РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 13 юли 2011 година
относно държавна помощ SA.28903 (C 12/10) (ex N 389/09) приведена в действие от България в полза на „Русе индъстри“
(нотифицирано под номер C(2011) 4903)
(Само текстът на български език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/706/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, алинея 1 от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби (1),
като има предвид, че:
I ПРОЦЕДУРА
(1)
На 30 юни 2009 г. българските власти уведомиха Комисията за мярка за преструктуриране в полза на „Русе индъстри“ АД (по-нататък „Русе индъстри“ или „дружеството“) под формата на разсрочване и отсрочване на публично задължение в размер на 9,85 млн. EUR.
(2)
На 28 юли 2009 г. до българските власти беше изпратен подробен въпросник. На 24 август 2009 г. България отговори частично и в същото писмо поиска удължаване на срока, което беше разрешено с писмо от 28 август 2009 г. На 30 септември 2009 г. България предостави още информация. На 27 ноември 2009 г. Комисията поиска още пояснения, които България предостави на 15 декември 2009 г. На 20 декември 2009 г. още веднъж беше разрешено удължаване на срока за попълване на липсващата информация. На 17 февруари 2010 г. България предостави още информация.
(3)
С писмо от 14 април 2010 г. Комисията уведоми България за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (2) („ДФЕС“) относно тази помощ.
(4)
Решението на Комисията да открие процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3).
(5)
Комисията не получи мнения от заинтересованите страни.
(6)
България изпрати коментари във връзка с решението на Комисията за откриване на процедура по член 108, параграф 2 от ДФЕС с писмо от 10 май 2010 г., изпратено до Комисията и регистрирано от нея на 17 юни 2010 г. На 17 юни 2010 г. българските власти предоставиха допълнителна информация.
(7)
На 29 октомври 2010 г. Комисията изпрати допълнително искане за информация, на което българските власти отговориха с писмо от 12 ноември 2010 г., изпратено до Комисията и регистрирано от нея на 23 ноември 2010 г., и с писмо от 3 декември 2010 г., изпратено до Комисията и регистрирано от нея на 6 декември 2010 г.
(8)
На 11 ноември 2010 г. българските власти започнаха производство по несъстоятелност срещу дружеството.
(9)
С писмо от 14 юни 2010 г., изпратено до Комисията на 23 ноември 2010 г., българските власти оттеглиха своето уведомление от 30 юни 2009 г.
II ОПИСАНИЕ
(10)
Получател на мярката за помощ е „Русе индъстри“. Дружеството (с предишно име „Русенска корабостроителница“ (4)) е създадено през 1991 г. със седалище в Русе, България, което е регион, допустим за помощ съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. Дружеството е приватизирано през април 1999 г., като 80 % от неговите акции са продадени на германското дружество Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH.
(11)
„Русе индъстри“ е активно в производството и ремонта на метални структури, както и в производството на кранове, кораби и морски съоръжения (5). През 2009 г. дружеството е имало 196 служители.
(12)
Във финансово отношение се наблюдава постоянна тенденция на спад в оборота на дружеството и увеличаващи се загуби за период от няколко години преди уведомлението, както е посочено в таблицата по-долу. През 2008 г. дружеството регистрира отрицателна оперативна печалба и отрицателен паричен поток.
Таблица 1
Годишен стокооборот и печалба на „Русе индъстри“
в млн. BGN (6)
2005
2006
2007
2008
годишен стокооборот
76 239
65 086
17 963
7 035
печалба преди облагане
(2 091)
1 977
(827)
(3 924)
(13)
Към момента на уведомлението „Русе индъстри“ дължи 9,85 млн. EUR на българската държава.
(14)
Дългът произлиза от споразумения за заеми (7), датиращи от 1996 г. и 1997 г., между Държавен фонд за реконструкция и развитие и „Русенска корабостроителница“ относно главница, която по онова време е възлизала на 8,45 млн. USD.
(15)
През април 1999 г. е сключено споразумение („Разсрочване 1999 г.“) с Министерството на финансите (по-нататък „МФ“), което е поело исковете на Държавния фонд за реконструкция и развитие, съгласно което споразумение 8 млн. USD от гореописания дълг плюс натрупаната лихва се превалутират (8) в EUR и Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH се ангажира да изплати тази сума между 1 декември 2000 г. и 30 юни 2006 г. при условията на разсрочено плащане.
(16)
На 21 май 2001 г. МФ и „Русе индъстри“ сключват друго споразумение, с което пълното възстановяване на задължението на дружеството към държавата (9), плюс натрупаните лихви, се отлага до 30 септември 2015 г., с гратисен период (през който се изплащат само лихвите без главницата) до 31 март 2006 г. („Разсрочване 2001 г.“).
(17)
Според разсрочването от 2001 г. цялото задължение е както следва: главницата става 7,97 млн. EUR, а лихвите (натрупани до 1 април 1999 г.) 2 млн. EUR. Според това споразумение по главницата се начислява годишна лихва от 1 %, а наказателна годишна лихва от 3 % се начислява върху просрочените суми (т.е. в случай че дружеството закъснее с плащането).
(18)
През септември 2005 г. точно преди края на гратисния период получателят иска ново предоговаряне на задълженията си (в допълнение към споразумението от 2001 г.). През декември 2006 г. българската Комисия за защита на конкуренцията намира искането за неоснователно съгласно българския закон за държавните помощи. „Русе индъстри“ обжалва решението на Комисията за защита на конкуренцията пред Върховния административен съд, който отхвърля жалбата през юли 2007 г. Следващо обжалване на това решение също е отхвърлено. Въпреки това държавата не се е опитала да изиска по законов път просрочената сума в съответствие с разсрочването от 2001 г.
(19)
През юли 2008 г. получателят е предложил да плати доброволно 1 млн. EUR от просрочените суми на два равни транша. Спроед това предложение първият транш е трябвало да бъде платен до октомври 2008 г., а вторият до февруари 2009 г. Когато „Русе индъстри“ не е платило нито един от тези таншове, държавата - по искане на дружеството, е удължила два пъти срока на първия транш съответно до декември 2008 г. и до януари 2009 г.
(20)
След като обещаните от „Русе индъстри“ плащания не са осъществени, през февруари 2009 г. българските власти изпращат напомняне за плащане. Допълнително напомняне за плащане на просрочените суми е изпратено през април и два пъти през юни 2010 г. Въпреки това държавата не успява да изиска по законов път задължението, което не е било изплатено съгласно разсрочването от 2001 г.
(21)
С писмо от 4 юни 2009 г.„Русе индъстри“ отново поиска от българските власти да разсрочат задължението му към държавата до 2019 г. с гратисен период до 2012 г. След това искане и в съответствие с член 108, параграф 3 от ДФЕС България изпрати уведомление за планираното разсрочване на задължението като помощ за преструктуриране.
