezz tal-elettriku nnegozjat minn Syndial mal-fornitur tagħha qabeż Eur 60 kull MWh, filwaqt li t-tariffa niżżlitu għal Eur 27 kull MWh. Ir-raġuni wara ż-żewġ miżuri kienet li l-Istat kien jirrimborża lill-benefiċjarji l-kostijiet żejda li kellhom biex jixtru l-elettriku f'Sardegna paragunat ma’ prezzijiet medji mħallsin mill-kompetituri tal-UE tagħhom.
(108)
Portovesme tikkontendi li l-prezz preferenzjali jikkorrispondi mal-prezz li jipprevali f'suq kompetittiv kollu kemm hu, u għalhekk ma jipprovdix vantaġġ. Il-Kummissjoni diġà ċaħdet din il-forma ta’ raġunament fil-każ Alcoa, li kien jrrigwarda prattikament tariffi identiċi. Meta tiġi vvalutata l-preżenza ta’ vantaġġ, la l-qrati tal-Unjoni u lanqas il-Kummissjoni qatt ma kkunsidraw il-kundizzjonijiet li jipprevalu f'suq ipotetiku li ffunzjona aħjar. Il-qafas ta’ referenza dejjem kien il-kundizzjonijiet li jipprevalu fis-swieq attwali kkonċernati (34).
(109)
Dan l-argument jippresupponi wkoll li fejn suq ma kienx qed jiffunzjona sew Stat Membru jkun ġġustifikat li jiffissa prezzijiet li jissimulaw kundizzjonijiet ta’ kompetizzjoni effettiva (ara l-kumment tal-Italja fil-premessa 72 aktar 'il fuq).
(110)
Dan ir-raġunament ma jistax jiġi aċċettat billi jmur kontra l-prinċipju stabbilit fil-ġurisprudenza tal-UE li jgħid li “il-fatt li Stat Membru jipprova japprossima, permezz ta” miżuri unilaterali, il-kundizzjonijiet ta’ kompetizzjoni eżistenti f'ċertu settur ekonomiku ma’ dawk li jipprevalu fi Stati Membri oħra ma jistax ineħħi minn dawn il-miżuri l-karattru ta’ għajnuna (35). Il-Kummissjoni tikkunsidra li l-istess prinċipju japplika għal sitwazzjonijiet meta Stat Membru jipprova japprossima kundizzjonijiet ta’ kompetizzjoni ma’ dawk li jipprevalu f'suq kompetittiv għal kollox.
(111)
Barra minn dan, jekk din is-sottomissjoni kellha tiġi aċċettata, ma jkunx hemm għajnuna mill-Istat meta Stat Membru jagħti sussidju biex ineħħi d-differenza bejn prezz negozjat liberament bejn żewġ operaturi tas-suq u l-prezz teoretiku fejn seta' ntlaħaq ftehim f'kundizzjonijiet ta’ kompetizzjoni sħiħa. Dan ixejjen l-iskop fundamentali tal-kontroll tal-għajnuna mill-Istat.
(112)
L-Italja tikkontendi li dawn it-tariffi huma identiċi mat-tariffa Alumix, li l-Kummissjoni kkunsidrat li ma tikkostitwixxix għajnuna (ara l-premessa 72 aktar 'il fuq), u għandhom bl-istess mod jiġu kkunsidrati bħala ħielsa mill-għajnuna.
(113)
Il-Kummissjoni tindika li s-sitwazzjoni li fiha l-Kummissjoni ħadet pożizzjoni fil-każ Alumix kienet differenti ħafna. F’Alumix, it-tariffa ngħatat minn ENEL, li f'dak iż-żmien kien korp pubbliku li jissupplixxi l-elettriku fuq bażi ta’ monopolju f'suq tal-elettriku li kien għadu jrid jiġi liberalizzat (36). F'dik is-sitwazzjoni, il-Kummissjoni kellha tiżgura jekk ENEL kienx qed ibiegħ bi prezz baxx artifiċjali jew kiex qed jaġixxi bħala operatur ta’ ekonomija tas-suq razzjonali. Minħabba l-monopolju fuq il-ġenerazzjoni tal-elettriku u l-provvista f'idejn ENEL, ma kienx hemm prezz tas-suq kompetittiv li l-Kummissjoni setgħet tirriferi għalih biex tiġi vvalutata l-eżistenza ta’ vantaġġ. Għaldaqstant, il-Kummissjoni fasslet metodu biex tidentifika l-orħos prezz tas-suq teoretiku li bih fornitur razzjonali jkun ippreparat li jbiegħ lill-“aħjar klijent tiegħu”.
(114)
Madankollu, dan il-metodu ma jistax jiġi applikat f'sitwazzjoni fejn il-prezzijiet jiġu nnegozjati mill-utenti finali mal-fornituri tal-enerġija f'suq liberalizzat u huma ssussidjati minn ħlasijiet kumpensatorji ex post. Għalhekk l-analiżi fid-deċiżjoni Alumix, u l-konstatazzjonijiet tal-Kummissjoni f'dak il-każ, huma manifestament mingħajr rilevanza hawnhekk. Dan deher ċar fis-sentenza tal-Qorti tal-Prim'Istanza li kkonfermat id-deċiżjoni għall-ftuħ ta’ investigazzjoni formali f'Alcoa (37) (paragrafu 132 tas-sentenza).
(115)
F'dan il-każ, il-prinċipju ta’ operatur tas-suq ma japplikax. Il-pożizzjoni jkollha tiġi vvalutata fid-dawl tat-test tal-operatur tas-suq jekk l-Istat biegħ l-elettriku lill-kumpanniji kkonċernati, jew direttament jew permezz ta’ kumpannja li tkun proprjetà tal-Istat, kif għamlet f'Alumix. Imma hawnhekk l-elettriku huwa pprovdut minn kumpanniji privati. Għalhekk ma hemm l-ebda bżonn, kif kien hemm f'Alumix, li jiġi eżaminat jekk l-aġir tal-Istat kienx paragunabbli ma’ dak ta’ operatur razzjonali fis-suq.
(116)
Għandu jiġi konkluż li s-sistemi ta’ ħlas kumpensatorju tal-2004 u l-2005 jimmitigaw l-imposti pagabbli skont il-kuntratti ta’ provvista konklużi mill-benefiċjarji li normalment ikollhom jiġu inklużi fil-baġits tal-kumpanniji. Għalhekk skont ġurisprudenza stabbilita, il-miżuri kkontestati jagħtu vantaġġ ekonomiku lill-benefiċjarji (38).
5.1.2. Selettività
(117)
Billi t-tariffi tal-elettriku preferenzjali fl-Italja jingħataw esklussivament lil impriżi li joperaw faċilitajiet eżistenti li jinsabu f'Sardegna u li jappartjenu għal lista magħluqa ta’ industriji identifikati fl-istrumenti leġiżlattivi u regolatorji li jagħmlu l-bażi legali tal-miżuri, il-vantaġġ li jipprovdu huwa wieħed selettiv.
5.1.3. Riżorsi tal-Istat u attribwibbiltà lill-Istat
(118)
Hija ġurisprudenza stabbilita li vantaġġ jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat fl-ambitu tal-Artikolu 87(1) TFUE biss jekk jingħata direttament jew indirettament permezz tar-riżorsi tal-Istat (39) u huwa imputabbli lill-Istat (40).
(119)
Kif spjegat fil-premessa 28, dawn il-ħlasijiet kumpensatorji inkwistjoni huma ffinanzjati permezz ta’ imposta parafiskali miġbura mill-Cassa Conguaglio permezz tal-komponent A4 tat-tariffa tal-elettriku. Din l-imposta hija obbligatorja billi tiġi imposta permezz ta’ deċiżjonijiet tal-AEEG li jimplimentaw il-leġiżlazzjoni nazzjonali. Il-Cassa Conguaglio hija korp pubbliku stabbilit bil-liġi li jaqdi l-funzjonijiet tiegħu fuq il-bażi ta’ struzzjonijiet preċiżi preskritti fid-deċiżjonijiet tal-AEEG.
(120)
Hija ġurisprudenza stabbilita wkoll li d-dħul mill-imposta li hija obbligatorja skont il-liġi nazzjonali u titħallas lil korp stabbilit bil-liġi jikkostitwixxi riżorsa tal-Istat fit-tifsira tal-Artikolu 87(1) tat-Trattat meta jkun intiż għall-finanzjament ta’ miżura li tissodisfa kriterji oħrajn ta’ dak l-Artikolu (41).
(121)
L-Italja tistrieħ fuq is-sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja PreussenElektra (42) biex tissostanzja t-teżi li l-miżura inkwistjoni mhijiex iffinanzjata permezz tar-riżorsi tal-Istat. L-Italja targumenta li l-fondi meħtieġa biex tiġi ffinanzjata t-tariffa jiġu ttrasferiti minn terzi privati (il-konsumaturi tal-elettriku) lil terzi privati (il-benefiċjarji); ir-rwol tal-Istat huwa ristrett għall-adozzjoni ta’ liġi li teħtieġ il-ħlas tas-somom meħtieġa, mingħajr diskrezzjoni biex wieħed jiddisponi mill-fondi ħlief għall-implimentazzoni tal-iskema statutorja. B’mod partikolari, skont l-Italja u ħafna mill-benefiċjarji, il-Cassa Conguaglio ma tista' teżerċita l-ebda kontroll fuq il-fondi u hija sempliċiment intermedjarju ta’ kontabbiltà.
