РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 3 ноември 2010 година
за определяне на критерии и мерки за финансирането на демонстрационни проекти със стопански характер за безопасно за околната среда улавяне и съхранение в геоложки обекти на CO2, както и за финансирането на демонстрационни проекти за новаторски технологии за възобновяема енергия, чрез схемата за търговия с квоти за емисии на парникови газове в Общността, въведена с Директива 2003/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета
(нотифицирано под номер C(2010) 7499)
(2010/670/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2003/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври 2003 г. за установяване на схема за търговия с квоти за емисии на парникови газове в рамките на Общността и за изменение на Директива 96/61/ЕО на Съвета (1), и по-специално член 10а, параграф 8, трета алинея от нея,
като има предвид, че:
(1)
Европейският съвет от юни 2008 г. призова Комисията възможно най-скоро да предложи механизъм за насърчаване на инвестиции от държавите-членки и от частния сектор, за да се осигури изграждането и пускането в експлоатация до 2015 г. на 12 демонстрационни инсталации за улавяне и съхранение на СО2 („CCS“).
(2)
Съгласно посоченото в член 10а, параграф 8 от Директива 2003/87/ЕО, се въвежда механизъм за финансиране на демонстрационни проекти със стопански характер за безопасно за околната среда улавяне и съхранение в геоложки обекти на СО2 (наричани по-нататък „демонстрационни проекти за CCS“), както и за финансиране на демонстрационни проекти за новаторски технологии за възобновяема енергия (наричани по-нататък „демонстрационни проекти за ВЕИ“). С оглед на осигуряване на добро функциониране на този механизъм, необходимо е да бъдат определени както правила, така и критерии за избора и изпълнението на тези проекти, а също и основни принципи за монетизиране на квотите и за управление на приходите.
(3)
На 7 октомври 2009 г. Комисията прие Съобщението, озаглавено „Инвестиране в разработването на нисковъглеродни енергийни технологии“ (2), в което бе изтъкната ролята на предвиденото по настоящото Решение финансиране за изпълнението на Европейския стратегически план за енергийни технологии (SET-Plan), във връзка с необходимите демонстрационни проекти.
(4)
Финансирането по настоящото решение следва да зависи от разрешаването от страна на Комисията на всяка представляваща държавна помощ компонента в общия финансов принос от публични източници, в съответствие с членове 107 и 108 от Договора, с оглед да се гарантира, че този вид финансиране е ограничено до степента, необходима за осигуряване на изпълнението и експлоатацията на съответния проект, като се отчитат потенциалните отрицателни въздействия върху конкуренцията. Във връзка с горепосоченото, държавите-членки следва да уведомяват Комисията за всяко финансиране, съдържащо държавна помощ по смисъла на член 108, параграф 3 от Договора, за да може да бъде координирана процедурата за избор на проекти по настоящото решение с оценката на държавната помощ.
(5)
Предоставяното по настоящото решение финансиране не е част от общия бюджет на Европейския съюз. Следователно, то може да бъде комбинирано с финансиране чрез други инструменти, включително структурните и кохезионните фондове, както и Европейската енергийна програма за икономическо възстановяване (ЕЕПВ). Също така, то може да бъде комбинирано и с кредитно финансиране, предоставено от Инструмента за финансиране със споделяне на риска (ИФСР), създаден от Общността и от Европейската инвестиционна банка (ЕИБ).
(6)
С цел да се избегне конкуренция между държавите-членки по отношение на размера на субсидиите, финансирането по настоящото решение следва да се фиксира на 50 % от съответните разходи, освен ако общата сума на финансирането по настоящото решение би надхвърлила лимита от 15 % от общото количество на разполагаемите квоти за емисии, съгласно определението в Директива 2003/87/ЕО, като в този случай финансирането следва да не надвишава 15 % от общото количество на разполагаемите квоти за емисии. Също така, финансирането по настоящото решение следва да представлява допълнение към значително съфинансиране от страна на съответния оператор. За да не се предоставя преференциално третиране на проекти, финансирани от ЕЕПВ, финансирането по настоящото решение следва да бъде намалявано със сума, равна на финансирането, получено от ЕЕПВ.
(7)
Изграждането на демонстрационна програма на Европейския съюз, включваща възможно най-добрите проекти, обхващащи широк спектър от технологии и имащи географски балансирано разположение по територията на държави-членки, техните изключителни икономически зони и континенталните им шелфове, не би могло да бъде постигнато в достатъчна степен, ако проектите се избират на национално равнище. По тази причина, изборът на проекти следва да бъде проведен на равнището на Европейския съюз. С оглед да се осигури съгласуваност с националните процедури за избор и финансиране на проекти, отговорността за събирането на подадени от спонсорите заявки за финансиране, както и за оценката на проектите въз основа на посочените в настоящото решение критерии за допустимост, следва да бъде поета от държавите-членки. Тъй като финансираните по настоящото решение проекти в повечето случаи ще бъдат съфинансирани от държавите-членки, би следвало държавите-членки да имат възможността да решават кои проекти желаят да подкрепят и чии заявки желаят да подадат за процедурата на избор на проекти на равнището на Съюза. Целта не е подаването на тези заявки да заменя уведомлението за държавна помощ, което следва да се направи в случаите, когато финансирането съдържа компонента, представляваща държавна помощ. Ролята на държавите-членки следва да бъде допълнително засилена - чрез провеждане на допълнителна консултация със съответните държави-членки, за да могат те да потвърдят, в случаите когато това е уместно, размера и структурата на общото публично финансиране, а също и чрез представяне на проектосписъка на избраните проекти, включително и за качеството на проектите на Комитета по изменение на климата, преди да бъдат взети решенията за предоставяне на финансиране.
(8)
В светлината на своя опит в областта на избора и финансирането на проекти, Комисията потърси начин да включи в изпълнението на настоящото решение ЕИБ. ЕИБ се съгласи, че действайки от името, от страна и за сметка на Комисията, тя би могла да изпълни някои задачи по отношение на избора на проекти, монетизирането на квоти за емисии на парникови газове и управлението на приходите. Конкретните условия за това сътрудничество, включително заплащането на ЕИБ, следва да бъдат формулирани в съответно споразумение между Комисията и ЕИБ, което подлежи на одобрение от управляващите органи на ЕИБ. Заплащането на ЕИБ за изпълнението на тези задачи следва да бъде от дохода, получен в резултат на нейното управление на приходите.
(9)
Наличните приходи от съответните 300 милиона квоти следва да бъдат предоставени на два кръга на покани за предложения, за да се даде възможност, от една страна, достигналите степен на зрелост проекти да получат финансиране още при първия кръг, а от друга страна - да бъдат коригирани при втория кръг всякакви възможни технически или географски дисбаланси. В случай на недостатъчна конкуренция в определена подкатегория от проекти при първия кръг, решенията за предоставяне на финансиране в тази подкатегория следва да бъдат отложени за втория кръг, с оглед постигане на максимално оползотворяване на финансовите средства по настоящото решение.
(10)
Финансирането по настоящото решение следва да бъде предоставяно само на проекти, използващи технологии, които са новаторски спрямо съвременното техническо равнище в ключовите направления на съответната технология. Тези технологии следва все още да не са в търговско разпространение, но да са достатъчно зрели, за да могат да бъдат демонстрирани в мащаб, предхождащ мащаба на стопанска реализация. За тях следва да съществуват разумно обосновани перспективи за успешна реализация, като се има предвид, че техническите рискове са неизбежни, а предлаганият мащаб на демонстрацията трябва да е такъв, че да не обуславя появата на значими допълнителни проблеми при по-нататъшното му увеличаване. Също така проектите следва да имат значителен потенциал за възпроизводство, и по този начин да осигуряват значителни перспективи за икономически ефективно намаляване на емисиите на CO2 - както в Съюза, така и глобално. Ето защо избираеми за финансиране следва да бъдат само проекти, които попадат в специфични категории и които съответстват на специфични изисквания, формулирани в настоящото решение.
(11)
С оглед на осигуряване на разнообразие в технологиите, в първия кръг от покани за предложения следва да бъдат финансирани 8 демонстрационни проекта за CCS (включително поне по един и не повече от три проекта във всяка проектна категория, като поне три от проектите следва да са с подаване на въглеродния диоксид в нефтено или газово находище, и поне три да са с подаване на въглеродния диоксид в солен водоносен слой), а в областта на ВЕИ - по един проект във всяка от проектните подкатегории в първия кръг от покани за предложения. Ако има достатъчно средства, би могло да се финансират повече проекти, като се поддържа балансът между демонстрационните проекти за улавяне и съхранение на СО2 (CCS) и демонстрационните проекти за възобновяеми енергийни източници (ВЕИ). Също така, с оглед осигуряване на географски баланс, във всяка държава-членка следва да бъде финансиран поне по един и не повече от три проекта. Този критерий не се отнася за проектите, които поради своя характер са предназначени да бъдат изпълнявани на територията на няколко държави-членки.
(12)
По принцип, следва да бъдат избрани тези проекти, чрез които се постига съответствие с изискванията за брой проекти във всяка категория по икономически най-ефективен начин.