(22)
С писмо от 28 юни 2010 г.„Русе индъстри“ отново предложи на държавата да изплати оставащите задължения съгласно споразуменията за плащане от разсрочването от 2001 г. През юли 2010 г. дружеството се ангажира да покрие всички просрочени и неизплатени суми на два равни транша: първия до края на юли 2010 г. и втория до края на август 2010 г. Въпреки това дружеството не успя да изпълни това споразумение.
(23)
Според информацията, предоставена от българските власти, до края на 2010 г. получателят е платил 1 млн. EUR от общата дължима сума съгласно разсрочването от 2001 г. В края на 2010 г. неизплатеното и просрочено задължение спрямо общата дължима сума възлиза на 3,7 млн. EUR.
(24)
От кореспонденцията между „Русе индъстри“ и българските власти личи, че българските власти са изпратили няколко напомняния за плащане за дължимата неизплатена сума. Въпреки че получателят е изразил желание или доброволно е предложил изплащане, на практика той никога не е върнал цялата оставаща сума според разсрочването от 2001 г. Освен напомнянията няма доказателства, че българските власти са предприели някакви стъпки за изискване по законов път на своите вземания.
(25)
Що се отнася до главницата, „Русе индъстри“ не е платило посочените суми (10) и затова не е спазило шестмесечната схема за разсрочване. Освен това обикновената лихва е плащана само до юли 2008 г.
(26)
Що се отнася до наказателната лихва, българските власти посочиха, че договорно определените 3 % (вж. параграф (3) по-горе) са начислени върху дължимите траншове от 2006 г. насам, когато дружеството е трябвало да започне да изплаща траншовете. Тези наказателни лихви са плащани от „Русе индъстри“ само между август 2006 г. и юли 2008 г. От юли 2008 г. дружеството не е плащало начислената наказателна лихва.
(27)
На 3 ноември 2010 г. българските власти направиха официално искане за плащане. Към момента на това искане просроченото задължение възлизаше на 3,7 млн. EUR (от които 3,4 млн. EUR главница, 151 000 EUR лихви и 140 000 EUR наказателни лихви).
(28)
Към момента на искането получателят е изплатил общо 1 млн. EUR, дължими съгласно разсрочването от 2001 г. (от които 245 000 EUR главница, 705 000 EUR лихви и 50 000 EUR наказателни лихви). Последното реално плащане, което „Русе индъстри“ е направило, датира от 11 юли 2008 г.
(29)
След искането и след като дружеството не е изпълнило своите задължения, националните органи започнаха процедура по несъстоятелност срещу получателя на 11 ноември 2010 г. (т.е. девет години след разсрочването от 2001 г., което е над 4 години след края на гратисния период и над 2 години от последното плащане от страна на „Русе индъстри“).
(30)
На 11 ноември 2010 г. българските власти започнаха процедура по несъстоятелност срещу получателя.
III РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА НА ПРОЦЕДУРА ПО ЧЛЕН 108, ПАРАГРАФ 2 ОТ ДФЕС
(31)
Както е посочено по-горе (вж. параграф (21)), през юни 2009 г. получателят подаде ново искане за разсрочване на задължението според разсрочването от 2001 г. Това планирано разсрочване бе мярката, за която на 30 юни 2009 г. бе изпратено уведомление до Комисията за помощ за преструктуриране.
(32)
Според уведомлението планът би спомогнал за изплащането на задължението от 9,85 млн. EUR за срок от 10 години (т.е. до 2019 г.), с гратисен период до 30 юни 2012 г.
(33)
България бе на мнение, че планираната мярка е съвместима с вътрешния пазар въз основа на Съобщението на Комисията за Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (11) като помощ за преструктуриране.
(34)
Комисията имаше съмнения по отношение на съвместимостта на помощта, за която бе изпратено уведомление. Съответно на 14 април 2010 г. Комисията започна процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС.
(35)
Освен това, решението за откриване на процедура по член 108, параграф 2 от ДФЕС повдигна съмнения за това дали фактът, че в миналото от дружеството не са изискани по законовия ред просрочените задължения съгласно споразумението за разсрочване от 2001 г., може да представлява допълнителна държавна помощ.
(36)
Българските власти оттеглиха това уведомление на 23 ноември 2010 г., поради което официалното разследване за мярката стана безпредметно.
IV МНЕНИЯ НА БЪЛГАРИЯ ОТНОСНО РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА ПО ЧЛЕН 108, ПАРАГРАФ 2 ОТ ДФЕС
(37)
Що се отнася до въздържането от изискване по законов път на дълга, България само заяви, че държавата е действала като частен инвеститор в условията на пазарна икономика, което максимизира шансовете за събиране на нейния дълг, като позволява доброволно плащане. България не е предоставила подробни аргументи в тази връзка.
V ОЦЕНКА
(38)
България оттегли уведомлението за разсрочването на задължението на „Русе индъстри“ към държавата през ноември 2010 г. В резултат официалната процедура по разследване относно помощта за преструктуриране, за която е изпратено уведомление, стана безпредметна съгласно член 8, параграф 2 от Регламент № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (12).
(39)
Разглежданата мярка е въздържането от изискване по законов път на плащане на дълга в съответствие с разсрочването от 2001 г.
(40)
Що се отнася до присъединяването на България към ЕС и следователно до въпроса дали въздържането от изискване на дълга от 1 януари 2007 г. потенциално представлява нова помощ по смисъла на член 1, буква д) от Процедурния регламент, Комисията отбелязва, че неплащането от страна на получателя на сумите, дължими съгласно разсрочването от 2001 г., и липсата на държавни действия е довело до промени в общия риск за държавата според разсрочването от 2001 г. Това увеличение на задължението на държавата (т.е. въздържането от изпълнение) води до последици след датата на присъединяване и следователно мярката трябва да се разглежда като приложима след присъединяването, което означава, че тя представлява нова държавна помощ.
(41)
Трябва да се отбележи също, че тази мярка, за която не е изпратено уведомление, не е включена в допълнението към приложение V към Акта за присъединяване на България (13). По-специално тя не е била а) нито приведена в действие преди 31 декември 1994 г., б) нито включена в допълнението към приложение V и в) нито включена във временния механизъм, приложен във връзка с присъединяването.
(42)
В този контекст Комисията допълнително ще прецени дали въздържането от изискване по законов ред на дълга от 1 януари 2007 г. представлява нова помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(43)
Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез държавни ресурси под каквато и да е форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставянето в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на определени стоки е несъвместима с вътрешния пазар.
(44)
Мярката е финансирана с държавни ресурси - тъй като води до пропуснати приходи за държавата - и решенията на МФ се считат за преки решения на държавата.
(45)
Въздържането от изискване по законов ред на дълга също засяга „Русе индъстри“ индивидуално и поради това е селективно.
(46)
В допълнение, „Русе индъстри“ е предприятие, произвеждащо стоки, които се търгуват свободно в Съюза. Затова Комисията смята, че е изпълнено условието за засягане на конкуренцията и търговията в Съюза.
