РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 21 март 2012
година относно Държавна помощ SA.29864 (C 6/10 (ex NN 1/10), приведена в действие от Чешката република за České aerolinie, a. s. (ČSA - Czech Airlines a.s. - възможен характер на Държавна помощ на предоставен заем от Osinek a.s.)
(нотифицирано под номер C(2012) 1664)
(само текстът на чешки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/637/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (1) по отношение на помощ SA.29864 (C 6/10, ex NN 1/10, CP 371/2009) (2),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
През май 2009 г. въз основа на обществено достъпна информация Комисията научи, че държавно дружество в производство по ликвидация, наречено Osinek a.s. („Osinek“), се е съгласило да предостави заем от 2,5 млрд. CZK (около 100 млн. EUR) на ČSA - Czech airlines, a. s. („ČSA“). Комисията изиска информация от Чешката република с писма от 14 май 2009 г. и 24 септември 2009 г. Чешката република предостави на Комисията допълнителна информация с писма от 10 септември 2009 г. и 25 ноември 2009 г.
(2)
С писмо от 24 февруари 2010 г. Комисията уведоми Чешката република за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС по отношение на мярката („решението за откриване на процедура“). Чешката република предостави мнения по това решение с писмо от 26 април 2010 г. Комисията зададе допълнителни въпроси с писмо от 6 юли 2010 г., на което Чешката република отговори на 15 септември 2010 г.
(3)
Решението за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз. Комисията покани заинтересованите страни да представят своите мнения относно мярката за помощ.
(4)
Комисията получи мнения от четири заинтересовани страни: от Travel Service and Icelandair Group на 10 март 2011 г., от Czech Connect Airlines a.s. на 11 март 2011 г., от JOB AIR Technic a.s. на 10 март 2011 г. и от ČSA на 14 март 2011 г. Комисията препрати тези мнения на Чешката република, на която бе предоставена възможност да отговори; Комисията получи отговора с писмо от 12 май 2011 г.
2. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА
2.1. Заемът от Osinek
(5)
Разследваната мярка е заем, предоставен на 30 април 2009 г. от Osinek на чешкия национален превозвач ČSA. Заемът е отпуснат на три транша, както следва:
а)
първият транш от 800 млн. CZK е изтеглен на 11 май 2009 г.;
б)
вторият транш от 900 млн. CZK е изтеглен на 30 юли 2009 г.; и
в)
третият транш от 800 млн. CZK е изтеглен на 24 септември 2009 г.
(6)
Очакваната дата на изплащане на заема е била 30 ноември 2010 г. с възможност за продължаване на срока. Лихвеният процент за заема е равен на тримесечния междубанков лихвен процент в Прага („PRIBOR“) плюс 300 базисни пункта като рисков марж, т.е. 5,51 % към датата на подписване на споразумението за заем. Лихвите се дължат на всеки три месеца на последния работен ден от календарното тримесечие (период на олихвяване). Лихвите са изчислявани всекидневно от деня, предшестващ възстановяването на заема от Osinek.
(7)
Според чешките власти рисковият марж от 300 базисни пункта отразява правилно адекватен рисков марж за финансовото положение на дружеството, което е имало рейтинг В на Standard & Poor’s (уязвимо финансово положение) и ниво на обезпеченост на заема, възлизащо на 110 % от размера на заема.
(8)
Обезпечението, използвано за гарантиране на заема, включва сгради, намиращи се на пражкото летище Ruzyně, земя, материални запаси и резервни части. Пазарната стойност на основната част на обезпечението е определена от независим експерт. Към споразумението за заем от Osinek са сключени четири допълнения, които разширяват и изменят активите, предоставени като обезпечение (3). Чешките власти твърдят, че всички тези изменения отговарят на условието, определено в споразумението за заем от Osinek, съгласно което действителният размер на заема не бива в никой момент да надхвърля 90 % от стойността на обезпечението, нито съгласувания максимален размер на заема.
(9)
Заемът от Osinek не е бил възстановен, както се е очаквало първоначално, като вместо това на 30 юни 2010 г. обезпечението е било освободено, а дългът - капитализиран (замяна на дълг срещу дялов капитал).
Таблица 1
Преглед на активите, обезпечаващи заема от Osinek
Обезпечение
Стойност в млн. CZK
Стойност, определена от:
Период на използване
Експлоатационна сграда - Хангар F (включително земята под сградата)
[925 - 990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 1 юни 2009 г.
от 11 май 2009 г. (I транш)
Административна сграда „АРС“ (включително земята под сградата)
[735 - 770]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 5 юли 2009 г.
от 30 юли 2009 г. (II транш) до 9 декември 2009 г. (отменено от III допълнение)
Резервни части (въртящи се резервни части и/или резервни двигатели)
[150 - 165]
Оценката е въз основа на нетната балансова стойност на 30 септември 2009 г.
от 24 септември 2009 г. (III транш)
Резервни части (въртящи се, тип A310 (всички) и Boeing
[520 - 575]
Оценката е въз основа на нетната балансова стойност на 30 септември 2009 г.
от 24 септември 2009 г. (III транш) до 25 януари 2010 г. (IV допълнение)
Земята около административната сграда „АРС“
[60 - 65]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 5 юли 2009 г.
от 23 юли 2009 г. (I допълнение) до 25 януари 2010 г.
Земята около и до Хангар F
[105 - 115]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 5 юли 2009 г.
от 23 юли 2009 г. (I допълнение)
Резервни части, тип: A319/320
[265 - 290]
Въз основа на нетната балансова стойност
от 23 юли 2009 г. (I допълнение)
Резервни части, тип: A310, ATR и Boeing
[440 - 485]
Въз основа на нетната балансова стойност
от 22 септември 2009 г. (II допълнение)
Летателен тренажор
[155 - 170]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 10 септември 2009 г.
от 22 септември 2009 г. (II допълнение)
1 Boeing 737-55s, регистрационен знак: OK CGK
[140 - 155]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 7 декември 2009 г.
от 9 декември 2009 г. (III допълнение)
2 Boeing 737-55s, регистрационни знаци: OK CGH, OK CGJ
[300 - 330]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 7 декември 2010 г.
от 9 декември 2009 г. (III допълнение) до 25 януари 2010 г. (IV допълнение)
ИT
[80 - 85]
PROSCON - s.r.o., Експертно становище от 30 ноември 2009 г.
от 9 декември 2009 г. (III допълнение)
Търговска марка „ČSA CZECH AIRLINES“
[140 - 155]
Vladimir Cmejla, Експертно становище от 30 ноември 2009 г.
от 9 декември 2009 г. (III допълнение)
Дял на ČSA в ČSA Support, s.r.o.
[790 - 865]
PROSCON - s.r.o., Експертно становище от 20 януари 2010 г.
от 25 януари 2010 г. (IV допълнение)
2.2. Приложно поле на настоящото решение
(10)
Решението за откриване на процедурата от 24 февруари 2010 г. се отнася до заема от Osinek в размер на 2,5 млрд. CZK въз основа на споразумението за заем, сключено на 30 април 2009 г., като се приема, че обезпечението на заема е било вече отменено въз основа на Решение на чешкото правителство № 1343 от 26 октомври 2009 г. Комисията обаче получи уведомление относно отмяната на обезпечението на заема и неговата капитализация (замяната на дълг срещу дялов капитал) на 12 май 2010 г. (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - План за преструктуриране), като отмяната е влязла в сила през юни 2010 г. Следователно настоящото решение се отнася единствено до самия заем от Osinek в размер на 2,5 млрд. CZK въз основа на споразумението за заем, сключено на 30 април 2009 г. Оценката на освобождаването на обезпечението и последвалата замяна на дълг срещу дялов капитал на заема от Osinek ще бъдат предмет на окончателното решение по случай SA.30908.
2.3. Osinek
(11)
Дружеството Osinek е дружество със специална инвестиционна цел, основано, за да упражни надзор при затварянето на каменовъглените мини в Чешката република и тяхното повторно пускане в експлоатация. По времето, когато е предоставен заемът, то е било 100 % собственост на чешките власти под контрола на Министерството на финансите. На 5 ноември 2008 г. Osinek преминава в ликвидация. Преди своята ликвидация Osinek все още е разполагало със средства и според информацията е търсило различни възможности за инвестиране. Споразумението за заем от Osinek е сключено и подписано на 30 април 2009 г. от името на Osinek от ликвидатора на дружеството. За да установи наличието на потенциални рискове, свързани със заема, Osinek е възложило извършването на икономически анализ на ČSA от независим експерт, European Business Consulting spol. s.r.o. („EBC“), както и на правен анализ от правно дружество, JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.
(12)
На 29 септември 2009 г. Osinek и Министерството на промишлеността и търговията на Чешката република са подписали споразумение, съгласно което вземанията на Osinek от ČSA по силата на споразумението за заем от Osinek са предоставени на министерството в резултат на процедурата по ликвидация на Osinek. ČSA е било уведомено за това решение в същия ден. На 8 март 2010 г. приключва процедурата по ликвидация на Osinek.
(13)
На 3 май 2010 г. чешкото правителство приема Решение № 333 относно план за преструктуриране на ČSA, с което чешкото правителство нарежда на Министерството на промишлеността и търговията да освободи активите по част от обезпечението преди увеличението на регистрирания капитал на ČSA. Правно основание за капитализацията на заема (замяна на дълг срещу дялов капитал) е посоченото решение и капитализацията е извършена на 30 юни 2010 г.
2.4. Бенефициерът ČSA
(14)
От 1923 г. ČSA е националният превозвач на Чешката република. Централата на дружеството е в Прага и то извършва дейност от пражкото летище Ruzyně. ČSA е най-големият въздушен превозвач на пражкото летище Ruzyně с дял 37 % от пътниците, чието пътуване започва или завършва в Прага. ČSA е член на Sky Team alliance. Преди преструктурирането авиационният флот наброява 51 въздухоплавателни средства. ČSA предлага услуги за редовен въздушен транспорт (до 104 дестинации в 44 държави). Освен това ČSA предоставя чартърни полети, въздушен превоз на товари, наземно обслужване (дружеството обслужва около 60 % от всички пътници на пражкото летище Ruzyně), техническа поддръжка на въздухоплавателни средства, обучение на екипажи, кетъринг, като има също така безмитни магазини на пражкото летище Ruzyně и извършва безмитни продажби на борда.
2.4.1. Структура на собствеността
(15)
ČSA е държавно дружество, като 95,69 % от акциите му са собственост на Чешката република чрез Министерството на финансите. Миноритарните собственици са Česká pojišťovna, a.s. (2,26 %), Пражката община (1,53 %) и Братиславската община (0,51 %).
(16)
След приключване на процеса за преструктуриране държавата има за цел да намери стратегически партньор за ČSA. Като подготовка за планираната приватизация чешкото правителство решава да създаде нова корпоративна структура в рамките на Český Aeroholding, a.s. („ČAH“).
(17)
На 25 октомври 2011 г. чешкият орган за защита на конкуренцията одобрява създаването на ČAH, като структурата ще включва ČSA, пражкото летище Ruzyně и настоящите дъщерни дружества на ČSA, т.е. Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics и ČSA Services s.r.o. Управлението и структурата на ČAH ще включват елементи на структурата на финансов холдинг, като целта на холдинга е преструктуриране на дружествата, обединени в него, за да се улесни достъпът им до търговско финансиране и същите да бъдат подготвени за предстоящата приватизация.
2.4.2. Финансово състояние на дружеството
(18)
ČSA е имало затруднения, които се влошават значително през 2009 г. в разгара на настоящата икономическа криза. Макар дружеството да не е отговаряло в нито един момент на критериите за започване на процедура по несъстоятелност съгласно чешкото национално законодателство, то е изпитало ясно изразена отрицателна тенденция в развитието на ключовите си финансови показатели.
Таблица 2
Собствен и регистриран капитал на ČSA, 2006-2008 г. (хиляди CZK)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
Собствен капитал
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Регистриран капитал
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Източник: Годишни отчети на ČSA
Таблица 3
Изменения във финансовото състояние на ČSA (хиляди CZK)
(хиляди) CZK
31.12.2006 г.
31.12.2007 г.
31.3.2008 г.
30.6.2008 г.
31.12.2008 г.
31.3.2009 г.
30.6.2009 г.
30.9.2009 г.
31.12.2009 г.
Печалба/ загуба
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Оборот (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Нетен паричен поток от операции
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Дълг
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Стойност на нетните активи
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Източник: Финансови отчети на ČSA
(19)
Дружеството е на печалба през 2007 г. и 2008 г., но търговските му резултати се влошават значително през 2009 г. Неговият оборот спада малко през предходните четири години, но паричният поток отбелязва значителен спад. Равнището на дълга е в известна степен стабилно. Дружеството покрива загубите си чрез продажбата на активи, по-специално през финансовата 2009 година.
(20)
През 2009 г. положението на дружеството се влошава, особено след лятото, което по традиция е печеливш период за ČSA.
2.5. Решението за откриване на процедурата
(21)
На 24 февруари 2010 г. Комисията откри официалната процедура по разследване. В своето решение Комисията изрази съмнение дали ČSA е било вече в затруднение по смисъла на Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение („Насоките за оздравяване и преструктуриране“) (6) към момента на получаването на заема.
(22)
Комисията изрази също така съмнение дали с оглед на финансовото положение условията на заема, предоставен от Osinek на ČSA, са икономическо предимство на дружеството, което предприятието бенефициер не би получило при нормални пазарни условия. Освен това Комисията постави въпроса дали, ако при заема става въпрос за държавна помощ, тази форма може да бъде приета за съвместима по силата на приложимите правила за държавна помощ, и по специално на съобщението на Комисията „Временна общностна рамка за мерките за държавна помощ за подпомагане на достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза“ („Временната рамка“) (7). Ако се установи, че при заема от Osinek става въпрос за държавна помощ, мярката би имала вредни последици за конкуренцията, т.е. за въздушните превозвачи, които обслужват маршрути от пражкото летище Ruzyně или се конкурират с ČSA и нейните дъщерни дружества на други пазари.
3. МНЕНИЯ ОТ ЧЕШКАТА РЕПУБЛИКА
(23)
В отговор на решението за откриване на процедурата Чешката република представи мнения, в които твърди, че заемът от Osinek е спазил изискването на „принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика“, тъй като не е предоставил на ČSA неоправдани икономически предимства.
(24)
По-специално Чешката република счита, че в деня на подписване на споразумението за заем от Osinek ČSA не е било предприятие в затруднение, а е станало такова чак през август 2009 г. Чешката република твърди, че въпреки нарастващите си проблеми ČSA винаги е било в състояние да гарантира своята жизнеспособност. Положението обаче се е променило към края на 2008 г. и в началото на 2009 г. и е продължило да се влошава през цялата година поради глобалната икономическа рецесия, която е нанесла силен удар върху световните транспортни пазари (8). Този фактор, в съчетание с дестабилизираните петролни пазари и валутните сътресения, е допринесъл за влошаването на финансовото положение на ČSA.
(25)
В течение на 2009 г. ČSA е разчитало на прогнозите въз основа на резултатите от предходните години и е очаквало значително по-добри резултати през летния сезон. Въпреки това резултатите от първото полугодие на 2009 г., за които ръководството е уведомено в средата на август, са показали съществен спад на средните приходи на ČSA за юни. През август 2009 г. на ръководството е станало ясно, че дружеството не може вече да упражнява дейност без незабавни мерки за намаляване на разходите и финансова помощ от външни източници.
