РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 26 януари 2011 година
относно държавна помощ C 7/10 (ex CP 250/09 и NN 5/10), приведена в действие от Германия Схема за пренасяне на данъчни загуби в случай на преструктуриране на предприятия в затруднение („Sanierungsklausel“)
(нотифицирано под номер C(2011) 275)
(само текстът на немски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/527/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за Европейския съюз и Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с горепосочените разпоредби (2),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
С писма с дата 5 август 2009 г. и 30 септември 2009 г. Комисията поиска от Германия информация относно член 8c от Закона за корпоративния подоходен данък (Körperschaftsteuergesetz, наричан по-долу: KStG). Германските органи отговориха на тези искания с писма с дата 20 август 2009 г. и 5 ноември 2009 г. С решение от 24 февруари 2010 г. Комисията откри официална процедура за разследване, посочена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), по отношение на помощта.
(2)
Решението на Комисията да открие процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съю. (3). Комисията покани заинтересованите страни да представят мнения.
(3)
Германските органи представиха своя отговор с писмо от 9 април 2010 г.
(4)
В Брюксел бяха проведени две срещи с германските органи, на 9 април 2010 г. и на 3 юни 2010 г. Германия представи допълнителна информация на 2 юли 2010 г. Комисията не получи мнения от заинтересовани страни.
2. ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА
2.1. Обща информация
(5)
Корпоративното данъчно облагане в Германия се основава главно на Закона за данъка върху доходите (Einkommensteuergesetz, наричан по-долу: EStG) и KStG. Член 10d, параграф 2 от EStG позволява загубите, натрупани през данъчната година, да бъдат пренасяни, т.e. в съответствие с принципа за платежоспособност облагаемите приходи през бъдещи данъчни години може да бъде намален чрез прихващане на загубите до максимален размер от 1 млн. EUR всяка година. Съгласно член 8, параграф 1 от KStG тази възможност за пренасяне на загуби е приложима също за предприятия, подлежащи на облагане с корпоративен данък.
(6)
Възможността за пренасяне на загуби доведе до търговия с кухи предприятия (Mantelgesellschaften), които отдавна са прекратили каквато и да е стопанска дейност, но все още имат загуби, които са пренесени от минали периоди.
(7)
За да противодейства на търговията с кухи предприятия през 1997 г. немският законодател ограничи възможността за пренасяне на загуби чрез въвеждането в член 8, параграф 4 от KStG на правило за придобиване на кухи предприятия (Mantelkaufregelung). Правилото ограничава пренасянето на загуби към такива корпоративни образувания, които са юридически и икономически идентични с образуванието, натрупало загубите. Правилото не съдържа определение на понятието „икономически идентичен“, но включва един отрицателен и два положителни примера:
а)
корпоративното образувание не е икономически идентично, ако повече от половината от неговите дялове са прехвърлени и ако след това образуванието продължи стопанската си дейност или я започне отново с преимуществено нови активи;
б)
корпоративното образувание обаче е икономически идентично, ако вливането на нови активи е единствено за целите на преструктурирането на генериращото загуби образувание и ако дейността, която е довела до пренасянето на неприспаднати загуби, продължи в сравними мащаби през следващите 5 години;
в)
корпоративното образувание е икономически идентично също и ако вместо да влива нови активи, придобиващото образувание покрие загубите, които са натрупани в генериращото загуби образувание.
(8)
Последните два примера обикновено се цитират като „Sanierungsklausel“ (клауза, позволяваща преструктурирането на предприятия в затруднение).
(9)
Член 8, параграф 4 от KStG е отменен считано от 1 януари 2008 г. със Закона за реформа на данъчното облагане на предприятия от 2008 г. (Unternehmensteuerreformgesetz).
(10)
Същият нормативен акт въвежда новия член 8c, параграф 1 от KStG, който налага много по-строги ограничения в сравнение с член 8, параграф 4 от KStG относно пренасянето на загуби в случай на промени в дяловото участие в корпоративно образувание. Съгласно новото правило:
а)
неизползваните загуби се губят изцяло, ако повече от 50 % от дяловия капитал, правата на членство, правата на собственост или правата на глас бъдат прехвърлени на купувач;
б)
ако в рамките на период от пет години повече от 25 %, но не повече от 50 % от дяловия капитал, правата на членство, правата на собственост или правата на глас бъдат прехвърлени, неизползваните загуби се губят пропорционално.
(11)
Първоначално в новото правило не са предвидени изключения за предприятия, които са в процес на преструктуриране и в същото време са предмет на съществена промяна в собствеността.
(12)
Съгласно обяснителния меморандум, приет от немския парламент със Закона за реформа на данъчното облагане на предприятия от 2008 г., целта на замяната на член 8, параграф 4 от KStG с новия член 8c, параграф 1 от KStG е да се опростят правилата (в обяснителния меморандум се посочва, че практическото прилагане на член 8, параграф 4 от KStG е породило много сложни правни въпроси) и по-добре да се противодейства на злоупотребите. (4) Законодателят е съзнавал, че промяната означава, че в случай на преструктуриране на предприятие в затруднение, което води до промяна в собствеността, пренасянето на загуби вече няма да е възможно. Това обаче се е считало за приемливо, тъй като в такава ситуация данъчните органи биха могли да се откажат от събиране на данъчните задължения въз основа на съображения за справедливост, дори без изрична законодателна разпоредба (5).
2.2. Мярката
(13)
През юни 2009 г. с изменение на член 8c от KStG е въведен член 8c, параграф 1a от KStG, съгласно който пренасянето на загуби все пак е възможно, когато предприятие в затруднение бива придобито с цел преструктуриране. Това изменение съставлява част от Закона за облекчения за гражданите - Здравноосигурителна каса (Bürgerentlastungsgesetz Krankenversicherung) (6). Новата разпоредба отново е наречена Sanierungsklausel или нова Sanierungsklausel, за да се разграничава от предшестващия я член 8, параграф 4 от KStG. Тя въвежда изключение от ограничението върху пренасянето на загуби, въведено в действие от 1 януари 2008 г. с член 8c, параграф 1 от KStG.
(14)
Съгласно член 8c, параграф 1a от KStG, корпоративно образувание може да пренася загуби въпреки промяна в неговото дялово участие, която попада в обхвата на член 8c, параграф 1 от KStG, при положение че са изпълнени следните условия:
а)
придобиването е с цел преструктуриране на корпоративното образувание (7);
б)
предприятието е изпаднало или съществува вероятност да изпадне в несъстоятелност или свръхзадлъжнялост към момента на придобиването (8);
в)
основните стопански структури на предприятието са запазени, което налага:
-
изпълнението от корпоративното образувание на споразумение между управителния и работническия съвет (Betriebsvereinbarung) относно запазването на работни места, или
-
запазването на 80 % от работните места (спрямо годишната стойност на заплатите) през първите пет години след придобиването, или
-
вливането на значителни стопански активи или отписването на задължения, които все още имат икономическа стойност в рамките на дванадесет месеца; стопанските активи са значителни, ако представляват най-малко 25 % от активите от предходната финансова година; всички трансфери обратно към придобиващото предприятие през първите три години се приспадат;
г)
през първите пет години след придобиването предприятието не променя сектора или дейността си;
д)
към момента на придобиването предприятието не е преустановило дейност.
(15)
Член 8c, параграф 1a от KStG влиза в сила на 10 юли 2009 г. и се прилага с обратна сила от 1 януари 2008 г.
(16)
Първоначално член 8c, параграф 1a от KStG е въведен само за ограничен период - до 31 декември 2009 г. На 22 декември 2009 г. обаче, като част от Закона за ускоряване на икономическия растеж от 2009 г. (Wachstumsbeschleunigungsgesetz) (9), германският парламент прие разпоредба, с която се заличава съответната клауза за изтичане на срока на действие от KStG.
(17)
Трябва да се отбележи, че пренесените загуби от минали периоди могат да бъдат приспаднати само от печалбата на предприятието, което се преструктурира. Придобиващото предприятие не може да приспада загубите от собствената си печалба.
(18)
Това е валидно, дори ако придобиващото предприятие консолидира своите данъчни задължения на равнище група, тъй като с член 15, първо изречение, номер 1 от KStG се забранява пренасянето на загуби, ако контролирано дъщерно предприятие (Organgesellschaft) съставлява част от интегрирана група (Organschaft) (10).
(19)
Съгласно немското законодателство в областта на корпоративното данъчно облагане обаче такива загуби не се губят; те просто се „замразяват“ на равнището на образуванието и могат да се използват единствено, след като предприятието вече не е консолидирано. Няма ограничение във времето за пренасянето на тези „замразени“ загуби.
(20)
Придобиващото предприятие се възползва косвено от член 8c, параграф 1a от KStG, тъй като след успешното завършване на процеса на преструктуриране данъчната тежест на преструктурираното предприятие се намалява. Нещо повече, придобиващото предприятие разбира се може да обедини част или всички свои дейности в придобитото предприятие и по този начин да използва пренесените загуби.
2.3. Съпоставка между член 8c, параграф 1a от KStG и член 8, параграф 4 от KStG
(21)
Новото правило в член 8c, параграф 1a от KStG се различава от предишното правило - отмененият член 8 параграф 4 от KStG - по един важен аспект, който е от ключово значение за оценката за целите на държавната помощ.
(22)
Съгласно член 8c, параграф 1 от KStG предприятието губи правото да пренася своите загуби, когато повечето от половината дялове са прехвърлени, освен ако е приложима Sanierungsklausel. Следователно основното правило е загуба на правото за пренасяне на загуби при значителни промени в собствеността. Следователно съществуващата Sanierungsklausel е изключение от общото правило.
(23)
Съгласно предишния член 8, параграф 4 от KStG общото правило е било продължаване на пренасянето на загуби в случай на значителни промени в собствеността, при условие че предприятието е било икономически идентично. Целта на това изключение е било предотвратяването на злоупотреби, например под формата на търговия с кухи предприятия.
3. РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ
(24)
С писмо от 24 февруари 2010 г. Комисията уведоми Германия за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на настоящата мярка.
(25)
В решението за откриване Комисията изрази становището, че член 8c, параграф 1a от KStG поставя разграничение между финансово стабилни генериращи загуби предприятия и предприятия, които са (потенциално) неплатежоспособни или свръхзадлъжнели, като облагодетелства само последните. Следователно изглежда, че член 8c, параграф 1a от KStG се отклонява от референтната система, съгласно която и двата типа предприятия не биха имали право да пренасят загуби. Поради това Комисията достигна до предварителното заключение, че мярката е селективна и представлява държавна помощ, тъй като изглежда, че са изпълнени условията на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Накрая Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на мярката с член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС, както е тълкуван във Временната рамка (11), и с член 107, параграф 3, буква в), както е тълкуван в Насоките за оздравяване и преструктуриране (12) и Насоките за регионалните помощи (13).
(26)
Решението за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (14). Комисията покани Германия и заинтересованите страни да представят мнения.
(27)
След откриването на официалната процедура за разследване германското федерално министерство на финансите даде указания на данъчната администрация, отговорна за събирането на данъците, да преустанови прилагането на член 8c, параграф 1a от KStG, докато Комисията вземе окончателно решение по случая, и да уведоми засегнатите предприятия, че в случай на отрицателно окончателно решение от страна на Комисията държавната помощ ще трябва да бъде възстановена (15).
4. КОМЕНТАРИ НА ГЕРМАНИЯ
(28)
Германия счита, че член 8c, параграф 1a от KStG не представлява държавна помощ по три причини:
а)
той е в съответствие с принципа за частен кредитор на пазара (вж. 4.1);
б)
той не е селективен (вж. 4.2);
в)
той е обоснован от естеството и цялостната структура на германската данъчна система (вж. 4.3)
(29)
В допълнение Германия твърди, че новата Sanierungsklausel в член 8c, параграф 1a от KStG по същество съответства на старата Sanierungsklausel в член 8, параграф 4 от KStG, която никога не е критикувана от Комисията (вж. 4.4), и че редица други държави-членки са въвели подобни данъчни правила (вж. 4.5).
4.1. Съответствие с принципа за частен кредитор на пазара
(30)
Този аргумент се изтъква от Германия за първи път в нейно писмо от 2 юли 2010 г. Германия твърди, че позоваване на принципа за частния кредитор може да се прави също по отношение на данъчни задължения или квазиданъчни задължения (16). Твърди се, че отношението на германската държава към нейните данъкоплатци е сравнимо с отношението между частен кредитор и длъжник, които са обвързани с дългосрочен договор, като например договор за наем или трудов договор. Според германските органи частният кредитор, който е страна по дългосрочен договор, би се отказал от част от своите бъдещи вземания, ако това би позволило на друго предприятие да придобие контрол върху длъжника, осигурявайки по този начин продължаването на дългосрочния договор.
4.2. Отсъствие на селективност
(31)
Германия счита, че член 8c, параграф 1a от KStG представлява обща мярка, тъй като може да се използва от всички предприятия, независимо от региона, сектора и размера им. Германия подчертава, че по отношение на всяко предприятие съществува възможност да изпадне в затруднение извън неговия контрол и да се превърне в кандидат за прилагане на правилото.
(32)
Германия отбелязва, че в своето Известие за данъчно облагане на дружества от 1998 г. самата Комисия е на мнение, че, „при условие че те важат без разлика за всички дружества и за производството на всички стоки“, данъчните мерки с чисто технически характер, като например правилата за пренасяне на загуби, не са селективни, и че „фактът, че някои дружества или някои отрасли се възползват повече от други от някои от тези данъчни мерки не означава непременно, че те попадат в полето на приложение на правилата на конкуренцията, регулиращи държавната помощ“ (17).
(33)
Германия счита, че тези съображения са от особено значение за данъчните стимули за научноизследователска и развойна дейност, а също така и за опазване на околната среда, образование и трудова заетост. Според германските органи данъчните правила, от които се възползват предприятия, полагащи специални усилия в тези области, не са селективни, тъй като те са отворени за всички предприятия, дори ако de facto те облагодетелстват в по-голяма степен в сравнение с другите предприятията, осъществяващи дейност в определени сектори. Германия счита, че същите доводи следва да са приложими за данъчни правила, които облагодетелстват предприятия в затруднение, придобити с цел преструктуриране.
(34)
Германия твърди, че Съдът и Общият съд са приели, че мярка, от която се ползват изключително предприятия в затруднение, по принцип може да представлява обща мярка, която не е селективна. В този контекст в първия пример Германия цитира DMT, където по отношение на белгийски инструмент за улесняване на плащанията за предприятия в затруднение Съдът се произнася, че (18):
„Френското правителство твърди, че инструментите за улесняване на плащанията във връзка с вноските за социално осигуряване не представляват държавна помощ, ако те се предоставят при едни и същи обстоятелства на всяко предприятие, което изпитва финансови затруднения. Изглежда такъв е случаят в рамките на режима, установен от белгийското законодателство. Комисията обаче твърди, че ONSS разполага с право на преценка по отношение на предоставянето на инструментите за улесняване на плащанията.
От формулировката на член 92, параграф 1 от Договора следва, че общите мерки, които не облагодетелстват само определени предприятия или производството само на някои стоки, не попадат в обхвата на тази разпоредба. Обратно, когато органът, предоставящ финансова помощ, се ползва от известна свобода на преценка, която му дава възможност да избира бенефициерите или условията, при които се отпуска финансовата помощ, не може да се счита, че тази помощ е обща по своя характер (в този смисъл вж. Решение от 26 септември 1996 г. по дело Франция/Комисия, C-241/94 [1996], Recueil, стр. I-4551, точки 23 и 24).
Националният съд в хода на главното производство е компетентен да определи дали правото на ONSS да предоставя механизми за улесняване на плащанията е по преценка и, ако то не е такова, да установи дали механизмите за улесняване на плащанията, предоставени от ONSS, са общи по характер или дали те облагодетелстват определени предприятия.“
(35)
Германия цитира също HAMSA, където Испания твърди, че дадена мярка не е селективна, тъй като се прилага за всички предприятия в затруднение. По този въпрос Общият съд постановява, че (19):
„В настоящия случай доводът, на който се основават заявителят и Кралство Испания, в смисъл, че испанският закон от 26 юли 1922 г. относно прекъсването на плащанията въвежда обща процедура, приложима към всички предприятия в затруднение, не може да бъде приет. Действително законът не поражда право да бъде прилаган селективно в полза на някои категории предприятия или сектори на дейност, но въпреки това трябва да се припомни, че опрощаването на задължения, критикувано от Комисията, не произтича автоматично от прилагането на закона, а от решенията по преценка, вземани от въпросните публични органи. Нещо повече, съгласно установената съдебна практика, когато органът, предоставящ финансова помощ, се ползва от известна свобода на преценка, която му дава възможност да избира бенефициерите или условията, при които се отпуска финансовата помощ, не може да се счита, че тази помощ е обща по своя характер (Решение от 29 юни 1999 г. по дело DM Transport, C-256/97, Recueil, стр. I-3913, точка 27).“
(36)
Германските органи твърдят, че за разлика от мерките в DMT и HAMSA, член 8c, параграф 1a от KStG не предвижда решения по преценка на публичните органи, но прилагането му произтича автоматично от закона. Следователно, прилагайки довода a contrario, член 8c, буква 1a от KStG не е селективен.