(47)
Комисията следва допълнително да прецени дали мярката под формата на въздържане от изискване на дълга предоставя предимство на дружеството, което то не би могло да получи иначе на пазара.
(48)
Както е обяснено по-горе, задължението датира от 1996-97 г. и вече два пъти е било разсрочвано (през 1999 г. и 2001 г.). Що се отнася до въздържането от изискване на дълга съгласно разсрочването от 2001 г., както и неизпълнението на задълженията на дружеството, никой частен кредитор не би имал поведение като това на българската държава. В действителност от наличната информация следва, че не са предприети конкретни стъпки за изискване на дълга от 30 март 2006 г., когато гратисният период е изтекъл и първите траншове от главницата са станали дължими, но не са били платени. Освен това, финансовото положение на дружеството е било слабо (вж. таблица 1 по-горе), тъй като се наблюдава спад в стокооборота и увеличаване на загубите и няма перспективи дружеството отново да стане печелившо. Освен това трябва да се отбележи, че макар част от дълга (1,13 млн. BGN (14)) да е гарантиран с обезпечения (15), българските власти не са предприели никакви стъпки за изискване по законов ред на тази част от дълга.
(49)
В действителност, българските власти не предоставиха никакви обяснения затова защо схемата за разсрочване не е изпълнена по законов ред и не обясниха своето твърдение, че изчакването на доброволното плащане (в контекста на отрицателната кредитна история на дружеството) би максимизирало техния шанс за събиране на дълга.
(50)
При подобни обстоятелства частен кредитор би изискал по законов ред изпълнението на споразумението. Затова неспазването на разсрочването от 2001 г. и въздържането на България от изискване на дълга по законов ред е предоставя предимство на „Русе индъстри“.
(51)
Въз основа на горепосоченото Комисията смята, че въздържането от изискване на дълга към държавата в полза на „Русе индъстри“ представлява нова помощ, считано от 1 януари 2007 г. по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(52)
По отношение на евентуалната съвместимост следва да се отбележи, че България не е представила никакви аргументи в тази връзка.
(53)
Дори ако „Русе индъстри“ се приеме официално за дружество в затруднение по смисъла на Съобщението на Комисията за Насоки на Общността държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, критериите за съвместима помощ за оздравяване и преструктуриране не са изпълнени. По-специално що се отнася до помощта за оздравяване, не е доказано, че мярката ще е ограничена до необходимия минимум, че ще се предостави на основание на сериозни социални трудности и няма да предизвика нежелан ефект на разпространение в други държави-членки. Освен това нейният срок е над 6 месеца. Що се отнася до помощта за преструктуриране, при липсата на план за преструктуриране възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план не е доказано. Освен това не е демонстрирано, че помощта ще бъде минимална и ще се избягва ненужното нарушаване на конкуренцията.
(54)
Дружеството се намира в подпомаган район съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС и като такова то е допустимо за регионална помощ съгласно Насоките за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (16) (по-нататък: НРП). Въпреки това мярката не съответства на НРП. По-специално, що се отнася до евентуалната оперативна помощ, тази помощ не улеснява развитието на никакви дейности или икономически области и не е ограничена във времето, не е намаляваща или пропорционална на това, което е нужно за преодоляване на специфични икономически недостатъци.
(55)
Няма други мотиви за съвместимост, които могат да се приложат. Следователно помощта е неправомерна и несъвместима в ДФЕС.
(56)
В съответствие с ДФЕС и установената практика на Съда Комисията е компетентна да реши, че въпросната държава трябва да отмени или да измени помощта (17), когато Комисията установи, че помощта е несъвместима с вътрешния пазар. Съдът също така нееднократно е постановявал, че задължението на дадена държава да отмени помощ, счетена от Комисията за несъвместима с общия пазар, цели да възстанови съществувалото преди това положение (18). В този контекст Съдът постанови, че целта е постигната, когато получателят е изплатил сумите, предоставени чрез неправомерна помощ, като така се е отказал от преимуществото, което е имал над конкурентите си на пазара, и ситуацията от преди плащането на помощта е възстановена (19).
(57)
Следвайки тази съдебна практика, член 14 от Регламент (ЕО) № 659/99 на Съвета постановява, че „когато са взети отрицателни решения в случаи с неправомерна помощ, Комисията решава съответната държава-членка да вземе всички необходими мерки за възстановяване на помощта от получателя“.
(58)
Следователно, предвид факта, че въпросната мярка трябва да се счита за неправомерна и несъвместима, сумата на помощта трябва да бъде върната, за да бъде възстановена ситуацията на пазара от преди плащането на помощта. Затова възстановяването трябва да се приложи от момента, в който е възникнало предимство за получателя, т.е. когато помощта е предоставена на разположение на получателя, и ще бъдат наложени лихви за възстановяване до момента на ефективното възстановяване.
(59)
Несъвместимият елемент на помощ на мярката се изчислява като дължимата и неизплатена сума според разсрочването от 2001 г., от 1 януари 2007 г. до 11 ноември 2010 г., когато България е регистрирала вземането си в производството по несъстоятелност. По това време просрочената сума възлиза на 3,7 млн. EUR. Точната сума за възстановяване и лихвата, която ще бъде приложена към тази сума, трябва да бъдат изчислени от България. Направените плащания, различни от сумите, платени съгласно споразумението, могат да бъдат приспаднати от сумата за възстановяване на неправомерната и несъвместима помощ.
VI ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(60)
Първо, Комисията отбелязва, че България оттегли уведомлението относно разсрочването на дълга от 9,85 млн. EUR, като по този начин официалната процедура по разследване стана безпредметна.
(61)
Второ, Комисията заключава, че въздържането от изискване на дълга към държавата от 1 януари 2007 г. представлява нова държавна помощ в полза на „Русе индъстри“ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(62)
Тъй като тази държавна помощ е неправомерна и несъвместима, тя трябва да бъде върната от получателя.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Комисията реши да закрие официалната процедура по разследване по член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз относно разсрочването на дълга от 9,85 млн. EUR, за което е изпратено уведомление, като отбелязва, че България оттегли своето уведомление.
Член 2
Държавната помощ, неправомерно предоставена от България в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз в полза на „Русе индъстри“ чрез въздържане от изискване на плащането на задължението към държавата от 1 януари 2007 г., е несъвместима с вътрешния пазар.
Член 3
1. България трябва да си възстанови от получателя помощта, посочена в член 2.
2. Сумите, които подлежат на възстановяване, носят лихва за периода от 1 януари 2007 г. до тяхното пълно възстановяване.
3. Лихвата се изчислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 Комисията (20).
Член 4
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 2, е незабавно и ефективно.
2. България предприема мерки за това, че настоящото решение ще бъде изпълнено в срок от четири месеца от датата на уведомяване на него.