(26)
Във връзка с възможния елемент на държавна помощ в заема от Osinek Чешката република твърди, че лихвеният процент отговаря на изискванията на Съобщението на Комисията относно преразглеждане на метода за определяне на референтните и сконтови лихвени проценти („Съобщението относно референтния лихвен процент“) (9). По-специално Чешката република изтъква, че е било правилно да се използва тримесечният лихвен процент PRIBOR като базисна ставка за определяне на лихвения процент на въпросния заем, като се има предвид изменчивостта на финансовите пазари към момента на подписване на споразумението за заем от Osinek.
(27)
ČSA не подлежи на оценка по рейтингови системи, ето защо Чешката република не е в състояние да представи доказателства за предположението си, че ČSA е отговаряло на рейтинг В към момента на подписване на споразумението за заем от Osinek. Чешката република обаче се позовава на доклад от 27 април 2009 г., написан от ЕВС, според който ČSA е платежоспособно и кредитоспособно дружество.
(28)
Чешката република още веднъж подчертава, че като гаранция за заема ČSA е трябвало да предостави обезпечение, поне равно на 110 % от заема за целия му срок. Следователно размерът на заема, действително отпуснат на ČSA, не е трябвало в никой момент да надвишава 90 % от стойността на цялото обезпечение. Чешката република потвърди, че това изискване е било изпълнено във всички случаи и представи доклад за оценка на активите, използвани като обезпечение за заема.
(29)
Освен това Чешката република твърди, че ликвидаторът на Osinek, с оглед на факта, че Osinek е разполагало със значителни налични финансови ресурси, е търсил възможности за инвестиции, за да генерира възвращаемост. Преди да сключи споразумението за заем от Osinek, ликвидаторът е възложил на независимата консултантска фирма ЕВС и на правното дружество JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík да извършат икономически и правен анализ на предложението за заем. Анализът на ЕВС е потвърдил, че ČSA може да се счита за платежоспособно дружество и че рискът предоставянето на заем за ČSA да причини загуби или вреди на Osinek е минимален. Въз основа на този анализ ликвидаторът е решил, че предоставянето на заем на ČSA ще бъде изгоден начин за депозиране на наличните финансови ресурси на Osinek.
(30)
В допълнение Чешката република твърди, че дори ако според Комисията условията на заема на Osinek са по-благоприятни от предлаганите на пазара, то заемът ще бъде съвместим с условията, изложени във Временната рамка.
4. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(31)
В хода на официалната процедура по разследване Комисията получи мнения от три заинтересовани страни и от бенефициера на разследваната мярка ČSA (съображение 4).
(32)
Мненията на ČSA отразяват по същество изложените по-горе мнения на Чешката република относно решението за откриване на процедурата. ČSA още веднъж подчертава, че заемът от Osinek е предоставен при пазарни условия, тъй като дружеството Osinek е действало като рационален инвеститор, който развива дейност в условията на пазарна икономика, мотивиран по-скоро от търговски, отколкото от политико-икономически или социално-политически цели. Освен това ČSA разглежда количествената оценка на възможния елемент на помощ, ако Комисията достигне до заключението, че заемът от Osinek е предоставен при изгоден лихвен процент, т.е. ако приеме, че рейтингът на ČSA е бил по-лош от „В“ и/или че нивото на обезпеченост не може да бъде категоризирано като „високо“.
(33)
Заинтересованите трети страни са без изключение конкуренти на ČSA и са представени от едно и също правно дружество, така че доводите им са до известна степен идентични. Заинтересованите трети страни твърдят, че заемът от Osinek е предоставил на ČSA държавна помощ, която е дала възможност на въздушния превозвач за нелоялна конкуренция, тъй като е предлагал цени, каквито другите конкуренти, които не са получили държавни субсидии, не могат да предложат, без да загубят способността си да покрият разходите си и да генерират разумна печалба (10).
(34)
Заинтересованите трети страни твърдят, че ČSA е бил в сериозно затруднение още преди 1 юли 2008 г. Освен това според тях заемът от Osinek е предоставен със значително по-нисък лихвен процент от този, който би поискала банка при подобни обстоятелства с оглед на финансовото положение на ČSA, както и на срока за изплащане, качеството на обезпечението и малката вероятност за действително изплащане. При тези обстоятелства заемът от Osinek представлява неправомерна държавна помощ, която е несъвместима с разпоредбите на ЕС. Един от конкурентите, представили мнения, твърди, че превозвачът ČSA е изпълнил условието, съгласно което повече от половината от регистрирания му капитал е изгубен през 2007, 2008 и 2009 г. Освен това през 2008 и 2009 г. повече от една четвърт от регистрирания капитал на ČSA е изгубена в течение на предходните 12 месеца. Същият конкурент пояснява, че от намаляването на регистрирания капитал на ČSA през 2008 г. може да се направи изводът, че още на 1 юли 2008 г. въздушният превозвач е изпълнил и двете условия за предприятие в затруднение по смисъла на точка 10, буква а) от Насоките за оздравяване и преструктуриране.
(35)
Заинтересованите трети страни твърдят по-нататък, че поради отрицателния оперативен паричен поток, многобройните кредитори и съществуването на финансови задължения, дължими и платими в рамките на 30 дни, може да се приеме, че въздушният превозвач е бил под заплаха от несъстоятелност от края на 2007 г., поради което следва да бъде определен като предприятие в затруднение, считано от 2007 г. (съгласно точка 10, буква в) от Насоките за оздравяване и преструктуриране).
5. КОМЕНТАРИ НА ЧЕШКАТА РЕПУБЛИКА ПО МНЕНИЯТА НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(36)
Чешката република изразява несъгласието си с мненията на заинтересованите трети страни и съгласието си с мненията на ČSA. Чешката република поддържа твърдението си, че заемът от Osinek е предоставен при пазарни условия и в съответствие със Съобщението относно референтния лихвен процент. Освен това чешките власти твърдят, че дружеството ČSA е било в състояние да извършва дейност без държавна помощ до второто полугодие на 2009 г. Състоянието на активите на ČSA не е било сериозно влошено дори през първото полугодие на 2009 г. и стойността им в действителност се е увеличила от [8 340-9 255] млн. CZK през първото тримесечие на 2009 г. до [8 990-9 920] млн. CZK през второто тримесечие на 2009 г.
(37)
Чешката република отбелязва, че макар ČSA да публикува резултатите от своята дейност, събрани в съответствие както с чешките счетоводни стандарти („CAS“), така и с Международните стандарти за финансово отчитане („МСФО“), заинтересованите страни са обосновали мненията си само с резултатите, изготвени в съответствие с CAS, чиято методология не дава вярна картина за дейността на въздушния превозвач. Счетоводните отчети, изготвени в съответствие с МСФО, предоставят по-добра информация за финансовото състояние на дружеството и поради това са по-подходящи. ČSA използва CAS, защото е длъжно да прави това по силата на чешкото данъчно законодателство. Дейността на ČSA обаче не е ограничена в рамките на Чешката република, а е глобална, поради което ČSA използва също така и МСФО. Чешката република изтъква, че МСФО се прилагат от банките при вземане на решения за предоставяне на заеми, тъй като се считат за по-точни от CAS.
(38)
Накрая Чешката република представи доказателства, че към момента, когато е бил отпуснат заемът от Osinek, дружеството ČSA не е отговаряло на условията за несъстоятелност съгласно чешкия Закон за несъстоятелността (11).
6. НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ
(39)
В съответствие с член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(40)
Критериите, предвидени в член 107, параграф 1, са кумулативни. Следователно за да се прецени дали нотифицираните мерки представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, трябва да бъдат изпълнени всички посочени по-долу условия. Финансовата помощ следва:
-
да бъде предоставена от държавата или чрез държавни ресурси;
-
да дава предимство на получателя;
-
да поставя в по-благоприятно положение определени предприятия или производството на някои стоки;
-
да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията; и
-
да засяга търговията между държавите членки.
6.1. Държавни ресурси и вменяване на държавата
(41)
Понятието „държавна помощ“ се прилага по отношение на всяко предимство, предоставено пряко или непряко, финансирано от държавни ресурси, предоставено от самата държава или от междинен орган, действащ по силата на поверените му правомощия.
(42)
Необходимо е следователно да се установи на първо място дали заемът от Osinek трябва да се разглежда като държавни ресурси. Както бе посочено по-горе, към момента, когато е предоставен заемът, дружеството Osinek е било 100 % собственост на Министерството на финансите на Чешката република и поради тази причина, независимо от своя корпоративен или какъвто и да е друг правен статут, то е публично предприятие по смисъла на член 2, буква б) от Директива 2006/111/ЕО на Комисията от 16 ноември 2006 г. относно прозрачността на финансовите отношения между държавите членки и публичните предприятия, както и относно финансовата прозрачност в рамките на някои предприятия (12). Поради това Комисията счита, че заемът от Osinek е финансиран от държавни ресурси.
(43)
От друга страна, Съдът на ЕС е постановил също така, че дори ако държавата е в състояние да контролира дадено публично предприятие и да упражнява доминиращо влияние върху неговата дейност, не може автоматично да се предположи, че в даден конкретен случай реално се упражнява такъв контрол. Публичните предприятия могат да бъдат повече или по-малко независими, което се определя от степента на автономност, която държавата им предоставя. По тази причина единствено фактът, че дадено публично предприятие се намира под държавен контрол, не е достатъчно основание да се счита, че предприетите от това предприятие мерки, като например въпросното споразумение за заем, могат да бъдат вменени на държавата. Необходимо е също така да се прецени дали публичните органи могат да бъдат разглеждани като участвали по един или друг начин в приемането на тази мярка. В това отношение Съдът е посочил, че вменяването на предприета от публично предприятие мярка на държавата може да бъде предположено въз основа на определен брой показатели, възникващи от обстоятелствата по случая и от контекста, в който тази мярка е взета (13).
(44)
Такива показатели могат да бъдат интегрираността на предприятието в структурите на публичната администрация, естеството на неговата дейност и упражняването ѝ на пазара при нормални условия на конкуренция с частните оператори, правният статут на предприятието (дали е субект на публичното право или на общото дружествено право), интензивността на контрола, упражняван от публичната власт върху управлението на предприятието, или всеки друг показател, сочещ в съответния случай намеса на публичните органи или малката вероятност за липса на намеса при приемането на мярка, с оглед и на обхвата на същата, на нейното съдържание или на включените в нея условия.
(45)
Комисията отбелязва, че мнозинството от членовете на Надзорния съвет на Osinek са представители на публични органи (като например Министерството на финансите).
(46)
Osinek е обявил несъстоятелност на 5 ноември 2008 г. в съответствие с решението на единствения си акционер от същата дата. Въпреки че според чешкото законодателство ликвидаторът е длъжен да действа самостоятелно и без указания от органите на дружеството по време на процедурата по ликвидация, Комисията отбелязва също така, че ликвидаторът е назначен от Министерството на финансите на Чешката република, действащо като единствен акционер на Osinek.
(47)
Освен това чешките власти предоставиха на Комисията експертни становища от JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík, в които на ликвидатора на Osinek се препоръчва, преди да вземе решение за предоставяне на заем на ČSA, да се консултира с акционера на Osinek, т.е. с Чешката република.
(48)
Що се отнася до надзора на дейността на Osinek от държавата, Комисията отбелязва по-нататък, че впоследствие чешкото правителство също е взело решението за отмяна на обезпечението на заема от Osinek и за замяна на дълга с активи на ČSA (Решение № 333).
(49)
Поради това Комисията достига до заключението, че отговорността за решението за предоставяне на заема от Osinek може да бъде вменена на чешката държава. Заемът от Osinek трябва следователно да се разглежда като финансиран от държавни ресурси.
6.2. Икономическо предимство
(50)
Комисията отбелязва, че в съответствие с утвърдените принципи на правото на ЕС, ако допълнителен капитал бъде предложен от държавата на дадено предприятие при условия, които са по-добри от нормалните пазарни условия, това може да попадне в приложното поле на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тъй като може да доведе до поставяне в по-благоприятно положение на същото предприятие по смисъла на този член. За да прецени, дали на дадено предприятие е предоставено икономическо предимство от държавата, което то не би получило при нормални пазарни условия, Комисията прилага „принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика“ (14).
(51)
Съгласно този принцип не става въпрос за държавна помощ, когато при подобни обстоятелства частен инвеститор, който действа при нормални пазарни условия на пазарна икономика, с големина, съпоставима с тази на органите, действащи в публичния сектор, може да бъде мотивиран да увеличи въпросния капитал. Комисията трябва следователно да прецени дали частен инвеститор може да е участвал във въпросната транзакция при същите условия. Очакваното поведение на хипотетичния частен инвеститор е това на предпазлив инвеститор, чиято цел да максимализира печалбата е съчетана с предпазливост по отношение на равнището на риска, приемливо за дадена норма на възвръщаемост. Според този принцип капиталът, предоставен на разположение на дадено дружество пряко или непряко при обстоятелства, които съответстват на нормалните условия на пазара, не следва да се разглежда като държавна помощ (15).
(52)
Съгласно установената съдебна практика принципът на инвеститор в условията на пазарна икономика е приложим към заемите. Когато се прилага към предоставянето на заем, този принцип поставя въпроса дали частен инвеститор би предоставил заема на получателя при условията, при които той е бил действително предоставен (16). В тази връзка Комисията преценява дали заемът е направен при нормални търговски условия и дали такива заеми би предложила търговска банка. По отношение на условията на такива заеми Комисията взема предвид по-специално както начисления лихвен процент, така и искания залог за гарантиране за заема. Комисията преценява дали даденият залог е достатъчен за пълното изплащане на заема в случай на неизпълнение на поетите задължения, както и финансовото положение на дружеството към момента, когато е направен заемът (17).
(53)
Комисията отбелязва, че ČSA е юридическо лице, което осъществява икономическа дейност, и поради това се разглежда като предприятие по смисъла на член 107 от ДФЕС. За да определи дали заемът от Osinek е предоставен при благоприятни или при пазарни условия, Комисията провери съответствието на лихвения процент за въпросния заем с референтния лихвен процент на Комисията, посочен в Съобщението относно референтния лихвен процент, който се прилага като заместител на пазарния лихвен процент.
(54)
Що се отнася до съответната дата, която следва да се вземе предвид при сравняване на лихвения процент на въпросния заем с референтния лихвен процент, Комисията вече изрази своето становище в решението за откриване на процедурата, че това трябва да бъде датата на правнообвързващия акт, съгласно който е предоставен заемът, т.е. 30 април 2009 г. (дата на сключване на споразумението за заем между Osinek и ČSA).
(55)
Чешката република твърди, че към този момент дружеството ČSA е имало още достъп до външно финансиране от частни банки и е станало предприятие в затруднение през август 2009 г. В началото на 2009 г. кредитоспособността на ČSA е отговаряла на рейтингова категория В.