(122)
Fil-kawża PreussenElektra, il-Qorti tal-Ġustizzja kkunsidrat li obbligu impost fuq impriżi privati li jipprovdu l-elettriku biex jixtru elettriku prodott minn sorsi ta’ enerġija rinnovabbli bi prezzijiet minimi ogħla mill-valur ekonomiku reali ta’ dak it-tip ta’ elettriku ma kienx jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat għaliex il-miżura ma kienet tinvolvi l-ebda trasferiment dirett jew indirett ta’ riżorsi tal-Istat.
(123)
Il-Kummissjoni tindika li fi PreussenElektra r-riżorsi meħtieġa għall-finanzjament tal-miżura ġew ipprovduti mill-fornituri tal-elettriku direttament lill-produtturi ta’ enerġiji rinnovabbli, mingħajr ma għaddew minn kwalunkwe korp pubbliku. F'dik is-sistema, is-somom li għandhom jiġu ttrasferiti qatt ma setgħu jkunu għad-dispożizzjoni tal-awtoritjaiet tal-Istat Membru. Madankollu, f'dan il-każ partikolari, il-flus jgħaddu minn korp pubbliku, il-Cassa Conguaglio qabel ma jiġu mgħoddija lill-benefiċjarju finali. Għalhekk PreussenElektra tindirizza ċirkustanzi fattwali differenti, u mhijiex rilevanti għall-każ preżenti.
(124)
Lanqas is-sentenza f'Pearle (43) ma hija ta’ għajnuna għall-Italja jew il-benefiċjarji. F'Pearle, il-Qorti tal-Ġustizzja kkonstatat li, f'ċerti kundizzjonijiet speċifiċi, id-dħul tal-imposta li għadda minn korp pubbliku ma kienx jikkostitwixxi riżorsi tal-Istat. F'Pearle, il-miżuri kienu ffinanzjati għal kollox minn settur kummerċjali partikolari fuq l-inizjattiva esklussiva ta’ dak is-settur kummerċjali. Il-flus inġabru permezz ta’ imposta parafiskali li għaddiet minn korp pubbliku li dak iż-żmien ma setax jiddisponi mill-fondi b'mod liberu. Barra minn hekk, kien hemm korrispondenza bejn l-entitajiet li ħallsu l-imposta u dawk li rċevew il-benefiċċji tal-miżura.
(125)
L-Italja tikkontendi li l-Cassa Conguaglio ma għandha l-ebda diskrezzjoni fil-ħlas tal-fondi, li huma intiżi għall-finanzjament tat-tariffi u qatt ma jidħlu fil-“perimetru tal-finanzi pubbliċi”. Għalhekk l-Istat ma jistax jiddisponi minn dawk il-fondi u, konsegwentement, il-fondi ma jikkostitwixxux riżorsi tal-Istat.
(126)
Bħala osservazzjoni preliminari, għandu jiġi indikat li, filwaqt li ċerti kriterji ta’ Pearle jistgħu jiġu kkunsidrati suġġettivament bħala aktar ċentrali minn oħrajn, ma hemmx “kriterju ewlieni” f'Pearle. It-testijiet enumerati fis-sentenza huma kumulattivi. Din hija l-interpretazzjoni wkoll li tat il-Qorti tal-Prim'Istanza f'Earl Salvat, meta eżaminat imposta parafiskali sfidata f'dik il-kawża fid-dawl tal-kriterji kollha ta’ Pearle (44).
(127)
Qabel ma kkunsidrat ir-rwol tal-Cassa Conguaglio, il-Kummissjoni aċċertat ruħha jekk humiex sodisfatti l-kriterji l-oħrajn enumerati f'Pearle. Hawnhekk huwa ċar, b'kuntrast mal-kawża Pearle, li t-tariffi kkontestati kienu stabbiliti fuq inizjattiva tal-Istat u mhux fuq l-inizjattiva ta’ settur ekonomiku. Barra minn hekk, f'Pearle, il-benefiċjarji tal-miżura kienu wkoll l-uniċi kontributuri tar-riżorsi użati, u għalhekk l-intervent tal-korp pubbliku ma ħoloqx vantaġġ li kien jikkostitwixxi piż addizzjonali fuq l-Istat. F'dan il-każ inkwistjoni, il-benefiċjarji ma jġorrux il-piż finanzjarju tal-imposta, li jistrieħ biss fuq il-konsumaturi tal-elettriku. Għalhekk wieħed ma jistax jistrieħ validament fuq is-sentenza Pearle irrispettivament minn jekk hemmx mertu fl-argument li l-Cassa Conguaglio hija sempliċiment intermedjarju ta’ kontabbiltà.
(128)
Issa fir-rigward tal-Cassa Conguaglio, il-Kummissjoni tindika li, skont ġurisprudenza stabbilita, ma għandha ssir l-ebda distinzjoni bejn każijiet fejn l-għajnuna tingħata direttament mill-Istat u każijiet fejn tingħata minn korp pubbliku jew privat maħtur jew stabbilit mill-Istat (45). Għalhekk l-istatus pubbliku jew privat tal-Cassa Conguaglio mhuwiex fattur determinanti għall-finijiet tal-applikazzjoni tar-regoli tal-għajnuna mill-Istat. Il-fatt li l-Cassa Conguaglio hija korp pubbliku ma jfissirx awtomatikament li huwa applikabbli l-Artikolu 107 TFUE (46); bl-istess mod, l-intervent ta’ korp privat fih innifsu ma jipprekludix l-applikazzjoni ta’ dak l-Artikolu.
(129)
Madankollu, l-analiżi ma tistax tiġi limitata għall-poteri tal-Cassa Conguaglio fil-kapaċità tagħha ta’ korp pubbliku. Anzi, li għandha tiġi aċċertata hija l-kwistjoni aktar ġenerali jekk l-Istat, kemm direttament jew permezz ta’ xi korp ieħor maħtur minnu, jistax jeżerċita kontroll fuq fondi użati għall-finanzjament tat-tariffa. L-istess test għandu jiġi applikat jekk il-Cassa Conguaglio kienet korp privat.
(130)
Is-sentenza riċenti tal-Qorti tal-Ġustizzja fil-kawża Essent (47) tipprovdi gwida definittiva fuq dan il-punt. Fil-każ Essent, il-Pajjiżi l-Baxxi kienu introduċew permezz ta’ liġi soprataxxa fuq it-tariffi tal-elettriku. Is-soprataxxa tħallset mill-konsumaturi tal-elettriku lill-operaturi tan-netwerks, li min-naħa tagħhom ittrasferixxew il-flejjes lill-kumpanija SEP. SEP ma kellhiex diskrezzjoni fil-ġestjoni tal-fondi u kienet topera taħt kontroll mill-qrib tal-awtoritajiet. Il-Qorti kkonkludiet li d-dħul mis-soprataxxa kien jikkostitwixxi riżorsi Statali, għaliex is-soprataxxa fuq it-tariffa kienet imposta permezz ta’ liġi nazzjonali, u għaldaqstant kienet tikkostitwixxi imposta. SEP ma kinitx awtorizzata tutilizza d-dħul mis-soprataxxa għal raġunijiet diversi minn dawk stipulat fil-liġi, u għalhekk ir-riżorsi baqgħu taħt il-kontroll pubbliku u għalhekk baqgħu għad-dispożizzjoni tal-awtoritajiet nazzjonali. Il-Qorti kkunsidrat li dan kien biżżejjed biex dawn il-flus jiġu kkaratterizzati bħala riżorsi tal-Istat.
(131)
Ix-xebħ mal-każ inkwistjoni huwa evidenti. Is-soprataxxa fuq il-prezz tal-elettriku użata biex tiffinanzja t-tariffi kkontestati hawnhekk hija imposta, bħal fil-każ Essent, bil-liġi. Il-Cassa Conguaglio għandha l-istess rwol bħal SEP, minħabba li tiċċentralizza u tamministra d-dħul mill-imposta parafiskali, u hija suġġetta għall-istess obbligi, għaliex ma tistax tutilizza d-dħul mis-soprataxxa għal għanijiet differenti minn dawk preskritti mil-liġi (il-finanzjament tal-iskemi tariffarji preferenzjali). L-Istat jista' jikkontrolla u jorjenta l-użu tar-riżorsi: il-Cassa Conguaglio twettaq il-funzjoni tagħha ta’ kontabbiltà fuq struzzjonijiet preċiżi tal-AEEG, li taġixxi skont poteri statutorji u/jew timplimenta l-liġi nazzjonali. Għalhekk, ir-riżorsi amministrati mill-Cassa Conguaglio jibqgħu dejjem taħt il-kontroll pubbliku.