Член 5
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение България предоставя следната информация на Комисията:
а)
общата сума (главница и лихви по възстановяването), която ще бъда възстановена от получателя;
б)
подробно описание на вече предприетите и планираните мерки за изпълнение на настоящото решение;
в)
документи, които доказват, че на получателя е било наредено да върне помощта.
2. България информира Комисията за напредъка по националните мерки, предприети за прилагане на настоящото решение до приключването на възстановяването на помощта, посочена в член 2. При обикновено искане от Комисията България изпраща незабавно информация за вече взетите и планираните мерки с цел спазването на това решение. Тя също предоставя подробна информация относно размера на помощта и лихвата по възстановяване, които вече са възстановени от получателя.
Член 6
Адресат на настоящото решение е България.
Съставено в Брюксел на 13 юли 2011 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-13 ta’ Lulju 2011
dwar l-għajnuna mill-Istat SA.28903 (C 12/10) (ex N 389/09) mogħtija mill-Bulgarija lil Ruse Industry
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 4903)
(It-test bil-Bulgaru biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/706/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li talbet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonjiet imsemmijin hawn fuq (1),
Billi:
I PROĊEDURA
(1)
Fit-30 ta’ Ġunju 2009 l-awtoritajiet Bulgari nnotifikaw lill-Kummissjoni b’miżura ta’ ristruttarazzjoni għal Ruse Industry AD (minn issa ‘l quddiem ‘Ruse Industry’ jew ‘il-kumpanija’) fil-forma ta’ differiment u skedar mill-ġdid ta’ dejn dovut lill-Istat li jlaħħaq id-EUR 9,85 miljun.
(2)
Fit-28 ta’ Lulju 2009 ntbagħtet talba ddettaljata għal informazzjoni lill-awtoritajiet Bulgari. Il-Bulgarija wieġbet parzjalment fl-24 ta’ Awwissu 2009 u fl-istess ittra talbet biex jittawwal iż-żmien sa meta kellha twieġeb. Dan sar b’ittra bid-data tat-28 ta’ Awwissu 2009. Il-Bulgarija ressqet aktar informazzjoni fit-30 ta’ Settembru 2009. Fis-27 ta’ Novembru 2009 l-Kummissjoni talbet għal kjarifika oħra u l-Bulgarija wieġbet fil-15 ta’ Diċembru 2009. Fl-20 ta’ Diċembru 2009 ngħatat estensjoni oħra għall-informazzjoni li kien għad jonqos li tiġi pprovduta. Fis-17 ta’ Frar 2010 l-Bulgarija ppreżentat iktar informazzjoni.
(3)
B’ittra datata l-14 ta’ April 2010, il-Kummissjoni informat lill-Bulgarija li kienet iddeċidiet li tiftaħ il-proċedura prevista fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (‘TFUE’) (2) fir-rigward ta’ din l-għajnuna.
(4)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tibda l-proċedura ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3).
(5)
Il-Kummissjoni ma rċeviet l-ebda kummenti minn partijiet interessati.
(6)
B’ittra bid-data tal-10 ta’ Mejju 2010 mibgħuta lill-Kummissjoni u irreġistrata mill-istess Kummissjoni fis-17 ta’ Ġunju 2010, il-Bulgarija ressqet kummenti dwar id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tiftaħ il-proċedura. Fis-7 ta’ Ġunju 2010 l-awtoritajiet Bulgari pprovdew aktar informazzjoni.
(7)
Fid-29 ta’ Ottubru 2010 l-Kummissjoni bagħtet talba oħra għal aktar informazzjoni, u l-awtoritajiet Bulgari rrispondew għaliha b’ittra bid-data tat-12 ta’ Novembru 2010, li ntbagħtet lill-Kummissjoni u li ġiet irreġistrata mill-istess Kummissjoni fit-23 ta’ Novembru 2010, u b’ittra bid-data tat-3 ta’ Diċembru 2010, mibgħuta lill-Kummissjoni u li ġiet irreġistrata mill-istess Kummissjoni fis-6 ta’ Diċembru 2010.
(8)
Fil-11 ta’ Novembru 2010 l-awtoritajiet Bulgari fetħu proċedura ta’ falliment kontra l-kumpanija.
(9)
B’ittra bid-data tal-14 ta’ Ġunju 2010 li ntbagħtet lill-Kummissjoni fit-23 ta’ Novembru 2010, l-awtoritajiet Bulgari rtiraw in-notifikazzjoni tagħhom tat-30 ta’ Ġunju 2009.
II DESKRIZZJONI
Il-benefiċjarju
(10)
Minn din l-għajnuna gawdiet ir-Ruse Industry. Il-kumpanija (li fil-bidu kien jisimha Ruse Shipyard (4)) inħolqot fl-1991 u tinsab f’Ruse, il-Bulgarija. Dan huwa reġjun eliġibbli għall-għajnuna skont l-Artikolu 107(3)(a) tat-TFUE. Il-kumpanija ġiet ipprivatizzata f’April 1999, meta 80 % tal-ishma tagħha nbiegħu lid-ditta Ġermaniża Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH.
(11)
Ruse Industry hija involuta fil-produzzjoni u t-tiswija ta’ strutturi tal-metall kif ukoll fil-manifattura ta’ krejnijiet, vapuri u tagħmir marittimu (5). Fl-2009 l-kumpanija kellha 196 ħaddiem.
(12)
Finanzjarjament, il-kumpanija esperjenzat tendenza kostanti ta’ tnaqqis fil-fatturat u żieda fit-telf fuq medda ta’ diversi snin qabel in-notifikazzjoni, kif indikat fit-tabella li ġejja. Fl-2008 l-kumpanija rreġistrat riżultat operazzjonali negattiv u fluss negattiv tal-flus.
Tabella 1
Il-fatturat u l-qligħ annwali tar-Ruse Industry
F’miljuni ta’ BGN (6)
2005
2006
2007
2008
fatturat annwali
76 239
65 086
17 963
7 035
qligħ qabel it-taxxa
(2 091 )
1 977
(827)
(3 924 )
Id-dejn li r-Ruse Industry għandha mal-Istat
(13)
Meta ntbagħtet in-notifikazzjoni, ir-Ruse Industry kellha tagħti lill-Istat Bulgaru EUR 9,85 miljun.
(14)
Id-dejn joriġina minn ftehimiet dwar self (7) li jmorru lura għall-1996 u l-1997 bejn il-Fond Statali għar-Rikostruzzjoni u għall-Iżvilupp u r-Ruse Shipyard rigward kapital li dak iż-żmien kien ta’ USD 8,45 miljun.