(13)
С оглед да се осигури влизането в експлоатация по план на избраните проекти, както и ефективното използване на финансовите средства, следва решенията за предоставянето на финансиране да зависят от наличието на всички необходими национални разрешения, съгласно съответните изисквания на нормативната уредба на Европейския съюз, както и от вземането от страна на спонсорите на окончателни инвестиционни решения, като тези условия следва да бъдат изпълнени в рамките на определен срок след приемането на решенията за предоставяне на финансиране.
(14)
Държавите-членки следва да изплащат на проектите приходите въз основа на правно обвързващи инструменти. Както се изисква в Директива 2003/87/ЕО, изплащането следва да се прави веднъж годишно, въз основа, при демонстрационни проекти за CCS - на съхраненото количество CO2, както то е докладвано, установено чрез мониторинг и верифицирано съгласно Директива 2003/87/ЕО, или съответно при демонстрационни проекти за ВЕИ - въз основа на произведеното количество енергия. От друга страна, в случаите при които държавите-членки гарантират, че всякакво свръхфинансиране ще бъде върнато, следва да е възможно да се изплаща част от финансирането или цялото финансиране за даден проект преди неговото влизане в експлоатация. Като се има предвид особената значимост в контекста на демонстрационната програма за обмен на знания, финансирането следва да се предоставя само ако са спазени изискванията за обмен на знания.
(15)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Комитета по изменение на климата,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Предмет
С настоящото решение се създават правила и критерии за следните дейности:
1.
Избор на демонстрационни проекти със стопански характер за безопасно за околната среда улавяне и съхранение в геоложки обекти на СО2 („демонстрационни проекти за CCS“) и на демонстрационни проекти за новаторски технологии за възобновяема енергия („демонстрационни проекти за ВЕИ“), посочени в Директива 2003/87/ЕО.
2.
Монетизиране на квотите, посочени в Директива 2003/87/ЕО, за подпомагане на демонстрационни проекти за CCS и ВЕИ, както и управление на съответните приходи.
3.
Изплащане на приходите и изпълнението на демонстрационни проекти за CCS и ВЕИ.
Настоящото решение, включително разпоредбите по отношение на осребряването на квотите за емисии, не засяга другите актове за прилагане, приети съгласно Директива 2003/87/ЕО.
Член 2
Принципи
1. Броят на квотите от резерва за нови участници, посочени в член 10а, параграф 8 от Директива 2003/87/ЕО, ще възлиза на 300 милиона.
2. Изборът на демонстрационни проекти за CCS и ВЕИ, които да бъдат финансирани по настоящото решение, ще се проведе в рамките на два кръга от покани за предложения за проекти, организирани от Комисията и адресирани до държави-членки, обхващащи съответно еквивалента на 200 милиона квоти за първия кръг от покани за предложения, и еквивалента на 100 милиона квоти плюс неизползваната част от първия кръг от покани за предложения, за втория кръг от покани за предложения.
3. Освен ако това не противоречи на посоченото в член 10а, параграф 8, четвърта алинея, четвърто изречение от Директива 2003/87/ЕО, финансирането по настоящото решение представлява 50 % от съответните разходи. Ако общото поискано публично финансиране е по-малко от 50 % от съответните проектни разходи, по настоящото решение се предоставя цялото поискано публично финансиране.
Когато обаче финансирането по настоящото решение е комбинирано с финансиране от Европейската енергийна програма за икономическо възстановяване (ЕЕПВ), финансирането по настоящото решение се намалява със сумата на финансирането, получено от ЕЕПВ.
Член 3
Съответни разходи
1. За целите на член 2, параграф 3 се прилагат правилата, посочени в параграфи от 2 до 5 от настоящия член.
2. Съответните разходи за демонстрационните проекти за CCS представляват тези инвестиционни разходи, които проектът включва поради прилагането на CCS, с приспадане на нетната настояща стойност по възможно най-добра прогнозна оценка на разликата между експлоатационните приходи и разходи, дължащи се на прилагането на CCS през първите 10 години на експлоатация.
3. Съответните разходи за демонстрационните проекти за ВЕИ представляват тези допълнителни инвестиционни разходи, които проектът включва в резултат от прилагането на новаторска технология за възобновяема енергия, с приспадане на нетната настояща стойност по възможно най-добра прогнозна оценка на отклонението на разликата между експлоатационните приходи и разходи през първите 5 години на експлоатация, спрямо разликата между приходите и разходите при конвенционално производство със същия капацитет за реално енергопроизводство.
4. Инвестиционните разходи, посочени в параграфи 2 и 3, включват разходите за инвестиции в земя, инсталации и съоръжения.
Също така, инвестиционни разходи могат да включват инвестиции в трансфер на технологии и лицензии за използване на ноу-хау (наричани по-нататък „нематериални активи“), когато са изпълнени следните условия:
а)
нематериалният актив може да се счита за подлежащ на амортизация актив;
б)
нематериалният актив е закупен при пазарни условия, на възможно най-ниска цена;
в)
нематериалният актив остава в организацията на получателя на финансирането през период от поне пет години.
Ако нематериалният актив бъде продаден преди изтичането на посочения в буква в) петгодишен период, приходът от продажбата следва да бъде изваден от съответните разходи.
5. Нетните експлоатационни разходи и приходи, посочени в параграфи 2 и 3, се основават на възможно най-добра прогнозна оценка на поеманите от проекта експлоатационни разходи и да отчитат всички допълнителни приходи, дължащи се на схеми за подпомагане, дори и ако те не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, а също и избегнатите разходи и съществуващите данъчни насърчителни мерки.
Член 4
Роля на ЕИБ
Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) изпълнява своите задачи по настоящото решение по искане, от името и за сметка на Комисията. Комисията носи отговорност по отношение на трети страни.
За изпълнението на тези задачи на ЕИБ се заплаща от дохода, получен в резултат на нейното управление на приходите.
Комисията и ЕИБ сключват споразумение, съдържащо конкретните условия, при които ЕИБ изпълнява своите задачи.
Член 5
Процедура за избор на проекти
1. Поканите за предложения за проекти са публикувани в Официален вестник на Европейския съюз.
2. Държавите-членки събират заявките за финансиране на проекти, планирани да бъдат изпълнявани на тяхна територия.
В случаите, обаче, когато даден проект се планира да бъде изпълняван на територията на няколко държави-членки (наричан по-нататък „трансграничен проект“), получилата заявката за финансиране държава-членка информира за това другите съответни държави-членки и сътрудничи с другите държави-членки, с оглед на постигането на общо решение относно подаването на предложението за проект от тази държава-членка.
3. Държавите-членки преценяват дали даден проект отговаря на условията за допустимост, посочени в член 6. Ако случаят е такъви ако държавата-членка поддържа проекта, тя подава предложението в ЕИБ и информира за това Комисията.
При подаването на предложения за финансиране, съответната държава-членка предоставя за всеки проект следната информация:
а)
съответните разходи, в евро, посочени в член 2, параграф 3;
б)
общо поисканото публично финансиране, в евро, което представлява съответните разходи минус приноса на оператора за покриването на тези разходи;
в)
най-добрата възможна оценка на нетната настояща стойност на допълнителните приходи, дължащи се на схеми за подпомагане и изчислени съгласно посоченото в член 3, параграф 5;
г)
за демонстрационните проекти за CCS - общото прогнозно количество CO2, разположено в геоложки обекти през първите десет години на експлоатация; за демонстрационните проекти за ВЕИ - общото прогнозно количество енергия, произведено през първите пет години на експлоатация.
Също така, държавите-членки уведомяват Комисията за всяко финансиране на дадения проект, съдържащо държавна помощ по смисъла на член 108, параграф 3 от Договора, за да може да бъде координирана процедурата за избор на проекти по настоящото решение с оценката на държавната помощ.
4. Въз основа на подадените предложения съгласно параграф 3 от настоящия член, ЕИБ извършва оценка на финансовата и техническа жизнеспособност (на финансовата и техническата целесъобразност) на проектите, съгласно член 7.
В случаите когато съответната оценка доведе до положително заключение, ЕИБ дава препоръки до Комисията, съгласно член 8, за решения за предоставяне на финансиране.
5. Въз основа на посочените в параграф 4 препоръки, след като бъде проведена допълнителна консултация със съответните държавите-членки, за да могат те да потвърдят, в случаите когато това е уместно, размера и структурата на общото публично финансиране, и след получаването на становище от Комитета по изменение на климата - в съответствие с член 3 от Решение 1999/468/ЕО на Съвета (3), Комисията взема решения за предоставяне на финансиране, адресирани към съответните държави-членки, в които се посочва предоставеното финансиране за съответните проекти в евро.
Член 6
Критерии за допустимост
1. Даден проект е допустим за предоставяне на финансиране, когато са изпълнени следните критерии:
а)
проектът трябва да попада в една от категориите, посочени в приложение I, част А;
б)
проектът трябва да съответства на изискванията, посочени в приложение I, част Б;
в)
проектите, изброени в приложение I, част А, точка II, трябва да са новаторски по своя характер. Съществуващите и доказани технологии не са избираеми.