(37)
Германия също счита, че член 8c, параграф 1a от KStG принадлежи към съвкупността от правила в рамките на немското право в областта на несъстоятелността. По-специално допустимостта на предприятието се основава на понятията за несъстоятелност, риск от несъстоятелност и свръхзадлъжнялост, които са определени в InsO и които дават основания за откриване на производства по несъстоятелност.
(38)
По въпроса за селективността Германия заключава, че позицията на Комисията би означавала, че всяко данъчно облекчение представлява държавна помощ, дори ако е общо приложимо, и че такава позиция е в нарушение на ДФЕС.
4.3. Обосноваване чрез естеството и цялостната структура на данъчната система
(39)
Германия поддържа твърдението, че освобождаването, въведено с член 8c, параграф 1a от KStG, е обосновано от естеството и цялостната структура на немската данъчна система. Тя твърди, че съществува обективна разлика между предприятията в затруднение, които се нуждаят от преструктуриране, и останалите предприятия, и че тази обективна разлика оправдава различното третиране на предприятията в затруднение, придобити с оглед преструктуриране. Германия основава своите доводи на три съображения.
(40)
Първо, докато финансово стабилните предприятия имат избор между търсенето на финансиране на капиталовите пазари и търсенето на предприятие, което да ги придобие, предприятията в затруднение разполагат само с втория вариант, тъй като те няма да могат да получат дългово финансиране на капиталовия пазар или да получат банков заем. В резултат на това предприятията в затруднение систематично ще пропускат възможността за пренасяне на загуби от минали периоди, докато жизнеспособните предприятия винаги могат да избират между дълговото финансиране и търсенето на купувач.
(41)
Второ, ratio legis на член 8c, параграф 1 от KStG, т.e. предотвратяването на търговията с кухи предприятия с натрупани загуби, не налага изключването на пренасянето на загуби в ситуации, при които придобиването е по-скоро за целите на преструктурирането, отколкото просто с цел данъчна оптимизация. Без ограничението на член 8c, параграф 1a от KStG върху придобиването на предприятия във финансово затруднение с цел преструктуриране, т.е. ако бяха включени други видове придобиване, ratio legis не би могло да се запази.
(42)
Трето, целта на член 8c, параграф 1 от KStG е да се гарантира, че продажната цена на дяловете в предприятията се основава единствено на икономическата стойност на предприятието и че стойността на натрупаните загуби за данъчна оптимизация не се отразява на продажната цена. В случай на придобиване на предприятие в затруднение с цел преструктуриране обаче възможната стойност на натрупаните загуби няма съществена роля. За да подкрепи с доказателства този довод, Германия изтъква, че във финансовите отчети на търговските групи счетоводителите не приписват стойност на потенциалните пренесени загуби от минали периоди на предприятията в затруднено положение.
(43)
Въз основа на тези три причини, взети заедно, Германия счита, че дори ако член 8c, параграф 1a от KStG би бил селективен prima facie, той при всички случаи е оправдан от естеството и цялостната структура на немската данъчна система.
4.4. Връзка между новата и старата Sanierungsklausel
(44)
Германия отбелязва, че считано от 1 януари 2008 г. член 8c от KStG заменя подобно правило, което е отменено по същото време, а именно член 8, параграф 4 от KStG. И двете правила преследват една и съща цел, а именно предотвратяването на търговията с кухи предприятия с натрупани загуби.
(45)
Германия отбелязва, че Комисията никога не е изразила каквато и да е загриженост по отношение на член 8, параграф 4 от KStG и че следователно става видно, че това правило не представлява държавна помощ.
(46)
Поради това Германия разглежда позицията на Комисията по този въпрос като непоследователна.
4.5. Сходни правила в други данъчни системи
(47)
Германия е изтъквала, че много други държави-членки имат правила, сходни с член 8c, параграф 1a от KStG. Пример за това са Австрия, Белгия, Финландия, Италия, Люксембург и Нидерландия. Тя посочва, че Комисията не е предприела действия в рамките на правилата относно държавната помощ срещу тези държави-членки въпреки големите сходства между системите.
(48)
Във връзка с параграф 34 от решението за откриване, където се посочват действията, предприети от Комисията по отношение на френската система, Германия подчертава, че немската система се различава от френската, която се ограничава до някои сектори на икономиката и предоставя пълно освобождаване от корпоративен данък.
5. ОЦЕНКА НА МЯРКАТА
(49)
Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки и засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
5.1. Държавни средства и възможност за приписване
(50)
Мярката трябва да е финансирана с държавни средства и използването на държавни средства трябва да бъде приписано на държавата. Загуба на приходи от данъци е равностойно на изразходване на държавни ресурси под формата на бюджетни разходи. Като позволява на предприятията да намаляват тежестта на своя корпоративен данък чрез пренасянето на загуби, Германия се лишава от приходи, което представлява държавна помощ. Германия е информирала Комисията, че прилагането на мярката би довело до недостиг на данъчните постъпления в размер на 900 млн. EUR всяка година. От това, че мярката води до загуба на държавни ресурси, следва, че тя се предоставя чрез държавни ресурси. Помощта се предоставя в съответствие със закон и следователно може да бъде приписана на държавата.
5.2. Селективно предимство
(51)
В допълнение мярката трябва да предоставя на бенефициера селективно предимство. Съгласно установената съдебна практика понятието за помощ обхваща не само положителните предимства, но също и действия, които под различни форми облекчават тежестите, които обикновено натоварват бюджета на едно предприятие (20).
(52)
Съгласно член 8c, параграф 1 от KStG определени промени в структурата на собствеността на предприятието означават частична или пълна загуба на възможността за пренасяне на загуби от минали периоди за данъчни цели.
(53)
Член 8c, параграф 1a от KStG създава изключение от това правило, когато промяната в собствеността засяга предприятие в затруднение и се извършва с цел преструктуриране.
(54)
Следователно член 8c, параграф 1a от KStG би могъл да предоставя селективно предимство на предприятия, които изпълняват тези условия, тъй като им позволява да приспадат загуби от минали периоди от бъдещата печалба за целите на изчисляването на техните облагаеми приходи.
(55)
Както е обяснено в съображение 28, Германия твърди, че член 8c, параграф 1a от KStG не представлява такова селективно предимство по три причини:
а)
член 8c, параграф 1a от KStG е в съответствие с принципа за частен кредитор на пазара (5.2.1);
б)
член 8c, параграф 1a от KStG не е селективен prima facie (5.2.2);
в)
член 8c, параграф 1a от KStG е обоснован от естеството и цялостната структура на немската данъчна система (5.2.3).
(56)
Германия изтъква също сходствата между член 8c, параграф 1a от KStG и неговия предшественик, член 8, параграф 4 от KStG (вж.5.2.4) и факта, че други държави-членки имат подобни правила (вж. 5.2.5).
5.2.1. Възможно прилагане на принципа за частен кредитор на пазара
(57)
Германия твърди, че член 8c, параграф 1a от KStG е в съответствие с принципа за частен кредитор на пазара, тъй като той отговаря на поведението на частен кредитор на пазара, обвързан по дългосрочен договор с длъжник.
(58)
Комисията счита, че това твърдение е необосновано по няколко причини. Съгласно практиката на Съда и Общия съд принципът за частен кредитор на пазара е приложим, само ако държавата действа като икономически оператор, но не и когато упражнява своите прерогативи като публичен орган. (21) В този случай държавата упражнява монополното си право на данъчно облагане в качеството си на публичен орган.
(59)
Комисията счита, че съдебната практика, цитирана от Германия, не променя тази оценка. Член 8c, параграф 1a от KStG засяга създаването на данъчно задължение, докато фактите, на които се основава решенията на Съда по дела Испания/Комисията (22) и DMT (23), засягат ситуации, при които администрацията е имала възможност да се откаже от събирането на съществуващи данъчни задължения. Следователно принципът за частен кредитор на пазара не е приложим в този случай.
(60)
Второ, Комисията отбелязва, че дори ако принципът е приложим, което се оспорва от Комисията, данъчното предимство се предоставя автоматично, без предварителна оценка на общата загуба (която определя максималния размер на бъдещите данъчни облекчения), на перспективите на бенефициера да възстанови своята жизнеспособност или на това дали длъжникът е от стратегическо значение. В своите общи условия частният кредитор на пазара не би предвидил такова автоматично освобождаване от бъдещи задължения, без предварително да му е известен възможният размер на освобождаването, финансовите перспективи на длъжника и неговото стратегическо значение.
(61)
На трето място, Комисията отбелязва, че за разлика от дългосрочното договорно правоотношение член 8c, параграф 1a от KStG не се отнася до освобождаването от съществуващи задължения, а до намаляването на възможни бъдещи задължения, които могат да възникнат след възстановяването на финансовата жизнеспособност на длъжника. С други думи, когато държавата разрешава пренасянето на загуби, не са налице неизплатени задължения.
(62)
На четвърто място, Комисията отбелязва, че обикновено в случай на несъстоятелност стопанската дейност на длъжника се поема от друго предприятие. Тъй като държавата има монопол върху данъчното облагане, тя ще може да събира данъци от другото предприятие. Следователно длъжникът, който напуска пазара, ще бъде заменен от друг длъжник. За разлика от частния кредитор на пазара, концепцията за наличие на лоялност към клиента няма отношение към решението на държавата.
(63)
Комисията заключава, че принципът за частен кредитор на пазара не е приложим в този случай, тъй като държавата е действала, упражнявайки своите прерогативи в рамките на обществените политики, а не в качество на икономически оператор. Комисията е доказала, че дори ако в този случай принципът за частен кредитор на пазара е приложим, частен кредитор в дългосрочно договорно правоотношение, поставен в същото положение като държавата, не би приел мярка, сравнима с член 8c, параграф 1a от KStG.
5.2.2. Селективност рrima facie
(64)
Съгласно практиката на Съда по отношение на селективността на данъчна мярка член 107, параграф 1 от ДФЕС изисква оценка дали в рамките на определен правен режим дадена държавна мярка може да постави в по-благоприятно положение „определени предприятия или производството на някои стоки“ в сравнение с други, които са в правно или фактическо положение, което е сравнимо с оглед на преследваната от въпросната схема цел (24).
(65)
Следователно, когато оценява селективността на дадена данъчна разпоредба, Комисията трябва първо да определи общите или „обичайните“ правила, приложими към съответната област на данъчно облагане в рамките на съществуващата данъчна система („референтна система“). След това трябва да бъде установено дали мярката представлява изключение от референтната система чрез разграничаване на икономическите оператори, които са в правно или фактическо положение, което е сравнимо с оглед на целта, преследвана от данъчната система на съответната държава-членка.
5.2.2.1. Референтна система
(66)
Комисията е на мнение, че референтната система се явява немската система за корпоративно данъчно облагане в нейната настояща форма, и по-специално правилата относно пренасянето на загуби в бъдещи периоди за предприятия, дяловото участие на които подлежи на промяна, които са посочени в член 8c, параграф 1 от KStG. Както е описано по-горе в съображение 10, съгласно това правило неизползваните загуби се губят изцяло, ако повече от 50 % от правата на собственост бъдат прехвърлени на купувач; те се губят пропорционално, ако в срок от пет години бъдат прехвърлени повече от 25 % и по-малко от 50 % от правата на собственост. С оглед на всичко това Комисията достигна до заключението, че в случай на промяна в собствеността на дадено предприятие общото правило, т.е. референтната система, е загубата на правото на пренасяне на загуби.
(67)
Комисията отбелязва, че вече е използвала член 8c, параграф 1 от KStG като референтна система в предишно дело (25). В него Комисията обявява за несъвместимо с вътрешния пазар изключение от член 8c, параграф 1, което позволява на предприятия, придобити от дружества за рисков капитал, да пренасят загуби въпреки промяната в собствеността. Мотивите, развити в това решение, са приложими и за настоящия случай.
5.2.2.2. Разграничаване между предприятия в правно или фактическо положение, което е сравнимо с оглед на целта, преследвана от данъчната система
(68)
Чрез отклонение от референтния сценарий член 8c, параграф 1a от KStG предоставя възможност на предприятия, които са изпаднали във или за които съществува риск от несъстоятелност или свръхзадлъжнялост към момента на тяхното придобиване с цел преструктуриране, да пренасят своите загуби в бъдещи периоди, при положение че са спазени определени условия (виж съображение 14).
(69)
Германия твърди, че целта на член 8c, параграф 1a от KStG е да премахне данъчна пречка пред преструктурирането на предприятия в затруднение. С оглед на целта на данъчната система в сравнимо правно или фактическо положение са само предприятия в затруднение. Тъй като член 8c, параграф 1a от KStG се прилага за всички предприятия в затруднение, той не е селективен.
(70)
Германия счита, че решенията по делата DMT (26) и HAMSA (27) са в подкрепа на тази позиция. Германия поддържа твърдението, че Съдът и Общият съд са заключили, че мерките в тези дела са селективни, тъй като изискват решения по преценка на публичните органи. От прилагането на тези решения a contrario следва, че мярка, приложима за всички предприятия в затруднение, която не оставя право на преценка на публичните органи, не е селективна.
(71)
На първо място, Комисията желае да отбележи, че целта на данъчната система трябва да бъде установена с оглед на референтната система, а не с оглед на изключението от нея (28). Целта на системата за корпоративно данъчно облагане е да генерира постъпления за бюджета. Възниква въпросът дали тази цел се взема предвид, когато предприятията намаляват неоснователно своята данъчна основа, като използват пренасянето на загуби от кухи предприятия. Целта на член 8c, параграф 1 от KStG е да възпрепятства предприятията, които осъществяват промени в собствеността, да пренасят своите загуби в бъдещи периоди. Това е видно от обяснителния меморандум към закона, който въвежда член 8c, параграф 1 от KStG и отменя член 8, параграф 4 от KStG (29). Следователно всички предприятия, които претърпяват промяна в собствеността, са в правно или фактическо положение, което е сравнимо с оглед на целта на данъчната система.
(72)
Комисията изтъква, че на условията на изключението, предвидено в член 8c, параграф 1a от KStG, отговарят само предприятия в затруднение. Предприятия, които не са изпаднали в несъстоятелност или свръхзадлъжнялост обаче, или не са застрашени от такъв риск към момента на придобиване, може също да са губещи, но не отговарят на условията за пренасяне на загуби.
(73)
Поради това Комисията заключава, че член 8c, параграф 1a от KStG поставя разграничение между генериращите загуби предприятия, които обаче са жизнеспособни, и такива, които са неплатежоспособни или свръхзадлъжнели или са застрашени от такъв риск, като облагодетелства последните. Следователно член 8c, параграф 1a от KStG поставя разграничение между предприятия, които са в правно или фактическо положение, което е сравнимо с оглед на целта на данъчната система.
(74)
На второ място, Комисията подчертава в противовес на позицията на Германия, че в практиката на Съда и на Общия съд никъде не се твърди, че мярка, приложима за всички предприятия в затруднение, която не оставя право на преценка на публичните органи, не е селективна.
(75)
Във връзка с DMT следва да се отбележи, че в отговор на съображението на френското правителство, което съответства на позицията на Германия в този случай, Съдът заключава в параграф 28, че дори ако националните органи не разполагат с право на преценка, компетентен да определи дали въпросната национална мярка е обща по характер или селективна отново е националният съд. Следователно Съдът признава косвено, че национална мярка, която е отворена за всички предприятия в затруднение и която не оставя право на преценка на публичните органи, може въпреки това да бъде селективна.
(76)
Във връзка с делото HAMSA Комисията посочва, че obiter dictum в точка 157 се отнася до общото испанско законодателство в областта на несъстоятелността. Разглежданата мярка в делото HAMSA обаче не е мярка в обхвата на правото в областта на несъстоятелността, а освобождаване от задължения, предоставяно от испанските органи на доброволни начала, без да е налице каквото и да е законово задължение, което е с много по-голям размер от освобождаванията от задължения, договорени между частните инвеститори. Следователно делото няма отношение към оценката на въпросната мярка.
(77)
Генералният адвокат Fennelly потвърждава в своето становище по делото Ecotrade, че правила, които са приложими за всички предприятия в затруднение, могат да бъдат селективни и да представляват държавна помощ (30).
(78)
Следователно, в противовес на позицията на Германия, анализът на въпросната мярка от страна на Комисията е в съответствие с практиката на Съда и на Общия съд.
(79)
Следователно Комисията счита, че член 8c, параграф 1a от KStG е селективен prima facie.
5.2.3. Обосноваване чрез естеството или общата схема на данъчната система, от която е част
(80)
Съгласно практиката на Съда мярка, която е обоснована от характера или общата схема, от която е част, въпреки че поставя в по-благоприятно положение получателя, не изпълнява това условие за селективност (31).
(81)
Следователно, когато Комисията достигне до заключение, както е в настоящия случай, че въпросната мярка изглежда селективна prima facie, трябва да бъде оценено дали разграничението е оправдано от характера или общата схема на данъчната система, от която мярката е част.
(82)
Комисията отбелязва, че съгласно установената съдебна практика на Съда държавите-членки трябва да предоставят такава обосновка (32).
(83)
Допълнително Съдът разяснява, че трябва да се направи разграничаване от една страна между целите, приписвани на определена данъчна схема, които са външни за нея, и механизмите, необходими за постигането на тези цели, които са присъщи на самата данъчна система, от друга страна. Само последните механизми отговарят на условията за обосновка въз основа на характера или общата схема на данъчната система, от която мярката е част.