(15)
F’April 1999 ġie konkluż ftehim (‘l-iskedar mill-ġdid tal-1999’) mal-Ministeru tal-Finanzi, li ħa fuqu l-klejms tal-Fond Statali għar-Rikostruzzjoni u għall-Iżvilupp; skont il-ftehim USD 8 miljun mid-dejn imsemmi hawn fuq, flimkien mal-imgħax miġmugħ, ġie iddenominat mill-ġdid (8) f’ewro u r-Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH daħlet biex tħallas lura din is-somma bejn l-1 ta’ Diċembru 2000 u t-30 ta’ Ġunju 2006 skont pjan skedat mill-ġdid għall-ħlas lura.
(16)
Fil-21 ta’ Mejju 2001 il-Ministeru tal-Finanzi u r-Ruse Industry kkonkludew ftehim ieħor, li skontu ż-żmien biex isir il-ħlas sħiħ tad-dejn li l-kumpanija kellha mal-Istat (9), flimkien mal-imgħax miġmugħ, ittawwal sat-30 ta’ Settembru 2015, b’perjodu ta’ konċessjoni (għall-ħlas tal-imgħax biss, mhux tal-kapital) sal-31 ta’ Marzu 2006 (‘l-iskedar mill-ġdid tal-2001’).
(17)
Bl-iskedar mill-ġdid tal-2001 id-dejn sħiħ kien magħmul minn EUR 7.97 miljun, flimkien ma’ EUR 2 miljun imgħax (miġmugħ sal-1 ta’ April 1999). Skont dan il-ftehim, il-kapital kellu fuqu mgħax ta’ 1 % fis-sena, bi mgħax ta’ penali ta’ 3 % fis-sena pagabbli fuq somom li suppost ikunu diġà tħallsu (i.e. jekk il-kumpanija tkun waqgħet lura fil-ħlasijiet).
(18)
F’Settembru 2005, eżatt qabel it-tmiem tal-perjodu ta’ konċessjoni, il-benefiċjarju talab li għal darb’oħra d-dejn pubbliku tiegħu jiġi skedat mill-ġdid (wara l-ftehim tal-2001). F’Diċembru 2006, il-Kummissjoni Bulgara dwar il-Kompetizzjoni kkonkludiet li din it-talba kienet inammissibbli skont l-Att dwar l-Għajnuna mill-Istat tal-Bulgarija. Ir-Ruse Industry appellat mid-deċiżjoni tal-Kummissjoni dwar il-Kompetizzjoni quddiem il-Qorti Amministrattiva, u l-appell ġie rrifjutat f’Lulju 2007. Ġie rrifjutat ukoll appell ieħor li sar kontra din id-deċiżjoni. Minkejja dan, l-Istat ma ppruvax jiġbor b’mod effettiv id-dejn li suppost kien diġà tħallas skont l-iskedar mill-ġdid tal-2001.
(19)
F’Lulju 2008 l-benefiċjarju offra minn jeddu li jħallas EUR 1 miljun mill-ammont li suppost kien diġà tħallas, f’żewġ pagamenti indaqs. Skont din l-offerta, l-ewwel pagament kellu jsir sa Ottubru 2008 u t-tieni wieħed sa Frar 2009. Meta r-Ruse Industry m’għamlet l-ebda wieħed minn dawn il-pagamenti, l-Istat - wara li talbitu jagħmel dan il-kumpanija - tawwal darbtejn iż-żmien sa meta kellu jsir l-ewwel pagament, darba sa Diċembru 2008 u mbagħad sa Jannar 2009.
(20)
Meta l-ħlas lura mwiegħed mir-Ruse Industry baqa’ ma seħħx, l-awtoritajiet Bulgari bagħtu jfakkru lill-kumpanija fi Frar 2009. F’April u darbtejn f’Ġunju 2010 ntbagħtu aktar tfakkiriet biex isir il-ħlas lura tas-somom li suppost kienu diġà tħallsu. Madanakollu, l-Istat naqas milli jiġbor b’mod effettiv id-dejn li ma kienx tħallas lura skont l-iskedar mill-ġdid tal-2001.
(21)
B’ittra bid-data tal-4 ta’ Ġunju 2009 r-Ruse Industry reġgħet talbet lill-awtoritajiet Bulgari biex jiskedaw mill-ġdid id-dejn tagħha mal-Istat sal-2019 b’perjodu ta’ konċessjoni sal-2012. Wara li saret din it-talba, u skont l-Artikolu 108(3) TFUE, il-Bulgarija nnotifikat l-iskedar mill-ġdid li kellhom il-ħsieb li jagħmlu tad-dejn bħala għajnuna għar-ristrutturazzjoni.
(22)
B’ittra bid-data tat-28 ta’ Ġunju 2010 ir-Ruse Industry reġgħet offriet lill-Istat li tħallas lura l-obbligazzjonijiet li suppost kienet diġà ħallset skont l-arranġamenti għall-ħlas lura li kienu saru fl-iskedar mill-ġdid tal-2001. F’Lulju 2010 il-kumpanija wegħdet li tkopri l-flus kollha li suppost kienu diġa tħallsu f’żewġ pagamenti indaqs: l-ewwel wieħed sa tmiem Lulju 2010 u t-tieni wieħed sa tmiem Awwissu 2010. Madanakollu, il-kumpanija ma rnexxilhiex tirrispetta dan il-ftehim.
(23)
Skont l-informazzjoni mressqa mill-awtoritajiet Bulgari, sa tmien l-2010 l-benefiċjarju kien ħallas EUR 1 miljun mis-somma totali li hija dovuta skont l-iskedar mill-ġdid tal-2001. Fi tmiem l-2010, id-dejn pendenti li suppost kien diġà tħallas fir-rigward tas-somma totali dovuta kien EUR 3.7 miljun.
In-nuqqas tal-infurzar tad-dejn mal-Istat
(24)
Il-korrispondenza bejn ir-Ruse Industry u l-awtoritajiet Bulgari turi li dawn tal-aħħar bagħtu għadd ta’ tfakkiriet biex isir il-ħlas tal-ammonti pendenti li suppost kienu diġa tħallsu. Għalkemm il-benefiċjarju esprima r-rieda tiegħu jew offra minn jeddu li jħallas lura l-flus, fir-realtà qatt ma kopra għal kollox id-dejn pendenti skont l-iskedar mill-ġdid tal-2001. Barra mit-tfakkiriet, m’hemmx evidenza li l-awtoritajiet Bulgari ħadu xi passi biex jinfurzaw il-klejms tagħhom b’mod effettiv.
(25)
Rigward il-kapital, ir-Ruse Industry ma ħallsitx is-somom stipulati (10), u għaldaqstant ma mxietx skont skont l-iskeda ta’ ħlas kull sitt xhur. Barra minn hekk, l-imgħax ordinarju tħallas biss sa Lulju 2008.