2. Ако дадена държава-членка няма възможност да подаде в ЕИБ в съответствие с член 5, параграф 3 такива предложения за проекти, попадащи в посочените в приложение I, част А, точка II подкатегории, които да отговарят на съответните прагови стойности за съответните подкатегории, тази държава-членка може да подаде и предложения за проекти с характеристики под праговите стойности и тези проекти, чрез дерогация от изискванията в параграф 1, се считат за избираеми.
Член 7
Финансова и техническа целесъобразност на проектите
ЕИБ прави оценка на целесъобразността на всеки предложен проект съгласно спецификациите, изброени в поканите за предложения за проекти, посочени в член 5, параграф 1, като оценката обхваща най-малко следните аспекти:
1.
технически обхват;
2.
разходи;
3.
финансиране;
4.
изпълнение;
5.
експлоатация;
6.
въздействие върху околната среда;
7.
процедури за възлагане на поръчки.
Член 8
Избор на проекти
1. Финансирани са осем проекта, отговарящи на характеристиките в приложение I, част А, точка I и по един проект от всяка проектна подкатегория, посочена в приложение I, част А, точка II.
Ако финансовите ресурси позволяват, обаче, могат да бъдат финансирани и допълнителни проекти, като се поддържа балансът между демонстрационни проекти за CCS и за ВЕИ.
В случай че в дадена подкатегория са подадени не повече от две предложения, Комисията прави оценка на възможните последици от ограничения брой предложения за конкуренцията при избора на проекти по настоящото решение и може, когато е уместно, да реши да отложи за втория кръг вземането на решения за предоставяне на финансиране за съответната подкатегория.
2. Проектите са класирани по реда на увеличаване на разходите за единица резултат. Демонстрационните проекти за CCS са класирани в обща група. Демонстрационните проекти за ВЕИ са класирани поотделно във всяка от подкатегориите, посочени в приложение I, част А, точка II.
За целите на първата алинея разхода за единица резултат се изчислява като се раздели сборът на паричните суми, дефинирани в член 5, параграф 3, букви б) и в), на резултата от проекта. Резултатът от проекта представлява, в случая на демонстрационните проекти за CCS, общото прогнозно количество CO2, което ще бъде съхранено през първите десет години от експлоатацията, а съответно в случая на демонстрационните проекти за ВЕИ - общото прогнозно количество енергия, което ще бъде произведено през първите пет години от експлоатацията.
Когато съответните държави-членки потвърдят, съгласно посоченото в член 5, параграф 5, че има достатъчно публично финансиране за демонстрационни проекти за CCS, класираните най-напред проекти са избрани по реда на тяхното класиране, при условие че са спазени следните критерии:
а)
от всяка проектна категория трябва да има избран поне по един и не повече от три проекта;
б)
поне три от избраните проекти трябва да са с подаване на въглеродния диоксид в нефтено или газово находище (hydrocarbon reservoir storage); и
в)
поне три от избраните проекти трябва да са с подаване на въглеродния диоксид в солен водоносен слой (saline aquifer storage).
Когато тези критерии не са спазени, разглежданият за избор проект не бива избран и се преминава към разглеждане на възможността за избор на следващия проект в класацията. Този процес продължава, докато бъдат избрани осем проекта;
Когато съответните държави-членки потвърдят, съгласно посоченото в член 5, параграф 5, че има достатъчно публично финансиране за демонстрационни проекти за ВЕИ,от всяка подкатегория ще бъде избран класираният на първо място проект. Ако при който и да е от кръговете с покана за предложения за проекти се получи така, че за една или повече подкатегории няма избираеми и финансово и технически жизнеспособни проекти, ще бъдат финансирани съответен брой проекти в други подкатегории от същата категория. Подробна информация по този въпрос се посочва в поканите за предложения за проекти, които ще бъдат обявени съгласно член 5, параграф 1.
Избраните демонстрационни проекти за CCS образуват заедно „групата проекти за CCS“, а съответно избраните демонстрационни проекти за ВЕИ - съответно „групата проекти за ВЕИ“.
3. Чрез дерогация от параграф 1, в случай че общото поискано финансиране по настоящото решение надхвърли разполагаемите средства, броят на избраните проекти се намалява, така че исканото финансиране да бъде намалено в еднаква пропорция по отношение на всяка от групите, посочени в третата и петата алинеи от параграф 2.
От всяка от групите отпада първо този проект, който има най-висок специфичен разход за единица резултат, като следващият отпадащ проект е този, който е с най-висок разход за единица резултат в останалите категории. Процедурата се повтаря докато исканото финансиране влезе в рамките на разполагаемите средства.
4. При условие че са налице съответни предложения за проекти, подадени в ЕИБ съгласно член 5, параграф 3, и препоръчани от ЕИБ за вземането на решения за финансиране от страна на Комисията съгласно член 5, параграф 4, във всяка държава-членка членка се финансира поне по един проект и не повече от три проекта.
Първата алинея обаче не се отнася за трансграничните проекти.
Член 9
Решения за предоставяне на финансиране
Решенията за предоставяне на финансиране се вземат под условие на наличието на всички необходими национални разрешения, съгласно съответните изисквания на законите на Съюза, наличие на одобрение от Комисията на всякаква държавна помощ, предоставена на съответния проект, както и вземането от страна на спонсорите на окончателни инвестиционни решения, в срок от 24 месеца след вземането на решения за предоставяне на финансиране.
По отношение на демонстрационните проекти за CCS със съхранение в солени водоносни слоеве, решенията за предоставяне на финансиране се вземат под условие на наличието на всички необходими национални разрешения, съгласно съответните изисквания на законите на Съюза, наличие на одобрение от Комисията на всякаква държавна помощ, предоставена на съответния проект, както и вземането от страна на спонсорите на окончателни инвестиционни решения,съответно в срок от 36 месеца след вземането на решението за предоставяне на финансиране.
Ако условията, посочени в първата или втората алинеи не бъдат изпълнени, решенията за предоставяне на финансиране губят своята правна сила.
Член 10
Монетизиране на квоти и управление на приходи
1. За целите на монетизиране на квоти и управление на приходите Комисията действа от името на държавите-членки.
2. Държавите-членки и Комисията осигуряват за това 300-те милиона квоти, посочени в член 2, параграф 1, да бъдат прехвърлени на ЕИБ за монетизиране и управление на приходите.
3. ЕИБ продава квотите за първия кръг от покани за предложения преди решенията за предоставяне на финансиране за всеки от кръговете, посочени в член 5, параграф 1, да са взети от Комисията.
ЕИБ управлява приходите и ги прехвърля на държавите-членки, в съответствие с изискванията за изплащане съгласно член 11.
Член 11
Изплащане на приходи и използване на неизплатени приходи
1. Държавите-членки изплащат приходите на проектните спонсори въз основа на правно обвързващи инструменти, в които е определено най-малко следното:
а)
кой е проектът и колко е предоставеното финансиране в евро;
б)
датата на пускане в експлоатация;
в)
изискванията за обмен на знания съгласно член 12;
г)
изискванията относно изплащането на приходите, съгласно посоченото в параграфи от 2 до 6 на настоящия член;
д)
изискванията за докладване съгласно член 13;
е)
информацията относно условията за приложимост на решението за финансиране, посочени в член 9.
За първия кръг от покани за предложения, посочени в член 5, параграф 1, датата на пускане в експлоатация, посочена в първата алинея, буква б) от настоящия параграф, е не по-късно от 31 декември 2015 г., освен когато съответното решение за предоставяне на финансиране е прието след 31 декември 2011 г., в който случай датата на пускане в експлоатация е не по-късно от четири години от датата на решение за предоставяне на финансиране.
2. Изплащането се прави веднъж годишно. Изплащаната сума представлява, при демонстрационните проекти за CCS, количеството съхранен през съответната година CO2, както е установено чрез мониторинг, докладвано и верифицирано съгласно членове 14 и 15 от Директива 2003/87/ЕО, умножено по размера на финансирането, а при демонстрационните проекти за ВЕИ - съответно количеството на произведената енергия, умножено по размера на финансирането.
Размерът на финансирането се изчислява чрез разделяне на предоставеното финансиране на стойността, представляваща 75 % от прогнозното общо количество CO2, съхранено през първите десет години на експлоатация при демонстрационните проекти за CCS, или съответно - на стойността, представляваща 75 % от прогнозното общо количество енергия, произведено през първите пет години на експлоатация, при демонстрационните проекти за ВЕИ.
3. Изплащането за определена година се извършва само когато са спазени изискванията за съответната година за обмен на знания.
4. Изплащането се ограничава за период от десет години след датата, посочена в параграф 1, буква б) при демонстрационните проекти за CCS, и за период от пет години след тази дата при демонстрационните проекти за ВЕИ. Общо изплатените средства не надхвърлят предоставеното финансиране, посочено в параграф 1, буква а).
5. В случаите при които съответната държава-членка гарантира, че всяко финансиране, надвишаващо финансирането, определено в параграфи от 2, 3 и 4, ще бъде върнато на ЕИБ, част или цялото финансиране за даден проект може да бъде изплатено преди съответното пускане в експлоатация на този проект, съгласно условията, определени в решението за предоставяне на финансиране.