(84)
Комисията счита, че в този случай е необходимо да бъде направено разграничение между целта на член 8c, параграф 1 от KStG и целта на член 8c, параграф 1a от KStG.
(85)
В своите доводи Германия признава, че целта на член 8c, параграф 1 от KStG е да бъдат предотвратени злоупотребите с разрешеното от немската данъчна система пренасяне на загуби под формата на купуване на кухи предприятия.
(86)
В този контекст Комисията отбелязва, че член 8c, параграф 1 от KStG има много по-широко приложно поле от своя предшественик, член 8, параграф 4 от KStG. Докато последната разпоредба изключва пренасянето на загуби само когато са изпълнени две кумулативни условия, а именно придобиване от страна на друго корпоративно образувание и нова стопанска дейност, то новата разпоредба не съдържа второто условие. Следователно придобиването от друго корпоративно образувание е достатъчно, за да бъде загубена възможността за пренасяне на загуби. Законодателят е наясно с тази разлика в приложното поле, тъй като изричната цел на промяната в законодателството е да се финансира намаляване на ставката на корпоративния подоходен данък от 25 % на 15 % (33).
(87)
За разлика от това целта на член 8c, параграф 1a от KStG, не е предотвратяването на злоупотреби. Това става видно от обяснителния меморандум, придружаващ въвеждането на новата Sanierungsklausel, публикуван от германския парламент. В обяснителния меморандум се посочва, че член 8c, параграф 1a от KStG се въвежда с цел справяне със световната финансова и икономическа криза (34). По време на кризата ограниченията върху пренасянето на загуби се разглеждат като особена пречка пред преструктурирането на предприятията.
(88)
Комисията отбелязва, че в своите коментари относно решението за откриване на процедурата Германия подчертава факта, че член 8c, параграф 1a от KStG не представлява мярка за борба със злоупотребите, а се въвежда в подкрепа на предприятията в затруднено положение по време на финансовата и икономическата криза.
(89)
Комисията заключава, че целта, преследвана от тази конкретна данъчна мярка, е външна за данъчната система. В съответствие с практиката на Съда, преследването на такава външна цел не може да се използва като основание за обосноваване на мярка въз основа на естеството и цялостната структура на данъчната система (35). Тя може да бъде анализирана само при оценката за съвместимост.
(90)
И трите довода, представени от Германия, не могат да променят тази оценка.
(91)
Във връзка с довода на Германия, че единственият избор на предприятие в затруднение е да получи финансиране чрез инвеститор, докато жизнеспособното предприятие, което временно е губещо, може да избира между получаването на финансиране на капиталовия пазар и придобиването му от инвеститор с последващо рефинансиране, Комисията е на мнение, че начинът, по който едно предприятие финансира своята стопанска дейност, няма отношение към целите на данъчната система. Корпоративната данъчна система се основава на облагането на печалбите и декларирането на загубите. Както бе установено в хода на икономическата и финансовата криза, стабилните във финансово отношение предприятия също временно отчетоха загуби. Тези стабилни във финансово отношение предприятия обаче нямат право да пренасят загуби, прилагайки Sanierungsklausel, и следователно са в по-неблагоприятно положение в сравнение с генериращите загуби предприятия в затруднено положение в случай на промяна на собствеността и последващо рефинансиране от новите акционери. Освен това Комисията отбелязва също, че по време на финансовата и икономическата криза жизнеспособните предприятия, които временно са отчели загуба, са имали големи трудности при достъпа до капиталови пазари. Следователно дори фактическите предположения, свързани с първия довод, са неточни. Поради това Комисията отхвърля първия довод на Германия.
(92)
Във връзка с втория довод на Германия, че изключението, предвидено в член 8c, параграф 1a от KStG от общата забрана за пренасяне на загуби за бъдещи периоди в случай на промяна в собствеността, посочена в член 8c, параграф 1 от KStG, е оправдано от ratio legis на член 8c, параграф 1 от KStG, тъй като не е налице риск от злоупотреби в случай на преструктуриране на предприятие в затруднение, Комисията отбелязва, че този довод не обосновава ограничението в член 8c, параграф 1a от KStG относно предприятията в затруднение. Комисията изтъква, че при придобиването на стабилни във финансово отношение предприятия също не е налице риск от злоупотреби. Такъв риск съществува единствено във връзка с кухи предприятия. Както е отбелязано по-горе, ratio legis на член 8c, параграф 1 KStG излиза извън обхвата на борбата срещу злоупотреби. Той цели също увеличаването на данъчната основа на германския корпоративен данък и компенсиране на намаляването на ставката на корпоративния подоходен данък от 25 % на 15 %. Това обяснява защо член 8c, параграф 1 от KStG включва също редица придобивания на участия, при които не е налице риск от злоупотреби. Следователно Комисията отхвърля довода на Германия, че изключението, въведено с член 8c, параграф 1a от KStG, съответства на ratio legis на член 8c, параграф 1 от KStG.
(93)
Във връзка с третия довод на Германия, че обичайно одиторите не приписват на загубите на предприятията в затруднено положение някаква стойност при изчисляването на отсрочените данъци за консолидираните финансови отчети и следователно възможността за пренасяне на загуби не оказва въздействие върху продажната цена на предприятието в затруднено положение, Комисията отбелязва на първо място, че това се основава на счетоводни критерии и следователно няма отношение към съображенията във връзка с данъците. На второ място Комисията отбелязва, че този довод е в противоречие с твърдението на Германия, че липсата на възможност за пренасяне на загуби представлява пречка пред преструктурирането. Това е вярно, единствено ако придобиващото предприятие приписва известна парична стойност на възможността за пренасяне на загуби в бъдещи периоди. Поради това Комисията отхвърля и третия довод на Германия.
(94)
Нещо повече, Германия твърди, че други държави-членки също предвиждат данъчни облекчения за преструктурирането на предприятия, като например френската схема за държавна помощ за придобиване на предприятия в затруднение. Комисията не може да приеме довода на Германия, който се основава на сравнение. Първо, за да мотивира дадена мярка, държавата-членка може да се позове само на принцип, вътрешно присъщ на нейната данъчна система, в качеството ѝ на референтна система, спрямо която се оценява дали предприятието получава предимство по смисъла на правилата в областта на държавната помощ. Фактът, че сходни данъчни мерки може да съществуват в други държави-членки, не е от значение, тъй като е възможно тези мерки от своя страна може да бъдат обхванати разпоредбите на Договора. На второ място, условията, наложени за мерките съгласно френската схема, се различават от член 8c, параграф 1a от KStG. Френската схема предвижда освобождаване от данъчно облагане на новосъздадени предприятия, които придобиват предприятие в затруднение. След като през 2004 г. схемата беше обявена за несъвместима с общия пазар от Комисията (36), Франция внесе изменения в нея, за да съответства на правилата в областта на държавната помощ. Сега предоставяните предимства отчасти са de minimis. Друга част от помощта е съвместима като регионална помощ за МСП (37).
(95)
Въз основа на горепосоченото Комисията заключава, че въпросната мярка не произтича пряко от основните принципи на данъчната система и не е обоснована от характера и общата схема на данъчната система.
5.2.4. Връзката между старата и новата Sanierungsklausel
(96)
Германия твърди, че член 8c, параграф 1a от KStG по същество съответства на стария член 8с, параграф 4 от KStG и че Комисията никога не е считала член 8, параграф 4 от KStG за държавна помощ.
(97)
Комисията посочва, че Германия никога не е изпращала уведомление относно член 8, параграф 4 от KStG. Следователно Комисията не е изразявала становище относно това дали той представлява държавна помощ.
(98)
Тази процедура засяга само член 8c, параграф 1a от KStG, тъй като откриването на официалната процедура за разследване беше ограничено до тази разпоредба. Германия не може да разчита на аргумента, че Комисията никога не е възразявала официално срещу член 8, параграф 4 от KStG, за да обоснове член 8с, параграф 1а от KStG, понеже германските органи не са изпращали уведомление относно член 8, параграф 4 от KStG.
(99)
Комисията си запазва правото да анализира член 8, параграф 4 от KStG съгласно правилата за държавна помощ, ако се окаже, че тази разпоредба е предоставила на предприятията селективно предимство.
5.2.5. Подобни данъчни схеми в други държави-членки
(100)
Фактът, че в други държавни-членки се прилагат подобни или идентични данъчни схеми, за които те не са уведомили Комисията, няма отношение към анализа на въпроса дали дадена мярка представлява държавна помощ.
(101)
Комисията ще анализира информацията, изпратена от Германия съгласно член 10 от Процедурния регламент (38).
5.2.6. Заключение относно наличието на селективно предимство
(102)
Следователно Комисията достигна до заключението, че член 8с, параграф 1а от KStG предоставя селективно предимство на предприятията, за които той се прилага.
5.3. Въздействие върху търговията в рамките на Съюза
(103)
Мярката трябва да има възможност да засегне търговията в рамките на Съюза и да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията. Член 8c, параграф 1a от KStG не е специфичен за даден сектор, т.е. всички сектори могат да извлекат полза от него. На практика всички сектори на германската икономика са активни на пазарите, които са открити за конкуренция и търговия в рамките на Съюза. Поради това мярката има възможност да засегне търговията в рамките на Съюза и да наруши или да заплашва да наруши конкуренцията.
(104)
Комисията отбелязва, че съгласно информацията, предоставена от Германия, всички предприятия, които отговарят на условията за мярката, отговарят на условията за откриване на производство по неплатежоспособност (вж. съображение 14 и бележка под линия 7). Следователно всички потенциални бенефициери на мярката са предприятия в затруднение по смисъла на точка 10, буква в) от Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (наричани по-долу Насоки за оздравяване и преструктуриране). Като следствие нито един от бенефициерите не отговаря на условията за минималната помощ съгласно Регламент (ЕО) № 1998/2006 от 15 декември 2006 г. за прилагане на членове 87 и 88 от договора към минималната помощ (39), тъй като съгласно член 1, буква з) от посочения регламент предприятията в затруднение не попадат в неговия обхват.
5.4. Заключение
(105)
Следователно, тъй като всички изисквания, посочени в член 107, параграф 1 от ДФЕС, са спазени, Комисията счита, че схемата за пренасяне на загуби в случай на преструктуриране на предприятия в затруднение представлява държавна помощ по смисъла на този член.
6. ОЦЕНКА НА СЪВМЕСТИМОСТТА НА МЯРКАТА
(106)
Комисията може да обяви държавна помощ за съвместима с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3 от ДФЕС. Съгласно установената практика на Съда тежестта на доказване, че дадена мярка е съвместима, се поема от държавата-членка (40). Комисията отбелязва в това отношение, че въпреки изричната покана на Комисията в решението за откриване, Германия не е изпратила до Комисията никаква информация по този въпрос. Само поради тази причина Комисията не може да обяви мярката за помощ за съвместима с вътрешния пазар.
(107)
Въпреки това Комисията разгледа дали мярката би могла да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар. Комисията разполага с широко право на преценка в случаите на помощ, попадащи в обхвата на член 107, параграф 3 от ДФЕС (41). Упражнявайки това право, тя издаде насоки и известия, които определят критериите за обявяване на определени видове помощ за съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от ДФЕС. Съгласно утвърдената съдебна практика Комисията е обвързана с насоките и известията, които издава в сферата на надзора на държавната помощ, доколкото те не се отклоняват от правилата на Договора и са приети от държавите-членки (42).
(108)
Следователно е необходимо да се оцени първо дали помощта, за която е изпратено уведомление, попада в обхвата на една/едно или повече насоки или известия и дали може да се обяви за съвместима с вътрешния пазар, тъй като изпълнява условията за съвместимост, определени в тях.
6.1. Възможна съвместимост въз основа на Временната рамка (43)
(109)
Тъй като член 8с, параграф 1а от KStG е въведен с цел да се решат проблемите вследствие на финансовата и икономическата криза, Комисията разгледа дали би могло той да се обяви за съвместим по смисъла на член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС, както е тълкуван във Временната рамка.
(110)
В контекста на настоящата финансова и икономическа криза и на отражението ѝ върху цялата икономика на държавите-членки, Комисията счита, че някои категории държавна помощ са оправдани за ограничен период, за да се преодолее тази криза, и те могат да се обявят за съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС. Временната рамка определя условията, съгласно които Комисията ще обяви такива схеми за помощ за съвместими.
(111)
Член 8с, параграф 1а от KStG обаче не попада в някоя в обхвата на никоя от мерките, определени във Временната рамка, понеже той се отнася до данъчни облекчения за предприятия в затруднение. Временната рамка обаче не предвижда държавна помощ под формата на данъчни облекчения.
(112)
Ето защо Комисията счита, че член 8с, параграф 1а от KStG не отговаря на изискванията, за да бъде обявен за съвместим по смисъла на член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС, както се тълкува във Временната рамка.
(113)
Комисията обаче отбелязва, че ограничен размер на помощта, предоставена на някои бенефициери, може да се обяви за съвместима с вътрешния пазар в съответствие с раздел 4.2 от Временната рамка, при условие че той отговаря на всички условия на германска схема за помощ, която Комисията е одобрила на тази правна основа. За да отговаря на условията за този вид помощ, бенефициерът трябва да докаже по-специално, че той не е бил предприятие в затруднение към 1 юли 2008 г. по смисъла на Насоките за оздравяване и преструктуриране (за големи предприятия) и по смисъла на член 1, параграф 7 от Регламент (ЕО) № 800/2008 на Комисията от 6 август 2008 г. относно деклариране на някои категории помощи за съвместими с общия пазар в приложение на членове 87 и 88 от Договора (Общ регламент за групово освобождаване - ОРГО) (44) (за МСП) и че брутният еквивалент на помощта не е по-голям от 500 000 EUR. Също така трябва да бъдат спазени другите условия в раздел 4.2.2 от Временната рамка и тези на решението за разрешаване на германската схема за помощ.
6.2. Възможна съвместимост въз основа на Насоките за оздравяване и преструктуриране (45)
(114)
Тъй като член 8c, параграф 1a от KStG касае данъчни предимства за предприятия в затруднено положение, Комисията разгледа неговата съвместимост съгласно Насоките за оздравяване и преструктуриране. Съгласно тези насоки само предприятия в затруднение могат да получат помощ. Докато неплатежоспособно или свръхзадлъжняло предприятие може да се счита в затруднение по смисъла на насоките, то параграф 13 от Насоките за оздравяване и преструктуриране предвижда, че предприятие, което принадлежи към или е придобито от по-голяма бизнес група обикновено няма право на помощ за оздравяване и преструктуриране. Едно от изискванията на член 8c, параграф 1a от KStG е промяна в дяловото участие. След такава промяна целевото предприятие може да принадлежи към група. В този случай би било обичайно за групата да подпомогне целевото предприятие в затруднение, което след това не би могло да получи помощ съгласно Насоките за оздравяване и преструктуриране.
(115)
Освен това дори за бенефициерите, които могат да получат помощ съгласно Насоките за оздравяване и преструктуриране, не са спазени други изисквания на тези насоки.
(116)
Съгласно параграф 25, буква а) от Насоките за оздравяване и преструктуриране помощта за оздравяване може да бъде само под формата на заеми или гаранции по заеми. Поради това въпросното данъчно предимство не може да се счита за помощ за оздравяване.
(117)
В случай на помощ за преструктуриране Насоките за оздравяване и преструктуриране изискват представяне на реалистичен план за преструктуриране с цел да се възстнови жизнеспособността на предприятието. Помощта трябва да бъде ограничена до необходимия минимум. В този контекст бенефициерът трябва да осигури принос към разходите по преструктуриране. Накрая, за да се избегнат неправомерни нарушения на конкуренцията, Насоките за оздравяване и преструктуриране предвиждат компенсаторни мерки.
(118)
Член 8c, параграф 1a от KStG не отговаря на всички тези условия. В обяснителният меморандум се посочва, че целевото предприятие трябва да представи план за преструктуриране с положителни бизнес възможности, но не се посочва, че такъв един план би отговарял на изискванията на Насоките за оздравяване и преструктуриране, нито че размерът на помощта е ограничен до необходимия минимум. Размерът на помощта зависи от загубите, понесени от предприятието в миналото. Освен това член 8c, параграф 1a от KStG не предвижда принос от бенефициера или компенсаторни мерки.
(119)
Накрая, уведомлението относно помощта за оздравяване и преструктуриране, предоставена на големи предприятия, трябва да се подаде индивидуално. Тя не може да се отпусне като част от схема. В член 8c, параграф 1a от KStG не се прави разлика между големи предприятия и МСП.
(120)
Дори за МСП, при които помощта за оздравяване и преструктуриране може по принцип да бъде под формата на схема, Комисията отбелязва, че конкретните изисквания за такава схема, посочени в параграф 82 от Насоките за оздравяване и преструктуриране, не са спазени поради същите причини като тези, изложени в параграф 117.
(121)
Следователно Комисията счита, че член 8c, параграф 1a от KStG не е съвместим с вътрешния пазар като помощ за преструктуриране.
6.3. Възможна съвместимост въз основа на Насоките за регионалните помощи (46)
(122)
Член 8c, параграф 1a от KStG трябва също да се разгледа в контекста на Насоките за регионалните помощи.
(123)
Потенциалните бенефициери на регионалната помощ трябва да се намират в германски регион, който отговаря на условията за получаване на регионална помощ. Съгласно член 8c, параграф 1a от KStG това невинаги е така, тъй като разпоредбата се прилага за предприятия, намиращи се на цялата територия на Германия.