(132)
Din l-analiżi hija konsistenti mad-deċiżjoni tal-Kummissjoni fil-każ Taljan dwar kostijiet mhux rekuperabbli li kienet ikklassifikat bħala riżorsi pubbliċi l-flus amministrati mill-Cassa Conguaglio fil-kont A6 (48).
(133)
Il-klassifikazzjoni bħala riżorsi tal-Istat tal-flus amministrati mill-Cassa Conguaglio ġiet ikkonfermata mis-sentenza tal-Qorti tal-Prim'Istanza fil-kawża Iride (49).
(134)
Il-Qorti Suprema tal-Kassazzjoni tal-Italja kienet diġà ddeċidiet li l-Cassa Conguaglio mhijiex persuna ġuridika distinta mill-Istat Taljan, u li huwa dan tal-aħħar li jeħtieġ jiġi kkunsidrat is-sid tal-flus trasferiti lill-Cassa Conguaglio, anki jekk dawn il-flus kienu ġejjin minn entitajiet privati u kienu intiżi għal impriżi privati (Sentenza Nru 11632/03 tat-3 ta’ April 2003). Fil-kawża Iride, ir-rikorrenti Iride SpA u Iride Energia SpA fetħu kawża fil-Qorti tal-Prim'Istanza fejn ikkontestaw deċiżjoni li biha l-Kummissjoni kienet kkategorizzat bħala riżorsi Statali l-fondi amministrati mill-Cassa Conguaglio fuq il-kont A6. L-argumenti mressqa mir-rikorrenti kienu simili ħafna. Huma kkontestaw is-sustanza tas-sentenza tal-Qorti Suprema tal-Kassazzjoni, bl-argument li r-rwol tal-Cassa Conguaglio kien dak ta’ sempliċi intermedjarja tal-kontabbiltà bejn ċittadini privati suġġetti għal obbligu finanzjarju u l-benefiċjarji tal-fondi kkonċernati, rwol li ma kienx jippermetti lill-Cassa Conguaglio, lanqas għal żmien qasir, tutilizza l-flus depożitati. Ir-rikorrenti, sostnew ukoll li l-ġurisprudenza żviluppata fi PreussenElektra kienet applikabbli.
(135)
Il-Qorti tal-Prim'Istanza, wara li enfasizzat li ma kellhiex il-ġurisdizzjoni li tistħarreġ l-interpretazzjoni tal-leġiżlazzjoni Taljana tal-Qorti tal-Kassazzjoni, ikkonfermat li l-flus depożitati fil-kont A6 tal-Cassa Conguaglio kellhom jiġu kklassifikati bħala riżorsi tal-Istat mhux biss għaliex huma proprjetà tal-Istat iżda wkoll għaliex baqgħu taħt il-kontroll kostanti tiegħu (50).
(136)
Din il-konklużjoni kienet tirrigwarda il-kont A6 tal-Cassa Conguaglio, użat biex jiffinanzja l-kostijiet mhux rekuperabbli fis-settur tal-elettriku tal-Italja. Madankollu, tista’ loġikament tiġi estiża għall-komponent A4, li jiffinanzja t-tariffi kkontestati. Is-sentenza tal-Qorti tal-Kassazzjoni kienet ibbażata fuq analiżi tal-persuna ġuridika tal-Cassa Congiaglio, u l-konklużjoni tagħha rigward il-proprjetà tal-Istat għalhekk tapplika għall-flejjes kollha amministrati mill-Cassa Conguaglio. L-istess ħaġa hija valida għall-konklużjoni tal-Qorti tal-Prim'Istanza li l-Istat jista' jikkontrolla r-riżorsi amministrati mill-Cassa Conguaglio. M'hemmx differenza bejn il-kont A6 u l-komponent A4, għajr għad-destinazzjoni tar-riżorsi (li jkopru il-ħlas tal-kostijiet mhux rekuperabbli fil-każ tal-kont A6, u l-finanzjament tat-tariffi preferenzjali fil-każ tal-komponent A4). Għalhekk, il-flejjes trasferiti lil benefiċjarji f'Sardegna mill-komponent A4 jeħtieġu wkoll jiġu kklassifikati bħala riżorsi pubbliċi.
(137)
Barra milli jiġu ffinanzjati permezz ta’ riżorsi tal-Istat, it-tariffi kkontestati huma attribwibbli wkoll lill-Istat minħabba li l-bażi legali tal-miżuri hija stipulata fil-leġiżlazzjoni nazzjonali u digrieti u fid-deċiżjonijiet tal-AEEG li hija korp pubbliku, fl-eżerċizzju tal-funzjonijiet ta’ awtorità pubblika tagħha (51).
5.1.4. Effett fuq il-kummerċ u d-distorsjoni tal-kompetizzjoni
(138)
Fir-rigward tal-effett tal-miżuri fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri u d-distorsjoni fil-kompetizzjoni riżultanti, ma hemmx dubju li s-swieq kkonċernati (ċomb, żingu, fidda, aluminju u kloru/soda) huma mftuħin għal kollox għall-kompetizzjoni. Dan fih innifsu huwa biżżejjed biex jistabbilixxi li t-tariffi għandhom effett fuq il-kummerċ intra-Unjoni.
(139)
Minkejja dan, il-Kummissjoni kkunsidrat l-argument magħmul mill-benefiċjarji u mill-Italja li fl-industrija tal-metalli (l-argument ma sarx espressament fir-rigward tal-kloru) it-tariffi ma għandhom l-ebda effett fuq il-kummerċ u ma jagħmlux distorsjoni fil-kompetizzjoni għaliex ma hemmx flussi tal-kummerċ attwali bejn l-Istati Membri; flussi tal-kummerċ bħal dawn mhumiex probabbli li jiżviluppaw, u fid-dawl tal-karatteristiċi partikolari tal-industrija t-tariffi ma jagħmlux ħsara lill-kompetituri tal-benefiċjarji fl-Unjoni.
(140)
Fid-deċiżjonijiet tal-Kummissjoni u s-sentenzi tal-Qorti tal-Ġustizzja qatt ma ġie aċċettat li nuqqas ta’ flussi tal-kummerċ attwali juri li miżura ta’ għajnuna m'għandhiex effett fuq il-kummerċ intra-Unjoni. Il-Qorti fil-fatt dejjem affermat li l-għajnuna lil impriża tista' tkun ta’ natura tali li jkollha impatt fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri u li toħloq distorsjoni fil-kompetizzjoni anki jekk din l-impriża li tibbenefika ma tipparteċipax hija stess fil-kummerċ intra-Unjoni. Fejn Stat Membru jagħti għajnuna lil impriża, il-produzzjoni domestika tista' għal dik ir-raġuni ma tvarjax jew tiżdied, bir-riżultat li impriżi stabbiliti fi Stati Membri oħrajn għandhom inqas possibbiltà jesportaw il-prodotti tagħhom lejn is-suq ta’ dak l-Istat Membru (52).
(141)
Barra minn hekk, il-bixra ta’ tnaqqis fil-produzzjoni fl-UE u żieda fl-importazzjoni minn pajjiżi mhux tal-Unjoni, bi flussi kummerċjali limitati jew ineżistenti bejn l-Istati Membri mhix ħaġa rari: anzi hija tipika tas-setturi li jiltaqgħu ma’ diffikultajiet strutturali u/jew huma suġġetti għal pressjoni kompetittiva qawwija. Dawn l-industriji huma partikolarment sensittivi għall-miżuri adottati mill-Istati Membri biex itejbu l-pożizzjoni kompetittivà tal-industriji nazzjonali tagħhom.
(142)
Huwa irrilevanti l-fatt li l-produzzjoni taż-żingu, iċ-ċomb u l-fidda fl-Italja hija żgħira wisq biex taffettwa l-prezz ta’ referenza. L-eżistenza ta’ prezz ta’ referenza għal dawn il-metalli, li mhux influwenzat faċilment mill-kundizzjonijiet ta’ produzzjoni fi Stat Membru wieħed, ma teskludix l-eżistenza ta’ kompetizzjoni bejn impriżi li jinsabu fiż-ŻEE u li jbiegħu fuq is-suq globali tal-metalli. Wieħed jifhem li l-għajnuna lill-benefiċjarji ta’ Sardegna ma tippermettilhomx li jnaqqsu l-prezz dinji għall-prodotti tagħhom u li tkeċċi kompetituri barra mis-suq u li produtturi Ewropej oħrajn jistgħu jibqgħu attivi sakemm jirnexxielhom ibiegħu bi profitt għall-prezz dinji. Madankollu, il-profitti miksubin fl-Italja grazzi għat-tariffi tal-elettriku sussidjati jsaħħu, f'sens ġenerali, il-pożizzjoni kompetittiva tal-kumpanniji. Pereżempju, ir-riżervi kapitali akkumulati jistgħu jintużaw biex jieħdu f'idejhom kompetituri u jkabbru s-sehem tagħhom fis-suq. Dan ir-raġunament huwa aktar u aktar rilevanti meta jiġi kkunsidrat li wħud mill-benefiċjarji jappartjenu lil kumpanniji multinazzjonali (53).