6. Без да се засяга втората алинея от член 4, приходите, които не са изплатени на проекти, както и доходът, произтичащ от управлението на приходите, ще се използва за съфинансиране на допълнителни демонстрационни проекти по настоящото Решение до 31 декември 2015 г.
Държавите-членки превеждат обратно на ЕИБ приходите, които не са изплатени.
След 31 декември 2015 г. останалите средства се натрупват за държавите-членки. Накрая на изплащането, тези средства ще бъдат прехвърлени на държавите-членки, в съответствие с принципите, формулирани в член 10а, параграф 7 от Директива 2003/87/ЕО.
Член 12
Обмен на знания
Държавите-членки осигуряват за това всички оператори на проекти, участници в проектни консорциуми, доставчици и подизпълнители, които имат значителен приход от предоставеното публично финансиране във връзка с разработването на техния продукт или услуга, да споделят информацията относно посочените в приложение II елементи с други оператори на проекти, публични власти, изследователски институти, неправителствени организации и с обществеността, в съответствие с допълнителните спецификации, които са изброени в посочените в член 5, параграф 1 покани за предложения за проекти.
Информация се обменя на годишна основа и включва цялата информация, която е създадена и обработена през дадена година.
Член 13
Докладване от държавите-членки
По време на периодите, посочени в член 11, параграф 4, държавите-членки подават до Комисията всяка година, в срок до 31 декември от съответната година, доклади за изпълнението на проектите.
Тези доклади съдържат най-малко следната информация за всеки проект:
1.
Количеството съхранен CO2 или количеството произведена чиста енергия.
2.
Изплатените средства.
3.
Всякакви значими проблеми при изпълнението на проекта.
Член 14
Доклад от Комисията
След приключването на първия кръг от покани за предложения за проекти, Комисията докладва на Комитета по изменение на климата за изпълнението на този кръг от покани за предложения, посочвайки дали е необходимо изменение на настоящото решение с оглед осигуряване на географска и техническа балансираност при втория кръг от покани за предложения.
Член 15
Адресати
Адресати на настоящото решение са държавите-членки.
Съставено в Брюксел на 3 ноември 2010 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-3 ta’ Novembru 2010
li tistabbilixxi l-kriterji u l-miżuri għall-finanzjament ta’ proġetti kummerċjali ta’ dimostrazzjoni li l-għan tagħhom huwa l-qbid u l-ħżin ġeoloġiku ta’ CO2, f’kundizzjonijiet ta’ sigurtà għall-ambjent, kif ukoll ta’ proġetti ta’ dimostrazzjoni ta’ teknoloġiji innovattivi ta’ enerġija rinnovabbli, fl-ambitu tal-iskema għall-iskambju ta’ kwoti ta’ emissjonijiet ta’ gassijiet serra ġewwa l-Komunità, stabbilita bid-Direttiva 2003/87/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill
(notifikata bid-dokument numru C(2010) 7499)
(2010/670/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva 2003/87/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta’ Ottubru 2003 li tistabbilixxi skema għall-iskambju ta’ kwoti ta’ emissjonijiet ta’ gassijiet serra ġewwa l-Komunità u li temenda d-Direttiva 96/61/KE (1), u b’mod partikolari t-tielet subparagrafu tal-Artikolu 10a(8) tagħha,
Billi:
(1)
Il-Kunsill Ewropew ta’ Ġunju 2008 appella lill-Kummissjoni biex malajr kemm jista’ jkun tistabbilixxi mekkaniżmu bħala inċentiv għall-investimenti tal-Istati Membri u tas-settur privat biex sal-2015 jiġu żgurati l-bini u l-operazzjoni ta’ sa 12-il impjant ta’ dimostrazzjoni tal-qbid u l-ħżin tal-karbonju (“CCS”).
(2)
L-Artikolu 10a(8) tad-Direttiva 2003/87/KE jistabbilixxi mekkaniżmu għall-finanzjament ta’ proġetti kummerċjali ta’ dimostrazzjoni li l-għan tagħhom huwa l-qbid u l-ħżin ġeoloġiku ta’ CO2, f’kundizzjonijiet ta’ sigurtà għall-ambjent (minn hawn ‘il quddiem, “proġetti ta’ dimostrazzjoni CCS”), kif ukoll ta’ proġetti ta’ dimostrazzjoni ta’ teknoloġiji innovattivi ta’ enerġija rinnovabbli (minn hawn ‘il quddiem, “proġetti ta’ dimostrazzjoni RES”). Sabiex jiġi żgurat li dan il-mekkaniżmu jiffunzjona bla xkiel, jeħtieġ li jiġu stabbiliti kemm ir-regoli u l-kriterji għall-għażla u l-implimentazzjoni ta’ dawk il-proġetti kif ukoll il-prinċipji bażiċi għall-konverżjoni tal-kwoti f’valur monetarju u għall-ġestjoni tad-dħul.
(3)
Fis-7 ta’ Ottubru 2009, il-Kummissjoni adottat il-Komunikazzjoni intitolata “L-Investiment fl-Iżvilupp ta’ Teknoloġiji b’livell baxx ta’ Karbonju” (2), li tenfasizza r-rwol tal-finanzjament fl-ambitu ta’ din id-Deċiżjoni biex jiġi implimentat il-Pjan Strateġiku Ewropew għat-Teknoloġija tal-Enerġija (il-Pjan SET) fir-rigward tal-proġetti ta’ dimostrazzjoni meħtieġa.
(4)
Il-finanzjament fl-ambitu ta’ din id-Deċiżjoni għandu jkun suġġett għall-approvazzjoni mill-Kummissjoni ta’ kwalunkwe element ta’ għajnuna mill-Istat tal-kontribuzzjoni finanzjarja globali minn sorsi pubbliċi skont l-Artikoli 107 u 108 tat-Trattat bil-għan li jiġi żgurat li l-finanzjament ikun fil-limitu meħtieġ għall-implimentazzjoni u t-tħaddim tal-proġett, b’kunsiderazzjoni għall-effetti negattivi possibbli għall-kompetittività. Għalhekk, l-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni dwar kwalunkwe finanzjament li jinvolvi għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 108(3) tat-Trattat sabiex tkun tista’ ssir il-koordinazzjoni tal-proċedura tal-għażla fl-ambitu ta’ din id-Deċiżjoni mal-valutazzjoni tal-għajnuna mill-Istat.
(5)
Il-finanzjament li jingħata fl-ambitu ta’ din id-Deċiżjoni ma jagħmilx parti mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea. Għaldaqstant jista’ jiġi kkombinat ma’ finanzjament minn strumenti oħra, inklużi l-Fondi Strutturali u ta’ Koeżjoni u l-Programm Ewropew tal-Enerġija għall-Irkupru (EEPR). Jista’ jiġi kkombinat ukoll ma’ finanzjament ta’ self li jingħata fl-ambitu tal-Faċilità Finanzjarja tal-Qsim tar-Riskju (RSFF) stabbilita mill-Unjoni u l-Bank Ewropew tal-Investiment (BEI).
(6)
Sabiex tiġi evitata l-kompetizzjoni abbażi tas-sussidji bejn l-Istati Membri, il-finanzjament fl-ambitu ta’ din id-Deċiżjoni għandu jiġi ffissat bħala l-50 % tal-ispejjeż rilevanti, sakemm l-ammont totali tal-finanzjament fl-ambitu ta’ din id-Deċiżjoni ma jkunx ogħla mil-limitu ta’ 15 % tal-kwoti totali disponibbli, kif imsemmi fid-Direttiva 2003/87/KE, f’liema każ il-finanzjament għandu jiġi limitat għal 15 % tal-kwoti totali disponibbli. Il-finanzjament għandu jkun kumplementari għal kofinanzjament sostanzjali mill-operatur. Sabiex ma jingħatax trattament preferenzjali lill-proġetti ffinanzjati fl-ambitu tal-EEPR, mill-finanzjament fl-ambitu ta’ din id-Deċiżjoni għandu jitnaqqas l-ammont ta’ finanzjament li jingħata mill-EEPR.