(56)
За да провери твърденията на Чешката република, Комисията се консултира с няколко частни банки, имащи делови отношения с ČSA, относно техния вътрешен рейтинг за ČSA през първото шестмесечие на 2009 г., промените на вътрешния рейтинг за ČSA през периода от юли 2008 г. до юли 2009 г., условията на заемите, предоставени на ČSA през първото шестмесечие на 2009 г., и други техни мнения относно кредитоспособността на ČSA през първото шестмесечие на 2009 г. Три частни банки предоставиха информация, при условие че тя ще бъде третирана поверително, ще се използва само за вътрешната оценка на Комисията и няма да бъде разкрита на никоя трета страна, включително на ČSA и на чешките власти.
(57)
Въпреки че всички тези банки потвърдиха влошаването на финансовото положение на ČSA в началото на 2009 г., през първото полугодие на 2009 г. на ČSA са били предоставени заеми за оборотен капитал и кредитни улеснения. Вътрешният рейтинг за ČSA на трите частни банки отговаря приблизително на рейтинг В.
(58)
Комисията отбелязва, че отговорите на банките са логични и надеждни. Въпреки че вътрешният рейтинг на дружеството се е влошил, спадът му не изглежда достатъчно съществен, за да оправдае по-висок рисков марж.
(59)
Освен това Комисията отбелязва, че, както бе вече посочено в решението за откриване на процедурата и въз основа на информацията, подадена от Чешката република, през септември 2008 г. UniCreditBank е предоставила на ČSA оборотен капитал - средносрочен заем (4-годишен) от 200 млн. CZK, обезпечен с летателен тренажор. На 25 юни 2009 г. поради отклонението от финансовите показатели, съгласувани в споразумението за заем, UniCreditBank е увеличила рисковия марж за заема на ČSA от 160 базисни пункта (приети през септември 2008 г.) на 325 базисни пункта над едномесечния PRIBOR (т.е. лихвен процент 5,10 % годишно към 25 юни 2009 г.). Комисията отбелязва, че лихвеният процент, който е отразил последното влошаване на финансовото положение на ČSA, е под лихвения процент на заема от Osinek (5,51 % годишно) и отговаря приблизително на референтния лихвен процент за дружество с рейтинг В (с високо ниво на обезпеченост).
(60)
С оглед на горното може да се заключи, че по принцип ČSA е имало достъп до външно финансиране към момента, когато е предоставен заемът от Osinek, и че кредитоспособността на ČSA през първото полугодие на 2009 г. отговаря на рейтинг В.
(61)
Обезпечението, използвано за гарантиране на заема, включва сгради, намиращи се на пражкото летище Ruzyně, земя, материални запаси и резервни части. Пазарната стойност на обезпечението е установена от независими експерти от Чешката република, които са регистрирани или в Регистъра на експертните институти, или в Централния регистър на упълномощените експерти, воден от чешкото Министерство на правосъдието, и имат опит в областта на оценката на активи (18).
(62)
Комисията отбелязва, че датата на доклада за оценка на обезпечението Хангар F (вж. таблица 1) е 1 юни 2009 г., докато първият транш на заема от Osinek е изплатен на 11 май 2009 г. Чешките власти представиха декларация от YBN Consult от 6 май 2009 г., в която се потвърждава стойността на използваното обезпечение. Тази декларация е в съответствие с точка 5.9.11 от споразумението за заем от Osinek, при условие че пълният доклад за оценка бъде представен не по-късно от един месец, считано от датата на изплащане на първия транш. Комисията отбелязва, че това условие е изпълнено.
(63)
Освен това Комисията направи критичен преглед на представените доклади за оценка. Оценките не дават причини за безпокойство, тъй като не са открити явни грешки, приложени са приети методологии и оценките се основават на надеждни хипотези. Поради тези причини Комисията счита, че резултатите от представените доклади за оценка са добро приближение на реалистичните пазарни цени на активите, използвани като обезпечение за заема от Osinek. За един от видовете обезпечение (резервните части) стойността се основава на нетната им балансова стойност. Комисията счита, че този метод на остойностяване е уместен за въпросния вид активи, тъй като резервните части могат лесно да бъдат продадени, така че стойността им следва да съответства на първоначалната цена на придобиването им минус натрупаната амортизация.
(64)
Съгласно споразумението за заем действителният размер на заема не трябва да надвишава 90 % от стойността на обезпечението, т.е. стойността на обезпечението трябва да бъде поне равна на 110 % от размера на заема. Въз основа на предоставената информация към момента, когато е бил изплатен първият транш през май 2009 г., стойността на първоначалното обезпечение, съгласувана в споразумението за заем от 30 април 2009 г., е била поне равна на [110-117] %; към момента на изплащането на втория транш през юли 2009 г. - поне равна на [120-132] % и към момента на изплащането на третия транш през септември 2009 г. - поне равна на [128-141] %. Освен това посредством няколко допълнения към споразумението за заем от Osinek (вж. съображение 8) са добавени допълнителни активи за обезпечение, а някои от активите са освободени.
Таблица 4
Преглед на обезпечението през различни периоди от време на заема от Osinek
Дата на промяната
Изтеглена сума
(млн. CZK)
Стойност на обезпечението (млн. CZK)
Процентен дял на обезпечението
11 май 2009 г.
800
[880-935]
[110-117] %
23 юли 2009 г.
800
[1 350 - 1 485]
[169-186] %
30 юли 2009 г.
1 700
[2 040 - 2 240]
[120-132] %
22 септември 2009 г.
1 700
[2 485 - 2 760]
[146-162] %
24 септември 2009 г.
2 500
[3 190 - 3 535]
[128-141] %
9 декември 2009 г.
2 500
[3 275 - 3 615]
[131-145] %
25 януари 2010 г.
2 500
[3 310 - 3 640]
[132-146] %
(65)
В Съобщението относно референтния лихвен процент се приема, че „високо“ ниво на обезпеченост предполага загуба в случай на неизпълнение, по-малка или равна на 30 %, което отговаря на стойност на обезпечението, равна поне на 70 % от размера на заема. Комисията отбелязва, че обезпечението, предоставено за заема, е значително по-голямо, което създава значителен марж на сигурност по отношение на всяко възможно отклонение в оценките на стойността на обезпечението.
(66)
Подходящият лихвен процент по онова време съгласно Съобщението относно референтния лихвен процент е 5,16 % годишно (базисна ставка 2,96 % + 220 базисни пункта = 5,16 % годишно). Маржът от 220 базисни пункта отговаря на рейтинг В, потвърден от частните банки, и високото ниво на обезпеченост, описано по-горе.
(67)
Този процент е по-малък от лихвения процент, приложен за заема от Osinek (тримесечен PRIBOR (19) + 300 базисни пункта), който на 30 април 2009 г. е възлизал на 5,51 % годишно.
(68)
Анализът на приложения лихвен процент (тримесечен PRIBOR + 300 базисни пункта) и на референтния лихвен процент плюс марж от 220 базисни пункта показва, че тези лихвени проценти са сравними по отношение на методологията на базата, както и на общото равнище на приложените лихвени проценти, включително съответния рисков марж.
(69)
PRIBOR е референтната стойност на лихвените проценти на пазара на междубанкови депозити, който се изчислява (определя) въз основа на котировките на референтните банки за продажба на депозити (т.е. офертите) от оценителя на Чешката национална банка и за чешкия Forex Club (Асоциация на финансовите пазари на Чешката република - А.С.I.) (20).
(70)
Лихвеният процент за заема от Osinek се основава на PRIBOR, изчислен за падеж от 3 месеца. Референтният лихвен процент се основава на едногодишните лихвени проценти на паричния пазар. Комисията си запазва обаче правото да използва по-къси или по-дълги срокове на падежи, подходящи за определени случаи.
(71)
Анализът на изменението на двата лихвени проценти за целия период на заема от Osinek (от април 2009 г. до юни 2010 г.) показва, че двата процента са наистина сравними. Средните лихвени проценти (21) за периода от април 2009 г. до юни 2010 г. са почти еднакви (4,77 % за PRIBOR + 300 базисни пункта; 4,79 % за референтния лихвен процент, включително рисков марж от 220 базисни пункта). Малката разлика между двете стойности на базисните пунктове се дължи на различния метод на актуализиране. PRIBOR се актуализира ежедневно, а референтният лихвен процент се актуализира само веднъж на няколко месеца.
(72)
При тези обстоятелства приложеният лихвен процент може да се приеме като адекватен заместител на пазарния лихвен процент. Съгласно Съобщението относно референтния лихвен процент мярката отговаря на пазарните условия и следователно не дава икономическо предимство на ČSA.
(73)
Накрая Комисията отбелязва, че плащанията на дължимите лихви от ČSA на кредитора са изпълнени в пълно съответствие с условията на споразумението за заем от Osinek (22).
6.3. Избирателност
(74)
В член 107, параграф 1 от ДФЕС се изисква, че за да бъде мярката определена като държавна помощ, тя трябва да поставя в по-благоприятно положение „определени предприятия или производството на някои стоки“. В разследвания случай Комисията отбелязва, че заемът от Osinek е предоставен единствено на ČSA. Следователно той е избирателен по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
6.4. Нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията
(75)
По отношение на кумулативните критерии за държавна помощ в настоящия случай засягането на вътрешната търговия в ЕС и нарушаването на конкуренцията на оспорваната мярка са несъмнени и дори не бяха оспорени от чешките власти. ČSA е в конкуренция с други въздушни превозвачи на Европейския съюз, по-специално от влизането в сила на третия етап от либерализирането на въздушния транспорт („третия пакет“) на 1 януари 1993 г. Въпросните мерки са дали възможност на ČSA да продължи експлоатацията, така че дружеството не е било принудено да понесе, за разлика от други конкуренти, последиците от своите слаби финансови резултати.
6.5. Заключение
(76)
Въз основа на горното Комисията счита, че при мярката не става въпрос за държавна помощ на ČSA, тъй като заемът на Osinek е предоставен при изисквания, каквито би поставил инвеститор в условията на пазарна икономика. По-специално лихвеният процент, на който е предоставен заемът от Osinek, е в съответствие с референтния лихвен процент, определен въз основа на Съобщението относно референтния лихвен процент, с оглед на факта, че ČSA е имало рейтинг В към момента на предоставяне на заема, което бе потвърдено от частни банки, и заемът е бил гарантиран през цялото време с обезпечение, значително по-голямо от 70 % от размера на заема, посочени в Съобщението относно референтния лихвен процент.
7. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА С ВЪТРЕШНИЯ ПАЗАР
(77)
Комисията все пак проучи дали, ако се приеме, че при заема става въпрос за държавна помощ, мярката ще бъде съвместима с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС въз основа на Временната рамка.
(78)
Заемът от Osinek е предоставен през 2009 г. Мярката има следователно за цел да улесни достъпа на едно предприятие до външно финансиране през период, когато нормалното функциониране на кредитните пазари е силно нарушено от финансовата криза и когато финансовата криза („кредитните затруднения“) засяга икономиката като цяло и води до сериозни разстройства на икономиките на държавите членки.
(79)
На 17 декември 2008 г. Комисията взе мерки за справяне с тази криза, като прие Временната рамка. В нея Комисията признава „тежестта на настоящата финансова криза и отражението ѝ върху цялата икономика на държавите членки“. Комисията достига освен това до заключението, „че някои категории държавна помощ са оправдани за ограничен период, за да се решат тези трудности, и че тази помощ може да се обяви за съвместима с общия пазар въз основа на член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС“.
7.1. Съответствие с точка 4.4.2 от Временната рамка
(80)
Мярката трябва да бъде оценена съгласно изискванията на точка 4.4.2 от Временната рамка („Помощ под формата на лихвена субсидия“).
(81)
Съгласно Временната рамка приложеният лихвен процент трябва да бъде поне равен на лихвения процент по еднодневните депозити на централната банка плюс премия, равна на разликата между средния междубанков лихвен процент за една година и средния лихвен процент по еднодневните депозити на централната банка през периода от 1 януари 2007 г. до 30 юни 2008 г., плюс премията за кредитен риск, съответстваща на профила на риска на получателя, както се посочва в Съобщението относно референтния лихвен процент.
(82)
Лихвеният процент по еднодневните депозити за Чешката република на 30 април 2009 г. е бил 1,45 % (23). Разликата между средния междубанков лихвен процент за една година и средния лихвен процент по еднодневните депозити на централната банка през периода от 1 януари 2007 г. до 30 юни 2008 г. е бил 68 базисни пункта.
(83)
Премията за кредитен риск, съответстваща на профила на риска на получателя, е била 220 базисни пункта. Тази премия се основава на рейтинг В (вж. съображение 57) и високо ниво на обезпеченост, като се има предвид предложеното обезпечение (вж. съображения 64 и 65).
(84)
Съгласно Временната рамка минималният лихвен процент следователно ще бъде 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Действителният лихвен процент за заема от Osinek е бил 5,51 %. Оттук следва, че заемът от Osinek е предоставен при лихвен процент, по-голям от допустимия минимум съгласно Временната рамка.
(85)
Освен това в точка 4.4 от Временната рамка се поставят две допълнителни условия, които трябва да бъдат изпълнени, за да може заемът да се разглежда като съвместима помощ:
(86)
Първо, договорът трябва да е бил сключен не по-късно от 31 декември 2010 г. Намалените лихвени проценти могат да се прилагат за плащания на лихви преди 31 декември 2012 г.
(87)
Споразумението за заем от Osinek е сключено на 30 април 2009 г. Връщането на заема с еднократно плащане е било предвидено за 30 ноември 2010 г. Следователно договорът за заема отговаря на първото условие.
(88)
Второ, трябва получателят да не е бил в затруднение към 1 юли 2008 г.
(89)
В точка 9 от Насоките за Оздравяване и преструктуриране се посочва, че няма определение на ЕС за това какво представлява предприятие в затруднение и се добавя, че според Комисията едно предприятие е в затруднение, когато е неспособно, било чрез свои собствени ресурси или чрез средства, които може да получи от своите собственици/акционери или кредитори, да се справи със загуби, които без външна намеса от страна на публичните власти почти сигурно могат да го изкарат извън бизнеса.
(90)
По-нататък в точка 10, буква б) от Насоките за Оздравяване и преструктуриране се пояснява, че предприятията се считат в затруднение, ако в дружеството поне няколко члена имат неограничена отговорност за задълженията на дружеството, когато повече от половината от неговия регистриран капитал липсва и повече от една четвърт от този капитал е била изгубена през предходните 12 месеца.
(91)
През 2008 г. регистрираният капитал на ČSA е възлизал общо на 2 735 млн. CZK. Въз основа на методиката на CAS собственият капитал на дружеството е намалял през същата година до 101 млн. CZK.
Таблица 5
Собствен и регистриран капитал през 2007 г. и 2008 г. (хиляди CZK)
Източник: Финансови отчети на ČSA
2007 г.
6/07
7/07
8/07
9/07
10/07
11/07
12/07
Собствен капитал
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Регистриран капитал
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008 г.
1/08
2/08
3/08
4/08
5/08
6/08
Собствен капитал
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Регистриран капитал
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/08
8/08
9/08
10/08
11/08
12/08
Собствен капитал
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Регистриран капитал
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Въпреки че повече от половината от регистрирания капитал на дружеството е вече липсвала към 1 юли 2008 г., второто условие на точка 10, буква а) от Насоките за Оздравяване и преструктуриране - че повече от една четвърт от регистрирания капитал трябва да е била изгубена през предходните 12 месеца, не е изпълнено. Загубата на собствен капитал през периода от юли 2007 г. до юли 2008 г. ([31 570 000-34 875 000] CZK) съответства само на [0,8-1,5] % от регистрирания капитал.