(124)
Освен това Насоките за регионалните помощи изключват от своя обхват предприятия в затруднение по смисъла на Насоките за оздравяване и преструктуриране (виж параграф 9). Следователно дори помощта за предприятия, намиращи се в райони, които отговарят на условията за получаване на помощ, не може да се обяви за съвместима въз основа на Насоките за регионалните помощи.
(125)
Поради това Комисията счита, че мярката не е съвместима с вътрешния пазар като регионална помощ,
6.4. Възможна съвместимост въз основа на Насоките за екологични помощи (47)
(126)
Накрая член 8c, параграф 1a от KStG трябва да се разгледа в контекста на Насоките за екологична помощ.
(127)
Основната цел на Насоките за екологична помощ е да гарантират, че мерките на държавна помощ ще доведат до по-високо ниво на защита на околната среда от това, което би съществувало без помощта, и да гарантират, че положителните ефекти на помощта превишават нейните отрицателни ефекти по отношение на нарушения на конкуренцията, като се вземе предвид принципът „замърсителят плаща“ (наричан по-нататък РРР), установен с член 191 от ДФЕС.
(128)
Тази цел не е постигната с член 8c, параграф 1a от KStG. Обяснителният меморандум не се позовава на която и да е от целите по смисъла на Насоките за екологична помощ.
(129)
Както се посочва в параграф 20 от Насоките за оздравяване и преструктуриране, предприятие в затруднено положение не може да се счита като подходящо средство за популяризиране на други цели на обществените политики, предвид факта, че неговото съществуване е застрашено, докато неговата жизнеспособност не бъде гарантирана. Тъй като всички потенциални бенефициери по член 8с, параграф 1а от KStG са предприятия в затруднение по смисъла на параграф 10, буква в) от Насоките за оздравяване и преструктуриране, Комисията счита, че член 8с, параграф 1а от KStG не е съвместим като екологична помощ.
6.5. Възможна съвместимост въз основа на член 107, параграф 3 от ДФЕС
(130)
Комисията отбелязва, че мярката, за която е изпратено уведомление, попада в обхвата едновременно на Временната мярка и на Насоките за оздравяване и преструктуриране. Следователно, когато упражнява своето право на преценка по силата на член 107, параграф 3, букви б) и в) от ДФЕС, тя се обвързва с тези два текста поради причините, изложени по-горе в съображение 109 et seq.
(131)
Ако на Комисията обаче бъдат представени убедителни доводи, за да направи това, тя може да упражни своето право на преценка отново, при условие че действа в границите, определени от ДФЕС и общите принципи на правото, и по-специално принципа за равнопоставено третиране, както е тълкуван от практиката на Съда (48). В този контекст, съгласно практиката на Съда, Комисията може да обяви държавна помощ за съвместима с вътрешния пазар, ако помощта е за преодоляване на сериозни затруднения в икономиката на държава-членка (член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС) или преследва цел от общ интерес (член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС) (49), ако е необходима за постигането на тази цел (50) и не засяга по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес.
(132)
В този случай Германия не е представила някакви аргументи, че помощта е съвместима с вътрешния пазар директно по смисъла на член 107, параграф 3, буква б) или в) от ДФЕС.
(133)
Комисията отбелязва, че поради предназначението на мярката за помощ, размерът на помощта зависи от загубите, които бенефициерът е отчел в миналото. Следователно няма връзка между размера на получената от предприятието помощ и целта, преследвана със схемата за помощ, т.е. премахването на пречките пред преструктурирането и подкрепата за предприятията в затруднение по време на икономическата и финансовата криза. Следователно Комисията заключава, че схемата за помощ не е ограничена до това, което е необходимо, за да се постигне нейната цел. Като следствие тя нарушава конкуренцията във вътрешния пазар до степен, която противоречи на общия интерес.
(134)
Следователно Комисията заключава, че мярката не може да бъде обявена за съвместима директно въз основа на член 107, параграф 3, буква б) или в) от ДФЕС.
7. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ
(135)
Тъй като за схемата за помощ не е изпратено уведомление, тя е неправомерна помощ.
(136)
По силата на утвърдената практика на Комисията за вземане на решения съгласно член 107 от Договора помощта трябва да бъде възстановена от бенефициерите. Тази практика е потвърдена от член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (51): „Когато са взети отрицателни решения в случаи с неправомерна помощ, Комисията решава съответната държава-членка да вземе всички необходими мерки за възстановяване на помощта от получателя.“
(137)
Предвид факта, че въпросната мярка представлява неправомерна и несъвместима помощ, тя трябва да бъде възстановена, за да се възстанови положението, съществувало на пазара преди предоставянето на помощта. Следователно възстановяването трябва да се извършва, считано от датата, на която бенефициерът е придобил предимството, т.е. датата, на която помощта е била на негово разположение, като върху сумата за възстановяване се начислява лихва до датата на действителното възстановяване.
(138)
Комисията счита, че годишната дата за плащането на корпоративния данък трябва да се счита като съответната дата за определяне на датата, на която помощта е била предоставена на бенефициера.
(139)
Германия трябва да вземе всички необходими мерки, за да възстанови помощта от бенефициерите. За да установи броя на случаите, при които трябва да се извърши възстановяване, Германия трябва да състави списък на предприятията, които са извлекли ползи от въпросната мярка от 1 януари 2008 г. нататък. В този контекст Комисията отбелязва, че Германия е преустановила прилагането на мярката на 30 април 2010 г. Германското федерално министерство на финансите нареди на данъчната администрация, която отговаря за събирането на данъците, да прекрати прилагането на Sanierungsklausel, докато Комисията вземе окончателно решение по случая (52).
(140)
Държавната помощ, която трябва да се възстанови, трябва да се изчисли въз основа на данъчните декларации на въпросните предприятия, т.е. бенефициерите по член 8с, параграф 1а от KStG. Размерът на помощта трябва да се изчисли като разликата между данъка, който би следвало да се плати без прилагането на член 8c, параграф 1a от KStG и данъка, които реално е платен след прилагането на член 8c, параграф 1a от KStG.
(141)
Това не засяга възможността, когато общият размер на предоставената по този начин помощ не надвишава брутния паричен еквивалент на 500 000 EUR и когато са спазени всички други условия, определени в раздел 4.2.2 от Временната рамка и в решение на Комисията за разрешаване на германска схема за помощ на това правно основание, и по-специално по отношение на предприятието, което не е било в затруднение към 1 юли 2008 г., помощта да се счита за съвместима съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС, както е тълкуван във Временната рамка и разрешената германска схема за помощ. Когато общият размер надвишава 500 000 EUR, сумата, която е над този размер, трябва да се възстанови.
(142)
Комисията насочва вниманието на Германия към факта, че помощта не може да се счита за съвместима съгласно правилата за минималната помощ (53) или съгласно групово освободена (54) схема за помощ или съгласно всяка друга схема за помощ, одобрена съгласно Насоките за регионалните помощи или Насоките за изследвания, развитие и иновации (55), понеже всички тези текстове изключват предоставянето на държавна помощ на предприятия в затруднение (56). За всички други одобрени схеми за помощ Германия трябва да провери дали решението за одобряване на схемата за държавна помощ изключва от своя обхват предприятия в затруднение. Ако това не е така, помощта би могла да се счита за съвместима съгласно тези схеми, при условие че Германия докаже, че всички условия от съответните схеми са били изпълнени, когато е предоставена помощта.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЯ
(143)
Въз основа на гореизложеното Комисията заключава, че схемата за пренасяне на загуби (член 8c, параграф 1a от KStG, „Sanierungsklausel“) представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, която е неправомерно приведена в действие в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС. Схемата за помощ е несъвместима с вътрешния пазар.
(144)
Комисията счита, че Германия трябва да вземе всички необходими мерки, за да възстанови помощта от бенефициерите на Sanierungsklausel,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ, предоставена по силата на член 8c, параграф 1a от Закона за корпоративното подоходно облагане (Körperschaftssteuergesetz), неправомерно приведена в действие от Германия в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС, е несъвместима с вътрешния пазар.
Член 2
Индивидуална помощ, предоставена по схемата, посочена в член 1, е съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б), както се тълкува във Временната рамка, при условие че размерът на помощта не надвишава 500 000 EUR, бенефициерът не е бил предприятие в затруднение към 1 юли 2008 г. и че всички други условия, определени в раздел 4.2.2 от Временната рамка, са спазени.
Член 3
Индивидуална помощ, предоставена по схемата, посочена в член 1, която към момента на нейното предоставяне отговаря на условията, определени във всяка схема, одобрена от Комисията на правно основание, различно от Общия регламент за групово освобождаване, Насоките за регионалните помощи, Насоките за изследвания, развитие и иновации, и която не изключва предприятия в затруднение като потенциални бенефициери, е съвместима с вътрешния пазар до максималния интензитет на помощта, приложим за този вид помощ.
Член 4
1. Германия отменя схемата, посочена в член 1.
2. Германия възстановява от бенефициерите несъвместимата помощ, предоставена по схемата, посочена в член 1.
3. Върху подлежащите на връщане суми се дължат лихви от датата, на която те са били предоставени на бенефициерите, до датата на тяхното реално възстановяване.
4. Лихвите се изчисляват с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (57).
5. Германия анулира всички останали плащания на помощ по схемата, посочена в член 1, считано от датата на уведомяване за настоящото решение.
Член 5
1. Възстановяването на помощта, предоставена по схемата, посочена в член 1, трябва да бъде незабавно и ефективно.
2. Германия гарантира изпълнението на настоящото решение в срок от четири месеца след датата на уведомяване за настоящото решение.
Член 6
1. В срок два месеца от датата на уведомяване за настоящото решение Германия представя на Комисията следната информация:
а)
списък на бенефициерите на помощта по схемата, посочена в член 1, и общият размер на помощта, получена от всеки един от тях по схемата;
б)
общия размер (главница и лихва), който трябва да се възстанови от всеки бенефициер;
в)
подробно описание на вече предприетите или предвидените мерки за изпълнение на настоящото решение;
г)
документални доказателства, че на бенефициерите е наредено да възстановят помощта.
2. Германия информира Комисията за напредъка по националните мерки, приети за изпълнение на настоящото решение, до пълното възстановяване на помощта, предоставена по посочената в член 1 схема. При поискване от страна на Комисията Германия незабавно представя информация за вече предприетите или планираните мерки за изпълнение на настоящото решение. Тя предоставя и подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от бенефициерите.
Член 7
Адресат на настоящото решение е Федерална република Германия.
Съставено в Брюксел на 26 януари 2011 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-26 ta’ Jannar 2011
dwar l-għajnuna mill-Istat C 7/10 (ex CP 250/09 u NN 5/10) implimentata mill-Ġermanja Skema għar-riport ta’ telf ta’ taxxa fil-każ tar-ristrutturar ta’ kumpaniji f’diffikultà (“Sanierungsklausel”)
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 275)
(It-test Ġermaniż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/527/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea u t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu (1),
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li talbet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet msemmija hawn fuq (2),
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Permezz ta’ ittri bid-dati tal-5 ta’ Awwissu 2009 u t-30 ta’ Settembru 2009 il-Kummissjoni talbet lill-Ġermanja informazzjoni dwar l-Artikolu 8c tal-Att dwar it-Taxxa fuq id-Dħul tal-Kumpaniji (Körperschaftsteuergesetz, minn hawn ‘il quddiem: KStG). L-awtoritajiet Ġermaniżi wieġbu għal dawn it-talbiet permezz ta’ ittri bid-dati tal-20 ta’ Awwissu 2009 u l-5 ta’ Novembru 2009. Permezz tad-deċiżjoni tal-24 ta’ Frar 2010, il-Kummissjoni fetħet il-proċedura ta’ investigazzjoni formali fir-rigward tal-għajnuna stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE).
(2)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tiftaħ il-proċedura ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea. (3) Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti.
(3)
L-awtoritajiet Ġermaniżi ssottomettew it-tweġiba tagħhom permezz ta’ ittra bid-data tad-9 ta’ April 2010.
(4)
Saru żewġ laqgħat mal-awtoritajiet Ġermaniżi fi Brussell fid-9 ta’ April 2010 u t-3 ta’ Ġunju 2010. Il-Ġermanja ssottomettiet aktar informazzjoni fit-2 ta’ Lulju 2010. Il-Kummissjoni ma rċeviet l-ebda kumment minn partijiet interessati.
2. ID-DESKRIZZJONI TAL-MIŻURA
2.1. L-isfond
(5)
It-tassazzjoni tal-kumpaniji fil-Ġermanja hija bbażata prinċipalment fuq l-Att dwar it-Taxxa fuq id-Dħul (Einkommensteuergesetz, minn hawn ‘il quddiem: EStG) u l-KStG. L-Artikolu 10d(2) EStG jippermetti li t-telf imġarrab f’sena tat-taxxa jiġi riportat, jiġifieri skont il-prinċipju tal-kapaċità tal-ħlas, id-dħul taxxabbli fis-snin tat-taxxa fil-futur jista’ jitnaqqas billi jkun hemm tpaċija tat-telf sa massimu ta’ EUR 1 miljun kull sena. Taħt l-Artikolu 8(1) KStG, din il-possibbiltà li jiġi riportat telf japplika wkoll għal entitajiet soġġetti għat-taxxa fuq id-dħul tal-kumpaniji.
(6)
Il-possibbiltà li jiġi riportat telf irriżulta f’kummerċ f’kumpaniji finti vojta (Mantelgesellschaften), li kienu ilhom li waqfu minn kwalunkwe attività ekonomika iżda xorta żammew it-telf li kien ġie riportat.
(7)
Biex jirribattu l-kummerċ f’kumpaniji finti vojta, fl-1997 il-leġislatur Ġermaniż irrestrinġa l-possibbiltà tar-riportar tat-telf billi introduċa fl-Artikolu 8(4) KStG ir-regola tal-akkwist tal-kumpanija finta (Mantelkaufregelung). Ir-regola rrestrinġiet ir-riportar ta’ telf lil dawk l-entitajiet korporattivi li kienu legalment u ekonomikament identiċi għall-entità li ġarrbet it-telf. Ir-regola ma tinkludix definizzjoni ta’ “ekonomikament identika”, iżda tagħti eżempju negattiv wieħed u żewġ eżempji pożittivi:
(a)
Entità korporattiva mhijiex ekonomikament identika jekk aktar minn nofs l-ishma tagħha jiġu trasferiti u jekk imbagħad l-entità tkompli l-attività ekonomika tagħha jew terġa’ tibda b’assi predominantement ġodda;
(b)
Entità korporattiva hija ekonomikament identika, madankollu, jekk l-injezzjoni ta’ assi ġodda hija biss għall-għan tar-ristrutturar tal-entità li qed tagħmel telf u jekk l-attività li ħolqot ir-riport ta’ telf mhux ikkumpensat tkompli fuq skala komparabbli għall-ħames snin ta’ wara;
(c)
Entità korporattiva hija ekonomikament identika wkoll jekk, aktar milli tinjetta assi ġodda, l-entità akkwirenti tkopri t-telf li jkun akkumula fl-entità li qed tagħmel telf.
(8)
L-aħħar żewġ eżempji kienu msemmija ta’ spiss bħala l-“Sanierungsklausel” (klawsola li tippermetti r-ristrutturar ta’ kumpaniji f’diffikultà).
(9)
L-Artikolu 8(4) KStG tħassar b’effett mill-1 ta’ Jannar 2008 mill-Att dwar ir-Riforma tat-Tassazzjoni tan-Negozju tal-2008 (Unternehmensteuerreformgesetz).
(10)
L-istess att introduċa l-Artikolu 8c(1) KStG l-ġdida li jimponi restrizzjonijiet aktar stretti mill-Artikolu 8(4) KStG dwar ir-riport ta’ telf fil-każ tat-tibdil fl-ishma ta’ entità korporattiva. Taħt ir-regola l-ġdida:
(a)
Telf mhux użat jintilef għal kollox jekk aktar minn 50 % tal-kapital azzjonarju, id-drittijiet ta’ sħubija, id-drittijiet għas-sjieda jew id-drittijiet tal-vot jiġi trasferit lil akkwirent;
(b)
Jekk, fi ħdan perjodu ta’ ħames snin, aktar minn 25 % iżda mhux aktar minn 50 % tal-kapital azzjonarju, id-drittijiet ta’ sħubija, id-drittijiet għas-sjieda jew id-drittijiet tal-vot jiġi trasferit, it-telf mhux użat jintilef fuq bażi pro rata.
(11)
Inizjalment ir-regola l-ġdida ma pprovdiet l-ebda eżenzjoni għal kumpaniji fil-proċess tar-ristrutturar u fl-istess ħin soġġetta għal bidla sinifikanti fis-sjieda.