(7)
L-għan li jiġi stabbilit programm ta’ dimostrazzjoni tal-UE li jinkludi l-aħjar proġetti possibbli ta’ firxa wiesgħa ta’ teknoloġiji f’lokalitajiet b’mod ekwilibrat mil-lat ġeografiku fit-territorju tal-Istati Membri, iż-żoni ekonomiċi esklużivi tagħhom u l-pjattaformi kontinentali tagħhom, ma jistax jintlaħaq jekk l-għażla tal-proġetti ssir fuq livell nazzjonali. Għalhekk, l-għażla għandha ssir fuq livell tal-Unjoni. Sabiex tiġi żgurata l-koerenza mal-proċeduri nazzjonali għall-għażla u l-finanzjament, l-Istati Membri għandhom jassumu r-responsabbiltà għall-ġbir tal-applikazzjonijiet għal finanzjament mill-isponsors u għall-valutazzjoni tal-proġetti abbażi tal-kriterji ta’ eliġibbiltà stabbiliti f’din id-Deċiżjoni. Peress li l-biċċa l-kbira tal-proġetti ffinanzjati fl-ambitu ta’ din id-Deċiżjoni se jkunu kofinanzjati mill-Istati Membri, l-Istati Membri għandhom jingħataw il-possibbiltà li jiddeċiedu liema proġetti jixtiequ jappoġġaw, u liema applikazzjonijiet jixtiequ jissottomettu għall-proċess tal-għażla tal-Unjoni. F’każijiet fejn il-finanzjament ikollu komponent ta’ għajnuna mill-Istat, is-sottomissjoni ta’ dawn l-applikazzjonijiet mhijiex intiża li tieħu post in-notifikazzjoni ta’ għajnuna mill-Istat. Ir-rwol tal-Istati Membri għandu jiġi msaħħaħ aktar billi l-Istati Membri rilevanti jerġgħu jiġu kkonsultati biex jikkonfermaw, meta jkun xieraq, il-valur u l-istruttura tal-kontribut totali tal-finanzjament pubbliku, u billi jippreżentaw l-abbozz tal-lista ta’ proġetti magħżula lill-Kumitat tat-Tibdil fil-Klima, inkluż dwar il-kwalità tal-proġetti, qabel ma jittieħdu d-deċiżjonijiet dwar l-għoti ta’ finanzjament.
(8)
Fid-dawl tal-għarfien li l-BEI għandu fl-għażla u l-finanzjament ta’ proġetti, il-Kummissjoni fittxet li tinvolvih fl-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni. Il-BEI qabel li, fuq talba tal-Kummissjoni, f’isimha u għaliha, għandu jwettaq xi impenji relatati mal-għażla ta’ proġetti, il-konverżjoni tal-kwoti f’valur monetarju u l-ġestjoni tad-dħul. It-termini u kundizzjonijiet speċifiċi tal-kooperazzjoni, inkluża r-rimunerazzjoni tal-BEI, għandhom jiġu stabbiliti fi ftehim bejn il-Kummissjoni u l-BEI, suġġett għall-approvazzjoni tal-entitajiet tal-BEI li huma responsabbli għat-teħid ta’ deċiżjonijiet. Il-BEI għandu jingħata rimbors għat-twettiq ta’ dawk l-impenji mill-flus li jinkisbu permezz tal-ġestjoni tad-dħul.
(9)
Id-dħul disponibbli mit-300 miljun kwota għandu jiġi allokat permezz ta’ żewġ serje ta’ sejħiet għal proposti biex jippermetti, min-naħa waħda, li l-proġetti li jkunu fi stadju avvanzat jirċievu finanzjament sa mill-ewwel serje, u min-naħa l-oħra, li fit-tieni serje jkun hemm il-possibbiltà li jiġi aġġustat kwalunkwe żbilanċ ta’ natura teknika jew ġeografika. Meta, fl-ewwel serje jkun hemm nuqqas ta’ kompetizzjoni f’xi subkategorija partikolari ta’ proġetti, id-deċiżjonijiet dwar l-għoti ta’ finanzjament għandhom jiġu posposti għat-tieni serje, biex jiġu użati kemm jista’ jkun il-fondi li jingħataw fl-ambitu ta’ din id-Deċiżjoni.
(10)
Il-finanzjament li jingħata fl-ambitu ta’ din id-Deċiżjoni għandu jingħata biss għal proġetti li fihom jintużaw teknoloġiji li huma innovattivi fir-rigward tas-subkategoriji prinċipali li jkunu attwalment fi stadju l-aktar avvanzat għal kull teknoloġija. Dawn it-teknoloġiji jridu jkunu għadhom mhux disponibbli fis-suq, iżda żviluppati biżżejjed li jkunu jistgħu jintwerew qabel ma jitqiegħdu fis-suq. Dawn it-teknoloġiji għandu jkollhom prospetti tajbin ta’ dimostrazzjoni b’suċċess, b’kunsiderazzjoni għall-fatt li r-riskji teknoloġiċi huma inevitabbli, u l-iskala ta’ dimostrazzjoni proposta għandha tkun tali li t-tkabbir fl-iskala ma għandu jwassal għal ebda problema sinifikanti addizzjonali. Dawn it-teknoloġiji għandu jkollhom ukoll potenzjal għoli biex jiġu replikati, u b’hekk joffru prospetti sinifikanti għat-tnaqqis tas-CO2 b’mod kost-effettiv kemm fl-Unjoni kif ukoll globalment. Għalhekk, huma biss dawk il-proġetti li jaqgħu f’kategoriji speċifiċi ta’ proġetti u li jkunu konformi ma’ rekwiżiti speċifiċi stabbiliti f’din id-Deċiżjoni li jistgħu jitqiesu bħala eliġibbli għall-finanzjament.
(11)
Sabiex tiġi żgurata d-diversità teknoloġika, għandhom jiġu ffinanzjati 8 proġetti ta’ dimostrazzjoni CCS (b’tal-anqas proġett wieħed iżda mhux aktar minn tliet proġetti f’kull kategorija ta’ proġetti, b’tal-anqas tlieta bil-ħżin f’depożiti ta’ idrokarburi u tal-anqas tlieta bil-ħżin f’akwifer tal-ilma mielaħ) fl-ewwel serje ta’ sejħiet għal proposti, u għandu jiġi ffinanzjat proġett wieħed f’kull waħda mis-subkategoriji tal-proġetti RES fl-ewwel serje ta’ sejħiet ta’ proposti. Jekk ikun hemm biżżejjed riżorsi disponibbli għandhom jiġu ffinanzjati aktar proġetti, filwaqt li jinżamm il-bilanċ bejn proġetti ta’ dimostrazzjoni CCS u dawk RES. Barra minn hekk, sabiex jiġi żgurat il-bilanċ mil-lat ġeografiku, għandhom jiġu ffinanzjati tal-anqas proġett wieħed iżda mhux aktar minn tliet proġetti fi kwalunkwe Stat Membru. Minħabba n-natura tagħhom, Il-proġetti li jkunu intiżi li jitwettqu fit-territorju ta’ diversi Stati Membri ma għandhomx ikunu limitati permezz ta’ dawn il-kriterji.
(12)
Fil-prinċipju, għandhom jiġu magħżula proġetti li jissodisfaw ir-rekwiżiti dwar l-għadd ta’ proġetti għal kull kategorija bl-aktar mod kost-effettiv.
(13)
Sabiex jiġi żgurat li l-proġetti magħżula jibdew jaħdmu kif ippjanat u li l-fondi jintużaw b’mod effiċjenti, id-deċiżjonijiet favur l-għoti ta’ finanzjament għandhom isiru bil-kundizzjoni li jinħarġu l-permessi nazzjonali rilevanti kollha skont ir-rekwiżiti rilevanti tal-leġiżlazzjoni tal-Unjoni, u li d-deċiżjonijiet finali min-naħa tal-isponsors dwar l-investiment jittieħdu f’perjodu ta’ żmien speċifiku minn meta jingħataw id-deċiżjonijiet favur l-għoti ta’ finanzjament.
(14)
L-Istati Membri għandhom iqassmu d-dħul għal proġetti abbażi ta’ strumenti legali vinkolanti. Kif teżiġi d-Direttiva 2003/87/KE, dan it-tqassim għandu jsir kull sena, abbażi tal-ammont ta’ CO2 maħżun għal proġetti ta’ dimostrazzjoni CSS kif rappurtat, monitorjat u vverifikat skont id-Direttiva 2003/87/KE, u abbażi tal-ammont ta’ enerġija prodotta għall-proġetti RES. Madankollu, meta l-Istati Membri jiggarantixxu li jirritornaw kwalunkwe finanzjament eċċessiv, għandu jkun possibbli li jitqassam parti mill-finanzjament jew il-finanzjament kollu għal proġett qabel ma dak il-proġett jibda jitħaddem. Fid-dawl tal-importanza partikolari li l-qsim tal-għarfien għandu fil-kuntest ta’ programm ta’ dimostrazzjoni, il-fondi għandhom jitqassmu biss jekk ir-rekwiżiti tal-qsim tal-għarfien jiġu sodisfatti.
(15)
Il-miżuri previsti f’din id-Deċiżjoni huma skont l-opinjoni tal-Kumitat tat-Tibdil fil-Klima,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Suġġett
Din id-Deċiżjoni tistabbilixxi r-regoli u l-kriterji għal:
(1)
l-għażla ta’ proġetti kummerċjali ta’ dimostrazzjoni li l-għan tagħhom huwa l-qbid u l-ħżin ġeoloġiku ta’ CO2, f’kundizzjonijiet ta’ sigurtà għall-ambjent (“proġetti ta’ dimostrazzjoni CCS”), u proġetti ta’ dimostrazzjoni ta’ teknoloġiji innovattivi ta’ enerġija rinnovabbli (“proġetti ta’ dimostrazzjoni RES”) imsemmija fid-Direttiva 2003/87/KE;
(2)
il-konverżjoni f’valur monetarju tal-kwoti msemmija fid-Direttiva 2003/87/KE għall-appoġġ ta’ proġetti ta’ dimostrazzjoni CCS u RES, u l-ġestjoni tad-dħul relatat;
(3)
it-tqassim ta’ dħul u l-implimentazzjoni ta’ proġetti ta’ dimostrazzjoni CCS u RES.