(93)
Освен това в съответствие с точка 10, буква в) от Насоките за Оздравяване и преструктуриране за едно дружество се счита, че е в затруднение, когато съгласно критериите по своето национално законодателство то подлежи на процедура по колективна несъстоятелност. Чешките власти потвърдиха, че съгласно чешкия Закон за несъстоятелността ČSA не подлежи на процедура по несъстоятелност.
(94)
В съответствие с точка 11 от Насоките за Оздравяване и преструктуриране, дори когато не е налице нито едно от обстоятелствата, изложени в точка 10 от тези насоки, може все пак да се приеме, че предприятието е в затруднение, по-специално ако са налице обичайните признаци на предприятие в затруднение, като нарастващи загуби, намаляващ оборот, растящи складови наличности, свободен капацитет, спадащ паричен поток, нарастващи задължения, увеличаващи се разходи по лихви и намаляваща или нулева нетна стойност на активите.
(95)
Промените във финансовите резултати на ČSA през съответния период не показват ясна отрицателна тенденция (вж. таблица 3). Дружеството отбелязва загуба в края на 2006 г., но се възстановява и показва положителен резултат за 2007 г. Загуба от [800-880] млн. CZK е след това регистрирана в края на първото тримесечие на 2008 г. Положението обаче се подобрява към края на второто тримесечие, т.е. към 30 юни 2008 г. Подобна тенденция се наблюдава при положението с паричния поток. През наблюдавания период оборотът на ČSA спада бавно на годишна база. Не може обаче да се стигне до заключението, че оборотът е спаднал значително преди 30 юни 2008 г.
(96)
Задълженията на дружеството намаляват през периода от март 2008 г. до юни 2008 г., след което нарастват през следващото шестмесечие. И накрая, през наблюдавания период стойността на активите се колебае, без да показва ясна тенденция.
(97)
В заключение, тенденцията във финансовите критерии, определени в точка 11 от Насоките за Оздравяване и преструктуриране, не показва ясно всички обичайни признаци на предприятие, намиращо се в затруднение, преди 30 юни 2008 г. Освен това по онова време ČSA е имало все още достъп до финансиране, както се вижда от факта, че през септември 2008 г. дружеството е успяло да получи заем от частна банка (вж. съображение 59).
(98)
Комисията отбелязва, че помощ, съвместима съгласно точка 4.4 от Временната рамка, може да бъде предоставена на предприятия, които не са били в затруднение към 1 юли 2008 г., а са изпаднали в затруднение след това в резултат на глобалната финансова и икономическа криза. Поради тази причина фактът, че ČSA става предприятие в затруднение на по-късна дата, не засяга съвместимостта съгласно Временната рамка.
(99)
Следователно Комисията счита, че ČSA не е било предприятие в затруднение към 1 юли 2008 г. и че поради това е допустимо към него да се приложи Временната рамка.
7.2. Заключение
(100)
С оглед на горното заемът от Osinek отговаря на всички условия, изложени в точка 4.4 на Временната рамка. Поради това, дори ако се счете, че при заема от Osinek става въпрос за държавна помощ, мярката ще бъде все пак съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(101)
Комисията достига до заключението, че при заема от Osinek не става въпрос за държавна помощ. Освен това, дори ако се счете, че при заема от Osinek става въпрос за държавна помощ, мярката ще бъде все пак съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
(102)
Настоящото решение не обхваща освобождаването на обезпечението и капитализацията на заема от Osinek на 30 юни 2010 г. Оценката на тази мярка ще бъде предмет на окончателното решение по случай SA.30908,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Мярката, която Чешката република е привела в действие за České aerolinie, a. s. под формата на заем с общ размер 2,5 млрд. CZK, предоставен от Osinek a.s. въз основа на споразумението за заем от 30 април 2009 г., не представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз, а дори и ако представлява, тя е съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от този Договор.
Член 2
Адресат на настоящето решение е Чешката република.
Съставено в Брюксел на 21 март 2012 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-21 ta’ Marzu 2012
dwar Għajnuna mill-Istat SA.29864 (C 6/10) (ex NN 1/10) implimentata mir-Repubblika Ċeka għal České aerolinie, a. s. (ČSA - Czech Airlines a.s. - il-possibbiltà ta’ implikazzjonijiet ta’ Għajnuna mill-Istat fuq self li ngħata minn Osinek a.s.)
(notifikata bid-dokument numru C(2012) 1664)
(It-test biċ-Ċek biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/637/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li kkunsidrat id-deċiżjoni li biha l-Kummissjoni ddeċidiet li tagħti bidu għall-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (1), fir-rigward tal-għajnuna SA.29864 (C 6/10, ex NN 1/10, CP 371/2009) (2),
Wara li talbet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet imsemmija hawn fuq u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
F'Mejju 2009, abbażi ta’ informazzjoni pubblikament disponibbli, il-Kummissjoni skopriet li kumpanija tal-Istat li qiegħda fi proċess ta’ likwidazzjoni, imsejħa Osinek a.s. (‘Osinek’), kienet qablet li tagħti self ta’ CZK 2,5 biljun (madwar EUR 100 miljun) lil ČSA - Czech airlines, a. s. (“ČSA”). Il-Kummissjoni talbet informazzjoni mir-Repubblika Ċeka permezz ta’ ittri datati l-14 ta’ Mejju 2009 u l-24 ta’ Settembru 2009. Ir-Repubblika Ċeka pprovdiet il-Kummissjoni b'informazzjoni addizzjonali permezz ta’ ittri datati l-10 ta’ Settembru 2009 u l-25 ta’ Novembru 2009.
(2)
Permezz tal-ittra datata l-24 ta’ Frar 2010, il-Kummissjoni infurmat lir-Repubblika Ċeka bid-deċiżjoni tagħha li tibda l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE fir-rigward tal-miżura (“id-deċiżjoni tal-ftuħ”). Ir-Repubblika Ċeka pprovdiet kummenti għal dik id-deċiżjoni f'ittra datata s-26 ta’ April 2010. Il-Kummissjoni staqsiet aktar mistoqsijiet f'ittra datata s-6 ta’ Lulju 2010, li r-Repubblika Ċeka rrispondiet fil-15 ta’ Settembru 2010.
(3)
Id-deċiżjoni tal-ftuħ kienet ippubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea. Il-Kummissjoni stiednet lil partijiet interessati biex jippreżentaw il-kummenti tagħhom dwar il-miżura.
(4)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti minn erba' partijiet interessati: Travel Service u Icelandair Group fl-10 ta’ Marzu 2011, Czech Connect Airlines a.s. fil-11 ta’ Marzu 2011, JOB AIR Technic a.s. fl-10 ta’ Marzu 2011, u ČSA fl-14 ta’ Marzu 2011. Il-Kummissjoni għaddiet dawn il-kummenti lir-Repubblika Ċeka, li ngħatat l-opportunità li twieġeb; il-Kummissjoni rċeviet it-tweġiba permezz ta’ ittra datata t-12 ta’ Mejju 2011.
2. DESKRIZZJONI DETTALJATA TAL-MIŻURA
2.1. Is-self minn Osinek
(5)
Il-miżura taħt investigazzjoni huwa self mogħti fit-30 ta’ April 2009 minn Osinek lil-linja nazzjonali tal-ajru Ċeka, ČSA. Is-self ingħata fi tliet partijiet hekk kif ġej:
(a)
l-ewwel parti, ta’ CZK 800 miljun, inġibdet fil-11 ta’ Mejju, 2009;
(b)
it-tieni parti, ta’ CZK 900 miljun, inġibdet fit-30 ta’ Lulju, 2009; u
(c)
it-tielet parti, ta’ CZK 800 miljun, inġibdet fl-24 ta’ Settembru, 2009;
(6)
Id-data mistennija tal-ħlas lura kienet it-30 ta’ Novembru 2010, bil-possibbiltà ta’ tiġdid. Ir-rata tal-imgħax fuq is-self kienet ir-Rata Inter-Bankarja Offruta ta’ Praga (Prague Inter Bank Offered Rate) (“PRIBOR”) fuq tliet xhur plus 300 punt bażi bħala primjum ta’ riskju, jiġifieri 5,51 % fid-data li fiha kien iffirmat il-ftehim ta’ self. L-imgħax kien dovut kull tliet xhur fl-aħħar ġurnata tan-negozju ta’ tliet xhur kalendarji (perjodu ta’ imgħax). L-imgħax kien ikkalkolat kuljum mill-ġurnata ta’ qabel il-ħlas lura tas-self minn Osinek.
(7)
Skont l-awtoritajiet Ċeki, il-marġini tar-riskju ta’ 300 punt bażi jirrifletti korrettament marġini ta’ riskju xieraq għas-sitwazzjoni finanzjarja tal-kumpanija, li kellha klassifikazzjoni B minn Standard & Poor's (sitwazzjoni finanzjarja vulnerabbli), u l-livell ta’ kollateralizzazzjoni tal-ammont tas-self, li jammonta għal 110 % tal-ammont tas-self.
(8)
Il-kollateral użat biex jiggarantixxi s-self kien jinkludi l-bini li jinsab fl-ajruport ta’ Praga Ruzyne, artijiet, inventarji u spare parts. Il-valur tas-suq ta’ ħafna mill-kollateral kien stabbilit minn espert indipendenti. Erba' addenda għall-ftehim tas-self minn Osinek ġew konklużi, li estendew u mmodifikaw l-assi kollaterali (3). L-awtoritajiet Ċeki jsostnu li dawn il-bidliet kollha jirrispettaw il-kundizzjonijiet stipulati fil-ftehim tas-self minn Osinek li l-ammont tas-self attwali m'għandux jeċċedi 90 % tal-valur tal-kollateral fi kwalunkwe żmien jew l-ammont massimu ta’ self miftiehem.
(9)
Is-self minn Osinek ma tħallasx lura kif kien inizjalment maħsub, iżda minflok ġie dekollateralizzat u d-dejn ġie kapitalizzat fit-30 ta’ Ġunju 2010 (tibdil ta’ self f'ekwità).
Tabella 1
Ħarsa ġenerali lejn l-assi li jiggarantixxu s-self ipprovdut minn Osinek
Kollateral
Valur f'CZK (miljun)
Valur determinat minn
Perjodu ta’ użu
Bini operazzjonali - Hangar F (inkluża l-art taħt il-bini)
[925-990] (*)
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Opinjoni esperta tal-1 ta’ Ġunju 2009
mill-11 ta’ Mejju 2009 (l-ewwel parti)
Bini amministrattiv - “APC” (inkluża l-art taħt il-bini)
[735-770]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Opinjoni esperta tal-5 ta’ Lulju 2009
mit-30 ta’ Lulju 2009 (it-tieni parti) sad-9 ta’ Diċembru 2009 (ikkanċellata bit-tielet Addendum)
Spare parts (spare parts li jduru u/jew magni ta’ sostituzzjoni)
[150-165]
Valutazzjoni bbażata fuq il-valur nett skont il-kotba fit-30 ta’ Settembru 2009
mill-24 ta’ Settembru 2009 (it-tielet parti)
Spare parts (li jduru, it-tip A310 (kollha) u Boeing
[520-575]
Valutazzjoni bbażata fuq il-valur nett skont il-kotba fit-30 ta’ Settembru 2009
mill-24 ta’ Settembru 2009 (it-tielet parti) sal- 25 ta’ Jannar 2010 (ir-raba' Addendum)
L-art madwar il-bini amministrattiv “APC”
[60-65]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Opinjoni esperta tal-5 ta’ Lulju 2009
mit-23 ta’ Lulju 2009 (l-ewwel Addendum) sal- 25 ta’ Jannar 2010
L-art madwar u li tmiss mal-Hangar F
[105-115]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Opinjoni esperta tal-5 ta’ Lulju 2009
mit-23 ta’ Lulju 2009 (l-ewwel Addendum)
Spare parts, tip: A319/320
[265-290]
Abbażi tal-valur nett skont il-kotba
mit-23 ta’ Lulju 2009 (l-ewwel Addendum)
Spare parts, tip: A310, ATR u Boeing
[440-485]
Abbażi tal-valur nett skont il-kotba
mit-22 ta’ Settembru 2009 (it-tieni Addendum)
Simulatur tat-titjiriet
[155-170]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Opinjoni esperta tal-10 ta’ Settembru 2009
mit-22 ta’ Settembru 2009 (it-tieni Addendum)
1 Boeing 737-55s, marka tar-reġistrazzjoni: OK CGK
[140-155]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Opinjoni esperta tas-7 ta’ Diċembru 2009
mid-9 ta’ Diċembru 2009 (it-tielet Addendum)
2 Boeing 737-55s, marki tar-reġistrazzjoni: OK CGH, OK CGJ
[300-330]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Opinjoni esperta tas-7 ta’ Diċembru 2010
mid-9 ta’ Diċembru 2009 (it-tielet Addendum) sal- 25 ta’ Jannar 2010 (ir-raba' Addendum)
IT
[80-85]
PROSCON - s.r.o., Opinjoni esperta tat-30 ta’ Novembru 2009
mid-9 ta’ Diċembru 2009 (it-tielet Addendum)
It-trejdmark “ČSA CZECH AIRLINES”
[140-155]
Vladimir Cmejla, Opinjoni esperta tat-30 ta’ Novembru 2009
mid-9 ta’ Diċembru 2009 (it-tielet Addendum)
Is-sehem ta’ ČSA f'ČSA Support, s.r.o.
[790-865]
PROSCON - s.r.o., Opinjoni esperta tal-20 ta’ Jannar 2010
mill-25 ta’ Jannar 2010 (ir-raba' Addendum)
2.2. Kamp ta’ applikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni
(10)
Id-deċiżjoni tal-ftuħ datata l-24 ta’ Frar 2010 tirreferi għas-self mogħti minn Osinek ta’ CZK 2,5 biljun fuq il-bażi tal-ftehim tas-self konkluż fit-30 ta’ April 2009 u tassumi li d-dekollateralizzazzjoni tas-self abbażi tar-Riżoluzzjoni Nru. 1343 tal-Gvern Ċek tas-26 ta’ Ottubru 2009 kienet diġà twettqet. Madanakollu, id-dekollateralizzazzjoni tas-self u l-kapitalizzazzjoni tiegħu (it-tibdil ta’ self f'ekwità) ġie nnotifikat lill-Kummissjoni fit-12 ta’ Mejju 2010 (SA.30908 CSA - Czech Airlines - Pjan ta’ ristrutturar) u implimentat f'Ġunju 2010. Għalhekk, din id-deċiżjoni tittratta biss is-self minn Osinek ta’ CZK 2,5 biljun abbażi tal-ftehim tas-self konkluż fit-30 ta’ April 2009. Il-valutazzjoni tal-dekollateralizzazzjoni u t-tibdil sussegwenti ta’ self f'ekwità fir-rigward tas-self minn Osinek se jkunu s-suġġett tad-deċiżjoni finali fil-Każ SA.30908.