(12)
Skont il-memorandum ta’ spjegazzjoni adottat mill-Parlament Ġermaniż mal-Att dwar ir-Riforma tat-Tassazzjoni tan-Negozju tal-2008, l-għan tas-sostituzzjoni tal-Artikolu 8(4) KStG bl-Artikolu 8c(1) KStG il-ġdida kien li jiġu simplifikati r-regoli (il-memorandum ta’ spjegazzjoni jiddikjara li l-applikazzjoni prattika tal-Artikolu 8(4) KStG kienet qajmet ħafna mistoqsijiet legali diffiċli) u jiġi mmirat aħjar l-abbuż. (4) Il-leġiżlatur kien konxju li l-bidla fissret li, fil-każ tar-ristrutturar ta’ impriża f’diffikultà li implika bidla fis-sjieda, ir-riport ta’ telf ma jkunx għadu possibbli. Dan kien meqjus bħala aċċettabbli, madankollu, ladarba l-awtoritajiet tat-taxxa setgħu jirrinunzjaw djun tat-taxxa f’sitwazzjoni bħal din ibbażata fuq kunsiderazzjonijiet ta’ ekwità, anke mingħajr dispożizzjoni leġislattiva espliċita. (5)
2.2. Il-miżura
(13)
F’Ġunju 2009 emenda għall-Artikolu 8c KStG introduċiet l-Artikolu 8c(1a) KStG, taħt liema r-riport ta’ telf għadu possibbli fejn kumpanija f’diffikultà tiġi akkwistata għall-għan tar-ristrutturar. Din l-emenda ffurmat parti mill-Att dwar l-Għajnuna liċ-Ċittadini - Fond tal-Assigurazzjoni tal-Mard (Bürgerentlastungsgesetz Krankenversicherung) (6). Id-dispożizzjoni l-ġdida hija għal darb’oħra msemmija bħala Sanierungsklausel jew is-Sanierungsklausel il-ġdida sabiex tkun tista tiġi distinta mill-predeċessur tagħha l-Artikolu 8(4) KStG. Toħloq eċċezzjoni għal-limitazzjoni tar-riport ta’ telf ta’ taxxa introdott b’effett mill-1 ta’ Jannar 2008 mill-Artikolu 8c(1) KStG.
(14)
Taħt l-Artikolu 8c(1a) KStG, entità korporattiva tista’ tirriporta telf minkejja bidla fl-ishma tagħha li taqa’ taħt l-Artikolu 8c(1) KStG sakemm jiġu sodisfatti r-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
L-akkwist iservi għall-għan tar-ristrutturar tal-entità korporattiva; (7)
(b)
Il-kumpanija hija, jew x’aktarx hija, insolventi jew fi stat ta’ dejn eċċessiv fil-ħin tal-akkwist; (8)
(c)
L-istrutturi fondamentali tan-negozju tal-kumpanija jiġu ppreservati, li jirrikjedi:
-
li l-entità korporattiva tonora ftehim bejn il-ġestjoni u l-kunsill tax-xogħlijiet (Betriebsvereinbarung) dwar il-preservazzjoni ta’ impjiegi; jew
-
il-preservazzjoni ta’ 80 % tal-impjiegi (f’termini tal-kont tal-pagi annwali medju) għall-ewwel ħames snin wara l-akkwist; jew
-
injezzjonijiet ta’ assi tan-negozju sinifikanti jew it-tħassir ta’ djun li jkun għad għandu valur ekonomiku fi żmien tnax-il xahar; assi tan-negozju huma sinifikanti jekk jirrappreżentaw mill-inqas 25 % tal-assi tas-sena finanzjarja ta’ qabel; jitnaqqas kwalunkwe trasferiment lura lejn l-entità akkwirenti fi żmien l-ewwel tliet snin.
(d)
il-kumpanija ma tbiddilx is-settur tal-attività matul il-ħames snin wara l-akkwist;
(e)
il-kumpanija ma waqfitx topera fil-ħin tal-akkwist.
(15)
L-Artikolu 8c(1a) KStG daħal fis-seħħ fl-10 ta’ Lulju 2009 u japplika b’mod retroattiv mill-1 ta’ Jannar 2008.
(16)
Inizjalment, l-Artikolu 8c(1a) KStG ġie introdott biss għal żmien limitat, sal-31 ta’ Diċembru 2009. Madankollu, fit-22 ta’ Diċembru 2009, bħala parti mill-Att dwar l-Aċċelerazzjoni tat-Tkabbir Ekonomiku 2009 (Wachstumsbeschleunigungsgesetz) (9), il-Parlament Ġermaniż adotta dispożizzjoni li ħassret il-klawsola sunset korrispondenti mill-KStG.
(17)
Għandu jiġi osservat li t-telf riportat jista’ jiġi kkumpensat biss mill-qligħ tal-kumpanija li qed tiġi ristrutturata. Il-kumpanija akkwirenti ma tistax tikkumpensa t-telf mill-qligħ tagħha stess.
(18)
Dan jgħodd anke jekk il-kumpanija akkwirenti tikkonsolida l-obbligi tat-taxxa tagħha f’livell ta’ grupp minħabba li l-Artikolu 15, l-ewwel sentenza, numru 1 KStG jipprojbixxi r-riport ta’ telf jekk kumpanija sussidjarja kkontrollata (Organgesellschaft) tifforma parti minn grupp integrat (Organschaft). (10)
(19)
Madankollu, taħt il-liġi tat-taxxa korporattiva Ġermaniża dan it-telf ma jintilifx; jiġi sempliċement “iffriżat” fil-livell tal-entità u jista’ jintuża biss ladarba l-kumpanija ma tkunx għadha kkonsolidata. M’hemmx limitu ta’ żmien għar-riport ta’ dan it-telf “iffriżat”.
(20)
Il-kumpanija akkwirenti tibbenefika indirettament mill-Artikolu 8c(1a) KStG minħabba li, ladarba l-proċess tar-ristrutturar ikun tlesta b’suċċess, il-piż tat-taxxa tal-entità ristrutturata jitnaqqas. Barra minn hekk, il-kumpanija akkwirenti tista’ bla dubju tgħaqqad parti jew l-attivitajiet kollha tagħha fil-kumpanija akkwirenti u b’hekk tuża t-telf riportat.
2.3. Paragun bejn l-Artikolu 8c(1a) KStG u l-Artikolu 8(4) KStG
(21)
Ir-regola l-ġdida fl-Artikolu 8c(1a) KStG hija differenti mir-regola preċedenti, l-Artikolu 8(4) KStG imħassar, f’aspett wieħed importanti li huwa kruċjali għall-valutazzjoni għall-finijiet tal-għajnuna mill-istat.
(22)
Taħt l-Artikolu 8c(1) KStG, kumpanija titlef ir-riport ta’ telf tagħha fejn aktar minn nofs l-ishma jiġu ttrasferiti, sakemm ikun applikabbli l-Sanierungsklausel. Għaldaqstant, ir-regola ġenerali hija t-telf ta’ riporti ta’ telf fuq tibdiliet sinifikanti fis-sjieda. L-Sanierungsklausel eżistenti hija għalhekk l-eċċezzjoni għar-regola ġenerali.
(23)
Taħt l-Artikolu 8(4) KStG ta’ qabel, ir-regola ġenerali kienet il-kontinwazzjoni ta’ riporti ta’ telf fil-każ ta’ tibdil sinifikanti fis-sjieda, sakemm il-kumpanija kienet ekonomikament identika. Din l-eċċezzjoni kienet intenzjonata li tipprevjeni l-abbuż, pereżempju fil-forma ta’ kummerċ f’kumpaniji finti.
3. ID-DEĊIŻJONI TAL-FTUĦ
(24)
Permezz ta’ ittra bid-data tal-24 ta’ Frar 2010 il-Kummissjoni infurmat lill-Ġermanja li kienet iddeċidiet li tibda l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) TFUE fir-rigward ta’ din il-miżura.
(25)
Fid-deċiżjoni tal-ftuħ, il-Kummissjoni kienet tal-fehma li l-Artikolu 8c(1a) KStG jiddistingwi bejn kumpaniji li qed jagħmlu telf li huma finanzjarjament b’saħħithom u kumpaniji li huma (potenzjalment) insolventi jew fi stat ta’ dejn eċċessiv, billi tibbenefika biss lil dawn tal-aħħar. Għaldaqstant l-Artikolu 8c(1a) KStG kien jidher li qed jitbiegħed mis-sistema ta’ referenza, skont liema ż-żewġ tipi ta’ kumpaniji ma jkunux eliġibbli għar-riport ta’ telf. Il-Kummissjoni għalhekkk waslet għall-konklużjoni preliminari li l-miżura hija selettiva u tikkostitwixxi l-għajnuna mill-istat, ladarba l-prekondizzjonijiet tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE jidhru li huma sodisfatti. Fl-aħħarnett, il-Kummissjoni esprimiet id-dubji tagħha dwar il-kompatibilità tal-miżura mal-Artikolu 107(3)(b) tat-TFUE, kif interpretat mill-Qafas Temporanju, (11) u mal-Artikolu 107(3)(c), kif interpretat mill-Linji Gwida ta’ Salvataġġ u Ristrutturar (12) u l-Linji Gwida tal-Għajnuna Reġjonali. (13)
(26)
Id-deċiżjoni li tiftaħ il-proċedura ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea. (14) Il-Kummissjoni stiednet lill-Ġermanja u partijiet interessati sabiex jissottomettu l-kummenti.
(27)
Wara l-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali, il-Ministeru Federali Ġermaniż għall-Finanzi inkariga lill-awtoritajiet tat-taxxa responsabbli għall-ġbir tat-taxxa sabiex jieqfu japplikaw l-Artikolu 8c(1a) KStG sakemm il-Kummissjoni tkun adottat deċiżjoni finali fil-każ u sabiex jinfurmaw lill-entitajiet ikkonċernati li fil-każ ta’ deċiżjoni finali negattiva mill-Kummissjoni, l-għajnuna mill-istat tkun trid tiġi rkuprata. (15)
4. KUMMENTI MILL-ĠERMANJA
(28)
Il-Ġermanja kienet tal-fehma li l-Artikolu 8c(1a) KStG ma jikkostitwix għajnuna mill-istat, għal tliet raġunijiet:
(a)
Jikkonforma mal-prinċipju tal-kreditur tas-suq privat (ara 4.1);
(b)
Mhuwiex selettiv (ara 4.2);
(c)
Huwa ġġustifikat min-natura u l-istruttura ġenerali tas-sistema tat-taxxa Ġermaniża (ara 4.3)
(29)
Il-Ġermanja ssostni wkoll li l-Sanierungsklausel il-ġdida fl-Artikolu 8c(1a) KStG tikkorrispondi essenzjalment mal-Sanierungsklausel l-antika fl-Artikolu 8(4) KStG, li qatt ma kienet ġiet ikkritikata mill-Kummissjoni (ara 4.4) u li numru ta’ Stati Membri oħra kellhom regoli tat-taxxa simili fis-seħħ (ara 4.5).
4.1. Konformità mal-prinċipju tal-kreditur tas-suq privat
(30)
Dan l-argument tressaq mill-awtoritajiet Ġermaniżi għall-ewwel darba fl-ittra tagħhom bid-data tat-2 ta’ Lulju 2010. Il-Ġermanja tiddikjara li l-prinċipju tal-kreditur privat jista’ jiġi invokat ukoll fir-rigward tad-djun tat-taxxa jew kważi djun tat-taxxa. (16) Huwa sostnut li r-relazzjoni tal-Istat Ġermaniż lejn il-kontribwenti tiegħu hija komparabbli mar-relazzjoni bejn kreditur privat u debitur, li huma marbuta permezz ta’ kuntratt fit-tul, bħal kuntratt tal-kiri jew kuntratt tal-impjiegi. Fil-fehma tal-awtoritajiet Ġermaniżi, kreditur privat li huwa parti minn kuntratt fit-tul għandu jċedi parti mit-talbiet futuri tiegħu, jekk dan jippermetti li impriża oħra tieħu f’idejha lid-debitur, b’hekk jiżgura l-kontinwazzjoni tal-kuntratt fit-tul.
4.2. In-nuqqas ta’ selettività
(31)
Il-Ġermanja hija tal-fehma li l-Artikolu 8c(1a) KStG huwa miżura ġenerali, ladarba jista’ jintuża mill-impriżi kollha, irrispettivament mir-reġjun, is-settur u d-daqs tagħhom. Il-Ġermanja tiġbed l-attenzjoni li kwalunkwe impriża tista’ potenzjalment issib ruħha f’diffikultajiet finanzjarji barra mill-kontroll tagħha u tkun kandidata għall-applikazzjoni tar-regola.
(32)
L-awtoritajiet Ġermaniżi josservaw li l-Kummissjoni stess kienet tal-fehma, fl-Avviż tagħha tal-1998 dwar it-tassazzjoni tan-negozju, li, “sakemm japplikaw mingħajr distinzjoni għad-ditti kollha u l-produzzjoni tal-oġġetti kollha”, il-miżuri tat-taxxa ta’ natura purament teknika, bħar-regoli dwar ir-riport ta’ telf, ma kinux selettivi, u li “il-fatt li xi ditti jew xi setturi jibbenefikaw aktar minn oħrajn minn xi wħud minn dawn il-miżuri tat-taxxa mhux neċessarjament ifisser li jaqgħu taħt ir-regoli tal-kompetizzjoni li jirregolaw l-għajnuna mill-Istat.” (17)
(33)
Il-Ġermanja hija tal-fehma li dawn il-konsiderazzjonijiet kienu ta importanza partikolari għal inċentivi tat-taxxa għar-riċerka u l-iżvilupp, iżda anke għall-protezzjoni ambjentali, it-taħriġ u l-impjieg. Fil-fehma tal-awtoritajiet Ġermaniżi, ir-regoli tat-taxxa li jiffavorixxu l-impriżi li qed jagħmlu sforzi partikolari f’dawn iż-żoni mhumiex selettivi, ladarba huma miftuħa għall-impriżi kollha, anke jekk de facto huma ta’ benefiċċju akbar lill-impriżi attivi f’ċerti setturi minn oħrajn. Fil-fehma tal-Ġermanja, l-istess raġunament għandu japplika wkoll għar-regoli tat-taxxa li jiffavorixxu lill-impriżi f’diffikultà li jiġu akkwistati sabiex jiġu ristrutturati.
(34)
Il-Ġermanja ssostni li l-Qorti u l-Qorti Ġenerali kienu aċċettaw li miżura li tibbenefika esklussivament impriżi f’diffikultà tista’, bħala prinċipju, tikkostitwixxi miżura ġenerali, li mhijiex selettiva. F’dan il-kuntest il-Ġermanja ssemmi fl-ewwel każ DMT, fejn il-Qorti sostniet fir-rigward ta’ faċilità ta’ ħlas Belġjana għal impriżi f’diffikultajiet li: (18)
“Il-Gvern Franċiż isostni li faċilitajiet ta’ ħlas fir-rigward ta’ kontribuzzjonjiet tas-sigurtà soċjali ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat jekk jingħataw f’ċirkostanzi identiċi lil kwalunkwe impriża li qed tesperjenza diffikultajiet finanzjarji. Dan jidher li huwa l-każ taħt ir-reġim stabbilit mill-leġislazzjoni Belġjana. Il-Kummissjoni, madankollu, tiddikjara li l-ONSS għandha setgħa diskrezzjonali fir-rigward tal-għotja ta’ faċilitajiet ta’ ħlas.
Jirriżulta mill-kliem tal-Artikoli 92(1) tat-Trattat li miżuri ġenerali li ma jiffavorixxux biss lil ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti oġġetti biss ma jaqgħux taħt dik id-dispożizzjoni. Min-naħa l-oħra, fejn il-korp li qed jagħti assistenza finanzjarja jgawdi grad ta’ latitudni li jippermettilu li jagħżel il-benefiċjarji jew il-kondizzjonijiet taħt liema tiġi provduta l-assistenza finanzjarja, dik l-assistenza ma tistax titqies bħala ta’ natura ġenerali (ara, għal dan il-għan, Kawża C-241/95 Franza vs Il-Kummissjoni [1996] Ġabra I-4551, punti 23 u 24).
Huwa l-kompitu tal-qorti nazzjonali fil-proċeduri ewlenin li tiddetermina jekk is-setgħa tal-ONSS li jagħti faċilitajiet ta’ ħlas hijiex diskrezzjonali u jekk le, li tistabbilixxi jekk il-faċilitajiet tal-ħlas mogħtija mill-ONSS humiex ta’ natura ġenerali jew jekk jiffavorixxux lil ċerti impriżi.”
(35)
Il-Ġermanja ssemmi wkoll HAMSA, fejn l-awtoritajiet Spanjoli kienu sostnew li miżura mhijiex selettiva minħabba li tapplika għall-impriżi kollha f’diffikultà. Fuq dan il-punt, il-Qorti Ġenerali kkunsidrat li (19):
“Fil-każ preżenti, l-argument invokat mill-applikant u r-Renju ta’ Spanja bil-għan li l-liġi Spanjola tas-26 ta’ Lulju 1922 dwar is-sospensjoni ta’ ħlasijiet twaqqaf proċedura ġenerali, applikabbli għall-kumpaniji kollha f’diffikultà, ma jistax jiġi aċċettat. Filwaqt li huwa veru li l-liġi m’għandhiex l-awtorità li tapplika s-selettività favur ċerti kategoriji ta’ impriżi jew setturi ta’ attività, wieħed irid jiftakar li l-eżenzjonijiet ta’ dejn ikkritikati mill-Kummissjoni ma jirriżultawx b’mod awtomatiku mill-applikazzjoni tal-liġi, iżda mid-deċiżjonijiet diskrezzjonali magħmula mill-korpi pubbliċi inkwistjoni. Hija, barra minn hekk, ġurisprudenza stabbiliti li fejn il-korp li qed jagħti assistenza finanzjarja jgawdi grad ta’ latitudni li jippermettilu li jagħżel il-benefiċjarji jew il-kondizzjonijiet taħt liema tiġi provduta l-assistenza finanzjarja, dik l-assistenza ma tistax titqies bħala ta’ natura ġenerali (Kawża C-256/97 DM Transport [1999] Ġabra I-3913, punt 27).”