Din id-Deċiżjoni, inklużi d-dispożizzjonijiet dwar il-konverżjoni tal-kwoti f’valur monetarju, għandha tkun bla ħsara għal atti ta’ implimentazzjoni oħra adottati skont id-Direttiva 2003/87/KE.
Artikolu 2
Prinċipji
1. L-għadd ta’ kwoti fir-riżerva tal-istallazzjonijiet li daħlu ġodda fis-suq imsemmija fl-Artikolu 10a(8) tad-Direttiva 2003/87/KE għandu jkun 300 miljun.
2. L-għażla ta’ proġetti ta’ dimostrazzjoni CCS u RES għall-finanzjament fl-ambitu ta’ din id-Deċiżjoni għandha sseħħ f’żewġ serje ta’ sejħiet għal proposti li jiġu organizzati mill-Kummissjoni u indirizzati lill-Istati Membri, li jkopru l-ekwivalenti ta’ 200 miljun kwota għall-ewwel serje ta’ sejħiet għal proposti, u l-ekwivalenti ta’ 100 miljun kwota flimkien mal-kwoti li jifdal mill-ewwel serje ta’ sejħiet għal proposti għat-tieni serje ta’ sejħiet għal proposti.
3. Mingħajr preġudizzju għar-raba’ sentenza tar-raba’ subparagrafu tal-Artikolu 10a(8) tad-Direttiva 2003/87/KE, il-finanzjament fl-ambitu ta’ din id-Deċiżjoni għandu jkun 50 % tal-ispejjeż rilevanti. Meta t-total tal-finanzjament pubbliku rikjest ikun inqas minn 50 % tal-ispejjeż rilevanti, it-total tal-finanzjament pubbliku rikjest għandu jiġi ffinanzjat fl-ambitu ta’ din id-Deċiżjoni.
Madankollu, meta l-finanzjament fl-ambitu ta’ din id-Deċiżjoni jiġi kkombinat ma’ finanzjament mill-Programm Ewropew tal-Enerġija għall-Irkupru (EEPR), il-finanzjament fl-ambitu ta’ din id-Deċiżjoni għandu jitnaqqas bl-ammont ta’ finanzjament li jkun ġej mill-EEPR.
Artikolu 3
Spejjeż rilevanti
1. Għall-finijiet tal-Artikolu 2(3), għandhom japplikaw ir-regoli msemmija fil-paragrafi 2 sa 5 ta’ dan l-Artikolu.
2. L-ispejjeż rilevanti ta’ proġetti ta’ dimostrazzjoni CCS għandhom ikunu dawk l-ispejjeż ta’ investiment li l-proġett iġarrab minħabba l-applikazzjoni tas-CCS, netti mill-valur nett attwali tal-aħjar stima tal-ispejjeż u l-benefiċċji tat-tħaddim derivati mill-applikazzjoni tas-CCS matul l-ewwel għaxar snin ta’ tħaddim.
3. L-ispejjeż rilevanti ta’ proġetti ta’ dimostrazzjoni RES għandhom ikunu dawk l-ispejjeż ta’ investiment addizzjonali li l-proġett iġarrab b’riżultat tal-applikazzjoni ta’ teknoloġija innovattiva ta’ enerġija rinnovabbli, netti mill-valur nett attwali tal-aħjar stima tal-ispejjeż u l-benefiċċji tat-tħaddim derivati matul l-ewwel ħames snin, imqabbla ma’ produzzjoni konvenzjonali tal-istess kapaċità, f’termini ta’ produzzjoni effettiva ta’ enerġija.
4. L-ispejjeż ta’ investiment imsemmija fil-paragrafi 2 u 3 għandhom ikopru l-ispejjeż ta’ investiment f’artijiet, impjanti u tagħmir.
L-ispejjeż ta’ investiment jistgħu jirreferu wkoll għal investiment fi trasferiment ta’ teknoloġija u liċenzji tat-tħaddim ta’ knowhow (minn hawn ‘il quddiem, “assi intanġibbli”), meta jiġu sodisfatti l-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-assi intanġibbli jista’ jitqies bħala assi deprezzabbli;
(b)
l-assi intanġibbli jinxtara b’kundizzjonijiet tas-suq bl-aktar prezz baxx possibbli;
(c)
l-assi intanġibbli jibqa’ fl-istabbilment tal-benefiċjarju għal mill-inqas ħames snin.
Jekk l-assi intanġibbli jinbiegħ qabel l-iskadenza tal-perjodu ta’ ħames snin imsemmi fil-punt (c) tat-tieni subparagrafu, ir-rendiment tal-bejgħ għandu jitnaqqas mill-ispejjeż rilevanti.
5. L-ispejjeż u benefiċċji netti tat-tħaddim imsemmija fil-paragrafi 2 u 3 għandhom ikunu bbażati fuq l-aħjar stima tal-ispejjeż tat-tħaddim imġarrba mill-proġett fir-rigward tal-ispejjeż tal-produzzjoni u jqisu l-benefiċċji addizzjonali kollha derivati minn skemi ta’ appoġġ anke jekk ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat, l-ispejjeż evitati u l-miżuri ta’ inċentiva fiskali eżistenti.
Artikolu 4
Rwol tal-BEI
Il-Bank Ewropew tal-Investiment (BEI) għandu jwettaq l-impenji tiegħu fl-ambitu ta’ din id-Deċiżjoni fuq talba ta’, f’isem u għall-Kummissjoni. Il-Kummissjoni għandha tkun responsabbli fil-konfront ta’ partijiet terzi.
Il-BEI għandu jingħata rimbors għat-twettiq ta’ dawk l-impenji mill-flus li jinkisbu permezz tal-ġestjoni tad-dħul.
Il-Kummissjoni u l-BEI għandhom jidħlu fi ftehim li jistabbilixxi t-termini u kundizzjonijiet speċifiċi li l-BEI għandu jirrispetta fit-twettiq tal-impenji tiegħu.
Artikolu 5
Proċedura tal-għażla
1. Is-sejħiet għal proposti għandhom jiġu ppubblikati fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
2. L-Istati Membri għandhom jiġbru l-applikazzjonijiet għall-finanzjament tal-proġetti li huma mistennija li jitwettqu fit-territorju tagħhom.
Madankollu, fil-każ li proġett ikun intiż li jitwettaq fit-territorju ta’ diversi Stati Membri (minn hawn ‘il quddiem, “proġett transkonfinali”), l-Istat Membru li jirċievi l-applikazzjoni għall-finanzjament għandu jinforma b’dan lill-Istati Membri l-oħra konċernati u għandu jikkoopera mal-Istati Membri l-oħra sabiex tintlaħaq deċiżjoni komuni dwar is-sottomissjoni tal-proġett mill-Istat Membru li jirċievi l-applikazzjoni għall-finanzjament.
3. L-Istati Membri għandhom jivvalutaw jekk proġett jissodisfax il-kriterji ta’ eliġibbiltà msemmija fl-Artikolu 6. Meta dan ikun il-każ u meta l-Istat Membru jappoġġa l-proġett, dak l-Istat Membru għandu jissottometti l-proposta lill-BEI u jinforma lill-Kummissjoni dwarha.
Meta jissottometti proposti għall-finanzjament, l-Istat Membru għandu jipprovdi l-informazzjoni segwenti għal kull proġett:
(a)
l-ispejjeż rilevanti, f’euro, imsemmija fl-Artikolu 2(3);
(b)
it-total ta’ finanzjament pubbliku rikjest, f’euro, li huwa l-ispejjeż rilevanti wara li minnhom jitnaqqas kwalunkwe kontribut tal-operatur għal dawk l-ispejjeż;
(c)
l-aħjar stima tal-valur nett attwali tal-benefiċċji addizzjonali derivati minn skemi ta’ appoġġ kif ikkalkulat skont l-Artikolu 3(5);
(d)
għall-proġetti ta’ dimostrazzjoni CCS, l-ammont totali previst ta’ CO2 maħżun fl-ewwel għaxar snin ta’ tħaddim, jew, għall-proġetti ta’ dimostrazzjoni RES, l-ammont totali previst ta’ enerġija prodotta fl-ewwel ħames snin ta’ tħaddim.
L-Istati Membri għandhom ukoll jinnotifikaw lill-Kummissjoni kwalunkwe finanzjament għall-proġett li jinvolvi għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 108(3) tat-Trattat sabiex tkun tista’ ssir il-koordinazzjoni tal-proċedura tal-għażla mal-valutazzjoni tal-għajnuna mill-Istat.
4. Abbażi tal-proposti sottomessi skont il-paragrafu 3 ta’ dan l-Artikolu, il-BEI għandu jwettaq valutazzjoni tal-vijabbiltà finanzjarja u teknika (id-diliġenza finanzjarja u teknika dovuta) tal-proġett skont l-Artikolu 7.
Meta din il-valutazzjoni titlesta b’riżultat pożittiv, skont l-Artikolu 8 l-BEI għandu jagħmel rakkomandazzjonijiet, lill-Kummissjoni, għad-deċiżjonijiet dwar l-għoti ta’ finanzjament.