(26)
Rigward l-imgħax ta’ penali, l-awtoritajiet Bulgari indikaw li t-3 % stipulati mill-kuntratt (ara l-paragrafu 17 iktar ‘il fuq) bdew jiddekorru fuq il-pagamenti dovuti mill-2006 ‘l quddiem, meta l-kumpanija kellha tibda tħallashom lura. Ir-Ruse ħallset dan l-imgħax ta’ penali biss bejn Awwissu 2006 u Lulju 2008. Minn Lulju 2008 ‘l quddiem il-kumpanija ma ħallsitx l-imgħax ta’ penali li kien ġie miżjud mad-dejn.
(27)
Fit-3 ta’ Novembru 2010 l-awtoritajiet Bulgari għamlu talba uffiċjali għall-ħlas lura. Meta saret din it-talba d-dejn li suppost kien diġà tħallas kien ilaħħaq it-EUR 3,7 miljun (li kien magħmul minn EUR 3,4 miljun f’kapital, EUR 151 000 f’imgħax u EUR 140 000 f’imgħax ta’ penali).
(28)
Meta saret din it-talba l-benefiċjarju kien ħallas lura total ta’ EUR 1 miljun li kienu dovuti skont l-iskedar mill-ġdid tal-2001 (li kienu magħmula minn EUR 245 000 f’kapital, EUR 705 000 f’imgħax u EUR 50 000 f’imgħax ta’ penali). L-aħħar darba li fil-fatt sar ħlas lura mir-Ruse Industry kien fil-11 ta’ Lulju 2008.
(29)
Wara t-talba u wara li l-kumpanija naqset milli tikkonforma mal-obbligi tagħha, fil-11 ta’ Novembru 2010 l-awtoritajiet nazzjonali fetħu proċedura ta’ falliment kontra l-benefiċjarju. Dan kien disa’ snin wara l-iskedar mill-ġdid tal-2001, aktar minn erba’ snin wara li għalaq il-perjodu ta’ konċessjoni u aktar minn sentejn mill-aħħar darba li r-Ruse Industry kienet għamlet xi ħlas ta’ xi tip.
(30)
Fil-11 ta’ Novembru 2010 l-awtoritajiet Bulgari fetħu proċedura ta’ falliment kontra l-benefiċjarju.
III ID-DEĊIŻJONI LI JINGĦATA BIDU GĦALL-PROĊEDURA
(31)
Kif issemma aktar ‘il fuq (ara l-paragrafu 21) f’Ġunju 2009 l-benefiċjarju reġa’ talab li jiġi skedat mill-ġdid id-dejn pendenti skont il-ftehim tal-2001. Dan l-iskedar mill-ġdid ippjanat kien il-miżura li fit-30 ta’ Ġunju 2009 ġiet innotifikata lill-Kummissjoni bħala għajnuna għar-ristrutturazzjoni.
(32)
Skont in-notifikazzjoni, il-pjan kellu jipprovdi għall-ħlas lura tad-dejn ta’ EUR 9,85 miljun fuq perjodu ta’ 10 snin (i.e. sal-2019), b’perjodu ta’ konċessjoni sat-30 ta’ Ġunju 2012.
(33)
Il-Bulgarija kienet tal-opinjoni li l-miżura ppjanata kienet kompatibbli mas-suq intern bħala għajnuna għar-ristrutturazzjoni fuq il-bażi tal-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni dwar ‘Linji gwida Komunitarji dwar l-għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturazzjoni tal-kumpaniji f’diffikultà’ (11).
(34)
Il-Kummissjoni kellha d-dubji tagħha dwar il-kompatibilità tal-għajnuna nnotifikata. Għalhekk, fl-14 ta’ April 2010, tat bidu għall-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) TFUE.
(35)
Barra minn hekk, id-deċiżjoni li tinfetaħ il-proċedura qajmet tħassib dwar jekk in-nuqqas, fil-passat, ta’ infurzar tal-obbligazzjonijiet tal-kumpanija li suppost kienu diġà tħallsu skont il-ftehim tal-2001 dwar l-iskedar mill-ġdid jistax jikkostitwixxi aktar għajnuna mill-Istat.
(36)
L-awtoritajiet Bulgari rtiraw in-notifikazzjoni tagħha fit-23 ta’ Novembru 2010, u b’hekk l-investigazzjoni formali dwar il-miżura nnotifokata saret superfluwa.
IV IL-KUMMENTI TAL-BULGARIJA DWAR ID-DEĊIŻJONI BIEX TINBEDA L-PROĊEDURA
(37)
Rigward in-nuqqas ta’ infurzar tad-dejn, il-Bulgarija tistqarr biss li l-Istat ġab ruħu bħalma kien jagħmel investitur privat f’ekonomija tas-suq, b’mod li mmassimizza l-possibilitajiet li jirkupra d-dejn li kellu jieħu billi jippermetti li jkun hemm ħlas lura volontarju. F’dan ir-rigward il-Bulgarija ma ressqet l-ebda argumenti ddettaljati.
V VALUTAZZJONI
L-għajnuna nnotifkata għar-ristrutturazzjoni
(38)
Il-Bulgarija rtirat in-notifikazzjoni tal-iskedar mill-ġdid tad-dejn tar-Ruse Industry mal-Istat f’Novembru 2010. Kaġun ta’ hekk, l-invesigazzjoni formali rigward il-miżura nnotifikata ta’ għajnuna għar-ristrutturazzjoni saret superfluwa skont l-Artikolu 8(2) tar-Regolament tal-Kunsill Nru 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli ddettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (12).
In-nuqqas ta’ infurzar tad-dejn tal-passat
L-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat
(39)
Il-miżura li qed tiġi vvalutata hija n-nuqqas ta’ infurzar tad-dejn skont l-iskedar mill-ġdid tal-2001.
(40)
Rigward is-sħubija tal-Bulgarija fl-UE u, għalhekk, rigward jekk dan in-nuqqas ta’ infurzar tad-dejn mill-1 ta’ Jannar 2007 ‘il quddiem jistax jikkostitwixxi għajnuna ġdida skont it-tifsira tal-Artikolu 1(c) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999, il-Kummissjoni tinnota li l-fatt li l-benefiċjarju naqas milli jħallas lura s-somom dovuti skont l-iskedar mill-ġdid u l-fatt li l-Istat ma ħax azzjoni wasslu għal bidliet fl-iskopertura totali tal-Istat skont l-iskedar mill-ġdid tal-2001. Din iż-żieda fid-dejn dovut lill-Istat (i.e. in-nuqqas ta’ infurzar) tħalli l-effetti wara d-data tas-sħubija u għaldaqstant il-miżura għandha titqies bħala applikabbli wara s-sħubija u għalhekk li tikkostitwixxi għajnuna ġdida mill-Istat.
(41)
Għandu jiġi nnutat ukoll li din il-miżura mhux innotifikata ma kinitx koperta mill-Appendiċi ta’ mal-Anness V tal-Att tal-Adeżjoni tal-Bulgarija (13). B’mod aktar speċifiku, il-miżura: (a) la ddaħħlet fis-seħħ qabel il-31 ta’ Diċembru 1994, (b) la ġiet elenkata fl-Appendiċi ta’ mal-Anness V, u (c) lanqas m’ kienet koperta mill-mekkaniżmu interim li kien japplika b’rabta mas-sħubija.