(36)
L-awtoritajiet Ġermaniżi jsostnu li, kuntrarjament għall-miżuri f’DMT u HAMSA, l-Artikolu 8c(1a) KStG ma jipprovdix għal deċiżjonijiet diskrezzjonali minn korpi pubbliċi, iżda li l-applikazzjoni tagħha tirriżulta b’mod awtomatiku mil-liġi. Għalhekk, bl-applikazzjoni tal-argument a contrario, l-Artikolu 8c(1a) KStG mhuwiex selettiv.
(37)
Il-Ġermanja hija tal-fehma wkoll li l-Artikolu 8c(1a) KStG jifforma parti mir-regoli taħt il-liġi tal-insolvenza Ġermaniża. B’mod partikolari, l-eliġibbiltà ta’ impriża hija bbażata fuq il-kunċetti tal-insolvenza, ir-riskju tal-insolvenza u l-istat ta’ dejn eċċessiv, li huma definiti fl-InsO u li jipprovdi raġunijiet għall-ftuħ ta’ proċeduri ta’ insolvenza.
(38)
Dwar il-kwistjoni tas-selettività, il-Ġermanja tikkonkludi li l-opinjoni tal-Kumissjoni tkun tfisser li kwalunkwe tnaqqis fit-taxxa tikkostitiwixxi għajnuna mill-istat, anke kieku kienet applikabbli b’mod ġenerali, u li din il-pożizzjoni kienet qiegħda tikser it-TFUE.
4.3. Ġustifikazzjoni skont in-natura jew l-istruttura ġenerali tas-sistema tat-taxxa
(39)
Il-Ġermanja tasserixxi li l-eżenzjoni maħluqa mill-Artikolu 8c(1a) KStG hija ġġustifikata min-natura u l-istruttura ġenerali tas-sistema tat-taxxa korporattiva Ġermaniża. Tiddikjara li hemm differenza oġġettiva bejn impriżi f’diffikultà li jeħtieġu r-ristrutturar u impriżi oħra, u li din id-differenza oġġettiva tiġġustifika t-trattament differenti ta’ impriżi f’diffikultà li huma akkwistati bil-ħsieb tar-ristrutturar. L-awtoritajiet Ġermaniżi jibbażaw l-argument tagħhom fuq tliet konsiderazzjonijiet.
(40)
L-ewwel nett, filwaqt li impriżi finanzjarjament b’saħħithom għandhom għażla bejn it-tfittxija ta’ finanzi fis-swieq kapitali u t-tfittixija għal impriża sabiex takkwistahom, impriżi f’diffikultà għandhom biss l-għażla tal-aħħar, minħabba li ma jkunux jistgħu joħolqu d-dejn fis-suq kapitali jew jiksbu self mill-bank. Bħala riżultat, impriżi f’diffikultà se jitilfu b’mod sistematiku l-possibbiltà tar-riport ta’ telf tagħhom, filwaqt impriżi b’saħħithom dejjem għandhom l-għażla bejn il-finanzjament tad-dejn u t-tfittxija għal xerrej.
(41)
It-tieni, ir-ratio legis tal-Artikolu 8c(1) KStG, jiġifieri l-prevenzjoni ta’ kummerċ f’kumpaniji finti vojta b’telf akkumulat, ma teħtieġx l-esklużjoni tar-riport ta’ telf f’sitwazzjonijiet fejn l-akkwist huwa għall-għan tar-ristrutturar aktar milli sempliċement għall-ottimizzazzjoni tat-taxxa. Mingħajr ir-restrizzjoni tal-Artikolu 8c(1a) KStG għall-akkwisti ta’ impriżi f’diffikultà finanzjarja fid-dawl tar-ristrutturar, jiġifieri jekk akkwisti oħra kienu inklużi wkoll, ir-ratio legis ma setax jinżamm aktar.
(42)
It-tielet, l-għan tal-Artikolu 8c(1) KStG huwa li jiġi żgurat li l-prezz tal-bejgħ ta’ ishma f’impriżi huwa bbażat biss fuq il-valur ekonomiku tal-impriża u l-valur tat-telf akkumulat għall-ottimizzazzjoni tat-taxxa ma jaffettwax il-prezz tal-bejgħ. Madankollu, fil-każ tal-akkwist ta’ impriża f’diffikultà fid-dawl tar-ristrutturar, il-valur possibbli tat-telf akkumulat m’għandu l-ebda rwol partikolari. Sabiex tissostanzja dan l-argument, il-Ġermanja tiġbed l-attenzjoni li kontabilisti ma jassoċjaw l-ebda valur, f’kontijiet ta’ gruppi kummerċjali, lil telf riportat potenzjali ta’ impriża f’diffikultà.
(43)
Għal dawn it-tliet raġunijiet meħudin flimkien, il-Ġermanja tikkunsidra li, anke kieku l-Artikolu 8c(1a) KStG kienet prima facie selettiva, hija fi kwalunkwe każ iġġustifikata min-natura u l-istruttura ġenerali tas-sistema tat-taxxa korporattiva Ġermaniża.
4.4. Rabta bejn Sanierungsklausel il-ġdida u l-antika
(44)
Il-Ġermanja tosserva li, b’effett mill-1 ta’ Jannar 2008, l-Artikolu 8c KStG issostitwixxa regola simili li ġiet imħassra fl-istess ħin, jiġifieri l-Artikolu 8(4) KStG. Iż-żewġ regoli jsegwu l-istess għan, jiġifieri l-prevenzjoni ta’ kummerċ f’kumpaniji finta vojta b’telf akkumulat.
(45)
Il-Ġermanja tosserva li l-Kummissjoni qatt ma esprimiet kwalunkwe tħassib fir-rigward tal-Artikolu 8(4) KStG, u li għalhekk jidher li din ir-regola ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna mill-istat.
(46)
Il-Ġermanja għalhekk tqis il-pożizzjoni tal-Kummissjoni f’dan ir-rigward bħala inkoerenti.
4.5. Regoli simili f’sistemi oħra tat-taxxa
(47)
Il-Ġermanja ġibdet l-attenzjoni li ħafna Stati Membri oħra għandhom regoli komparabbli għall-Artikolu 8c(1a) KStG. Eżempji huma l-Awstrija, il-Belġju, il-Finlandja, l-Italja, il-Lussemburgu u l-Pajjiżi l-Baxxi. Tosserva li l-Kummissjoni ma ħadet l-ebda azzjoni taħt ir-regoli tal-għajnuna mill-istat kontra dawn l-Istati Membri, minkejja s-similaritajiet kbar bejn is-sistemi.
(48)
F’relazzjoni mal-paragrafu 34 tad-deċiżjoni tal-ftuħ, li tistipula l-azzjoni li l-Kummissjoni ħadet fir-rigward tas-sistema Franċiża, il-Ġermanja tenfasizza li s-sistema Ġermaniża hija differenti mis-sistema Franċiża, li hija limitata għal ċerti setturi tal-ekonomija u tipprovdi eżenzjoni kompleta minn taxxa fuq id-dħul tal-kumpaniji.
5. IL-VALUTAZZJONI TAL-MIŻURA
(49)
L-Artikolu 107(1) TFUE jistabbilixxi li kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti oġġetti u taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern.
5.1. Ir-riżorsi tal-Istat u imputabbilità
(50)
Miżura trid tiġi ffinanzjata permezz ta’ riżorsi tal-istat, u l-użu tar-riżorsi tal-istat irid ikun imputabbli lill-Istat. Telf ta’ dħul tat-taxxa huwa ekwivalenti għall-konsum ta’ riżorsi tal-istat fil-forma ta’ nefqa fiskali. Billi ppermettiet li l-kumpaniji jnaqqsu l-piż tat-taxxa korporattiva tagħhom permezz tar-riport ta’ telf, il-Ġermanja qed iċċedi għad-dħul, li jikkostitwixxi għajnuna mill-istat. Il-Ġermanja infurmat lill-Kummissjoni li l-implimentazzjoni tal-miżura tista’ twassal għal nuqqas fid-dħul tat-taxxa ta’ EUR 900 miljun kull sena. Ladarba l-miżura timplika telf ta’ riżorsi tal-istat, hija għalhekk mogħtija permezz ta’ riżorsi tal-istat. L-għajnuna tingħata mil-liġi, u għalhekk hija imputabbli lill-Istat.
5.2. Vantaġġ selettiv
(51)
Barra minn hekk, il-miżura trid tagħti vantaġġ selettiv lill-benefiċjarju. Hija ġurisprudenza stabbilita li l-kunċett tal-għajnuna jkopri mhux biss benefiċċji pożittivi, iżda anke azzjoni li, f’diversi forom, timmitiga l-imposti li normalment huma inklużi fil-baġit ta’ impriża. (20)
(52)
Skont l-Artikolu 8c(1) KStG, ċertu tibdil fl-istruttura tas-sjieda ta’ impriża jfisser it-telf parzjali jew komplut tal-possibbiltà tar-riport ta’ telf fil-passat għall-finijiet ta’ taxxa.
(53)
L-Artikolu 8c(1a) KStG joħloq eċċezzjoni għal dik ir-regola fejn il-bidla fis-sjieda tikkonċerna impriża f’diffikultà u sseħħ għall-fini tar-ristrutturar.
(54)
L-Artikolu 8c(1a) KStG jista’ għalhekk jagħti vantaġġ selettiv lil kumpaniji li qed jissodisfaw dawk il-kondizzjonijiet, ladarba tippermettilhom li jkollhom tpaċija tat-telf tal-passat minn qligħ fil-futur għall-fini li jiġi kkalkolat id-dħul taxxabbli tagħhom.
(55)
Kif spjegat fil-premessa 28, il-Ġermanja ssostni li l-Artikolu 8c(1a) KStG ma jikkostitwixxix dan il-vantaġġ selettiv, għal tliet raġunijiet:
(a)
L-Artikolu 8c(1a) KStG jikkonforma mal-prinċipju tal-kreditur tas-suq privat (5.2.1);
(b)
L-Artikolu 8c(1a) KStG mhijiex prima facie selettiva (5.2.2);
(c)
L-Artikolu 8c(1a) KStG huwa ġġustifikat min-natura u l-istruttura ġenerali tas-sistema tat-taxxa Ġermaniża (5.2.3).
(56)
Il-Ġermanja tiġbed l-attenzjoni dwar is-similaritajiet bejn l-Artikolu 8c(1a) KStG u l-predeċessur tiegħu, l-Artikolu 8(4) KStG (ara 5.2.4) u li Stati Membri oħra għandhom regoli simili (ara 5.2.5).
5.2.1. Applikazzjoni possibbli tal-prinċipju tal-kreditur tas-suq privat
(57)
Il-Ġermanja ssostni li l-Artikolu 8c(1a) KStG jikkonforma mal-prinċipju tal-kreditur tas-suq privat, minħabba li jikkorrispondi għall-imġiba ta’ kreditur tas-suq privat impenjat f’kuntratt fit-tul ma’ debitur.
(58)
Il-Kummissjoni tikkunsidra li din id-dikjarazzjoni hija mingħajr bażi, għal diversi raġunijiet. Skont il-ġurisprudenza tal-Qorti u l-Qorti Ġenerali, il-prinċipju tal-kreditur tas-suq privat huwa applikabbli biss jekk l-Istat jaġixxi bħala operatur ekonomiku, iżda mhux meta jeżerċita l-prerogattivi tiegħu bħala awtorità pubblika. (21) F’dan il-każ, l-Istat jeżerċita l-monopolju tiegħu ta’ tassazzjoni fil-kapaċità tiegħu bħala awtorità pubblika.
(59)
Il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-ġurisprudenza msemmija mill-Ġermanja ma tbiddilx din il-valutazzjoni. L-Artikolu §8c(1a) KStG jikkonċerna l-istabbiliment ta’ dejn ta’ taxxa, filwaqt li l-fatti li ħolqu s-sentenzi tal-Qorti fi Spanja vs Il-Kummissjoni (22) u DMT (23) ikkonċernaw sitwazzjonijiet fejn l-amministrazzjoni kellha l-possibbiltà li tirrinunzja għal dejn tat-taxxa eżistenti. Għalhekk, il-prinċipju tal-kreditur tas-suq privat mhuwiex applikabbli f’dan il-każ.
(60)
It-tieni, anke kieku kien applikabbli, li l-Kummissjoni tikkontesta, il-Kummissjoni tosserva li l-vantaġġ tat-taxxa jingħata awtomatikament, mingħajr valutazzjoni minn qabel tat-telf totali (li tiddetermina l-ammont massimu tat-tnaqqis tat-taxxa fil-futur), il-prospetti li l-benefiċjarju jirritorna għall-vijabbiltà, jew jekk id-debitur għandux importanza strateġika. Kreditur tas-suq privat ma jipprovdix, fit-termini u l-kondizzjonijiet ġenerali tagħhom, għal din ir-rinunzja awtomatika ta’ dejn fil-futur, mingħajr ma wieħed ikun jaf bil-quddiem l-ammont possibbli tar-rinunzja, il-prospetti finanzjarji tad-debitur u l-importanza strateġika tiegħu.
(61)
It-tielet, il-Kummissjoni tosserva li, għal kuntrarju ta’ relazzjoni kuntrattwali fit-tul, l-Artikolu 8c(1a) KStG ma jikkonċernax rinunzja għal dejn eżistenti, iżda tnaqqis fid-dejn possibbli fil-futur, li jista’ jinħoloq ladarba s-saħħa finanzjarja tad-debitur tkun ġiet restawrata. Fi kliem ieħor, fejn l-Istat jippermetti r-riport ta’ telf, m’hemm l-ebda dejn pendenti.
(62)
Ir-raba’, il-Kummissjoni tosserva li normalment, fil-każ tal-insolvenza, in-negozju tad-debitur jgħaddi f’idejn kumpanija oħra. Ladarba l-Istat għandu monopolju fuq it-tassazzjoni, ikun jista’ jiġbor it-taxxi mill-kumpanija l-oħra. Għalhekk, debitur li joħroġ mis-suq jiġi sostitwit minn debitur ieħor. Għal kuntrarju ta’ kreditur tas-suq privat, il-kunċett ta’ lealtà eżistenti tal-klijent m’għandu l-ebda impatt fuq id-deċiżjoni tal-Istat.
(63)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-prinċipju tal-kreditur tas-suq privat mhuwiex applikabbli f’dan il-każ minħabba li l-Istat aġixxa permezz tal-prerogattivi tiegħu fil-mandat tal-politika pubblika u mhux bħala operatur ekonomiku. Anke kieku l-prinċipju tal-kreditur tas-suq privat kien applikabbli f’dan il-każ, il-Kummissjoni uriet li kreditur privat f’relazzjoni kontrattwali fit-tul, imqiegħed fl-istess pożizzjoni bħall-Istat, ma kienx jadotta miżura komparabbli mal-Artikolu 8c(1a) KStG.
5.2.2. Selettività prima facie
(64)
Skont il-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja rigward is-selettività ta’ miżura tat-taxxa, l-Artikolu 107(1) TFUE jirrikjedi valutazzjoni ta’ jekk, taħt skema statutorja partikolari, miżura nazzjonali hija tali li tiffavorixxi “ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti oġġetti” meta pparagunati ma’ oħrajn li, fid-dawl tal-għan segwit mill-iskema, huma f’sitwazzjoni fattwali u legali komparabbli. (24)
(65)
Konsegwentement, fil-valutazzjoni tas-selettività ta’ dispożizzjoni tat-taxxa, il-Kummissjoni trid l-ewwel tiddetermina r-regoli ġenerali jew “tas-soltu” applikabbli għall-qasam tat-tassazzjoni kkonċernat taħt is-sistema eżistenti tat-taxxa (“sistema ta’ referenza”). Trid imbagħad tiddetermina jekk il-miżura hijiex eċċeżżjoni għas-sistema ta’ referenza billi tiddifferenzja bejn operaturi ekonomiċi li, fid-dawl tal-għan segwit mis-sistema tat-taxxa tal-Istat Membru kkonċernat, huma f’sitwazzjoni fattwali u legali komparabbli.
5.2.2.1. Sistema ta’ referenza
(66)
Il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li s-sistema ta’ referenza hija s-sistema Ġermaniza tat-taxxa fuq id-dħul tal-kumpaniji fil-forma preżenti tagħha, u partikolarment ir-regoli dwar ir-riport ta’ telf tat-taxxa għal kumpaniji soġġetti għal tibdil fl-ishma tagħhom, li huma stabbiliti fl-Artikolu 8c(1) KStG. Kif deskritt hawn fuq fil-premessa (10), taħt din ir-regola telf mhux użat jintilef għal kollox jekk aktar minn 50 % tad-drittijiet għas-sjieda jiġi trasferit lil akkwirent; jintilfu pro rata jekk, f’perjodu ta’ ħames snin, aktar minn 25 % iżda inqas minn 50 % tad-drittijiet għas-sjieda jiġi trasferit. Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li t-tneħħija ta’ telf hija r-regola ġenerali, jiġifieri is-sistema ta’ referenza, fil-każ ta’ bidla fis-sjieda ta’ kumpanija.