(143)
Kuntrarjament għal dak li qed isostnu l-benefiċjarji, il-fatt li l-prezz imħallas fl-Italja fis-setturi kkonċernati huwa paragunabbli mal-prezz tal-elettriku medju mħallas fl-Ewropa mill-produtturi kompetituri ma jistax jitqies bħala evidenza li l-interessi ta’ produtturi Ewropej oħrajn mhumiex mhedda mit-tariffa Taljana. Ġie stabbilit b'mod ċar fil-Kawża C-372/97 l-Italja vs Il-Kummissjoni li miżuri unilaterali immirati biex japprossimaw il-kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni fi Stat Membru ma’ dawk prevalenti fi Stati Membri oħra għandhom impatt fuq il-kummerċ (u għaldaqstant ma jistgħux jaħarbu mid-definizzjoni ta’ għajnuna). Barra minn hekk, uħud mill-ftehimiet għall-provvista tal-enerġija fis-seħħ f'pajjiżi Ewropej oħra jistgħu jinvolvu għajnuna mill-Istat u l-Kummissjoni bdiet investigazzjonijiet fil-fond rigward diversi miżuri ta’ dan it-tip (54). Anke jekk din id-difiża ma tressqitx espliċitament mill-Italja jew Alcoa, il-Kummissjoni tikkunsidra li huwa importanti li tfakkar il-prinċipju li l-eżistenza ta’ għajnuna illegali f'ċerti Stati Membri ma tiġġustifikax l-adozzjoni ta’ miżuri simili minn xi Stat Membru ieħor.
(144)
Fi kwalunkwe każ, l-ilmenti rċevuti mill-kompetituri tal-benefiċjarji jipprovdu indikazzjoni li t-tariffi kkontestati jqajmu problemi ta’ kompetizzjoni u jaffettwaw il-kummerċ ġewwa l-Unjoni.
(145)
Barra minn hekk, l-Italja ma nnotifikatx it-tariffi tal-2004. Skont ġurisprudenza stabbilita, meta għajnuna ma tkunx ġiet innotifikata, il-Kummissjoni mhijiex obbligata li turi l-konsegwenzi attwali tal-miżura fuq il-kompetizzjoni u l-kummerċ bejn l-Istati Membri: ’Fil-fatt, kieku l-Kummissjoni kellha turi fid-Deċiżjoni tagħha l-konsegwenzi effettivi ta’ għajnuniet diġà mogħtija, dan jiffavorixxi l-Istati Membri li jagħtu għajnuna bi vjolazzjoni tal-obbligu ta’ notifika skont l-Artikolu 93(3) tat-Trattat KE, għad-detriment ta’ dawk li jinnotifikaw il-pjanijiet ta’ għajnuna.’ (55)
(146)
Għaldaqstant, wieħed irid jikkonkludi li t-tariffi preferenzjali tal-elettriku kkontestati x'aktarx itejbu l-pożizzjoni kompetittiva tal-benefiċjarji tagħhom fil-konfront tal-impriżi kompetituri fl-UE. Hija ġurisprudenza stabbilita li f'tali ċirkustanzi għandu jiġi kkunsidrat li kien hemm effett fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri u li kien hemm distorsjoni tal-kompetizzjoni (56).
5.1.5. Konklużjonijiet fuq il-preżenza tal-għajnuna
(147)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li t-tariffi tal-2004 u l-2005 jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat fit-tifsira tal-Artikolu 87(1) TFUE u jistgħu jiġu awtorizzati biss jekk jikkwalifikaw għal waħda mill-eżenzjonijiet ipprovduti fit-Trattat. Din il-konklużjoni hija konsistenti ma’ dik fil-każ Alcoa, li kien jikkonċerna prattikament l-istess tariffi.
5.2. Għajnuna ġdida jew għajnuna eżistenti
(148)
Is-sitwazzjonijiet fejn miżura tikkostitwixxi għajnuna eżistenti huma elenkatii b'mod eżawrjenti fl-Artikolu 1 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (57).
(149)
M'hemmx dubju li l-miżuri inkwistjoni ma ġewx implimentati qabel l-adeżjoni tal-Italja fl-Unjoni (l-Artikolu 1(b)(i) tar-Regolament), ma jistgħux jiġu kkunsidrati awtorizzati minħabba n-nuqqas min-naħa tal-Kummissjoni li tieħu deċiżjoni fiż-żmien preskritt mill-iskadenzi proċedurali (l-Artikolu 1(b)(iii)) u ma jistgħux jiġu kkunsidrati għajnuna eżistenti minħabba l-iskadenza tal-preskrizzjoni (l-Artikolu 1(b)(iv)). Ma sarux għajnuna bħala riżultat tal-evoluzzjoni tas-suq komuni u mingħajr ma nbidlu mill-Istat Membru (l-ewwel sentenza tal-Artikolu 1(b)(v)).
(150)
Fid-dawl ta’ dan li ntqal aktar 'il fuq, il-Kummissjoni tikkunsidra li t-tariffi kkontestati jikkostitwixxu għajnuna ġdida.
5.3. Leġittimità tal-għajnuna
(151)
Skont l-Artikolu 108(3) TFUE, l-Istati Membri għandhom jinnotifikaw il-pjanijiet li jagħtu jew jimmodifikaw l-għajnuna, u ma jistgħux jagħtu bidu għal dawn il-miżuri proposti sakemm tkun ittieħdet deċiżjoni finali.
(152)
Billi l-Italja ma nnotifikatx l-Artikolu 1 tad-Digriet tal-2004, it-tariffi tal-2004 jikkostitwixxu għajnuna illegali.
(153)
Iżda l-Italja nnotifikat l-Artikolu 11(12) tal-Liġi Nru 80/2005, u ma implimentatx dik il-miżura. Għaldaqstant ikkonformat mal-obbligi tagħha taħt l-Artikolu 108(3) TFUE.
6. KUMPATIBBILTÀ TAL-GĦAJNUNA
(154)
B'deroga mill-projbizzjoni ġenerali dwar l-għajnuna mill-Istat kif stabbilita fl-Artikolu 107(1) TFUE, għajnuna tista' tiġi ddikjarata kumpatibbli jekk tikkwalifika għal waħda mill-eċċezzjonijiet elenkati fit-Trattat.
(155)
It-tariffi tal-2004 u l-2005 jikkostitwixxu għajnuna operazzjonali. Għandu jiġi mwarrab l-argument tal-Italja li t-tariffi tal-2005 m'għandhomx jiġu kkunsidrati bħala għajnuna operazzjonali għaliex huma parti minn strateġija ta’ appoġġ reġjonali u huma suġġetti għal investiment produttiv. Minkejja li l-memorandum ta’ ftehim jipprovdi li l-benefiċjarji għandhom jagħmlu ċerti investimenti, il-komponent tal-għajnuna fit-tariffi preferenzjali tal-2005 mhuwiex proporzjonat man-nefqa eliġibbli, u mhuwiex suġġett għal intensità ta’ għajnuna massima. Ma hemmx indikazzjonijiet li l-miżura tikkonforma mal-kriterji ta’ investiment, jew li l-għajnuna hija proporzjonata. Minflok, il-miżura hija marbuta b'mod ċar mal-konsum tal-elettriku u mmirata biex ittaffi l-kostijiet biex ikun akkwistat l-elettriku, li huma kostijiet operazzjonali mġarrba mill-kumpanniji kkonċernati. Għaldaqstant ma tistax tiġi interpretata bħala għajnuna ta’ investiment.
(156)
Fil-prinċipju, l-għajnuna operazzjonali hija inkumpatibbli mas-suq intern. Fil-Kawża C-86/89 L-Italja vs Il-Kummissjoni, il-Qorti tal-Ġustizzja kkonstatat li ’l-għajnuna inkwistjoni, li ngħatat mingħajr kundizzjonijiet speċifiċi u unikament skont il-kwantitajiet utilizzati, għandha titqies bħala għajnuna operazzjonali lill-impriżi kkonċernati u li, bħala tali, affettwat il-kundizzjonijiet tal-kummerċ sa punt kuntrarju għall-interess komuni’ (58).
(157)
Fil-Kawża T-459/93 Siemens vs Il-Kummissjoni, il-Qorti tal-Prim'Istanza kkonfermat il-prinċipju li “l-għajnuna operazzjonali, jiġifieri għajnuna mmirata biex tgħin impriża għall-ispejjeż li normalment hija stess ikollha ġġorr fil-kuntest tal-ġestjoni ta’ kuljum jew tal-attività normali tagħha, fil-prinċipju ma taqax fl-ambitu tal-Artikolu 92(3) msemmi [issal-Artikolu 107(3) TFUE]…Skont il-ġurisprudenza rilevanti, l-effett ta’ din l-għajnuna huwa fil-prinċipju li toħloq distorsjoni tal-kompetizzjoni f'setturi fejn tingħata, filwaqt li, min-natura tagħha stess, ma tista' tilħaq l-ebda għan tal-eċċezzjonijiet imsemmijin aktar“il fuq”.