(42)
B’dan l-isfond, hawn taħt il-Kummissjoni tivvaluta jekk in-nuqqas ta’ infurzar tad-dejn mill-1 ta’ Jannar 2007 ‘il quddiem jikkostitwix għajnuna ġdida skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE.
(43)
Skont l-Artikolu 107(1) TFUE, kull għajnuna ta’ kwalunkwe forma mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetittività billi tiffavorixxi lil ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti oġġetti, u li tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri hija inkompatibbli mas-suq intern.
(44)
Il-miżura hija ffinanzjata mir-riżorsi tal-Istat, minħabba li twassal biex l-Istat jitlef xi dħul, u d-deċiżjonijiet li ħa l-Ministeru tal-Finanzi jikkwalifikaw bħala deċiżjonijiet diretti meħudin mill-Istat.
(45)
In-nuqqas ta’ infurzar tad-dejn għandu x’jaqsam mar-Ruse Industry individwalment u, għalhekk, huwa selettiv.
(46)
Barra minn hekk, ir-Ruse Industry hija impriża li tipproduċi affarijiet li jiġu kkummerċjalizzati liberament fl-Unjoni. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li hawnhekk tiġi ssodisfata l-kundizzjoni li l-għajnuna trid tkun taffettwa lill-kompetizzjoni u l-kummerċ fl-Unjoni.
(47)
Il-Kummissjoni trid tivvaluta wkoll jekk il-miżura fil-forma tan-nuqqas ta’ infurzar tad-dejn tagħtix lill-kumpanija vantaġġ li kieku ma kienx ikollha fis-suq.
(48)
Kif ġie spjegat hawn fuq, id-dejn ilu li sar mill-1996-97 u diġà ġie skedat mill-ġdid darbtejn (fl-1999 u fl-2001). Rigward in-nuqqas ta’ infurzar tad-dejn skont l-iskedar mill-ġdid tal-2001 u n-nuqqas preċedenti tal-kumpanija li tissodisfa l-obbligi tagħha, l-ebda kreditur privat ma kien iġib ruħu bħalma għamel l-Istat Bulgaru. Ċertament, l-informazzjoni disponibbli turi li ma ttieħdu l-ebda passi konkreti biex id-dejn jiġi infurzat mit-30 ta’ Marzu 2006 ‘l quddiem, meta ntemm il-perjodu ta’ konċessjoni u kellhom isiru l-ewwel pagamenti tal-kapital li iżda baqgħu ma sarux. Aktar minn hekk, il-qagħda finanzjarja tal-kumpanija kienet dgħajfa (ara t-Tabella 1 iktar ‘il fuq) minħabba li rreġistrat fatturat li kien qed jonqos u telf li kien qed jiżdied, u ma kien hemm l-ebda tama li l-kumpanija terġa’ tibda tagħmel il-qligħ. Barra minn hekk, irid jiġi nnutat ukoll li avolja parti mid-dejn (BGN 1,13 miljun (14)) ġiet iggarantita bil-kollateral (15), l-awtoritajiet Bulgari xorta waħda ma ħadu l-ebda passi biex jinfurzaw dik il-parti tad-dejn.
(49)
Fil-fatt, l-awtoritajiet Bulgari ma pprovdew l-ebda ġustifikazzjoni dwar għaliex l-iskeda tal-ħlas lura ma ġietx infurzata u ma ġġustifikawx l-istqarrija tagħhom li l-istennija għal ħlas lura volontarju (fid-dawl tal-istorja li kellha l-kumpanija ta’ nuqqas ta’ ħlas tad-djun) kellha timmassimizza l-probabbiltajiet tagħhom li jirkupraw id-dejn.
(50)
F’ċirkustanzi simili, kreditur privat kien ifittex li l-ftehim jiġi infurzat. Għalhekk, in-nuqqas ta’ konformità mal-iskedar mill-ġdid tal-2001 u l-fatt li l-Bulgarija ma infurzatx id-dejn li kellha tieħu jagħtu vantaġġ lir-Ruse Industry.
Konklużjoni dwar l-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat
(51)
Fuq il-bażi ta’ li ntqal hawn fuq, il-Kummissjoni tqis li n-nuqqas ta’ infurzar tad-dejn li r-Ruse Industry kellha mal-Istat jikkostitwixxi għajnuna ġdida skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE mill-1 ta’ Jannar 2007 ‘il quddiem.
Il-kumpatibiltà
(52)
Dwar il-possibbiltà li l-miżura tkun kompatibbli, għandu jiġi nnutat li l-Bulgarija ma ressqet l-ebda argumenti f’dan ir-rigward.
(53)
Anki jekk ir-Ruse Industry tikkwalifika formalment bħala kumpanija f’diffikultà skont it-tifsira tal-Linji Gwida Komunitarji dwar l-għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u għar-ristrutturazzjoni, il-kriterji għal għajnuna kompatibbli għas-salvataġġ jew għar-ristrutturazzjoni mhumiex issodisfati. B’mod aktar speċifiku, rigward l-għajnuna għas-salvataġġ, ma ntweriex li l-miżura tkun ristretta għall-minimu neċessarju, li tingħata għal raġunijiet ta’ diffikultajiet soċjali serji u li ma jkollha l-ebda effetti mifruxin negattivi eċċessivi fuq Stati Membri oħrajn. Aktar minn hekk, taqbeż is-sitt xhur. Mil-lat tal-għajnuna għar-ristrutturazzjoni, fin-nuqqas ta’ pjan ta’ ristrutturazzjoni ir-restawr tal-vijabbiltà fuq tul ta’ żmien twil ma ġiex ippruvat. Barra minn dan, ma ntweriex li l-għajnuna kienet tinżamm fuq livell minimu u li kienu jiġu evitati distorsjonijiet eċċessivi tal-kompetizzjoni.
(54)
Il-kumpanija tinsab f’żona assistita skont l-Artikolu 107(3)(a) TFUE u, bħala tali, hija eliġibbli għal għajnuna reġjonali skont il-Linji Gwida dwar l-għajnuna reġjonali nazzjonali għall-2007-2013 (16). Il-miżura, iżda, ma tikkonforma lanqas ma’ dawn il-Linji Gwida. B’mod partikulari, rigward il-possibbiltà ta’ għajnuna operazzjonali, din l-għajnuna ma tiffaċilitax l-iżvilupp ta’ xi attivitajiet jew oqsma ekonomiċi u mhix limitata fiż-żmien, digressiva jew proporzjonata ma’ dak li hu neċessarju biex jiġu rrimedjati żvantaġġi ekonomiċi speċifiċi.