2.3. Osinek
(11)
Osinek kienet korporazzjoni finanzjarja mwaqqfa sabiex tissorvelja l-għeluq tal-minjieri tal-faħam fir-Repubblika Ċeka u r-rivitalizzazzjoni tagħhom. Fiż-żmien meta ngħata s-self, kienet 100 % sjieda tal-awtoritajiet Ċeki taħt is-sorveljanza tal-Ministeru tal-Finanzi. Fil-5 ta’ Novembru 2008, Osinek bdiet il-likwidazzjoni. Qabel il-likwidazzjoni tagħha, Osinek kien għad fadlilha fondi għad-dispożizzjoni tagħha, u kienet irrapurtata li qed tfittex possibilitajiet differenti ta’ investiment. Il-ftehim ta’ self minn Osinek ġie konkluż u ffirmat fit-30 ta’ April 2009 f'isem Osinek mil-likwidatur tagħha. Sabiex jiġu identifikati r-riskji potenzjali assoċjati mas-self, Osinek ikkummissjonat analiżi ekonomika ta’ ČSA minn espert indipendenti, European Business Consulting spol. s.r.o. (‘EBC’), kif ukoll analiżi legali mid-ditta legali, JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.
(12)
Fid-29 ta’ Settembru 2009, Osinek u l-Ministeru tal-Industrija u l-Kummerċ tar-Repubblika Ċeka ffirmaw ftehim li permezz tiegħu l-kontijiet ta’ Osinek riċevibbli mingħand ČSA bħala riżultat tal-ftehim tas-self minn Osinek kienu assenjati lill-Ministeru b'riżultat tal-proċedura ta’ likwidazzjoni ta’ Osinek. ČSA irċeviet avviż ta’ din l-assenjazzjoni fl-istess jum. Fit-8 ta’ Marzu 2010, il-proċedura ta’ likwidazzjoni ta’ Osinek kienet finalizzata.
(13)
Fit-3 ta’ Mejju 2010, il-Gvern Ċek adotta r-Riżoluzzjoni Nru. 333 dwar pjan ta’ ristrutturar għal ČSA li permezz tagħha l-Gvern Ċek ta struzzjonijiet lill-Ministeru tal-Industrija u l-Kummerċ biex jimplimenta r-rilaxx ta’ rahan fuq xi kollateral qabel iż-żieda tal-kapital reġistrat ta’ ČSA. Il-kapitalizzazzjoni ta’ self (tibdil ta’ self f'ekwità) kienet legalment ibbażata fuq dik ir-Riżoluzzjoni u implimentata fit-30 ta’ Ġunju 2010.
2.4. Il-benefiċjarju, ČSA
(14)
ČSA ilha t-trasportatur nazzjonali tal-ajru tar-Repubblika Ċeka mill-1923. Il- kwartieri ġenerali tagħha qegħdin fi Praga u topera mill-ajruport Prague Ruzyně. ČSA hija l-akbar linja tal-ajru bbażata fl-ajruport Prague Ruzyně, b'rappreżentanza ta’ 37 % tal-passiġġieri li l-vjaġġ tagħhom joriġina jew jispiċċa fi Praga. ČSA hija membru tal-alleanza Sky Team. Qabel ir-ristrutturar, il-flotta ta’ ČSA kienet magħmula minn 51 inġenju tal-ajru. ČSA toffri servizzi skedati ta’ trasport bl-ajru (sa 104 destinazzjoni f'44 pajjiż). ČSA tipprovdi wkoll titjiriet charter, servizzi ta’ merkanzija, servizzi ta’ assistenza fuq l-art (tiġġestixxi madwar 60 % tal-passiġġieri kollha fl-ajruport Prague Ruzyně), servizzi ta’ manutenzjoni ta’ inġenji tal-ajru, servizzi ta’ taħriġ tal-ekwipaġġ, servizzi ta’ kejtering, u topera ħwienet mingħajr dazju fl-ajruport Prague Ruzyně u bejgħ ħieles mid-dazju fuq l-ajruplani.
2.4.1. Struttura tas-sjieda
(15)
ČSA hija kumpanija statali li 95,69 % tal-ishma tagħha huma proprjetà tar-Repubblika Ċeka permezz tal-Ministeru tal-Finanzi. L-azzjonisti minoritarji huma Česká pojišťovna, a.s. (2,26 %), il-Belt ta’ Praga (1,53 %) u l-Belt ta’ Bratislava (0,51 %).
(16)
Hekk kif jitlesta l-proċess ta’ ristrutturar, l-Istat għandu l-għan li jsib sieħeb strateġiku għal ČSA. Bħala tħejjija għall-privatizzazzjoni ppjanata, il-Gvern Ċek iddeċieda li joħloq struttura korporattiva ġdida taħt l-umbrella ta’ Český Aeroholding, a.s. (“ČAH”).
(17)
Fil-25 ta’ Ottubru 2011, l-awtorità Ċeka għall-kompetizzjoni approvat il-ħolqien ta’ ČAH li se tinkludi lil ČSA, l-ajruport Prague Ruzyně u s-sussidjarji attwali ta’ ČSA, jiġifieri Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics and ČSA Services s.r.o. Il-ġestjoni u l-istruttura ta’ ČAH għandhom jinkludu elementi ta’ struttura azzjonarja finanzjarja, li l-għan tagħha huwa li tirristruttura l-kumpaniji miġbura fi ħdan l-azjenda biex tiffaċilita l-aċċess tagħhom għall-finanzjament kummerċjali u biex tħejjijhom għall-privatizzazzjoni li ġejja.
2.4.2. Is-sitwazzjoni finanzjarja tal-kumpanija
(18)
ČSA għaddiet minn esperjenzi diffiċli li komplew jaggravaw b'mod sinifkanti fl-2009 fil-quċċata tal-kriżi ekonomika attwali. Għalkemm fl-ebda ħin il-kumpanija ma kkwalifikat għall-proċedimenti ta’ falliment taħt il-liġi nazzjonali Ċeka, hija esperjenzat xejra negattiva fl-iżvilupp tal-indikaturi finanzjarji ewlenin tagħha.
Tabella 2
L-ekwità u l-kapital reġistrat ta’ ČSA, 2006-2008 (CZK elf)
2006
2007
2008
2009
Ekwità
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Kapital reġistrat
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Sors: Rapporti Annwali ta’ ČSA
Tabella 3
Bidliet fil-finanzi ta’ ČSA (CZK elf)
(eluf) CZK
31.12.2006
31.12.2007
31.3.2008
30.6.2008
31.12.2008
31.3.2009
30.6.2009
30.9.2009
31.12.2009
Profitt/Telf
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000 ]
[- 180 000 - - 165 000 ]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000 ]
[- 1 840 000 - - 1 660 000 ]
[- 2 625 000 - - 2 365 000 ]
-3 756 125
Fatturat (4)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000 ]
[10 175 000 - 11 250 000 ]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000 ]
[9 265 000 - 10 235 000 ]
[14 300 000 - 15 830 000 ]
19 789 620
Fluss nett ta’ flus minn operazzjonijiet
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000 ]
[- 640 000 - - 580 000 ]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000 ]
[- 1 320 000 - - 1 195 000 ]
-
-3 066 694
Dejn
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000 ]
[3 665 000 - 4 065 000 ]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000 ]
[5 550 000 - 6 065 000 ]
[6 290 000 - 6 960 000 ]
6 581 325
Valur nett tal-assi
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000 ]
[9 535 000 - 10 065 000 ]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000 ]
[8 990 000 - 9 920 000 ]
[8 470 000 - 9 390 000 ]
7 948 571
Sors: Dikjarazzjonijiet finanzjarji pprovduti minn ČSA.
(19)
Il-kumpanija għamlet profitti fl-2007 u l-2008. Madanakollu, ir-riżultat tan-negozju tagħha ddeterjora b'mod sinifikanti fl-2009. Il-fatturtat tagħha naqas bi ftit tul l-erba' snin ta’ qabel, iżda l-fluss tal-flus kien sejjer lura b'mod konsiderevoli. Il-livell tad-dejn kien bejn wieħed u ieħor stabbli. Il-kumpanija kienet qed tikkumpensa għat-telf tagħha bil-bejgħ tal-assi, b'mod speċjali fis-sena finanzjarja 2009.
(20)
Is-sitwazzjoni tal-kumpanija kompliet sejra għall-agħar matul l-2009, b'mod partikolari wara s-sajf, li tradizzjonalment huwa perjodu profittabbli għal ČSA.
2.5. Id-deċiżjoni tal-ftuħ
(21)
Fl-24 ta’ Frar 2010, il-Kummissjoni fetħet il-proċedura ta’ investigazzjoni formali. Fid-deċiżjoni tagħha, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk ČSA kinitx diġà f'diffikultà skont it-tifsira tal-linji gwida tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f'diffikultà (‘il-Linji Gwida S u R’) (5) fil-ħin li rċeviet is-self.
(22)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk il-kundizzjonijiet tas-self ipprovdut minn Osinek lil ČSA, meta tiġi kkunsidrata s-sitwazzjoni finanzjarja tagħha, tawhiex vantaġġ ekonomiku li l-impriża benefiċjarja ma kinitx tikseb taħt kundizzjonijiet normali tas-suq. Barra minn hekk, il-Kummissjoni staqsiet jekk, li kieku s-self kien jinvolvi għajnuna mill-Istat, din l-għajnuna setgħetx tinstab kompatibbli mar-regoli applikabbli dwar l-għajnuna mill-Istat, speċjalment il-komunikazzjoni tal-Kummissjoni Qafas Komunitarju Temporanju għal miżuri ta’ għajnuna mill-Istat biex isostnu l-aċċess għall-finanzjament fil-kriżi finanzjarja u ekonomika attwali (“il-Qafas Temporanju”) (6). Jekk is-self ta’ Osinek jinstab li jinvolvi għajnuna mill-Istat, il-miżura kieku kienet tkun detrimentali fuq il-kompetizzjoni, jiġifieri għall-kumpaniji li joperaw rotot mill-ajruport Prague Ruzyně jew li jikkompetu ma’ ČSA u s-sussidjarji tagħha fi swieq oħra.
3. KUMMENTI MIR-REPUBBLIKA ĊEKA
(23)
Bi tweġiba għad-deċiżjoni tal-ftuħ, ir-Repubblika Ċeka ppreżentat kummenti fejn hija sostniet li s-self minn Osinek kien jissodisfa t-test ‘prinċipju ta’ investitur f'ekonomija tas-suq’ minħabba li dan ma pprovdiex lil ČSA b'benefiċċji ekonomiċi mhux xierqa.
(24)
B'mod partikolari, ir-Repubblika Ċeka hija tal-fehma li fid-data tal-iffirmar tal-ftehim tas-self minn Osinek, ČSA ma kinitx impriża f'diffikultà u saret biss impriża f'diffikultà lejn l-aħħar ta’ Awwissu 2009. Ir-Repubblika Ċeka targumenta li minkejja l-problemi dejjem jikbru tagħha, ČSA dejjem kienet kapaċi tiżgura l-vijabilità tagħha. Madanakollu, is-sitwazzjoni nbidlet fl-aħħar tal-2008 u bidu tal-2009 u kompliet tiddeterjora matul is-sena minħabba r-riċessjoni ekonomika globali, li kellha impatt qawwi fuq is-swieq tat-trasport dinjija (7). Dan, flimkien ma’ swieq taż-żejt destabilizzati u l-varjazzjonijiet tal-munita, ikkontribwew għad-deterjorament tal-kundizzjoni finanzjarja ta’ ČSA.
(25)
Matul l-2009 ČSA qagħdet fuq it-tbassir ibbażat fuq ir-riżultati tas-snin preċedenti u stenniet riżultati ferm aħjar fl-istaġun tas-sajf. Madanakollu, l-ewwel nofs tar-riżultati tal-2009 irrappurtati lill-amministrazzjoni f'nofs Awwissu wera tnaqqis sostanzjali fid-dħul medju ta’ ČSA għal Ġunju. F'Awissu 2009 kien jidher ċar għall-amministrazzjoni li l-kumpanija ma setgħetx topera iżjed mingħajr miżuri immedjati ta’ qtugħ fl-ispejjeż u assistenza finanzjarja minn sorsi esterni.
(26)
Fir-rigward tal-element possibbli tal-għajnuna mill-Istat fis-self minn Osinek, ir-Repubblika Ċeka ssostni li r-rata tal-imgħax tissodisfa r-rekwiżiti tal-komunikazzjoni mill-Kummissjoni dwar ir-reviżjoni tal-metodu li jistabbilixxi r-rati ta’ referenza u tal-iskont (‘il-Komunikazzjoni dwar ir-Rata ta’ Referenza’) (8). B'mod partikolari, ir-Repubblika Ċeka ssostni li kien xieraq li tintuża r-rata PRIBOR ta’ tliet xhur bħala r-rata bażi biex tiddetermina l-imgħax tas-self inkwistjoni minħabba l-volatilità tas-swieq finanzjarji fil-ħin tal-iffirmar tal-ftehim tas-self ta’ Osinek.
(27)
ČSA ma tiġix ivvalutata skont sistemi ta’ klassifikazzjoni, għalhekk ir-Repubblika Ċeka ma tistax tipprovdi evidenza għas-suppożizzjoni tagħha li ČSA ikkwalifikat għal klassifikazzjoni B fil-ħin meta l-ftehim tas-self ta’ Osinek kien iffirmat. Madanakollu, ir-Repubblika Ċeka tirreferi għal rapport tas-27 ta’ April 2009 miktub minn EBC skont liema ČSA kienet solventi u ta’ sodezza kreditizja.
(28)
Ir-Repubblika Ċeka ssostni li biex tassigura s-self, ČSA kienet meħtieġa tipprovdi kollateral li jammonta għal mill-inqas 110 % tas-self għat-tul kollu tiegħu. Għalhekk, l-ammont ta’ self fil-fatt mogħti lil ČSA fl-ebda ħin ma kellu jeċċedi d-90 % tal-valur tal-kollateral kollu. Ir-Repubblika Ċeka kkonfermat li dan ir-rekwiżit ġie sodisfatt fil-każijiet kollha u ppreżentat rapporti ta’ evalwazzjoni tal-assi li ntużaw bħala kollateral għas-self.
(29)
Barra minn hekk, ir-Repubblika Ċeka targumenta li l-likwidatur ta’ Osinek, fid-dawl tal-fatt li Osinek kellha ammont konsiderevoli ta’ riżorsi finanzjarji disponibbli, fittex opportunitajiet ta’ investiment li jiġġeneraw redditu. Qabel ma daħal għall-ftehim tas-self ta’ Osinek, il-likwidatur ikkummissjona l-kumpanija ta’ konsulenza indipendenti, EBC u l-uffiċċju legali JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík biex ifasslu analiżi ekonomika u legali dwar l-offerta tas-self. L-analiżi mill-EBC ikkonfermat li ČSA tista' tiġi kkunsidrata solventi u li r-riskju li s-self lil ČSA jista' jikkawża telf jew ħsara lil Osinek kien wieħed minimu. Abbażi ta’ din l-analiżi, il-likwidatur iddeċieda li s-self lil ČSA ikun mezz vantaġġjuż ta’ depożitu fir-rigward tar-riżorsi finanzjarji disponibbli ta’ Osinek.
(30)
Addizzjonalment, ir-Repubblika Ċeka ssostni li, anki jekk il-Kummissjoni ssib li t-termini tas-self ta’ Osinek huma iktar favorevoli minn dawk offruti fis-suq, is-self ikun kompatibbli mal-kundizzjonijiet stabbiliti fil-Qafas Temporanju.