5. Abbażi tar-rakkomandazzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 4, wara li l-Istati Membri rilevanti jerġgħu jiġu kkonsultati biex jikkonfermaw, meta jkun xieraq, il-valur u l-istruttura tal-kontribut totali tal-finanzjament pubbliku, u wara li tingħata l-opinjoni tal-Kumitat tat-Tibdil fil-Klima skont l-Artikolu 3 tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 1999/468/KE (3), il-Kummissjoni għandha tadotta deċiżjonijiet dwar l-għoti ta’ finanzjament indirizzati lill-Istati Membri rilevanti, fejn tindika l-finanzjament, f’euro, li jingħata lill-proġġetti konċernati.
Artikolu 6
Kriterji ta’ eliġibbiltà
1. Proġett għandu jkun eliġibbli għall-finanzjament, meta jiġu sodisfatti dawn il-kriterji:
(a)
il-proġett għandu jaqa’ taħt waħda mill-kategoriji stipulati fil-Parti A tal-Anness I;
(b)
il-proġett għandu jkun konformi mar-rekwiżiti stipulati fil-Parti B tal-Anness I;
(c)
il-proġetti elenkati fil-Parti A.II tal-Anness I għandhom ikunu ta’ natura innovattiva. Teknoloġiji eżistenti u rikonoxxuti mhumiex eliġibbli.
2. Meta Stat Membru ma jkunx f’pożizzjoni li jissottometti lill-BEI skont l-Artikolu 5(3) proposti għal proġetti li jaqgħu taħt xi waħda mis-subkategoriji speċifikati fil-Parti A.II tal-Anness I li jissodisfaw il-limiti rilevanti, dak l-Istat Membru jista’ jissottometti proposti għal proġetti li ma jilħqux il-limiti rilevanti għal xi waħda mis-subkategoriji kkonċernati u dawn jitqiesu bħala eliġibbli għall-finanzjament b’deroga mill-paragrafu 1.
Artikolu 7
Diliġenza finanzjarja u teknika dovuta
Il-BEI għandu jwettaq il-valutazzjoni tad-diliġenza dovuta ta’ kwalunkwe proġett propost skont l-ispeċifikazzjonijiet stabbiliti fis-sejħiet għal proposti msemmija fl-Artikolu 5(1), li mill-inqas għandha tkopri l-aspetti li ġejjin:
(1)
ambitu tekniku;
(2)
spejjeż;
(3)
finanzjament;
(4)
implimentazzjoni;
(5)
tħaddim;
(6)
impatt fuq l-ambjent;
(7)
proċeduri għall-għoti ta’ kuntratti.
Artikolu 8
Għażla tal-proġetti
1. Għandhom jiġu ffinanzjati tmien proġetti li jaqgħu taħt il-Parti A.I tal-Anness I u proġett wieħed f’kull waħda mis-subkategoriji tal-proġetti speċifikati fil-Parti A.II tal-Anness I.
Madankollu, meta jkun hemm biżżejjed riżorsi, jistgħu jiġu ffinanzjati aktar proġetti, filwaqt li jinżamm il-bilanċ bejn proġetti ta’ dimostrazzjoni CCS u dawk RES.
Meta, f’subkategorija partikolari, jitressqu mhux aktar minn żewġ proposti, il-Kummissjoni għandha tivvaluta l-impatt possibbli tan-numru limitat ta’ proposti fuq il-kompetizzjoni għall-għażla fl-ambitu ta’ din id-Deċiżjoni, u tista’, fejn ikun xieraq, tiddeċiedi li tipposponi d-deċiżjonijiet dwar l-għoti ta’ finanzjament fis-subkategorija rilevanti għat-tieni serje ta’ sejħiet għal proposti.
2. Il-proġetti għandhom jiġu kklassifikati f’ordni tal-ispiża tagħhom għal kull unità ta’ rendiment, mill-inqas għall-ogħla. Il-proġetti ta’ dimostrazzjoni CCS għandhom jiġu kklassifikati bħala grupp wieħed. Il-proġetti ta’ dimostrazzjoni RES għandhom jiġu kklassifikati f’kull waħda mis-subkategoriji speċifikati fil-Parti A.II tal-Anness I.
Għall-finijiet tal-ewwel subparagrafu, l-ispiża għal kull unità ta’ rendiment għandha tiġi kkalkulata bħala t-total tal-ammonti speċifikati fl-Artikolu 5(3)(b) u (c), diviż bl-ammont totali previst ta’ CO2 maħżun fl-ewwel għaxar snin ta’ tħaddim għall-proġetti ta’ dimostrazzjoni CCS, jew, l-ammont totali previst ta’ enerġija prodotta fl-ewwel ħames snin ta’ tħaddim għall-proġetti ta’ dimostrazzjoni RES.
Meta l-Istati Membri rilevanti jikkonfermaw, skont l-Artikolu 5(5), li hemm finanzjament pubbliku suffiċjenti għall-proġetti ta’ dimostrazzjoni CCS, għandhom jintgħażlu l-proġetti kklassifikati bħala l-ogħla fl-ordni ta’ klassifikazzjoni tagħhom, sakemm jiġu sodisfatti l-kriterji kollha li ġejjin:
(a)
f’kull kategorija ta’ proġetti jintgħażlu tal-anqas proġett wieħed iżda mhux aktar minn tliet proġetti;
(b)
jintgħażlu tal-anqas tliet proġetti bil-ħżin f’depożiti ta’ idrokarburi; u
(c)
jintgħażlu tal-anqas tliet proġetti bil-ħżin f’akwifer tal-ilma mielaħ.
Meta dawk il-kriterji ma jiġux sodisfatti, il-proġett li jkun qed jitqies għall-għażla ma għandux jintagħżel, u għandu jitqies għall-għażla l-proġett ikklassifikat warajh. Din il-proċedura għandha tiġi ripetuta sakemm jintgħażlu tmien proġetti.
Meta l-Istati Membri rilevanti jikkonfermaw, skont l-Artikolu 5(5), li hemm finanzjament pubbliku suffiċjenti għall-proġetti ta’ dimostrazzjoni RES, għandu jintagħżel il-proġett ikklassifikat bħala l-ogħla f’kull waħda mis-subkategoriji. Meta f’ebda waħda miż-żewġ serje ta’ sejħiet għal proposti ma jkun hemm proġetti eliġibbli u li jkunu finanzjarment u teknikament vijabbli f’waħda jew aktar mis-subkategoriji ta’ proġetti, għandu jiġi ffinanzjat għadd korrispondenti ta’ proġetti addizzjonali f’subkategoriji oħra tal-istess kategorija ta’ proġett. Id-dettalji għandhom jiġu speċifikati fis-sejħa għalproposti skont l-Artikolu 5(1).
Il-proġetti ta’ dimostrazzjoni CCS magħżula għandhom jikkostitwixxu kollettivament “il-grupp CCS” u l-proġetti ta’ dimostrazzjoni RES magħżula għandhom jikkostitwixxu kollettivament “il-grupp RES”.
3. B’deroga mill-paragrafu 1, meta t-talba totali għall-finanzjament fl-ambitu ta’ din id-Deċiżjoni tkun ogħla mill-fondi disponibbli, l-għadd ta’ proġetti magħżula għandu jitnaqqas sabiex it-talba għall-finanzjament tonqos bl-istess proporzjon f’kull wieħed mill-gruppi msemmija fit-tielet u fil-ħames subparagrafi tal-paragrafu 2.
Għal kull wieħed mill-gruppi, għandu jitneħħa mill-għażla l-ewwel dak il-proġett li jkun jirrappreżenta l-ogħla spiża għal kull unità ta’ rendiment, filwaqt li wara għandu jitneħħa mill-għażla dak il-proġett li jkun jirrappreżenta l-ogħla spiża għal kull unità ta’ rendiment f’kategorija oħra. Il-proċedura għandha tiġi ripetuta sakemm il-finanzjament rikjest ikun kopert mill-fondi disponibbli.
4. Suġġett għad-disponibbiltà tal-proposti sottomessi lill-BEI skont l-Artikolu 5(3) u rakkomandati mill-BEI lill-Kummissjoni għal deċiżjonijiet dwar l-għoti ta’ finanzjament skont l-Artikolu 5(4), għandhom jiġu ffinanzjati tal-anqas proġett wieħed iżda mhux aktar minn tliet proġetti fi kwalunkwe Stat Membru.
Madankollu, l-ewwel subparagrafu ma għandux japplika għall-proġetti transkonfinali.
Artikolu 9
Deċiżjonijiet dwar l-għoti ta’ finanzjament
Id-deċiżjonijiet dwar l-għoti ta’ finanzjament għandhom isiru bil-kundizzjoni li jinħarġu l-permessi nazzjonali rilevanti kollha skont ir-rekwiżiti rilevanti tal-leġiżlazzjoni tal-Unjoni, li tinkiseb l-approvazzjoni mill-Kummissjoni ta’ kwalunkwe għajnuna mill-Istat fir-rigward ta’ proġett, u li jittieħdu d-deċiżjonijiet finali ta’ investiment min-naħa tal-isponsors, fi żmien 24 xahar mill-adozzjoni tad-deċiżjonijiet dwar l-għoti ta’ finanzjament.