(55)
Mhuma applikabbli l-ebda raġunijiet oħra għall-kompatibbiltà. Għaldaqstant, l-għajnuna hija illegali u mhix kompatibbli mat-TFUE.
Irkupru
(56)
Skont it-TFUE u l-każistika kostanti tal-Qorti tal-Ġustizzja, il-Kummissjoni għandha l-kompetenza li tiddeċiedi li l-Istat ikkonċernat irid jabolixxi jew jibdel għajnuna li tkun sabet li hi inkompatibbli mas-suq intern (17). Il-Qorti ddeċidiet b’mod konsistenti li l-obbligu li Stat jannulla għajnuna meqjusa mill-Kummissjoni bħala inkompatibbli mas-suq intern huwa mfassal biex jistabbilixxi mill-ġdid is-sitwazzjoni kif kienet qabel (18). F’dan il-kuntest, skont il-Qorti dan l-għan jintlaħaq malli l-benefiċjarju jkun jħallas lura s-somom mogħtijin fil-forma ta’ għajnuna illegali, u hekk jitlef il-vantaġġ li kellu fis-suq fil-konfront tal-kompetituri tiegħu, u s-sitwazzjoni tkun treġġgħet lura għal kif kienet qabel il-ħlas tal-għajnuna (19).
(57)
B’konformità ma’ dik il-każistika, l-Artikolu 14 tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 stabbilixxa li ‘meta jittieħdu deċiżjonijiet negattivi f’każijiet ta’ għajnuna illegali, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi li l-Istat Membru kkonċernat għandu jieħu l-miżuri kollha meħtieġa sabiex jirkupra l-għajnuna mill-benefiċjarju’.
(58)
Għalhekk, minħabba li l-miżura inkwistjoni għandha titqies bħala għajnuna illegali u inkomptibbli, l-ammonti tal-għajnuna jridu jiġu rkuprati sabiex tiġi stabbilita mill-ġdid is-sitwazzjoni li kienet teżisti fis-suq qabel ma ngħatat l-għajnuna. L-irkupru għandu, għalhekk, jiġi applikat miż-żmien meta ngħata l-vantaġġ lill-benefiċjarju, i.e. meta l-għajnuna tpoġġiet għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarju, u għandu jkun jinkludi l-imgħax għall-irkupru sakem ikun sar l-irkupru kollu.
(59)
L-element tal-miżuri li għandu x’jaqsam mal-għajnuna inkompatibbli jiġi kkalkulat bħala s-somma dovuta u mhux imħallsa skont l-iskedar mill-ġdid tal-2011 għall-perjodu li jibda mill-1 ta’ Jannar 2007 u jintemm fil-11 ta’ Novembru 2010, meta l-Bulgarija rreġistrat il-klejm tagħha fil-proċedura tal-falliment. F’dak iż-żmien is-somma li suppost kienet diġà tħallset kienet EUR 3,7 miljun. Is-somma preċiża li trid tiġi rkuprata, inkluż l-imgħax fuqha, trid tiġi kkalkulata mill-Bulgarija. Il-pagamenti li saru apparti mis-somom imħallsin skont il-ftehim jistgħu jitnaqqsu mis-somma li trid tinġabar lura minħabba li hi għajnuna illegali u inkompatibbli.
VI KONKLUŻJONI
(60)
L-ewwel nett, il-Kummissjoni tinnota li l-Bulgarija rtirat in-notifikazzjoni dwar l-iskedar mill-ġdid innotifikat tad-dejn ta’ EUR 9,85 miljun, u b’hekk il-proċedura formali ta’ investigazzjoni saret superfluwa.
(61)
It-tieni nett, il-Kummissjoni tikkonkludi li n-nuqqas ta’ infurzar tad-dejn li r-Ruse Industry kellha mal-Istat mill-1 ta’ Jannar 2007 ‘il quddiem jikkostitwixxi għajnuna ġdida mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE.
(62)
Minħabba li din l-għajnuna mill-Istat hija illegali u inkompatibbli, trid tittieħed lura mingħand il-benefiċjarju.
IDDEĊIDIET KIF ĠEJ:
Artikolu 1
Il-Kummissjoni ddeċidiet li tagħlaq il-proċedura formali ta’ investigazzjoni skont l-Artikolu 108(2) TFUE rigward l-iskedar mill-ġdid innotifikat tad-dejn ta’ EUR 9,85 miljun, minħabba li l-Bulgarija rtirat in-notifikazzjoni tagħha.
Artikolu 2
L-għajnuna mill-Istat li l-Bulgarija tat illegalment lir-Ruse Industry bi ksur tal-Artikolu 108(3) TFUE billi naqset milli tinforza d-dejn li kellu jieħu l-Istat mill-1 ta’ Jannar 2007 ‘il quddiem hija inkompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 3
1. Il-Bulgarija għandha tirkupra l-għajnuna msemmija fl-Artikolu 2 mingħand il-benefiċjarju.
2. Fuq is-somom li jridu jiġu rkuprati għandu jiddekorri l-imgħax mill-1 ta’ Jannar 2007 sa meta jkunu ġew irkuprati kollha kemm huma.
3. L-imgħax għandu jkun ikkalkulat fuq il-bażi ta’ imgħax kompost skont il-Kapitolu V tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 (20).
Artikolu 4
1. L-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 2 għandu jkun immedjat u effettiv.
2. Il-Bulgarija għandha tiżgura li din id-Deċiżjoni tkun implimentata fi żmien erba’ xhur mid-data tan-notifika ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 5
1. Fi żmien xahrejn wara n-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, il-Bulgarija għandha tippreżenta l-informazzjoni li ġejja lill-Kummissjoni:
(а)
l-ammont totali (kapital u mgħax tal-irkupru) li għandu jkun irkuprat mill-benefiċjarju;
(b)
deskrizzjoni fid-dettall tal-miżuri li diġà ttieħdu u ta’ dawk li huma ppjanati biex ikun hemm konformità ma’ din id-Deċiżjoni;
(c)
dokumenti li juru li l-benefiċjarju ġie ordnat iħallas lura l-għajnuna.
2. Il-Bulgarija għandha żżomm lill-Kummissjoni infurmata bil-progress tal-miżuri nazzjonali li jkunu ġew adottati biex tiġi implimentata din id-Deċiżjoni sakemm tiġi rkuprata l-għajnuna kollha li tissemma fl-Artikolu 2. Għandha tibgħat immedjatament, meta titlobha l-Kummissjoni, informazzjoni dwar il-miżuri diġà meħuda u ppjanati biex tikkonforma ma’ din id-Deċiżjoni. Għandha tipprovdi wkoll informazzjoni dettaljata dwar l-ammonti ta’ għajnuna u l-imgħax għall-irkupru li jkunu diġà ġew irkuprati mingħand il-benefiċjarju.
Artikolu 6
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika tal-Bulgarija.
Magħmul fi Brussell, it-13 ta’ Lulju 2011.