(158)
Madanakollu, hemm sitwazzjonijiet definiti b'mod ċar fejn huwa possibbli li tingħata għajnuna operazzjonali. B'mod partikolari, għajnuniet operazzjonali għal għanijiet ambjentali jistgħu jingħataw taħt il-linji gwida tal-Komunità dwar għajnuna mill-Istat għall-protezzjoni tal-ambjent (59). Anki l-għajnuniet operazzjonali fir-reġjuni assistiti jistgħu jkunu awtorizzati fuq bażi eċċezzjonali bħala għajnuna reġjonali. Il-Kummissjoni eżaminat jekk it-tariffi kkontestati jistgħux jikkorrispondu ma’ waħda minn dawn il-kategoriji.
(159)
Il-Kummissjoni tinnota li m'hemmx il-possibbiltà li t-tariffi jiġu awtorizzati bħala għajnuna ambjentali peress li l-għan tagħhom mhuwiex ta’ natura ambjentali.
6.1. Kumpatibbiltà mal-Linji gwida tal-1998 dwar għajnuna Reġjonali
(160)
Tista' tingħata għajnuna operazzjonali b'mod eċċezzjonali f'żoni assistiti eliġibbli għal għajnuna taħt l-eżenzjoni tal-Artikolu 107(3)(a) TFUE. Ir-reġjun ta’ Sardegna, kien eliġibbli għal din l-għajnuna sal-aħħar tal-2006. Il-Kummissjoni għalhekk eżaminat jekk, matul dak il-perjodu, it-tariffi tal-2004 u tal-2005 setgħux jiġu awtorizzati taħt il-Linji gwida tal-1998 dwar l-Għajnuna Reġjonali.
(161)
Skont il-paragrafu 4.15 tal-Linji gwida, l-għajnuna operazzjonali tista' tingħata f'każ eċċezzjonali, jekk (i) tkun ġustifikata skont il-kontribut li tagħti għall-iżvilupp reġjonali u min-natura tagħha u (ii) il-livell tagħha jkun proporzjonat mal-iżvantaġġi li tkun intiża biex itaffi. Huwa d-dmir tal-Istat Membru li juri l-eżistenza ta’ kwalunkwe nuqqas u jkejjel l-importanza tiegħu. Skont il-punt 4.17 tal-Linji gwida, l-għajnuna operazzjonali trid tkun limitata fiż-żmien u tonqos progressivament.
(162)
Skont il-paragrafu 2 tal-Linji gwida, ’Ħlas wieħed ad hoc mogħti lil impriża waħda, jew għajnuna limitata għal qasam wieħed ta’ attività jistgħu jkollhom impatt qawwi fuq il-kompetizzjoni tas-suq ikkonċernat, filwaqt li hemm ir-riskju li l-effetti fuq l-iżvilupp reġjonali jkunu limitati żżejjed … Bħala konsegwenza, id-derogi inkwistjoni [mill-projbizzjoni ġenerali ta’ għajnuna] normalment jingħataw l-aktar għal skemi ta’ għajnuna multisettorjali miftuħa, f'reġjun determinat, għall-impriżi kollha fis-setturi kkonċernati.’ Tariffa għall-enerġija elettrika li tingħata b'mod selettiv lil impriżi individwali f'ċerti setturi, hija manifestament mhux konformi mal-ispirtu tal-għajnunia reġjonali li trid tkun multisettorjali. Madanakollu, minħabba li ma hemmx projbizzjoni assoluta għal għajnuna ad hoc, il-Kummissjoni eżaminat jekk hemmx ċirkustanzi eċċezzjonali li jiġġustifikawx l-għoti tat-tariffa.
(163)
Il-Kummissjoni kkunsidrat, b'mod partikolari, in-nuqqasijiet tas-suq tal-elettriku f'Sardegna, kif iddokumentat mill-Italja u l-benefiċjarji, biex jiġi vvalutat jekk jikkostitwixxux żvantaġġ reġjonali.
6.1.1. Is-suq tal-elettriku ta’ Sardegna fil-kuntest Taljan
(164)
Is-suq Taljan tal-enerġija elettrika huwa ġeneralment ikkonċentrat ħafna, għalkemm inqas fit-Tramuntana tal-pajjiż. L-operatur dominanti fiż-żoni kollha hija l-kumpanija monopolistika ENEL, ħlief f'Sardegna fejn jeżisti duopolju mal-E.ON. ENEL hija b'saħħitħa fis-suq u l-awtorità Taljana għall-kompetizzjoni sabet li kienet abbużat dan il-poter f'diversi okkażjonijiet. Il-prezzijiet tal-enerġija elettrika fl-Italja huma normalment għoljin, minħabba taħlita produttiva fil-parti l-kbira bbażata fuq fjuwil fossili (essenzjalment il-gass), in-nuqqas ta’ kapaċità nukleari u l-konġestjoni fl-interkonnetturi mal-kumplament tal-Ewropa.
(165)
F'Sardegna, li tirrappreżenta 4,1 % tal-enerġija netta installata fl-Italja (60) l-elettriku huwa ġġenerat fil-parti l-kbira f'impjanti termoelettriċi bl-użu ta’ fjuwils fossili (faħam, żejt, qatran tar-raffinerija). Il-gżira m'għandhiex infrastruttura għad-distribuzzjoni tal-gass naturali.
(166)
Sardegna tbati minn sitwazzjoni ta’ kapaċità żejda ta’ produzzjoni, l-aktar f'dik il-parti ta’ kostijiet għoljin (impjanti imħaddma biż-żejt), minħabba li l-gvern abbanduna l-pjanijiet li jikkonċentra fuq il-gżira l-industrija tqila Taljana u dan wassal għal investiment żejjed minn ENEL fl-impjanti tal-ġenerazzjoni tal-elettriku. Minbarra li strutturalment jinvolvu aktar spejjeż, dawn l-impjanti qegħdin isiru teknikament antikwati b'mod mgħaġġel. Matul il-perjodu li qed jiġi kkunsidrat, l-esportazzjoni tal-enerġija elettrika minn Sardegna lejn il-peniżola Taljana kienet limitata wkoll mill-kapaċità żgħira tal-interkonnetturi, li kienet suġġetta għall-konġestjoni (61).
(167)
Żewġ kumpaniji tal-enerġija ENEL u E.ON, flimkien għandhom 95 % mis-sehem tas-suq tal-provvista tal-enerġija elettrika f'Sardegna (madwar 58 % għal E.ON. u 42 % għal ENEL). Skont l-Inkjesta fuq is-Settur tal-Elettriku (62), f'termini ta’ kompetizzjoni Sardegna tista' titqies bħala duopolju b'dominanza kollettiva. Il-konċentrazzjoni tas-suq hija għolja, għalkemm mhux l-ogħla fl-Italja (63). Minħabba l-kontroll li għandhom fuq prattikament l-impjanti kollha minn dawk għal ħtieġa medja sa dawk li jilħqu l-quċċata E.ON u ENEL jiddeterminaw il-prezz prattikament għall-ħinijiet kollha tal-ġurnata. Madanakollu, il-pożizzjoni f'Sardegna tidher li hi inqas kritika minn dik fin-Nofsinhar tal-Italja fejn ENEL tiddetermina weħeda l-prezzijiet fis-sigħat kollha tal-jum (64).
(168)
Il-prezzijiet bl-ingrossa tal-elettriku fl-Italja huma fost l-ogħla fl-Ewropa (65), u l-prezzijiet f'Sardegna huma fost l-ogħla fl-Italja. Fl-2007, il-prezz medju nazzjonali (PUN) kien ta’ Eur 70,99 kull MWh, filwaqt li l-prezz żonali ta’ Sardegna medju kien ta’ Eur 75,00 kull MWh, li kien inqas minn tal-2006 meta kien Eur 80 kull MWh (66). Fl-2008 u 2009 kompliet it-tendenza li l-prezz medju reġjonali ta’ Sardegna jiżdied. Fl-ewwel nofs tal-2009, il-prezzijiet f'Sardegna baqgħu kostantement 'il fuq mill-medja nazzjonali (bi prezz medju ta’ Eur 106,60 kull MWh imqabbel ma’ PUN ta’ Eur 60,50 kull MWh).
(169)
Il-prezzijiet imħallsin f'Sardegna mill-benefiċjarji tat-tariffi fl-2004/2005, fuq il-bażi ta’ kuntratti bilaterali kienu bejn Eur 60 sa Eur 65 kull MWh. Ma kienx possibbli li dawn il-prezzijiet jiġu pparagunati ma’ dawk reġistrati fuq il-peniżola Taljana, billi l-Kummissjoni m'għandhiex id-dejta rilevanti (li l-Italja qalet li ma setgħetx tipprovdi - ara l-premessa 92 aktar 'il fuq). Madankollu, skont l-analiżi ta’ hawn fuq ix-xejriet tal-prezzijiet ġenerali, li jistgħu jkunu inġenerali rappreżentattivi tal-kuntratti bilaterali, wieħed jista' jippreżumi li, fil-perjodu li qed jiġi kkunsidrat, impriżi li jikkunsmaw ħafna enerġija f'Sardegna ħallsu prezz ogħla minn dak fil-peniżola Taljana.