Fir-rigward ta’ proġetti ta’ dimostrazzjoni CCS, bil-ħżin f’akwifer tal-ilma mielaħ, id-deċiżjonijiet dwar l-għoti ta’ finanzjament għandhom isiru bil-kundizzjoni li jinħarġu l-permessi nazzjonali rilevanti kollha skont ir-rekwiżiti rilevanti tal-leġiżlazzjoni tal-Unjoni, li tinkiseb l-approvazzjoni mill-Kummissjoni ta’ kwalunkwe għajnuna mill-Istat fir-rigward ta’ proġett, u li jittieħdu d-deċiżjonijiet finali ta’ investiment min-naħa tal-isponsors, fi żmien 36 xahar mill-adozzjoni tad-deċiżjonijiet dwar l-għoti ta’ finanzjament.
F’każ li l-kundizzjonijiet imsemmija fl-ewwel jew fit-tieni paragrafi ma jiġux sodisfatti, id-deċiżjonijiet dwar l-għoti ta’ finanzjament ma jibqax ikollhom effett legali.
Artikolu 10
Konverżjoni tal-kwoti f’valur monetarju u ġestjoni tad-dħul
1. Għall-finijiet tal-konverżjoni tal-kwoti f’valur monetarju u l-ġestjoni tad-dħul, il-Kummissjoni għandha taġixxi f’isem l-Istati Membri.
2. L-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jiżguraw li t-300 miljun kwota msemmija fl-Artikolu 2(1) jiġu ttrasferiti lill-BEI sabiex dan iwettaq il-konverżjoni tagħhom f’valur monetarju u l-ġestjoni tad-dħul.
3. Il-BEI għandu jbigħ il-kwoti għall-ewwel serje ta’ sejħiet għal proposti qabel ma jiġu adottati d-deċiżjonijiet dwar l-għoti ta’ finanzjament mill-Kummissjoni għal kull serje ta’ sejħiet għal proposti msemmija fl-Artikolu 5(1).
Il-BEI għandu jiġġestixxi d-dħul u jgħaddih lill-Istati Membri kif meħtieġ għat-tqassim skont l-Artikolu 11.
Artikolu 11
Tqassim tad-dħul u użu ta’ dħul mhux imqassam
1. L-Istati Membri għandhom iqassmu d-dħul lill-isponsors ta’ proġetti abbażi ta’ strumenti legalment vinkolanti li mill-inqas, għandhom jistipulaw l-elementi li ġejjin:
(a)
il-proġett u l-finanzjament mogħti f’euro;
(b)
id-data ta’ meta jibda t-tħaddim;
(c)
ir-rekwiżiti għall-qsim tal-għarfien skont l-Artikolu 12;
(d)
ir-rekwiżiti li jikkonċernaw it-tqassim tad-dħul skont il-paragrafi 2 sa 6 ta’ dan l-Artikolu;
(e)
ir-rekwiżiti ta’ rappurtar skont l-Artikolu 13;
(f)
l-informazzjoni dwar il-kundizzjonijiet ta’ applikabbiltà tad-deċiżjoni msemmija fl-Artikolu 9.
Għall-ewwel serje ta’ sejħiet għal proposti msemmija fl-Artikolu 5(1), id-data ta’ meta jibda t-tħaddim imsemmija fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu ta’ dan il-paragrafu għandha tkun mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2015 ħlief meta d-deċiżjoni dwar l-għoti ta’ finanzjament rispettiva tkun adottata wara l-31 ta’ Diċembru 2011, f’liema każ id-data ta’ meta jibda t-tħaddim għandha tkun mhux aktar tard minn erba’ snin mid-data tad-deċiżjoni dwar l-għoti ta’ finanzjament.
2. It-tqassim għandu jsir kull sena. L-ammont li jitqassam għandu jkun, għall-proġetti ta’ dimostrazzjoni CCS, l-ammont ta’ CO2 maħżun fis-sena rilevanti kif immonitorjat, irrappurtat u vverifikat skont l-Artikoli 14 u 15 tad-Direttiva 2003/87/KE mmultiplikat bir-rata tal-finanzjament, u għall-proġetti ta’ dimostrazzjoni RES, l-ammont ta’ enerġija prodotta mmultiplikat bir-rata tal-finanzjament.
Ir-rata tal-finanzjament għandha tiġi kkalkulata billi l-finanzjament mogħti jiġi diviż b’75 % tal-ammont totali previst ta’ CO2 maħżun fl-ewwel għaxar snin ta’ tħaddim fil-każ ta’ proġetti ta’ dimostrazzjoni CCS, jew, b’75 % tal-ammont totali previst ta’ enerġija prodotta fl-ewwel ħames snin ta’ tħaddim fil-każ ta’ proġetti ta’ dimostrazzjoni RES.
3. It-tqassim għal sena partikolari għandu jsir biss meta, għal dik is-sena, ir-rekwiżiti għall-qsim tal-għarfien ikunu ġew sodisfatti.
4. It-tqassim għandu jiġi limitat għal perjodu ta’ għaxar snin mid-data msemmija fil-paragrafu 1(b) fil-każ ta’ proġetti ta’ dimostrazzjoni CCS, u għal perjodu ta’ ħames snin minn dik id-data fil-każ ta’ proġetti ta’ dimostrazzjoni RES. It-total tal-fondi mqassma ma għandux jeċċedi l-finanzjament mogħti msemmi fil-paragrafu 1(a).
5. Meta l-Istat Membru konċernat jiggarantixxi li kwalunkwe finanzjament li jeċċedi l-finanzjament stabbilit skont il-paragrafi 2, 3 u 4 jkun se jingħata lura lill-BEI, parti mill-finanzjament għal proġett jew il-finanzjament kollu għalih jista’ jitqassam qabel ma dak il-proġett jibda jitħaddem skont l-ispeċifikazzjonijiet stipulati fid-deċiżjoni dwar l-għoti ta’ finanzjament.
6. Mingħajr preġudizzju għat-tieni paragrafu tal-Artikolu 4, id-dħul li ma jitqassamx lill-proġetti u l-flus li jinkisbu mill-ġestjoni tad-dħul, għandhom jintużaw għall-kofinanzjament ta’ aktar proġetti ta’ dimostrazzjoni fl-ambitu ta’ din id-Deċiżjoni sal-31 ta’ Diċembru 2015.
L-Istati Membri għandhom jagħtu lura lill-BEI kwalunkwe dħul li ma jkunx tqassam.
Wara l-31 ta’ Diċembru 2015, il-fondi kollha li jista’ jkun fadal għandhom jingħataw lill-Istati Membri skont il-prinċipji stabbiliti fl-Artikolu 10a(7) tad-Direttiva 2003/87/KE.
Artikolu 12
Qsim tal-għarfien
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-operaturi ta’ proġetti, il-membri ta’ konsorzji, il-fornituri u s-subappaltaturi kollha li jirċievu benefiċċji sostanzjali għall-iżvilupp tal-prodott jew servizz tagħhom permezz tal-finanzjament pubbliku pprovdut, jaqsmu l-informazzjoni dwar l-elementi stipulati fl-Anness II ma’ operaturi ta’ proġetti oħra, awtoritajiet pubbliċi, istituzzjonijiet tar-riċerka, organizzazzjonajiet mhux governattivi u l-pubbliku skont l-ispeċifikazzjonijiet supplementari stipulati fis-sejħiet għal proposti msemmija fl-Artikolu 5(1).
Il-qsim tal-informazzjoni għandu jseħħ fuq bażi annwali u għandu jinkludi l-informazzjoni kollha li tiġi ġġenerata u pproċessata f’sena partikolari.
Artikolu 13
Rappurtar mill-Istati Membri
Matul il-perjodi msemmija fl-Artikolu 11(4), l-Istati Membri għandhom, sal-31 ta’ Diċembru ta’ kull sena, jissottomettu rapporti dwar l-implimentazzjoni tal-proġetti lill-Kummissjoni.
Għal kull proġett, dawn ir-rapporti għandhom jinkludu mill-inqas l-informazzjoni li ġejja:
(1)
l-ammont ta’ CO2 maħżun jew ta’ enerġija nadifa prodotta;
(2)
il-fondi mqassma;
(3)
kwalunkwe problemi sinifikanti fl-implimentazzjoni tal-proġett.
Artikolu 14
Rappurtar mill-Kummissjoni
Wara li titlesta l-ewwel serje ta’ sejħiet għal proposti, il-Kummissjoni għandha tirrapporta lill-Kumitat tat-Tibdil fil-Klima dwar l-implimentazzjoni ta’ dik is-serje ta’ sejħiet għal proposti, fejn tindika jekk tkunx meħtieġa xi emenda għal din id-Deċiżjoni bl-għan li jiġi żgurat bilanċ mil-lat ġeografiku u dak tekniku fit-tieni serje ta’ sejħiet għal proposti.
Artikolu 15
Destinatarji
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Brussell, it-3 ta’ Novembru 2010.