4. KUMMENTI MILL-PARTIJIET INTERESSATI
(31)
Matul il-proċedura ta’ investigazzjoni formali, il-Kummissjoni rċeviet kummenti minn tliet partijiet terzi interessati u mill-benefiċjarju tal-miżura taħt investigazzjoni, ČSA (paragrafu 4).
(32)
Il-kummenti ta’ ČSA jirriflettu essenzjalment il-kummenti tar-Repubblika Ċeka dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ spjegata hawn fuq. ČSA issostni li s-self ta’ Osinek ingħata fuq kundizzjonijiet tas-suq, peress li Osinek aġixxiet bħala operatur razzjonali f'ekonomija tas-suq motivata minn objettivi kummerċjali aktar milli minn objettivi ekonomiċi jew ta’ politika soċjali. Barra minn hekk, ČSA tikkumenta dwar il-kwantifikazzjoni tal-element ta’ għajnuna possibbli, jekk il-Kummissjoni tikkonkludi li s-self ta’ Osinek ingħata b'rata ta’ imgħax vantaġġuża, jiġifieri, jekk wieħed jassumi li l-klassifikazzjoni ta’ ČSA kienet agħar minn “B” u/jew il-kollateral ma kellux jiġi kklassifikat bħala “għoli”.
(33)
Il-partijiet terzi kollha interessati huma kompetituri ta’ ČSA u huma rappreżentati mill-istess uffiċċju legali: għaldaqstant, ir-raġunament tagħhom huwa sa ċertu punt identiku. Il-partijiet terzi interessati jargumentaw li s-self minn Osinek pprovda lil ČSA b'għajnuna mill-Istat li ppermettiet li l-kumpanija tikkompeti b'mod inġust billi titlob prezzijiet li l-kompetituri l-oħra li ma rċevew l-ebda sussidju mill-Istat ma jistgħux joffru mingħajr ma jitilfu l-kapaċità li jkopru l-kostijiet tagħhom u jiġġeneraw profitt raġonevoli (9).
(34)
Il-partijiet terzi interessati jargumentaw li ČSA diġà kienet f'diffikultajiet serji qabel l-1 ta’ Lulju 2008. Barra minn hekk, huma jsostnu li s-self minn Osinek ingħata b'rata ta’ imgħax sostanzjalment aktar baxxa minn dak li jeżiġi bank f'ċirkustanzi simili, meta wieħed iqis is-sitwazzjoni finanzjarja ta’ ČSA, it-tul tal-ħlas lura, il-kwalità tal-kollateral u l-probabbiltà baxxa ta’ ħlas lura reali. F'ċirkostanzi bħal dawn, is-self minn Osinek jikkostitwixxi għajnuna illegali mill-Istat inkompatibbli mar-regoli tal-UE. Wieħed mill-kompetituri li pprovda kummenti jsostni li ČSA issodisfatt il-kundizzjoni li aktar minn nofs il-kapital reġistrat tagħha kien għeb fl-2007, 2008 u 2009. Barra minn hekk, fis-snin 2008 u 2009, aktar minn kwart tal-kapital reġistrat ta’ ČSA għeb matul l-aħħar 12-il xahar. L-istess kompetitur jispjega li wieħed jista' jassumi li mit-tnaqqis ta’ kapital reġistrat ta ČSA fl-2008, fl-1 ta’ Lulju 2008 il-kumpanija diġà kienet tissodisfa ż-żewġ kundizzjonijiet ta’ ditta f'diffikultà skont it-tifsira tal-punt 10(a) tal-Linji Gwida S u R.
(35)
Il-partijiet terzi interessati jsostnu wkoll li minħabba l-likwidità negattiva tal-operazzjoni, il-pluralità tal-kredituri u l-eżistenza ta’ obbligi finanzjarji dovuti u pagabbli fi żmien 30 jum, wieħed jista' jassumi li l-kumpanija sofriet minn insolvenza imminenti mill-aħħar tas-sena 2007 u kellha, għalhekk, tikkwalifika bħala impriża f'diffikultà mill-2007 (skont il-punt 10(c) tal-Linji Gwida S u R).
5. KUMMENTI MIR-REPUBBLIKA ĊEKA DWAR L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-PARTIJIET INTERESSATI
(36)
Ir-Repubblika Ċeka ma qablitx mal-kummenti tal-partijiet terzi interessati u qablet mal-kummenti ta’ ČSA. Ir-Repubblika Ċeka sostniet l-argument tagħha li s-self minn Osinek ingħata fuq termini tas-suq u skont il-Komunikazzjoni dwar ir-Rata ta’ Referenza. Barra minn hekk, l-awtoritajiet Ċeki jargumentaw li ČSA kienet kapaċi topera mingħajr għajnuna mill-Istat sat-tieni nofs tal-2009. Il-kundizzjoni tal-assi ta’ ČSA ma kinitx danneġġata serjament anke fl-ewwel nofs tal-2009, u l-valur tagħha fil-fatt żdied minn CZK [8 340-9 255] miljun fl-ewwel tliet xhur tal-2009 għal CZK [8 990-9 920] miljun fit-tieni tliet xhur tal-2009.
(37)
Ir-Repubblika Ċeka tinnota li, għalkemm ČSA tippubblika r-riżultati tal-operazzjonijiet tagħha, miġbura kemm skont l-Istandards Ċeki tal-Kontabilità (“CAS”) kif ukoll skont l-Istandards Internazzjonali tar-Rappurtar Finanzjarju (“IFRS”), il-partijiet terzi interessati bbażaw il-kummenti tagħhom biss fuq riżultati miġbura skont il-CAS, li l-metodoloġija tagħhom ma tipprovdix stampa vera tal-operazzjonijiet tal-kumpanija. Kontijiet miġbura skont l-IFRS jipprovdu informazzjoni aħjar dwar il-kundizzjoni finanzjarja tal-kumpanija u għalhekk huma aktar xierqa. ČSA qed tuża lil CAS minħabba l-obbligu tagħha taħt il-liġijiet tat-taxxa Ċeki. Madanakollu, l-attivitajiet ta’ ČSA mhumiex limitati għar-Repubblika Ċeka iżda huma globali, u huwa għal din ir-raġuni li ČSA kienet qed tuża wkoll l-IFRS. Ir-Repubblika Ċeka tindika li l-IFRS huma applikati mill-banek fid-deċiżjonijiet ta’ self tagħhom minħabba li huma kkunsidrati aktar preċiżi mill-CAS.
(38)
Fl-aħħar nett, ir-Repubblika Ċeka pprovdiet xhieda li turi li fiż-żmien meta ngħata s-self minn Osinek, ČSA ma kinitx tissodisfa l-kundizzjonijiet għall-insolvenza skont l-Att Ċek dwar l-Insolvenza (10).
6. PREŻENZA TA’ GĦAJNUNA MILL-ISTAT
(39)
Skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, kull għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, fi kwalunkwe forma li tfixkel jew thedded li tfixkel il-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti prodotti għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern.
(40)
Il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 107(1) huma kumulattivi. Għaldaqstant, sabiex jiġi determinat jekk il-miżuri notifikati jirrappreżentawx għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE, il-kundizzjonijiet kollha li ġejjin iridu jkunu sodisfatti. L-appoġġ finanzjarju jrid ikun:
-
mogħti mill-Istat jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat;
-
jagħti vantaġġ ekonomiku lill-benefiċjarju;
-
jiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti prodotti;
-
ifixkel jew jhedded li jfixkel il-kompetizzjoni; u
-
jeffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
6.1. Riżorsi tal-Istat u l-imputabilità
(41)
Il-kunċett ta’ għajnuna mill-Istat japplika għal kwalunkwe vantaġġ mogħti direttament jew indirettament, iffinanzjat mir-riżorsi tal-Istat, mogħti mill-Istat innifsu jew minn kwalunkwe korp intermedjarju li qed jaġixxi bis-saħħa tas-setgħat mogħtija lilu.
(42)
Għaldaqstant, l-ewwel irid jiġi stabbilit jekk is-self minn Osinek għandux jitqies bħala riżorsi tal-Istat. Kif imsemmi hawn fuq, Osinek kienet, fiż-żmien meta ngħata s-self, 100 % sjieda tal-Ministeru tal-Finanzi tar-Repubblika Ċeka u, għal din ir-raġuni, irrispettivament mill-istatus korporattiv tagħha jew kwalunkwe status legali ieħor, hija impriża pubblika skont it-tifsira tal-Artikolu 2(b) tad-Direttiva tal-Kummissjoni 2006/111/KE tas-16 ta’ Novembru 2006 dwar it-trasparenza tar-relazzjonijiet finanzjarji bejn l-Istati Membri u l-impriżi pubbliċi kif ukoll it-trasparenza finanzjarja fi ħdan ċerti impriżi (11). Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkunsidra li s-self minn Osinek huwa ffinanzjat minn riżorsi tal-Istat.
(43)
Madanakollu, il-Qorti tal-Ġustizzja ddeċidiet ukoll li, anki jekk l-Istat huwa f'pożizzjoni li jikkontrolla impriża pubblika u li jeżerċita influwenza dominanti fuq l-operazzjonijiet tagħha, l-eżerċizzju attwali ta’ dak il-kontroll f'każ partikolari ma jistax jiġi awtomatikament preżunt. Impriża pubblika tista' taġixxi b'aktar jew anqas indipendenza, skont il-grad ta’ awtonomija mogħtija lilha mill-Istat. Għalhekk, is-sempliċi fatt li impriża pubblika qiegħda taħt il-kontroll tal-Istat mhuwiex biżżejjed biex il-miżuri meħuda minn dik l-impriża, bħall-ftehim tas-self inkwistjoni, jiġu kkunsidrati imputabbli lill-Istat. Huwa wkoll meħtieġ li jiġi eżaminat jekk l-awtoritajiet pubbliċi għandhomx jitqiesu implikati, b'xi mod jew ieħor, fl-adozzjoni ta’ din il-miżura. F'dan ir-rigward, il-Qorti indikat li l-imputabilità lill-Istat ta’ miżura meħuda minn impriża pubblika tista' tiġi dedotta minn sett ta’ indikaturi li jirriżultaw miċ-ċirkostanzi tal-każ u l-kuntest li ttieħdet fih dik il-miżura (12).
(44)
Indikaturi bħal dawn jistgħu jkunu l-integrazzjoni tal-impriża fl-istrutturi tal-amministrazzjoni pubblika, in-natura tal-attivitajiet tagħha u l-eżerċizzju ta’ dawn tal-aħħar fuq is-suq fil-kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni ma’ operaturi privati, l-istatus legali tal-impriża (fis-sens li tkun soġġetta għal-liġi pubblika jew għal-liġi ordinarja tal-kumpanija), l-intensità tas-sorveljanza eżerċitata mill-awtoritajiet pubbliċi fuq l-amministrazzjoni tal-impriża, jew kwalunkwe indikatur ieħor li juri, fil-każ partikolari, involviment mill-awtoritajiet pubbliċi fl-adozzjoni ta’ miżura jew l-improbabbiltà li ma jkunux involuti, wara li jiġu kkunsidrati wkoll il-kamp ta’ applikazzjoni tal-miżura, il-kontenut tagħha jew il-kundizzjonijiet li jkunu fiha.
(45)
Il-Kummissjoni tinnota li l-maġġoranza tal-membri tal-Bord tas-Sorveljanza ta’ Osinek huma rappreżentanti ta’ awtoritajiet pubbliċi (bħall-Ministeru tal-Finanzi).
(46)
Osinek bdiet il-likwidazzjoni fil-5 ta’ Novembru 2008 bis-saħħa tad-deċiżjoni tal-azzjonist uniku tagħha tal-istess data. Għalkemm, skont il-liġi Ċeka, il-likwidatur għandu jaġixxi b'mod awtonomu u mingħajr istruzzjonijiet mill-korpi tal-kumpanija waqt il-proċess ta’ likwidazzjoni, il-Kummissjoni tkompli tinnota li l-likwidatur kien maħtur mill-Ministeru tal-Finanzi tar-Repubblika Ċeka biex jaġixxi bħala l-uniku azzjonist ta’ Osinek.
(47)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet Ċeki pprovdew lill-Kummissjoni b'opinjonijiet esperti minn JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík li rrakkomandaw li qabel tittieħed id-deċiżjoni biex jingħata s-self lil ČSA, il-likwidatur ta’ Osinek għandu jikkonsulta mal-azzjonist ta’ Osinek, jiġifieri r-Repubblika Ċeka.
(48)
Fir-rigward tas-sorveljanza tal-attivitajiet ta’ Osinek mill-Istat, il-Kummissjoni tosserva wkoll li l-Gvern Ċek sussegwentement ukoll ħa d-deċiżjoni biex jiddekollateralizza s-self ta’ Osinek u jibdel is-self għall-ekwità ta’ ČSA permezz tar-Riżoluzzjoni Nru. 333.
(49)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonkludi li d-deċiżjoni li jingħata s-self minn Osinek hija imputabbli lill-Istat Ċek. Is-self minn Osinek għandu, għalhekk, jitqies bħala finanzjament mir-riżorsi tal-Istat.
6.2. Vantaġġ ekonomiku
(50)
Il-Kummissjoni tinnota li, skont prinċipji stabbiliti sew tal-liġi tal-UE, jekk kapital addizzjonali jsir disponibbli mill-Istat għal impriża fuq kundizzjonijiet aħjar minn kundizzjonijiet normali tas-suq, dan jista' jaqa' fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE, għax iwassal biex jiffavorixxi l-impriża partikolari skont it-tifsira ta’ dak l-Artikolu. Sabiex jiġi determinat jekk impriża tkunx ingħatat vantaġġ ekonomiku mill-Istat, vantaġġ li hija ma kinitx tikseb taħt kundizzjonijiet normali tas-suq, il-Kummissjoni tapplika l-“prinċipju ta’ investitur f'ekonomija tas-suq” (“l-MEIP”) (13).
(51)
Skont dak il-prinċipju, l-ebda għajnuna mill-Istat ma tkun involuta fejn, f'ċirkustanzi simili, investitur privat ta’ daqs komparabbli ma’ dak tal-korpi li joperaw fis-settur pubbliku seta', waqt l-operazzjoni fil-kundizzjonijiet normali tas-suq ta’ ekonomija tas-suq, ġie mħeġġeġ jagħmel il-kontribuzzjoni tal-kapital inkwistjoni. Il-Kummissjoni għandha għalhekk tivvaluta jekk investitur privat kienx jidħol fit-tranżazzjoni inkwistjoni fuq l-istess termini. L-imġiba mbassra tal-investitur privat ipotetiku hija dik ta’ investitur prudenti li l-għan tiegħu ta’ massimizzazzjoni tal-profitti huwa mtaffi minn kawtela dwar il-livell ta’ riskju aċċettabbli għal rata partikolari ta’ redditu. Skont dan il-prinċipju, kapital li jitpoġġa għad-dispożizzjoni ta’ kumpanija mill-Istat, direttament jew indirettament, f'ċirkostanzi li jikkorrispondu mal-kundizzjonijiet normali tas-suq, m'għandux jitqies bħala għajnuna mill-Istat (14).