(170)
Fl-aħħar nett, is-suq tal-enerġija elettrika f'Sardegna jippreżenta sensiela ta’ problemi inklużi prezzijiet għoljin, grad għoli ta’ konċentrazzjoni tas-suq, saħħa tas-suq tal-operaturi dominanti, kapaċità eċċessiva ta’ ġenerazzjoni fil-parti bi prezz għoli, ineffiċjenza relattiva tal-impjanti tal-produzzjoni obsoleti, nuqqas ta’ aċċess għall-infrastruttura tal-gass natural u interkonnettività insuffiċjenti. Dawn il-problemi x'aktar jirriżultaw fi prezzijiet tal-elettriku ogħla għall-utenti finali, inklużi dawk li jikkunsmaw ħafna enerġija.
6.1.2. Eżistenza ta’ żvantaġġ reġjonali
(171)
L-ewwel kwistjoni li teħtieġ li tiġi indirizzata hija jekk dawn il-problemi jikkostitwixxux żvantaġġ reġjonali, jiġifieri jekk għandhomx impatt gravi fuq l-iżvilupp ekonomiku ta’ Sardegna. Fil-każ C 34/02, il-Kummissjoni ma aċċettatx li n-nuqqas ta’ interkonnessjoni tal-enerġija tikkostitwixxi żvantaġġ (67). Filwaqt li huwa minnu li l-SMEs iħossu l-prezzijiet għoljin inqas mill-industriji l-kbar li jikkunsmaw ħafna enerġija, madanakollu l-interessi ta’ industrija waħda mhumiex awtomatikament l-ekwivalenti għall-interessi ta’ reġjun. Il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-iżvantaġġ reġjonali li ġej mill-istat tas-suq tal-elettriku reġjonali f'Sardegna ma ġewx sostanzjati biżżejjed mill-Italja.
(172)
Iżda anke jekk wieħed kellu jammetti l-eżistenza ta’ żvantaġġ reġjonali, iridu xorta waħda jiġu ssodistfati l-kriterji tal-Linji gwida Reġjonali. Għalhekk il-Kummissjoni vvalutat jekk dawn it-testijiet humiex sodisfatti.
6.1.3. Kontribuzzjoni għall-iżvilupp reġjonali
(173)
L-għajnuna għandha tagħmel kontribut sostenibbli għall-iżvilupp reġjonali u tkun propozjonata mal-iżvantaġġi li tipprova ttaffi. L-għajnuna operazzjonali f'reġjun assistit ma tistax tiġi awtorizzata minħabba d-diffikultajiet li tgħaddi minnhom industrija waħda, imma għandu jidher li tagħmel kontribuzzjoni dejjiema għall-iżvilupp reġjonali. Fil-każ preżenti, dan mhuwiex probabbli. Anki jekk wieħed kellu jammetti li ż-żamma fil-gżira ta’ xi faċilitajiet ta’ produzzjoni industrijali jikkontribwixxi għall-impjiegi u għaż-żamma ta’ bażi ta’ manifattura fuq il-gżira, dawn l-impatti ma jkunux dejjiema. Jekk il-prezzijiet tal-elettriku għoljin huma problema strutturali f'Sardegna, kif issostni l-Italja, id-diffikultajiet li jġarrbu industriji li jikkunsmaw ħafna enerġija ser joħorġu hekk kif jitneħħew it-tariffi.
(174)
L-awtoritajiet Taljani jippreżentaw it-tariffi bħala miżura temporanja, immirata biex isservi biss sakemm fl-2010 jitlestew il-proġetti infrastrutturali relatati mal-produzzjoni tal-enerġija u mal-interkonnessjoni (il-pajp tal-gass GALSI u l-kejbil tal-baħar SAPEI) li qed isiru bħalissa (68). L-argument tal-Italja huwa li interkonnessjoni aħjar ser troħħos il-prezzijiet imposti fuq dawn il-kumpanniji. Il-Kummissjoni tikkunsidra li filwaqt li l-infrastruttura ġdida tista' tnaqqas jew tistabbilizza d-differenzi fil-prezz bejn Sardegna u l-peniżola Taljana, ma tarax kif tali proġetti jistgħu inaqqsu l-prezzijiet tal-enerġija elettrika bin-nofs biex iwassluhom għal livelli allegatament meħtieġa biex jagħmlu dawn l-attivitajiet industrijali jħallu l-qligħ fit-tul.
(175)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-eżistenza ta’ sussidju Statali immirat biex inaqqas il-kostijiet tal-elettriku għal utenti kbar ma jimmotivax lill-fornituri tal-elettriku biex ibaxxu l-prezzijiet biex ma jitilfux l-ikbar klijenti tagħhom, u lanqas timpedixxi lill-istrutturi tal-kostijiet milli jmmoru għall-agħar. Is-sussidju pjuttost isaħħaħ l-inċentiv biex il-fornituri tal-enerġija elettrika jkomplu jisfruttaw is-saħħa tagħhom fis-suq. Għalhekk, anki jekk huwa minnu, minħabba s-sitwazzjoni ta’ kapaċità żejda, kumpanniji li jikkunsmaw ħafna enerġija normalment ikunu jistgħu jġibu prezz kompetittiv, li kieku ma kienx għas-saħħa fis-suq li għandhom il-fornituri tal-enerġija elettrika (li, skont l-Italja u l-benefiċjarji, għandhom interess li jżommu l-prezzijiet għoljin), il-Kummissjoni tkkunsidra li t-tariffa preferenzjali mhijiex l-istrument xieraq biex tnaqqas din is-saħħa fis-suq.
6.1.4. Prorporzjonalità
(176)
Is-sussidju mogħti lill-benefiċjarji tat-tariffi mhuwiex ikkalkulat b'tali mod li jagħmel tajjeb għad-differenza reġjonali (jiġifieri d-differenza bejn il-prezzijiet tal-elettriku fil-peniżola Taljana u l-prezzijiet f'Sardegna għall-istess kategorija ta’ klijent), imma jimmira pjuttost li jallinja l-prezzijiet f'Sardegna ma’ dawk imħallsin mill-kompetituri tal-benefiċjarji fl-UE. Il-prezzijiet iffisati għall-benefiċjarji ta’ Sardegna huma partikolarment baxxi, u ċertament orħos mill-prezzijiet fil-peniżola Taljana, li huma fost l-ogħla fl-UE. Għaldaqstant, it-tariffi mhumiex proporzjonati mal-iżvantaġġ reġjonali li allegatament iridu jtaffu.
(177)
Il-metodu stess magħżul biex jiġi kkalkulat l-ammont tas-sussidju jissuġġerixxi li l-miżura issegwi għan ta’ politika industrijali aktar minn għan reġjonali. Fil-fatt id-dimensjoni tal-politika industrijali tat-tariffi ġiet enfasizzata ripetutament mill-Italja fis-sottomissjonijiet tagħha.
6.1.5. Karattru ta’ tnaqqis progressiv
(178)
L-għajnuna operazzjonali reġjonali trid tonqos progressivament (punt 4.17 tal-Linji gwida Reġjonali). Billi l-mekkaniżmi ta’ aġġornament għat-tariffi tal-2004 u l-2005 huma differenti, dawn ġew ivvalutati separatament.
(179)
It-tariffi tal-2004 huma indiċjati fuq il-bażi ta’ varjazzjonijiet fil-prezzijiet tal-fjuwil u jistgħu jiżdiedu jew jibqgħu l-istess. Skont l-Italja, dan jiżgura li l-għajnuna titnaqqas progressivament. Il-Kummissjoni tikkunsidra li r-rekwiżit tal-karattru ta’ tnaqqis progressiv jista' jitqies sodisfatt biss jekk il-ħlasijiet kumpensatorji - li huma daqs l-ammont tal-għajnuna effettiva - huma ggarantiti li jonqsu maż-żmien. Mhuwiex biżżejjed li t-tariffa għandha tiżdied maż-żmien, billi tariffa ogħla tista' minkejja dan tirrappreżenta volum ta’ għajnuna ogħla jekk, fil-frattemp, il-prezzijiet imposti fuq l-utenti finali fis-suq ikkonċernat ikunu żdiedu aktar malajr mit-tariffa. Il-metodu Taljan ma jipprovdi l-ebda garanzija f'dan ir-rigward (69).
(180)
Fir-rigward tat-tariffi tal-2005, il-Kummissjoni vvalutat il-mekkaniżmu ta’ indiċjar introdott bl-Artikolu 11(13) tal-Liġi Nru 80/2005, kif interpretat mill-AEEG fid-deċiżjoni 217/05 (ara l-premessa 33). Skont ir-regoli ta’ implimentazzjoni stabbiliti mill-AEEG, it-tariffa għandha tiżdied kull sena b'perċentwal li jirrifletti x-xejriet fil-prezzijiet tal-elettriku fl-UE, imma ż-żieda ma tistax taqbeż l-4 %. Skont l-Italja, dan il-mekkaniżmu jiżgura tnaqqis progressiv.