(67)
Il-Kummissjoni tosserva li kienet diġà użat l-Artikolu 8c(1) KStG bħala sistema ta’ referenza f’każ preċedenti. (25) Hemmhekk, il-Kummissjoni ddikjarat bħala inkompatibbli mas-suq intern eċċezzjoni għall-Artikolu 8c(1) KStG li jippermetti li kumpaniji akkwistati minn kumpaniji b’kapital ta’ riskju jirriportaw telf minkejja l-bidla fis-sjieda. Ir-raġunament żviluppat f’dik id-deċiżjoni japplika wkoll għal dan il-każ.
5.2.2.2. Differenzazzjoni bejn kumpaniji f’sitwazzjoni fattwali u legali komparabbli fid-dawl tal-għan tas-sistema tat-taxxa
(68)
Bħala tluq mix-xenarju ta’ referenza, l-Artikolu 8c(1a) KStG jippermetti lil kumpaniji li huma, jew huma f’riskju li jkunu, insolventi jew fi stat ta’ dejn eċċessiv fil-ħin tal-akkwist tagħhom għall-fini ta’ ristrutturar sabiex jirriportaw it-telf tagħhom, sakemm jiġu sodisfatti ċerti kondizzjonijiet (ara premessa 14).
(69)
Il-Ġermanja ssostni li l-għan tal-Artikolu 8c(1a) KStG huwa li jneħħi ostakolu tat-taxxa għar-ristrutturar tal-impriżi f’diffikultà. Fid-dawl tal-għan tas-sistema tat-taxxa, impriżi f’diffikultà biss huma f’sitwazzjoni fattwali u legali komparabbli. Ladarba l-Artikolu 8c(1a) KStG japplika għall-impriżi kollha f’diffikultà, mhuwiex selettiv.
(70)
Il-Ġermanja hija tal-fehma li s-sentenzi f’DMT (26) u HAMSA (27) jappoġġjaw din il-pożizzjoni. Il-Ġermanja issostni li l-Qorti u l-Qorti Ġenerali kkonkludew li l-miżuri f’dawn il-każijiet kienu selettivi minħabba li kienu jeħtieġu deċiżjonijiet diskrezzjonali mill-awtoritajiet pubbliċi. Isegwi a contrario minn dawn is-sentenzi li miżura applikabbli għall-impriżi kollha f’diffikultà, u li ma tħalli l-ebda diskrezzjoni għall-awtoritajiet pubbliċi, mhijiex selettiva.
(71)
Il-Kummissjoni se tiġbed l-attenzjoni l-ewwel li l-għan tas-sistema tat-taxxa jrid jiġi stabbilit fil-livell tas-sistema ta’ referenza aktar milli fil-livell tal-eċċezzjoni. (28) L-għan tas-sistema tat-taxxa fuq id-dħul tal-kumpaniji huwa li jiġġenera dħul għall-baġit. Tinħoloq il-mistoqsija jekk dan l-għan jitqiesx fejn il-kumpaniji jnaqqsu indebitament l-bażi tat-taxxa tagħhom billi jużaw riporti ta’ telf minn kumpaniji finti. L-Artikolu 8c(1) KStG huwa intenzjonat sabiex jipprevjeni lil kumpaniji li jbiddlu s-sjieda milli jirriportaw it-telf tagħhom. Dan huwa ċar mill-memorandum ta’ spjegazzjoni għal-liġi li introduċiet l-Artikolu 8c(1) KStG u ħassret l-Artikolu 8(4) KStG. (29) Għalhekk, il-kumpaniji kollha li jbiddlu s-sjieda huma, fid-dawl tal-għan tas-sistema tat-taxxa, f’sitwazzjoni fattwali u legali komparabbli.
(72)
Il-Kummissjoni tiġbed l-attenzjoni li kumpaniji f’diffikultà biss huma eliġibbli għall-eċċezzjoni provduta mill-Artikolu 8c(1a) KStG. Madankollu, kumpaniji li mhumiex insolventi jew fi stat ta’ dejn eċċessiv, jew f’riskju tiegħu fil-ħin tal-akkwist, jistgħu anke jkunu qed jagħmlu telf, iżda mhumiex eliġibbli għar-riport ta’ telf.
(73)
Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li l-Artikolu 8c(1a) KStG jiddifferenzja bejn il-kumpaniji li qed jagħmlu telf li huma altrimenti b’saħħithom u dawk li huma insolventi jew fi stat ta’ dejn eċċessiv, jew f’riskju tiegħu, billi tibbenefika lil dan tal-aħħar. Għaldaqstant l-Artikolu 8c(1a) KStG jiddiferenzja bejn kumpaniji li huma, fir-rigward tal-għan tas-sistema tat-taxxa, f’sitwazzjoni fattwali u legali komparabbli.
(74)
It-tieni, il-Kummissjoni tenfasizza li, għal kuntrarju għall-fehma Ġermaniża, il-ġurisprudenza tal-Qorti u l-Qorti Ġenerali qatt ma qieset miżura applikabbli għall-impriżi kollha f’diffikultà u li ma tħalli l-ebda diskrezzjoni għall-awtoritajiet pubbliċi bħala, skont id-definizzjoni, mhux selettiva.
(75)
Fir-rigward tad-DMT, għandu jiġi osservat li, bħala tweġiba għall-osservazzjoni mill-gvern Franċiż, li tikkorrispondi għall-fehma tal-Ġermanja f’dan il-każ, il-Qorti tikkonkludi fil-punt 28 li anke kieku l-awtoritajiet nazzjonali ma gawdew l-ebda diskrezzjoni, kien xorta jkun il-kompitu tal-qorti nazzjonali li tiddetermina jekk il-miżura nazzjonali inkwistjoni kinitx ta’ natural ġenerali jew selettiva. Għaldaqstant, il-Qorti tirrikonoxxi b’mod impliċitu li miżura nazzjonali miftuħa għall-impriżi kollha f’diffikultà, u li ma tħalli l-ebda diskrezzjoni għall-awtoritajiet pubbliċi, xorta tista’ tkun selettiva.
(76)
Fir-rigward ta’ HAMSA, il-Kummissjoni tosserva li l-obiter dictum fil-paragrafu 157 tirreferi għall-leġislazzjoni Spanjola ta’ insolvenza ġenerali. Il-miżura fi kwistjoni f’HAMSA, madankollu, ma kinitx miżura taħt il-liġi tal-insolvenza iżda rinunzja ta’ dejn mogħtija mill-awtoritajiet Spanjoli fuq bażi volontarja, mingħajr ma kien hemm l-ebda obbligu legali, u li kienet ħafna ogħla mir-rinunzji ta’ dejn miftiehma mill-investituri privati. Il-każ għalhekk mhuwiex rilevanti għall-valutazzjoni tal-miżura inkwistjoni.
(77)
L-Avukat General Fennelly, fl-opinjoni tiegħu f’Ecotrade, jikkonferma li r-regoli li huma applikabbli għall-impriżi kollha f’diffikultà jistgħu jkunu selettivi u jikkostitwixxu għajnuna mill-istat. (30)
(78)
Għalhekk, għal kuntrarju għall-pożizzjoni tal-Ġermanja, l-analiżi tal-Kummissjoni tal-miżura inkwistjoni hija konformi mal-ġurisprudenza tal-Qorti u l-Qorti Ġenerali.
(79)
Il-Kummissjoni għalhekk tikkunsidra li l-Artikolu 8c (1a) KStG bħala prima facie selettiv.
5.2.3. Ġustifikazzjoni abbażi tan-natura jew l-iskema ġenerali tas-sistema tat-taxxa li tagħmel parti minnha
(80)
Skont il-ġurisprudenza tal-Qorti, miżura li, għalkemm tagħti vantaġġ lir-reċipjent tagħha, tiġi ġġustifikata min-natura jew l-iskema ġenerali tas-sistema li tagħmel parti minnha, ma tissodisfax dik il-kondizzjoni ta’ selettività. (31)
(81)
Għalhekk, fejn, kif fil-każ preżenti, il-Kummissjoni tasal għall-konklużjoni li l-miżura inkwistjoni prima facie tidher li hija selettiva, trid tivvaluta jekk id-differenzazzjoni hijiex iġġustifikata min-natura jew l-iskema ġenerali tas-sistema tat-taxxa li tagħmel parti minnha.
(82)
Il-Kummissjoni tosserva li hija ġurisprudenza stabbilita tal-Qorti li huwa l-kompitu tal-Istat Membru li jipprovdi din l-informazzjoni. (32)
(83)
Il-Qorti kkjarifikat ukoll li trid issir distinzjoni bejn, min-naħa waħda, l-għanijiet attribwiti għal skema tat-taxxa partikolari li huma estrinsiċi għaliha, u min-naħa l-oħra, il-mekkaniżmi inerenti fis-sistema tat-taxxa stess li huma neċessarji sabiex jinkisbu dawn l-għanijiet. It-tieni mekkaniżmi biss jikkwalifikaw għal ġustifikazzjoni skont in-natura jew l-iskema ġenerali tas-sistema tat-taxxa li tagħmel parti minnha.
(84)
Il-Kummissjoni tikkunsidra li huwa neċessarju f’dan il-każ li ssir distinzjoni bejn l-għan tal-Artikolu 8c(1) KStG u l-għan tal-Artikolu 8c(1a) KStG.
(85)
Kif tirrikonoxxi l-Ġermanja fis-sottomissjonijiet tagħha, l-għan tal-Artikolu 8c(1) KStG huwa li jipprevjeni l-abbuż tar-riport ta’ telf permess mis-sistema tat-taxxa Ġermaniża fil-forma ta’ xiri ta’ kumpaniji finti vojta.
(86)
Il-Kummissjoni tosserva f’dan ir-rigward li l-Artikolu 8c(1) KStG għandu ambitu aktar wiesa’ mill-predeċessur tiegħu, l-Artikolu 8(4) KStG. Billi dan tal-aħħar eskluda r-riport ta’ telf meta jkunu ġew sodisfatti żewġ kondizzjonijiet kumulattivi biss, jiġifieri akkwist minn entità korporattiva oħra u attività ekonomika ġdida, id-dispożizzjoni l-ġdida ma tinkludix it-tieni kondizzjoni. L-awwist minn entità korporattiva oħra huwa għalhekk biżżejjed sabiex tintilef il-possibbiltà ta’ riport ta’ telf. Il-leġislatur kien konxju minn din id-differenza fl-ambitu ladarba l-għan espliċitu tal-bidla fil-leġislazzjoni kien li jiġi ffinanzjat tnaqqis fir-rata tat-taxxa fuq id-dħul tal-kumpaniji minn 25 % sa 15 %. (33)
(87)
L-Artikolu 8c(1a) KStG, għal kuntrarju, mhuwiex intenzjonat li jipprevjeni l-abbuż. Dan jidher ċar mill-memorandum ta’ spjegazzjoni bl-introduzzjoni tal-Sanierungsklausel il-ġdida ppubblikata mill-Parlament Ġermaniż. Il-memorandum ta’ spjegazzjoni jiddikjara li l-Artikolu 8c(1a) KStG ġie introdott sabiex jindirizza l-kriżi finanzjarja u ekonomika globali. (34) Matul il-kriżi, ir-restrizzjonijiet fuq ir-riport ta’ telf ġew perċepiti bħala ostakolu partikolari għar-ristrutturar tal-kumpaniji.
(88)
Il-Kummissjoni tosserva li l-Ġermanja, fil-kummenti tagħha dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ, tenfasizza l-fatt li l-Artikolu 8c(1a) KStG ma jikkostitwixxix miżura kontra l-abbuż, iżda ġie introdott sabiex jappoġġja kumpaniji f’diffikultà matul il-kriżi finanzjarja u ekonomika.
(89)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-għan segwit minn din il-miżura speċifika tat-taxxa huwa estrinsiku għas-sistema tat-taxxa. Skont il-ġurisprudenza tal-Qorti, l-insegwiment ta’ dan l-għan estrinsiku ma jistax jiġi invokat sabiex jiġġustifika miżura skont in-natura u l-istruttura ġenerali tas-sistema tat-taxxa. (35) Jista’ jiġi analizzat biss fil-valutazzjoni tal-kompatibilità.
(90)
It-tliet argumenti ppreżentati mill-Ġermanja ma jistgħux ibiddlu din il-valutazzjoni.
(91)
Fir-rigward tal-argument tal-Ġermanja li kumpanija f’diffikultà m’għandha l-ebda għażla ħlief li tikseb il-finanzi permezz ta’ investitur, filwaqt li kumpanija b’saħħitha, li temporanjament qed tagħmel telf, għandha l-għażla bejn li tikseb il-finanzi fis-suq kapitali u l-akkwist minn investitur b’finanzjament mill-ġdid sussegwenti, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li l-mod kif kumpanija tiffinanzja n-negozju tagħha huwa irrilevanti fid-dawl tal-għan tas-sistema tat-taxxa. Is-sistema tat-taxxa korporattiva hija bbażata fuq it-tassazzjoni ta’ qligħ u d-dikjarazzjoni tat-telf. Kif seta’ jiġi osservat matul il-kriżi finanzjarja u ekonomika, kumpaniji finanzjarjament b’saħħithom irrapportaw ukoll temporanjament it-telf. Iżda dawn il-kumpaniji finanzjarjament b’saħħithom mhumiex eliġibbli għar-riport ta’ telf fl-applikazzjoni tas-Sanierungsklausel u għaldaqstant huma fi żvantaġġ meta pparagunati ma’ kumpaniji f’diffikultà li qed jagħmlu telf fil-każ ta’ bidla fis-sjieda u finanzjarjament mill-ġdid sussegwenti mill-partijiet interessati l-ġodda. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tosserva wkoll li matul il-kriżi finanzjarja u ekonomika kumpaniji b’saħħithom, li rreġistraw temporanjament it-telf, kellhom diffikultajiet kbar sabiex ikollhom aċċess għas-swieq kapitali. Għalhekk, anke s-suppożizzjonijiet fattwali fl-isfond tal-ewwel argument mhumiex preċiżi. Il-Kummissjoni għalhekk tirrifjuta l-ewwel argument tal-Ġermanja.
(92)
Fir-rigward tat-tieni argument tal-Ġermanja, li l-eċċezzjoni provduta fl-Artikolu 8c(1a) KStG għall-projbizzjoni ġenerali dwar ir-riport ta’ telf fil-każ tal-bidla fis-sjieda stabbilita mill-Artikolu 8c(1) KStG ġiet iġġustifikata mir-ratio legis tal-Artikolu 8c(1) KStG, minħabba li ma kien hemm l-ebda riskju ta’ abbuż fil-każ tar-ristrutturar ta’ kumpanija f’diffikultà, il-Kummissjoni tosserva li dan l-argument ma jiġġustifikax ir-restrizzjoni tal-Artikolu 8c(1a) KStG għal kumpaniji f’diffikultà. Il-Kummissjoni tiġbed l-attenzjoni li lanqas ma hemm l-ebda riskju ta’ abbuż meta tiġi akkwistata kumpanija finanzjarjament b’saħħitha. Ir-riskju ta’ abbuż jeżisti biss fir-rigward ta’ kumpaniji finti vojta. Kif enfasizzat hawn fuq, ir-ratio legis tal-Artikolu 8c(1) KStG tmur lil hinn mill-ġlieda kontra l-abbuż. L-għan tiegħu huwa anke li jżid il-bażi tat-taxxa korporattiva Ġermaniża u li jikkumpensa t-tnaqqis fir-rata tat-taxxa fuq id-dħul tal-kumpaniji minn 25 % sa 15 %. Dan jispjega għaliex l-Artikolu 8c(1) KStG jinkludi wkoll numru ta’ akkwisti ta’ interessi fejn m’hemm l-ebda riskju ta’ abbuż. Il-Kummissjoni għalhekk tirrifjuta l-argument tal-Ġermanja li l-eċċezzjoni introdotta millArtikolu 8c(1a) KStG tikkorrispondi għar-ratio legis tal-Artikolu 8c(1) KStG.
(93)
Fir-rigward tat-tielet argument tal-Ġermanja, li t-telf ta’ kumpaniji f’diffikultà mhuwiex normalment attribwit kwalunkwe valur minn awdituri meta tiġi kkalkolata t-taxxa differita għal dikjarazzjonijiet finanzjarji konsolidati, u għalhekk il-possibbiltà tar-riport ta’ telf m’għandha l-ebda impatt fuq il-prezz tal-bejgħ tal-kumpanija f’diffikultà, il-Kummissjoni l-ewwel tosserva li dan huwa bbażat fuq kriterji ta’ kontabilità u huwa għalhekk irrilevanti għal konsiderazzjonijiet tat-taxxa. It-tieni, il-Kummissjoni tosserva li dan l-argument jikkontradixxi d-dikjarazzjoni tal-Ġermanja li l-inabbiltà li jiġi riportat telf tikkostitwixxi ostakolu għar-ristrutturar. Dan huwa veru biss jekk il-kumpanija akkwirenti tattribwixxi ċertu valur monetarju għall-possibbiltà ta’ riport ta’ telf. Għalhekk, il-Kummissjoni tirrifjuta wkoll it-tielet argument tal-Ġermanja.