(52)
Skont każistika stabbilita, l-MEIP huwa applikabbli fuq self. Meta jiġi applikat għall-għotja ta’ self, dan il-prinċipju jqajjem il-kwistjoni ta’ jekk investitur privat kienx jagħti s-self lill-benefiċjarju skont it-termini li fil-fatt ingħata s-self (15). F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni tivvaluta jekk is-self isirx fuq termini kummerċjali normali u jekk self bħal dan kienx ikun disponibbli minn bank kummerċjali. Fir-rigward tat-termini ta’ self bħal dan, il-Kummissjoni tikkunsidra b'mod partikolari r-rata tal-imgħax mitluba u s-sigurtà mfittxija biex jiġi kopert dan is-self. Il-Kummissjoni tivvaluta jekk il-garanzija mogħtija hijiex biżżejjed biex tħallas lura s-self b'mod sħiħ fil-każ ta’ inadempjenza u l-pożizzjoni finanzjarja tal-kumpanija fiż-żmien meta jsir is-self (16).
(53)
Il-Kummissjoni tinnota li ČSA hija persuna ġuridika involuta f'attivitajiet ekonomiċi u għalhekk hija meqjusa bħala impriża skont it-tifsira tal-Artikolu 107 tat-TFUE. Sabiex jiġi ddeterminat jekk is-self minn Osinek ingħatax fuq kundizzjonijiet favorevoli jew kundizzjonijiet tas-suq, il-Kummissjoni vverifikat il-konformità tar-rata tal-imgħax għas-self inkwistjoni mar-rata ta’ referenza kif stabbilita fil-Komunikazzjoni tar-Rata ta’ Referenza, li hija applikata bħala indikatur għar-rata tas-suq.
(54)
Fir-rigward tad-data rilevanti li għandha tiġi kkunsidrata meta qed tiġi mqabbla r-rata tal-imgħax tas-self inkwistjoni mar-rata ta’ referenza, il-Kummissjoni diġà esprimiet l-opinjoni tagħha fid-deċiżjoni tal-ftuħ li din għandha tkun id-data tal-att li jorbot legalment skont liema s-self ingħata, jiġifieri t-30 ta’ April 2009 (id-data tal-konklużjoni tal-ftehim tas-self bejn Osinek u ČSA).
(55)
Ir-Repubblika Ċeka ssostni li, f'dak iż-żmien, ČSA kien għad għandha aċċess għal finanzjament estern minn banek privati u saret ditta f'diffikultajiet biss f'Awwissu 2009. Fil-bidu tal-2009 l-affidabbiltà kreditizja ta’ ČSA kienet tikkorrispondi mal-klassifikazzjoni ta’ kategorija B.
(56)
Sabiex tivverifika l-pretensjonijiet tar-Repubblika Ċeka, il-Kummissjoni kkonsultat ma’ diversi banek privati li għandhom relazzjonijiet kummerċjali ma’ ČSA dwar il-klassifikazzjoni interna tagħhom għal ČSA fl-ewwel sitt xhur tal-2009, il-bidliet tal-klassifikazzjoni interna għal ČSA bejn Lulju 2008 u Lulju 2009, il-kundizzjonijiet ta’ self li ngħataw lil ČSA fl-ewwel sitt xhur tal-2009, u kummenti oħra dwar l-affidabbiltà kreditizja fl-ewwel sitt xhur tal-2009. Tliet banek privati taw informazzjoni bil-kundizzjoni li l-informazzjoni tibqa' kunfidenzjali, tintuża biss għall-valutazzjoni interna tal-Kummissjoni u ma tiġix żvelata lil kwalunkwe parti terza, inklużi ČSA u l-awtoritajiet Ċeki.
(57)
Għalkemm dawn il-banek kollha jirrikonoxxu l-aggravament tas-sitwazzjoni finanzjarja ta’ ČSA fil-bidu tal-2009, self ta’ kapital għall-ħidma u faċilitajiet ta’ kreditu kineu provduti lil ČSA fl-ewwel sitt xhur tal-2009. Il-klassifikazzjoni interna tat-tliet banek privati fir-rigward ta’ CSA tikkorrispondi bejn wieħed u ieħor għal klassifikazzjoni B.
(58)
Il-Kummissjoni tinnota li t-tweġibiet tal-banek huma konsistenti u ġusti. Għalkemm il-klassifikazzjoni interna tal-kumpanija marret għall-agħar, id-deklassifikar ma jidhirx sinifikanti biżżejjed biex jiġġustifika marġni ta’ riskju ogħla.
(59)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tosserva li, kif diġà ġie indikat fid-deċiżjoni tal-ftuħ u abbażi tal-informazzjoni pprovduta mir-Repubblika Ċeka, l-UniCreditBank ipprovda kapital għall-ħidma, self fuq perjodu medju (4 snin) ta’ CZK 200 miljun lil ČSA f'Settembru 2008, garantiti permezz ta’ simulatur tat-titjiriet. Fil-25 ta’ Ġunju 2009, minħabba d-devjazzjoni mill-indikaturi finanzjarji miftiehma fil-ftehim tas-self, l-UniCreditBank żied il-marġni ta’ riskju għas-self ta’ ČSA minn 160 punt ta’ bażi (miftiehem f'Settembru 2008) għal 325 punt ta’ bażi ‘l fuq mill-PRIBOR ta’ xahar (jiġifieri rata ta’ imgħax ta’ 5,10 % fis-sena fil-25 ta’ Ġunju 2009). Il-Kummissjoni tinnota li din ir-rata ta’ imgħax, li kienet tirrifletti d-deterjorament riċenti tas-sitwazzjoni finanzjarja ta’ ČSA, hija inqas mir-rata ta’ imgħax tas-self minn Osinek (5,51 % fis-sena) u tikkorrispondi approssimattivament għal rata ta’ referenza għal kumpanija bi klassifikazzjoni B (b’kollateralizzazzjoni għolja).
(60)
Fid-dawl ta’ dan kollu, jista' jiġi konkluż li, bħala prinċipju, ČSA kellha aċċess għal finanzjament estern fiż-żmien li s-self minn Osinek kien mogħti u li l-affidabbiltà kreditizja ta’ ČSA fl-ewwel sitt xhur tal-2009 tikkorrispondi ma’ klassifikazzjoni B.
(61)
Il-kollateral użat biex jiġi żgurat is-self kien jinkludi bini li jinsab fl-ajruport ta’ Prague Ruzyně, artijiet, inventarji u spare parts. Il-valur tas-suq tal-kollateral ġie stabbilit minn esperti indipendenti mir-Repubblika Ċeka, li huma rreġistrati jew fir-Reġistru tal-Istituti Esperti jew fir-Reġistru Ċentrali ta’ Esperti Awtorizzati miżmuma mill-Ministeru Ċek tal-Ġustizzja u li għandhom esperjenza fil-qasam tal-evalwazzjoni ta’ assi (17).
(62)
Il-Kummissjoni tinnota li d-data tar-rapport ta’ evalwazzjoni tal-kollateral Hangar F (ara Tabella 1) hija l-1 ta’ Ġunju 2009, waqt li l-ewwel parti tas-self minn Osinek tħallset fil-11 ta’ Mejju 2009. L-awtoritajiet Ċeki ssottomettew dikjarazzjoni mill-YBN Consult, datata s-6 ta’ Mejju 2009, li tikkonferma l-valur tal-kollateral użat. Dikjarazzjoni bħal din hija konformi mal-paragrafu 5.9.11 tal-ftehim ta’ self minn Osinek sakemm ir-rapport sħiħ ta’ evalwazzjoni jiġi sottomess fi żmien xahar mid-data tal-ħlas tal-ewwel parti. Il-Kummissjoni tinnota li din il-kundizzjoni ġiet sodisfatta.
(63)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni evalwat b'mod kritiku r-rapporti ta’ evalwazzjoni sottomessi. L-evalwazzjonijiet ma jagħtux lok għal tħassib peress li ma ġie nnutat l-ebda żball ċar, huma applikati metodoloġiji aċċettati u l-evalwazzjonijiet huma bbażati fuq suppożizzjonijiet kredibbli. Għaldaqstant, il-Kummissjoni tqis li r-riżultati tar-rapporti attwali ta’ evalwazzjoni huma approssimazzjoni xierqa għall-prezzijiet realistiċi tas-suq tal-assi użati bħala kollateral għas-self minn Osinek. Għal tip wieħed ta’ kollateral (l-ispare parts), il-valur kien ibbażat fuq il-valur nett tagħhom skont il-kotba. Il-Kummissjoni tikkunsidra li dan il-metodu ta’ valutazzjoni huwa xieraq għal dan it-tip ta’ assi peress li l-ispare parts jistgħu faċilment jiġu nnegozjati u għalhekk il-valur tagħhom għandu jikkorrispondi mal-akkwist oriġinali tagħhom bid-deprezzament akkumulat imnaqqas.
(64)
Il-ftehim tas-self stipula li l-ammont tas-self attwali m'għandux jeċċedi 90 % tal-valur tal-kollateral, jiġifieri l-valur tal-kollateral għandu jkun mill-anqas ugwali għal 110 % tal-ammont tas-self. Abbażi tal-informazzjoni ppreżentata, fiż-żmien meta l-ewwel parti kienet allokata f'Mejju 2009, il-valur tal-kollateral oriġinali kif miftiehem fil-ftehim tas-self tat-30 ta’ April 2009 kien mill-anqas [110-117]%; fiż-żmien meta t-tieni parti kienet allokata f'Lulju 2009 mill-anqas [120-132]%; u fiż-żmien meta t-tielet parti kienet mogħtija f'Settembru 2009 mill-anqas [128-141]%. Barra minn hekk, permezz ta’ diversi addenda għall-ftehim tas-self minn Osinek (ara l-premessa 8) ġew miżjuda assi kollaterali adizzjonali u xi assi ġew rilaxxati.
Tabella 4
Ħarsa ġenerali lejn il-kollateralizzazzjoni f'perjodi ta’ żmien differenti tas-self minn Osinek
Data tal-bidla
Ammont miġbud
(CZK miljun)
Valur tal-kollateral (CZK miljun)
% livell tal-kollateral
fil-11 ta’ Mejju 2009
800
[880-935]
[110-117] %
fit-23 ta’ Lulju 2009
800
[1 350 -1 485 ]
[169-186] %
fit-30 ta’ Lulju 2009
1 700
[2 040 -2 240 ]
[120-132] %
fit-22 ta’ Settembru 2009
1 700
[2 485 -2 760 ]
[146-162] %
fl-24 ta’ Settembru 2009
2 500
[3 190 -3 535 ]
[128-141] %
fid-9 ta’ Diċembru 2009
2 500
[3 275 -3 615 ]
[131-145] %
fil-25 ta’ Jannar 2010
2 500
[3 310 -3 640 ]
[132-146] %
(65)
Il-Komunikazzjoni dwar ir-Rata ta’ Referenza tassumi li kollateralizzazzjoni ‘għolja’ timplika telf fil-każ ta’ inadempjenza taħt jew ugwali għal 30 %, li jikkorrispondi għal valur tal-kollateral ta’ mill-anqas 70 % tal-ammont tas-self. Il-Kummissjoni tinnota li l-kollateralizzazzjoni pprovduta għas-self hija ogħla b'mod sinifikanti, li toħloq marġini ta’ sikurezza importanti fir-rigward ta’ kwalunkwe devjazzjoni possibbli fl-estimi tal-valur tal-kollateral.
(66)
Ir-rata ta’ imgħax xierqa wara l-Komunikazzjoni dwar ir-Rata ta’ Referenza f'dak iż-żmien tkun ta’ 5,16 % fis-sena (rata bażi ta’ 2,96 % + 220 punt bażi = 5,16 % fis-sena). Il-marġini ta’ 220 punt bażi tirrifletti klassifikazzjoni B kif ikkonfermat mill-banek privati u l-kollateralizzazzjoni għolja kif deskritta hawn fuq.
(67)
Dik ir-rata hija inqas mir-rata ta’ imgħax applikata għas-self minn Osinek (PRIBOR ta’ tliet xhur (18) + 300 punt bażi), li fit-30 ta’ April 2009 waslet għal 5,51 % fis-sena.
(68)
Analiżi tar-rata applikata (PRIBOR ta’ tliet xhur flimkien ma’ 300 mitt punt bażi) u r-rata ta’ referenza flimkien ma’ marġini ta’ 220 punt bażi juru li dawn ir-rati huma komparabbli f'termini tal-metodoloġija tal-bażi kif ukoll fil-livell ġenerali tar-rati applikati, inkluż il-marġni tar-riskju rilevanti.
(69)
PRIBOR hija l-valur ta’ referenza tar-rati tal-imgħax fuq is-suq ta’ depożiti interbankarji li huwa kkalkulat (ifissat) mill-kwotazzjonijiet tal-banek ta’ referenza għall-bejgħ ta’ depożiti (jiġifieri offerti) mill-aġent tal-kalkolu għall-Bank Nazzjonali Ċek u għall-Czech Forex Club (Assoċjazzjoni ta’ Swieq Finanzjarji tar-Repubblika Ċeka - A.C.I.) (19).
(70)
Ir-rata għas-self minn Osinek hija bbażata fuq PRIBOR ikkalkulata għall-maturità ta’ 3 xhur. Ir-rata ta’ referenza hija bbażata fuq sena rati ta’ swieq ta’ flus. Madanakollu, il-Kummissjoni tirriserva d-dritt li tuża maturitajiet iqsar jew itwal addottati għal ċerti każi.
(71)
Analiżi tal-iżvilupp taż-żewġ rati matul il-ħajja tas-self ta’ Osinek (April 2009 sa Ġunju 2010) turi li ż-żewġ rati huma tabilħaqq komparabbli. Ir-rati medji (20) għall-perjodu minn April 2009 sa Ġunju 2010 huma kważi l-istess (4,77 % għall-PRIBOR + 300 punt bażilari; 4,79 % għar-rata ta’ referenza inkluż marġini ta’ riskju ta’ 220 punt bażi). Id-differenza żgħira bejn iż-żewġ punti bażi hija dovuta għall-metodu differenti ta’ aġġustament. PRIBOR hija aġġustata kull ġurnata; ir-rata ta’ referenza tiġi aġġustata biss kull ftit xhur.
(72)
F'dan l-isfond, ir-rata ta’ imgħax applikata tista' tiġi aċċettata bħala indikatura xieraq għal rata tas-suq. Fuq il-bażi tal-Komunikazzjoni dwar ir-Rata ta’ Referenza, il-miżura hija konformi mas-suq u għaldaqstant ma tinvolvix vantaġġ ekonomiku lil ČSA.
(73)
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni tinnota li l-pagamenti ta’ imgħax minn ČSA lill-kreditur kienu esegwiti f'konformità sħiħa mat-termini tal-ftehim tas-self minn Osinek (21).