(181)
Madankollu, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-fatt li t-tariffa nominali hija suġġetta għal żieda annwali pjuttost limitata ma jfissirx li l-ammont nett ta’ għajnuna - kif imkejjel bi ħlasijiet kumpensatorji - ser jonqos matul iż-żmien.
(182)
Jekk jiġi aċċettat li x-xejriet tal-prezzijiet fil-boroż tal-elettriku jistgħu jiġu kkunsidrati, ġeneralment, rappreżentattivi tal-bidliet fi prezzijiet ta’ kuntratt bilaterali, kif issuġġeriet l-Italja, it-tariffi tal-2005 jkunu ta’ karattru ta’ tnaqqis progressiv biss fil-każ ta roħs fil-prezzijiet medji tal-UE (billi t-tariffi ma jistgħux jorħsu, imma jiżdiedu biss). Fil-każijiet l-oħrajn kollha t-tariffi jagħtu vantaġġ dejjem jikber (70). Billi, mill-2004 sa mill-inqas l-2007, il-prezzijiet medji tal-elettriku tal-UE wrew tendenza qawwija li jogħlew (żdiedu b'aktar minn 4 % fis-sena) l-element ta’ għajnuna li kien hemm fit-tariffi tal-2005 ikun żdied matul iż-żmien.
(183)
L-Italja ssostni wkoll li fil-verità, il-kuntratti bilaterali huma suġġetti inqas għal żieda fil-prezz milli prezzijiet fil-boroż tal-elettriku, u li għalhekk it-tariffi tal-2005 huma de facto ta’ karattru ta’ tnaqqis progressiv. Il-Kummissjoni tindika li l-metodu ta’ indiċjar mibgħut għall-valutazzjoni huwa bbażat fuq varjazzjonijiet fil-prezzijiet fil-boroż tal-elettriku, u li l-Italja ma bagħtitx dejta fuq l-evoluzzjoni tal-prezzijiet tal-kuntratti bilaterali. Għalhekk, l-istqarrija tal-Italja ma ġietx issostanzjata biżżejjed.
(184)
Fil-fatt, l-informazzjoni limitata li għandha f'idejha l-Kummissjoni tissuġġerixxi bil-maqlub, jiġifieri li l-prezzijiet tal-kuntratt bilaterali żdiedu b'mod qawwi f'Sardegna (ara, pereżempju, l-istqarrija ta’ Eurallumina li fl-2005/2006 ħallset prezz ta’ Eur 80 kull MWh fis-suq liberu, żieda ta’ Eur 65 kull MWh mill-2004). F'dawn iċ-ċirkustanzi, kieku ġew implimentati dawn it-tariffi, il-ħlasijiet kumpensatorji għolew matul iż-żmien.
(185)
Għalhekk la t-tariffi tal-2004 u lanqas it-tariffi tal-2005 ma jissodisfaw ir-rekwiżit tal- karattru ta’ tnaqqis progressiv.
6.1.6. Konklużjonijiet fuq il-kumpatibbiltà tal-miżura bħala għajnuna reġjonali
(186)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li t-tariffi kkontestati ma jistgħux jiġu kkunsidrati kumpatibbli bħala għajnuna reġjonali skont il-Linji gwida tal-1998 dwar l-Għajnuna Reġjonali. Billi Sardegna ma baqgħetx tiġi aktar assistita skont l-Artikolu 107(3)(a) wara Diċembru 2006, mhuwiex meħtieġ li tiġi eżaminata l-kumpatibbiltà tal-għajnuna fid-dawl tal-Linji gwida dwar l-Għajnuna Reġjonali 2007-2013.
(187)
Il-Kummissjoni ħadet pożizzjoni negattiva simili fl-2005 fir-rigward ta’ miżura maħsuba biex tnaqqas il-kostijiet enerġetiċi ta’ Eurallumina f'Sardegna. Il-Kummissjoni kkunsidrat li l-miżura kkontestata, li kienet f'forma ta’ eżenzjoni mid-dazji tas-sisa fuq żjut tqal, ma setgħetx tkun awtorizzati fuq il-bażi tal-Linji gwida dwar l-Għajnuna Reġjonali (71).
6.2. Kunsiderazzjonijiet oħrajn rilevanti għall-kumpatibbiltà
(188)
L-Italja u l-impriżi kkonċernati ssottomettew li l-iskemi jservu l-iskop li jirrimedjaw għan-nuqqasijiet tas-swieq tal-elettriku, li għadhom ma pprovdewx prezzijiet kompetittivi. Huma jargumentaw li l-prezzijiet tal-enerġija qed jheddu l-kompetittività ta’ industriji li jikkunsmaw ħafna enerġija. Isostnu li l-għajnuna għandha effett ta’ inċentiv, peress li mingħajrha l-kumpanniji jagħlqu.
(189)
Il-Kummissjoni ma tikkunsidrax li huwa possibbli li tiġi aċċettata li l-għajnuna operazzjonali għal ftit kumpanniji industrijali hija risposta xierqa għan-nuqqas ta’ kompetizzjoni fis-suq lokali tal-elettriku, li taffettwa l-utenti kollha tal-elettriku.
(190)
Huwa dubjuż ukoll jekk l-għajnuna hijiex mezz xieraq u proporzjonat biex tiġi pprevenuta r-rilokazzjoni barra l-UE. Mhemmx preċedent fid-deċiżjonijiet tal-Kummissjoni jew fis-sentenzi tal-qrati tal-Unjoni biex dan l-argument jiġi aċċettat bħala ġustifikazzjoni għall-għoti tal-għajnuna mill-Istat. Deċiżjonijiet għar-rilokazzjoni tal-produzzjoni, għal kollox jew parzjalment, huma parti mill-istrateġija tan-negozju ta’ kumpannija, u l-Kummissjoni qatt ma ddeċidiet li jikkostitwixxu falliment tas-suq. Fil-każijiet Terni (72) u Alcoa (73) il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar argumenti simili li jorbtu l-miżura tal-għajnuna mal-għan li tiġi pprevenuta r-rilokazzjoni tal-industrija barra l-UE.
(191)
Għandu jiġi osservat ukoll li l-konklużjonijiet ta’ korpi speċjalizzati bħall-Ewwel Rapport tal-Grupp ta’ Livell Għoli fuq il-Kompetittività, l-Enerġija u l-Ambjent (74), li ġew iċċitati matul il-proċeduri, ma jissuġġerixxux li l-għajnuna speċjali mill-Istat għandha tingħata biex tindirizza l-kwistjonijiet tal-kompetittività mqajmin mill-prezzijiet għoljin tal-enerġija, imma minflok jiddefendu l-bżonn għal konformità sħiħa mar-regoli tal-għajnuna applikabbli (75).
(192)
Fid-dawl ta’ dak li ngħad hawn fuq, il-Kummissjoni tikkunsidra li t-tariffi kkontestati tal-2004 u l-2005 ma jikkwalifikaw għal ebda eżenzjoni fl-Artikolu 107 TFUE. L-eżenzjonijiet fl-Artikolu 107(2) TFUE mhumiex applikabbli, billi l-għajnuna mhijiex ta’ karattru soċjali, mhijiex imfassla biex tirrimedja l-ħsara kkawżata minn diżastri naturali jew avvenimenti straordinarji oħra, u ma ngħatatx biex tikkumpensa għall-iżvantaġġi ekonomiċi kkawżati bid-diviżjoni tal-Ġermanja. L-eżenzjonijiet fl-Artikolu 107(3)(b) u (d) TFUE ma japplikawx ukoll, billi l-miżura mhijiex intiża biex tippromwovi l-eżekuzzjoni ta’ proġett fuq skala kbira ta’ interess Ewropew komuni, jew tirrimedja taħwid serju fl-ekonomija ta’ Stat Membru, jew tippromwovi l-konservazzjoni tal-kultura u l-patrimonju. Fir-rigward tal-eżenzjoni fl-Artikolu 107(3)(a) TFUE, l-analiżi li saret aktar 'il fuq fil-premessa 160 sa 187 turi li t-tariffa ma tistax tiġi approvata bħala għajnuna maħsuba għall-promozzjoni tal-iżvilupp ekonomiku ta’ reġjun fejn il-livell tal-għajxien huwa baxx b'mod anormali jew fejn hemm stat serju ta’ nuqqas ta’ impjieg. Fir-rigward tal- Artikolu 107(3)(c) TFUE, l-għajnuna operazzjonali ma tikkwalifikax għal din l-eżenzjoni fil-prinċipju, kif indikat fil-premessi 155 sa 158, u l-Kummissjoni ma setgħet tidentifika l-ebda ċirkustanza speċifika li setgħet tiġġustifika l-għoti ta’ din l-għajnuna f'dan il-każ.
(193)
Għalhekk il-Kummissjoni tikkunsidra li kemm it-tariffa tal-2004 kif ukoll dik tal-2005 huma inkumpatibbli mas-suq intern.
(194)
Peress li l-Kummissjoni waslet għal din il-konklużjoni, m'għandhiex għalfejn teżamina l-effett kumulattiv possibbli tal-għajnuna l-ġdida u l-għajnuna l-qadima inkompatibbli msemmija fil-premessa 31 fid-dawl tas-sentenza Deggendorf.