6.3. Selettivitá
(74)
L-Artikolu 107(1) tat-TFUE jirrikjedi li miżura, sabiex tiġi definita bħala għajnuna mill-Istat, għandha tiffavorixxi ‘ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti oġġetti’. Fil-każ inkwistjoni, il-Kummissjoni tinnota li s-self minn Osinek kien mogħti lil ČSA biss. Għaldaqstant, hija selettiva skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE
6.4. Distorsjoni tal-kompetizzjoni u l-effett fuq il-kummerċ
(75)
Fir-rigward tal-kriterji kumulattivi ta’ għajnuna mill-Istat, fil-każ attwali l-effett fuq il-kummerċ intrakomunitarju u d-distorsjoni tal-kompetizzjoni tal-miżura kkontestata huma indiskutibbli u lanqas kienu kkontestati mill-awtoritajiet Ċeki. ČSA hija f'kompetizzjoni ma’ linji oħra tal-ajru tal-Unjoni Ewropea, b'mod partikolari mid-dħul fis-seħħ tat-tielet stadju ta’ liberalizzazzjoni tat-trasport tal-ajru (“it-tielet pakkett”) fl-1 ta’ Jannar 1993. Il-miżuri inkwistjoni ppermettew lil ČSA li tkompli topera b'tali mod li ma kellhiex tiffaċċja, bħal ma ġralhom kompetituri oħra, il-konsegwenzi li normalment jirriżultaw mir-riżultati finanzjarji ħżiena tagħha.
6.5. Konklużjoni
(76)
Abbażi ta’ dak kollu msemmi, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-miżura ma tinvolvi l-ebda għajnuna mill-Istat lil ČSA peress li s-self minn Osinek kien ipprovdut taħt kundizzjonijiet li investitur f'ekonomija tas-suq ikun jeħtieġ. B'mod partikolari, ir-rata tal-imgħax li biha ngħata s-self minn Osinek f'konformità mar-rata ta’ referenza ddeterminata abbażi tal-Komunikazzjoni dwar ir-Rata ta’ Referenza fid-dawl tal-fatt li ČSA kellha klassifikazzjoni B fiż-żmien meta s-self ingħata, li kien ikkonfermat mill-banek privati u s-self kien assigurat il-ħin kollu b'kollateralizzazzjoni kemmxejn ogħla mis-70 % tal-ammont tas-self stipulat fil-Komunikazzjoni dwar ir-Rata ta’ Referenza.
7. IL-KOMPATIBILITÀ TAL-GĦAJNUNA MAS-SUQ INTERN
(77)
Madanakollu, il-Kummissjoni analizzat ukoll jekk, li kieku s-self kien ikkunsidrat li jinvolvi għajnuna mill-Istat, il-miżura tkunx kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(b) tat-TFUE, abbażi tal-Qafas Temporanju.
(78)
Is-self minn Osinek ingħata fl-2009. Il-miżura għalhekk għandha l-għan li tiffaċilita l-aċċess ta’ ditta għall-finanzi esterni f'perjodu ta’ żmien meta l-funzjonament normali tas-swieq ta’ kreditu huwa severament imfixkel minħabba l-kriżi finanzjarja u meta l-kriżi finanzjarja (‘mument deċiżiv għall-kreditu’) qed taffettwa l-ekonomija usa' u qed twassal għal tfixkil serju tal-ekonomija tal-Istati Membri.
(79)
Fis-17 ta’ Diċembru 2008, il-Kummissjoni indirizzat din il-kriżi billi adottat il-Qafas Temporanju. Fil-Qafas, il-Kummissjoni rrikonoxxiet il-‘gravità tal-kriżi finanzjarja attwali u l-impatt tagħha fuq l-ekonomija globali tal-Istati Membri’. Barra minn hekk, il-Kummissjoni kkonkludiet ‘li ċerti kategoriji ta’ għajnuna mill-Istat huma ġustifikati, għal perjodu limitat, sabiex jirrimedjaw dawn id-diffikultajiet u li dawn jistgħu jiġu ddikjarati kompatibbli mas-suq komuni abbażi tal-Artikolu 107(3)(b) tat-TFUE.’
7.1. Konformità mat-taqsima 4.4.2 tal-Qafas Temporanju
(80)
Il-miżura għandha tiġi valutata kontra r-rekwiżiti tat-Taqsima 4.4.2 tal-Qafas Temporanju (‘Għajnuna fil-forma ta’ rata tal-imgħax issussidjata’).
Konformità tar-rata tal-imgħax applikata
(81)
Skont il-Qafas Temporanju, ir-rata tal-imgħax applikata għandha tkun tal-anqas ekwivalenti għar-rata mil-lum għall-għada (overnight) tal-bank ċentrali miżjuda bi primjum ekwivalenti għad-differenza bejn ir-rata medja ta’ fost il-banek għal sena waħda u r-rata mil-lum għall-għada medja tal-bank ċentrali matul il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2007 sat-30 ta’ Ġunju 2008, flimkien mal-primjum għar-riskju tal-kreditu li jikkorrispondi għall-profil ta’ riskju tal-benefiċjarju, kif stipulat mill-Komunikazzjoni dwar ir-Rata ta’ Referenza.
(82)
Ir-rata mil-lum għall-għada għar-Repubblika Ċeka fit-30 ta’ April 2009 kienet 1,45 % (22). Id-differenza bejn ir-rata medja ta’ fost il-banek għal sena waħda u r-rata mil-lum għall-għada medja tal-bank ċentrali matul il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2007 sat-30 ta’ Ġunju 2008 kienet ta’ 68 punt bażi.
(83)
Il-primjum tar-riskju tal-kreditu li jikkorrispondi mal-profil tar-riskju tal-benefiċjarju kien ta’ 220 punt bażi. Dan il-primjum huwa bbażat fuq klassifikazzjoni B (ara premessa 57) u livell għoli ta’ kollateralizzazzjoni minħabba l-kollateral offrut (ara premessi 64 u 65).
(84)
Skont il-Qafas Temporanju, ir-rata minima għalhekk għandha tkun 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Ir-rata attwali għas-self minn Osinek kienet ta’ 5,51 %. B'riżultat ta’ dan, is-self minn Osinek ingħata b'rata ogħla mill-minimu permess taħt il-Qafas Temporanju.
(85)
Barra minn hekk, it-Taqsima 4.4 tal-Qafas Temporanju teħtieġ żewġ kundizzjonijiet addizzjonali li għandhom jiġu sodisfatti sabiex self jiġi kkunsidrat bħala għajnuna kompatibbli:
Kuntratt konkluż qabel il-31 ta’ Diċembru 2010
(86)
L-ewwel, il-kuntratt kellu jiġi konkluż sa mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2010. Ir-rati ta’ imgħax imnaqqsa jistgħu jiġu applikati għal pagamenti ta’ imgħax qabel il-31 ta’ Diċembru 2012.
(87)
Il-ftehim ta’ self minn Osinek ġie konkluż fit-30 ta’ April 2009. Is-self kellu jitħallas lura f'pagament wieħed fit-30 ta’ Novembru 2010. Il-kuntratt tas-self għaldaqstant jissodisfa l-ewwel kundizzjoni.
Mhux ditta f'diffikultà fl-1 ta’ Lulju 2008
(88)
It-tieni, il-benefiċjarju ma kellux ikun f'diffikultà fl-1 ta’ Lulju 2008.
(89)
Il-punt 9 tal-Linji Gwida S u R jiddikjara li m'hemm l-ebda definizzjoni tal-UE ta’ x'jikkostitwixxi impriża f'diffikultà u jżid li l-Kummissjoni tikkunsidra ditta f'diffikultà fejn mhijiex kapaċi, kemm permezz tar-riżorsi proprji tagħha jew b'fondi li tista' tikseb mill-proprjetarji/azzjonisti jew kredituri tagħha, twaqqaf it-telf li, mingħajr għajnuna esterna mill-awtoritajiet pubbliċi, kważi ċertament jikkundannaha biex tagħlaq in-negozju fi żmien qasir jew medju.
(90)
Sussegwentement, il-punt 10(b) tal-Linji Gwida S u R jiċċara li ditta hi meqjusa li tkun f'diffikultà, fil-każ ta’ kumpanija fejn mill-anqas xi membri għandhom responsabbiltà limitata għad-dejn tal-kumpanija, fejn aktar minn nofs il-kapital reġistrat tagħha jkun għeb u aktar minn kwart ta’ dak il-kapital ikun ġie mitluf matul l-aħħar 12-il xahar.
(91)
Fl-2008 il-kapital reġistrat ta’ ČSA laħaq it-total ta’ CZK 2 735 miljun. Skont l-istandard ta’ CSA, l-ekwità tal-kumpanija waqgħet għal CZK 101 miljun fl-istess sena.
Tabella 5
Ekwità u kapital reġistrat fl-2007 u 2008 (CZK elf)
Sors: Dikjarazzjonijiet finanzjarji pprovduti minn ČSA.
2007
6/07
7/07
8/07
9/07
10/07
11/07
12/07
Ekwità
[1 035 000 - 1 140 000 ]
[1 415 000 - 1 555 000 ]
[1 450 000 - 1 595 000 ]
[1 410 000 - 1 565 000 ]
[1 950 000 - 2 145 000 ]
[1 260 000 - 1 390 000 ]
1 238 093
Kapital reġistrat
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008
1/08
2/08
3/08
4/08
5/08
6/08
Ekwità
[585 000 - 645 000 ]
[385 000 - 420 000 ]
[110 000 - 120 000 ]
[690 000 - 755 000 ]
[860 000 - 950 000 ]
[965 000 - 1 065 000 ]
Kapital reġistrat
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/08
8/08
9/08
10/08
11/08
12/08
Ekwità
[945 000 - 1 030 000 ]
[1 220 000 - 1 340 000 ]
[1 270 000 - 1 410 000 ]
[1 295 000 - 1 430 000 ]
[610 000 - 670 000 ]
101 686
Kapital reġistrat
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Minkejja li aktar minn nofs il-kapital reġistrat tal-kumpanija kien diġà għeb fl-1 ta’ Lulju 2008, it-tieni kundizzjoni tal-punt 10(a) tal-Linji Gwida S u R - li aktar minn kwart tal-kapital reġistrat irid ikun għeb matul it-12-il xahar ta’ qabel - mhijiex sodisfatta. L-ekwità mitlufa bejn Ġunju 2007 u Lulju 2008 (CZK [31 570 000-34 875 000]) tikkorrispondi għal [0,8-1,5] % biss tal-kapital reġistrat.
(93)
Barra minn hekk, il-punt 10(c) tal-Linji Gwida S u R jikkunsidra li kumpanija tkun f'diffikultà fejn din tissodisfa l-kriterji taħt il-liġi domestika tagħha għax tkun suġġetta għal proċeduri kollettivi ta’ insolvenza. L-awtoritajiet Ċeki kkonfermaw li ČSA ma kinitx eliġibbli għal proċeduri ta’ insolvenza skont il-paragrafu 3 tal-Att dwar l-Insolvenza Ċeka.
(94)
Skont il-punt 11 tal-Linji Gwida S u R, anke meta ma tkun preżenti l-ebda ċirkostanza stabbilita fil-punt 10 ta’ dawk il-Linji Gwida, impriża xorta tista' titqies f'diffikultajiet, b'mod partikolari fejn hemm preżenti sinjali li s-soltu juru ditta f'diffikultà, bħal żieda fit-telf, fatturat dejjem jonqos, inventarji dejjem jiżdiedu ta’ stokks, kapaċità eċċessiva, nuqqas ta’ likwidità, dejn dejjem jikber, spejjeż dejjem jogħlew tal-imgħax u valur nett tal-assi dejjem nieżel jew li spiċċa.
(95)
Il-bidliet fir-riżultati finanzjarji ta’ ČSA matul il-perjodu rilevanti ma wrewx xejra negattiva ċara (ara Tabella 3). Il-kumpanija għamlet telf fl-aħħar tal-2006, iżda rkuprat u wriet riżultat pożittiv għall-2007. Telf ta’ CZK [800-880] miljun kien sussegwentement reġistrat fl-aħħar tal-ewwel tliet xhur tal-2008. Madanakollu, is-sitwazzjoni tjiebet sal-aħħar tat-tieni tliet xhur, jiġifieri sat-30 ta’ Ġunju 2008. Xejra simili tista' tiġi osservata fis-sitwazzjoni ta’ likwidità. Il-fatturat ta’ ČSA naqas bil-mod fuq bażi annwali fuq il-perjodu osservat. Madanakollu, ma jistax jiġi konkluż li l-fatturat naqas b'mod sinifikanti qabel it-30 ta’ Ġunju 2008.
(96)
Id-dejn tal-kumpanija naqas bejn Marzu 2008 u Ġunju 2008, u mbagħad żdied fis-sitt xhur ta’ wara. Finalment, il-valur tal-assi varja matul il-perjodu osservat mingħajr l-ebda tendenza ċara.
(97)
Bħala konklużjoni, it-tendenza fil-kriterji finanzjarji kif stabbilit fil-punt 11 tal-Linji Gwida S u R ma tindikax b'mod ċar is-sinjali kollha li s-soltu juru li ditta qiegħda f'diffikultà qabel it-30 ta’ Ġunju 2008. Barra minn hekk, ČSA xorta kellha aċċess għall-finanzi f'dak iż-żmien, kif muri mill-fatt li hija kienet f'pożizzjoni li tikseb self minn bank privat f'Settembru 2008 (ara l-premessa 59).
(98)
Il-Kummissjoni tosserva li l-għajnuna kompatibbli taħt it-taqsima 4.4 tal-Qafas Temporanju tista' tingħata lil ditti li ma kinux f'diffikultà fl-1 ta’ Lulju 2008 iżda li daħlu f'diffikultà wara b'riżultat tal-kriżi globali finanzjarja u ekonomika. Għaldaqstant, il-fatt li ČSA saret impriża f'diffikultà f'data aktar tard huwa mingħajr preġudizzju għall-kompatibilità taħt il-Qafas Temporanju.
(99)
Konsegwentement, il-Kummissjoni tikkunsidra li ČSA ma kinitx impriża f'diffikultà fl-1 ta’ Lulju 2008 u li kienet għalhekk eliġibbli għall-applikazzjoni tal-Qafas Temporanju.
7.2. Konklużjoni
(100)
Fid-dawl ta’ dan kollu, is-self minn Osinek jissodisfa l-kundizzjonijiet kollha deskritti fit-Taqsima 4.4 tal-Qafas Temporanju. Għaldaqstant, anki jekk is-self minn Osinek jitqies li jinvolvi għajnuna mill-Istat, il-miżura xorta tkun kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(b) tat-TFUE.
8. KONKLUŻJONI
(101)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li s-self minn Osinek ma jinvolvi l-ebda għajnuna mill-Istat. Barra minn hekk, anki jekk is-self minn Osinek jitqies li jinvolvi għajnuna mill-Istat, il-miżura xorta tkun kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(b) tat-TFUE.
(102)
Din id-Deċiżjoni ma tkoprix id-dekollateralizzazzjoni u l-kapitalizzazzjoni tas-self minn Osinek tat-30 ta’ Ġunju 2010. Il-valutazzjoni ta’ din il-miżura se tkun is-suġġett tad-deċiżjoni finali fil-Każ SA.30908,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-miżura li r-Repubblika Ċeka implimentat għal České aerolinie, a.s. fil-forma ta’ self li jammonta għal CZK 2,5 biljun ipprovdut minn Osinek a.s. fuq il-bażi tal-ftehim tas-self tat-30 ta’ April 2009 ma tikkostitwixxix għajnuna skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea u, anki li kieku kienet tagħmel dan, hija kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Ċeka.
Magħmul fi Brussell, il-21 ta’ Marzu 2012.