7. IRKUPRU
(195)
Skont l-Artikolu 14(1) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 fil-każ ta’ għajnuna illegali li mhijiex kumpatibbli mas-suq komuni, jeħtieġ li l-kompetizzjoni effettiva tiġi rrestawrata mingħajr dewmien, sakemm l-irkupru ma jkunx imur kontra l-prinċipju ġenerali tal-liġi Komunitarja.
(196)
Fil-każ preżenti, it-tariffi tal-2004 biss (Każ C 38/A/04) huma suġġetti għall-irkupru, billi t-tariffi tal-2005 (Każ C 13/06) ma ġewx implimentati.
7.1. Aspettattivi leġittimi u prinċipji ġenerali oħrajn tad-dritt Komunitarju li jistgħu jipprevjenu l-irkupru
(197)
Skont ġurisprudenza stabbilita, meta għajnuna tingħata mingħajr notifika minn qabel skont l-Artikolu 108(3) TFUE, il-benefiċjarju tal-għajnuna ma jistax ikollu aspettattiva leġittima li l-għotja kienet legali (76). Impriża diliġenti hija kapaċi tistabbilixxi jekk il-proċedura ta’ notifika ġietx segwita u jekk l-għajnuna hijiex leġittima.
(198)
Madanakollu, benefiċjarju ta’ għajnuna illegali mhuwiex prekluż milli jistrieħ fuq ċirkustanzi eċċezzjonali li fuqhom ikun seta' leġittimament jassumi li l-għajuna kienet legali u jiċħad għalhekk li jirrifondi dik l-għajnuna (77).
(199)
Il-benefiċjarji tat-tariffi tal-2004 m'għamlux sottomissjonijiet f'dan ir-rigward, u l-Kummissjoni lanqas ma identifikat xi ċirkustanzi eċċezzjonali li setgħu jwasslu lill-benefiċjarji illi jkollhom xi aspettattiva leġittima. B'mod partikolari, ma seta' jkun hemm l-ebda aspettattiva li t-tariffi ma kinux jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat bħala r-riżultat tad-deċiżjoni tal-1996 Alumix. Kif ġie indikat fid-deċiżjoni tal-ftuħ tal-2004 (ara l-premessa 37 it-tariffa li serviet bħala l-galvu għat-tariffi tal-2004 ma kinitx l-arranġament oriġinali ta’ Alumix, li l-Kummissjoni kkonstatat li ma kinitx għajnuna fl-1996, imma miżura kompletament ġdida, li kienet ġiet immodifikata b'mod sostanzjali (partikolarment fir-rigward tal-mekkaniżmu ta’ finanzjament tagħha) (78) u estiża fiż-żmien mill-awtoritajiet Taljani. F'din is-sitwazzjoni benefiċjarju prudenti kellu jivverifika li l-miżura l-ġdida kienet legali.
(200)
Il-Kummissjoni tikkunsidra ukoll li l-irkupru ma jikser l-ebda prinċipju ġenerali ieħor tad-dritt Komunitarju.
7.2. Kwantifikazzjoni tal-ammonti li għandhom jiġu rkuprati
(201)
L-għajnuna inkumpatibbli kollha li rċevew Portovesme, ILA u Eurallumina skont Artikolu 1 tad-Digriet tal-2004 għandha tiġi rkuprata, bl-imgħax, skont il-Kapitolu V tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 tal-21 ta’ April 2004 li jimplimenta r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 li jippreskrivi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat (79).
(202)
L-irkupru għandu l-għan li jpoġġi lill-benefiċjarji fil-pożizzjoni kompetittiva li kellhom qabel ma ngħatat l-għajnuna inkumpatibbli billi jiġi eliminat kull żvantaġġ indebitu mogħti biha. F'dan il-każ preżenti, il-vantaġġ mogħti huwa daqs id-differenza bejn it-tariffa preferenzjali u l-prezz tal-elettriku li l-benefiċjarji kienu jħallsu fis-suq fin-nuqqas tat-tariffi kkontestati.
(203)
Il-kumpanniji kollha kkonċernati kienu qed jixtru l-elettriku fuq il-bażi ta’ kuntratti bilaterali meta t-tariffi kienu introdotti. L-Istat intervjena biex jissussidja l-prezz miftiehem kuntrattwalment billi jsiru ħlasijiet kumpensatorji. L-ammonti li kellhom jiġu rkuprati huma għaldaqstant daqs il-ħlasijiet kumpensatorji rċevuti mill-benefiċjarji matul il-perjodu kkonċernat (ara l-premessa 30).
8. KONKLUŻJONI
Il-Kummissjoni ssib li kemm it-tariffi tal-2004 kif ukoll it-tariffi tal-2005 jikkostitwixxu għajnuna operazzjonali li ma hija eliġibbli għal ebda eżenzjoni mill-projbizzjoni ġenerali tal-għajnuna mill-Istat skont it-Trattat KE, u għalhekk hija inkompatibbli mas-suq intern.
Fil-każ tat-tariffi tal-2004, li ġew implimentati bi ksur tal-Artikolu 108(3) TFUE, il-ħlasijiet kollha ta’ għajnuna pendenti għandhom jiġu kkanċellati, filwaqt li l-għajnuna mħallsa diġà għandha tiġi rkuprata. L-ammont li għandu jiġi rkuprat jikkorrispondi mas-somma tal-ħlasijiet kumpensatorji kollha magħmulin mill-Cassa Conguaglio lil Portovesme, ILA u Eurallumina.
Ma għandhomx jiġu applikati t-tariffi tal-2005, li ġew debitament innotifikati mill-Italja kif meħtieġ bl-Artikolu 108(3) TFUE.
ADOTTAT DIN ID-DEĊŻIJONI:
Artikolu 1
1. L-għajnuna mill-Istat li l-Italja għandha l-ħsieb li tagħti lil Portovesme Srl, Eurallumina SpA, ILA SpA u Syndial SpA skont Artikolu 11(12) tad-Digriet-Liġi Nru 35 tal-14 ta’ Marzu 2005, ikkonvertit f'liġi statutorja permezz tal-Liġi Nru 80/2005 tal-14 ta’ Mejju 2005, hija inkumpatibbli mas-suq intern.
2. Għalhekk l-għajnuna ma tistax tingħata.
Artikolu 2
L-għajnuna mill-Istat mogħtija illegalment mill-Italja bi ksur tal-Artikolu 108(3) TFUE, fuq il-bażi tal-Artikolu 1 tad-Digriet tal-Prim Ministru tas-6 ta’ Frar 2004, li tammonta għal Eur 12 845 892,82 lil Portovesme Srl, Eur 5 208 152,05 lil Eurallumina SpA, u Eur 291 120,27 lil ILA SpA, hija inkumpatibbli mas-suq intern.
Artikolu 3
1. L-Italja għandha tirkupra mill-benefiċjarji l-għajnuna msemmija fl-Artikolu 2.
2. L-ammonti li għandhom jiġu rkuprati għandu jkollhom miżjud magħhom l-imgħax mid-data meta tpoġġew għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarju sad-data li jiġu attwalment irkuprati.
3. L-imgħaxijiet għandhom ikunu kkalkolati fuq il-bażi ta’ imgħax kompost skont l-Kapitolu V tar-Regolament (KE) Nru 794/2007.
4. L-Italja għandha tikkanċella l-pagamenti futuri kollha tal-għajnuna kif imsemmi fl-Artikolu 2 b'effett mid-data tal-adozzjoni ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 4
1. L-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1 għandu jkun immedjat u effettiv.
2. L-Italja għandha tiżgura li din id-Deċiżjoni tiġi implimentata fi żmien erba' xhur mid-data tan-notifika ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 5
1. Fi żmien xahrejn wara n-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, l-Italja għandha tippreżenta l-informazzjoni li ġejja lill-Kummissjoni:
(a)
l-ammont totali (kapital u imgħaxijiet) li għandhom jiġu rkuprati mingħand il-benefiċjarju;
(b)
deskrizzjoni dettaljata tal-miżuri li diġà ttieħdu u dawk ippjanati biex ikun hemm konformità ma’ din id-Deċiżjoni;
(c)
dokumenti li juru li l-benefiċjarju ġie ordnat iħallas lura l-għajnuna.
2. L-Italja għandha żżomm lill-Kummissjoni infurmata dwar il-progress tal-miżuri nazzjonali li ttieħdu għall-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni sakemm l-għajnuna msemmija fl-Artikolu 2 tkun irkuprata għal kollox. Hija għandha tibgħat minnufih, fuq talba tal-Kummissjoni, l-informazzjoni dwar il-miżuri li diġà jkunu ttieħdu u dawk ippjanati għall-konformità ma’ din id-Deċiżjoni. Għandha tibgħat ukoll informazzjoni dettaljata dwar l-ammonti ta’ għajnuna u l-imgħaxijiet diġà irkuprati mingħand il-benefiċjarju.
Artikolu 6
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Taljana.
Magħmul fi Brussell, it-23 ta’ Frar 2011.