(94)
Barra minn hekk, il-Ġermanja tiddikjara li Stati Membri oħra jipprovdu wkoll ħelsien mit-taxxa għar-ristrutturar ta’ kumpaniji, bħall-iskema tal-għajnuna Franċiża għall-akkwist ta’ ditti f’diffikultà. Il-Kummissjoni ma tistax taċċetta l-argument tal-Ġermanja, li huwa bbażat fuq paragun. L-ewwel nett, sabiex tiġi ġġustifikata miżura, l-Istati Membri jistgħu jirreferu biss għall-prinċipji inerenti għas-sistema tat-taxxa tagħhom, bħala s-sistema ta’ referenza li permezz tagħha jiġi vvalutat jekk impriża tiksibx vantaġġ fis-sens tar-regoli tal-għajnuna mill-istat. Il-fatt li miżuri tat-taxxa komparabbli jistgħu jeżistu fl-Istati Membri l-oħra m’huwa tal-ebda konsegwenza ladarba kwalunkwe miżura bħal din tista’ taqa’ taħt id-dispożizzjonijiet fit-Trattat. It-tieni, il-kondizzjonijiet imposti fuq miżuri taħt l-iskema Franċiża huma differenti mill-Artikolu 8c(1a) KStG. L-iskema Franċiża tipprovdi għal eżenzjoni tat-taxxa għal kumpaniji ġodda li jakkwistaw ditta f’diffikultà. Wara li l-iskema ġiet iddikjarata inkompatibbli mas-suq komuni mill-Kummissjoni fl-2004, (36) Franza biddlitha sabiex tikkonforma mar-regoli tal-għajnuna mill-istat. Il-benefiċċji provduti huma issa parzjalment de minimis. Il-parti l-oħra tal-għajnuna hija kompatibbli bħala għajnuna reġjonali jew għajnuna tal-SME. (37)
(95)
Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi minn dak imsemmi hawn fuq li l-miżura inkwistjoni ma tirriżultax direttament mill-prinċipji bażiċi tas-sistema tat-taxxa u mhijiex iġġustifikata min-natura u l-iskema ġenerali tas-sistema tat-taxxa.
5.2.4. Ir-rabta bejn is-Sanierungsklausel l-antika u l-ġdida
(96)
Il-Ġermanja ssostni li l-Artikolu 8c(1a) KStG essenzjalment jikkorrispondi għall-Artikolu 8(4) KStG l-antik u li l-Kummissjoni qatt ma kienet ikkunsidrat l-Artikolu 8(4) KStG bħala għajnuna mill-istat.
(97)
Il-Kummissjoni tiġbed l-attenzjoni li l-Ġermanja qatt ma nnotifikat l-Artikolu 8(4) KStG. Il-Kummissjoni għalhekk ma kinitx ħadet opinjoni dwar jekk involvietx għajnuna mill-istat.
(98)
Din il-proċedura tikkonċerna biss l-Artikolu 8c(1a) KStG, ladarba l-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali kienet limitata għal din id-dispożizzjoni. Il-Ġermanja ma tistax tistrieħ fuq l-argument li l-Kummissjoni qatt ma oġġezzjonat formalment għall-Artikolu 8(4) KStG sabiex tiġġustifika l-Artikolu 8c(1a) KStG minħabba li l-awtoritajiet Ġermaniżi qatt ma nnotifikaw l-Artikolu 8(4) KStG.
(99)
Il-Kummissjoni tirriserva d-dritt li tanalizza l-Artikolu 8(4) KStG taħt ir-regoli tal-għajnuna mill-istat fil-każ li jinstab li din id-dispożizzjoni setgħet ipprovdiet lill-impriżi b’vantaġġ selettiv.
5.2.5. Skemi tat-taxxa simili fi Stati Membri oħra
(100)
Il-fatt li Stati Membri oħra għandhom f’operazzjoni skemi tat-taxxa simili jew identiċi, li ma nnotifikawx lill-Kummissjoni, m’għandu l-ebda impatt fuq l-analiżi tal-mistoqsija jekk miżura msemmija tikkostitwixxix għajnuna mill-istat.
(101)
Il-Kummissjoni se tanalizza l-informazzjoni sottomessa mill-Ġermanja skont l-Artikolu 10 tar-Regolament Proċedurali. (38)
5.2.6. Konklużjoni dwar l-eżistenza ta’ vantaġġ selettiv
(102)
Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li l-Artikolu 8c(1a) KStG jipprovdi vantaġġ selettiv għall-kumpaniji li għalihom japplika.
5.3. Effett fuq il-kummerċ fi ħdan l-Unjoni
(103)
Il-miżura għandha tkun tali li taffettwa l-kummerċ fi ħdan l-Unjoni u twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni tal-kompetizzjoni. L-Artikolu 8c(1a) KStG mhuwiex speċifik għas-settur, jiġifieri s-setturi kollha jistgħu jibbenefikaw minnu. Effettivament is-setturi kollha tal-ekonomija Ġermaniża huma attivi fi swieq miftuħa għall-kompetizzjoni u l-kummerċ fi ħdan l-Unjoni. Għalhekk, il-miżura hija tali li taffettwa l-kummerċ fi ħdan u l-Unjoni u li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni tal-kompetizzjoni.
(104)
Il-Kummissjoni tosserva li, skont l-informazzjoni provduta mill-Ġermanja, l-impriżi kollha eliġibbli għall-miżura huma eliġibbli għal proċeduri ta’ insolvenza taħt il-liġi tal-insolvenza Ġermaniża (ara l-premessa 14 u n-nota f’qiegħ il-paġna 7). Għalhekk, il-benefiċjarji potenzjali kollha tal-miżura huma impriżi f’diffikultà fis-sens tal-punt 10(c) tal-linji gwida Komunitarji dwar l-għajnuna mill-istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà (minn hawn ‘il quddiem: il-Linji Gwida ta’ Salvataġġ u Ristrutturar). Bħala konsegwenza, l-ebda mill-benefiċjarji ma huwa eliġibbli għal għajnuna de minimis skont ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1998/2006 tal-15 ta’ Diċembru 2006 dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat għall-għajnuna de minimis, (39) minħabba li l-Artikolu 1(h) ta’ dak ir-Regolament jeskludi lill-impriżi f’diffikultà mill-ambitu tiegħu.
5.4. Konklużjoni
(105)
Għalhekk, minħabba li huma sodisfatti r-rekwiżiti kollha stabbiliti fl-Artikolu 107(1) TFUE, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-iskema tar-riport ta’ taxxa ta’ telf fil-każ tar-ristrutturar ta’ kumpaniji f’diffikultà tikkostitwixxi għajnuna mill-istat fis-sens ta’ dak l-artikolu.
6. VALUTAZZJONI TAL-KOMPATIBILITÀ TAL-MIŻURA
(106)
Il-Kummissjoni tista’ tiddikjara l-għajnuna mill-istat kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3) TFUE. Skont il-ġurisprudenza stabbilita tal-Qorti, il-piż tal-prova li tintwera li miżura hija kompatibbli huwa tal-Istat Membru. (40) F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tosserva li l-Ġermanja, minkejja l-istedina espliċita mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni tal-ftuħ, ma ssottomettiet l-ebda informazzjoni fir-rigward tal-kwistjoni lill-Kummissjoni. Għal dik ir-raġuni biss, il-Kummissjoni ma tistax tiddikjara lill-miżura tal-għajnuna bħala kompatibbli mas-suq intern.
(107)
Madankollu, il-Kummissjoni eżaminat jekk il-miżura tistax tiġi ddikjarata bħala kompatibbli mas-suq intern. Il-Kummissjoni għandha diskrezzjoni wiesgħa f’każijiet ta’ għajnuna li jaqgħu taħt l-Artikolu 107(3) TFUE. (41) Billi eżerċitat din id-diskrezzjoni, ħarġet linji gwida u avviżi li stipulaw kriterji għad-dikjarazzjoni ta’ ċerti tipi ta’ għajnuna kompatibbli mas-suq intern taħt l-Artikolu 107(3) TFUE. Hija ġurisprudenza stabbilita li l-Kummissjoni hija marbuta bil-linji gwida u l-avviżi li toħroġ fiż-żona tas-sorveljanza tal-għajnuna mill-istat safejn ma jitilqux mir-regoli fit-Trattat u huma aċċettati mill-Istati Membri. (42)
(108)
Huwa għalhekk neċessarju li jiġi vvalutat l-ewwel jekk l-għajnuna notifikata taqax taħt l-ambitu ta’ linja gwida jew avviż wieħed jew aktar, u tkunx tista’ tiġi ddikjarata kompatibbli mas-suq intern minħabba li tissodisfa l-kondizzjonijiet għall-kompatibilità stabbilita fih.
6.1. Kompatibilità possibbli abbażi tal-Qafas Temporanju (43)
(109)
Ladarba l-Artikolu 8c(1a) KStG ġie introdott sabiex jindirizza l-problemi li jirriżultaw mill-kriżi finanzjarja u ekonomika, il-Kummissjoni eżaminat jekk jistax jiġi ddikjarat kompatibbli taħt l-Artikolu 107(3)(b) TFUE, kif interpretat mill-Qafas Temporanju.
(110)
Fid-dawl tal-kriżi finanzjarja u ekonomika kurrenti u l-impatt tagħha fuq l-ekonomija ġenerali tal-Istati Membri, il-Kummissjoni tikkunsidra li ċerti kategoriji tal-għajnuna mill-istat huma ġġustifikati, għal perjodu llimitat, sabiex tiġi rrimedjata din il-kriżi u jistgħu jiġu ddikjarati kompatibbli mas-suq intern taħt l-Artikolu 107(3)(b) TFUE Il-Qafas Temporanju jistipula l-kondizzjonijiet taħt liema l-Kummissjoni se tiddikjara dawn l-iskemi tal-għajnuna bħala kompatibbli.
(111)
Madankollu, l-Artikolu 8c(1a) KStG ma jaqa’ taħt l-ebda waħda mill-miżuri stipulati fil-Qafas Temporanju minħabba li tikkonċerna eżenzjonijiet mit-taxxa għal kumpaniji f’diffikultà. Madankollu, il-Qafas Temporanju ma jipprovdix għal għajnuna mill-istat fil-forma ta’ eżenzjonijiet mit-taxxa.
(112)
Il-Kummissjoni għalhekk hija tal-fehma illi l-Artikolu 8c(1a) KStG ma jissodisfax ir-rekwiżiti sabiex tiġi ddikjarata kompatibbli taħt l-Artikolu 107(3)(b) TFEU, kif interpretat mill-Qafas Temporanju.
(113)
Il-Kummissjoni tosserva, madankollu, li ammont illimitat ta’ għajnuna għal ċerti benefiċjarji jista’ jiġi ddikjarat kompatibbli mas-suq intern skont it-taqsima 4.2 tal-Qafas Temporanju sakemm jissodisfa l-kondizzjonijiet kollha ta’ skema tal-għajnuna Ġermaniża li l-Kummissjoni tkun approvat fuq din il-bażi legali. Sabiex ikun eliġibbli għal din it-tip ta’ għajnuna, il-benefiċjarju jrid juri partikolarment li ma kienx impriża f’diffikultà fl-1 ta’ Lulju 2008 fis-sens tal-Linji Gwida ta’ Salvataġġ u Ristrutturar (għal impriżi kbar) jew fis-sens tal-Artikolu 1(7) tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 800/2008 tas-6 ta’ Awwissu 2008 li jiddikjara ċerti kategoriji ta’ għajnuna bħala kompatibbli mas-suq komuni (Regolament għal Eżenzjoni Ġenerali Sħiħa - GBER) (44) skont l-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat (għal SME) u li l-ekwivalenti tal-għotja gross tal-għajnuna mhijiex ogħla minn EUR 500 000. Barra minn hekk, il-kondizzjonijiet l-oħra fit-taqsima 4.2.2 tal-Qafas Temporanju u tad-deċiżjoni li tawtorizza l-iskema tal-għajnuna Ġermaniża jridu jiġu sodisfatti.
6.2. Kompatibilità possibbli abbażi tal-Linji Gwida ta’ Salvataġġ u Ristrutturar (45)
(114)
Ladarba l-Artikolu 8c(1a) KStG jikkonċerna vantaġġi tat-taxxa għal kumpaniji f’diffikultà, il-Kummissjoni eżaminat il-kompatibilità tagħha taħt il-Linji Gwida ta’ Salvataġġ u Ristrutturar. Taħt dawn il-Linji Gwida, kumpaniji f’diffikultà biss huma eliġibbli għall-għajnuna. Billi kumpanija insolventi jew fi stat ta’ dejn eċċessiv tista’ titqies bħala f’diffikultà fis-sens tal-Linji Gwida, il-paragrafu 13 tal-Linji Gwida ta’ Salvataġġ u Ristrutturar jipprovdi li ditta li tappartjeni għal jew qed li tgħaddi f’idejn grupp tan-negozju akbar mhijiex normalment eliġibbli għall-għajnuna ta’ salvataġġ jew ristrutturar. Wieħed mir-rekwiżiti tal-Artikolu 8c(1a) KStG huwa bidla fl-ishma. Wara din il-bidla, il-kumpanija fil-mira tista’ tappartjeni għal grupp. F’dan il-każ, ikun normalment il-kompitu tal-grupp li jassisti lill-kumpanija f’diffikultà fil-mira, li imbagħad ma tkunx eliġibbli għall-għajnuna taħt il-Linji Gwida ta’ Salvataġġ u Ristrutturar.
(115)
Barra minn hekk, anke għall-benefiċjarji eliġibbli għall-għajnuna taħt il-Linji Gwida ta’ Salvataġġ u Ristrutturar, ma jiġux sodisfatti rekwiżiti oħra ta’ dawn il-Linji Gwida.
(116)
Taħt il-paragrafu 25(1) tal-Linji Gwida ta’ Salvataġġ u Ristrutturar, għajnuna ta’ salvataġġ tista’ tieħu l-forma ta’ self jew garanziji ta’ self biss. Għalhekk, il-vantaġġ tat-taxxa inkwistjoni ma jistax jitqies bħala għajnuna ta’ salvataġġ.
(117)
Fil-każ ta’ għajnuna ta’ ristrutturar, il-Linji Gwida ta’ Salvataġġ u Ristrutturar jeħtieġu s-sottomissjoni ta’ pjan ta’ ristrutturar realistiku sabiex il-kumpanija terġa’ ssir vijabbli. L-għajnuna trid tiġi limitata għall-minimu neċessarju. F’dan il-kuntest, il-benefiċjarju jrid jagħmel kontribuzzjoni għall-ispejjeż ta’ ristrutturar. Fl-aħħar nett, sabiex jiġu evitati distorsjonijiet mhux dovuti tal-kompetizzjoni, il-Linji Gwida ta’ Salvataġġ u Ristrutturar jipprovdu għal miżuri kompensatorji.
(118)
Mhux dawn il-kondizzjonijiet kollha jiġu sodisfatti mill-Artikolu 8c(1a) KStG. Filwaqt li l-memorandum ta’ spjegazzjoni jindika li l-kumpanija fil-mira trid tipprovdi pjan ta’ organizzazzjoni mill-ġdid bi prospettiva pożittiva ta’ negozju, m’hemm l-ebda indikazzjoni li dan il-pjan se jissodisfa r-rekwiżiti tal-Linji Gwida ta’ Salvataġġ u Ristrutturar, lanqas li l-ammont tal-għajnuna hija limitata għall-minimu meħtieġ. L-ammont ta’ għajnuna jiddependi fuq it-telf li kumpanija tkun ġarrbet fil-passat. Barra minn hekk, l-Artikolu 8c(1a) KStG ma jipprovdix għal kontribuzzjoni mill-benefiċjarju jew miżuri kompensatorji.
(119)
Fl-aħħar nett, għajnuna ta’ salvataġġ u ristrutturar għal impriżi kbar trid tiġi notifikata individwalment. Ma tistax tingħata bħala parti minn skema. L-Artikolu 8c(1a) KStG ma jiddistingwix bejn kumpaniji kbar u SMEs.
(120)
Anke għal SMEs, fejn l-għajnuna ta’ salvataġġ u ristrutturar tista’ tieħu l-forma ta’ skema, il-Kummissjoni tosserva li r-rekwiżiti partikolari għal din l-iskema stipulati fil-paragrafu 82 tal-Linji Gwida ta’ Salvataġġ u Ristrutturar ma jiġux sodisfatti, għall-istess raġunijiet stipulati hawn fuq fil-paragrafu 117.
(121)
Għalhekk, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-Artikolu 8c(1a) KStG mhuwiex kompatibbli mas-suq intern bħala għajnuna ta’ ristrutturar.
6.3. Kompatibilità possibbli abbażi tal-Linji Gwida tal-Għajnuna Reġjonali (46)
(122)
L-Artikolu 8c(1a) KStG għandu jiġi eżaminat ukoll fid-dawl tal-Linji Gwida tal-Għajnuna ta’ Ristrutturar.
(123)
Benefiċjarji potenzjali tal-għajnuna reġjonali jridu jiġu lokati f’reġjun Ġermaniż eliġibbli għall-għajnuna reġjonali. Taħt l-Artikolu 8c(1a) KStG, dan mhuwiex neċessarjament il-każ, minħabba li d-dispożizzjoni tapplika għal kumpaniji li jinsabu madwar il-Ġermanja kollha.
(124)
Barra minn hekk, il-Linji Gwida ta’ Għajuna Reġjonali jeskludu mill-ambitu tagħhom impriżi f’diffikultà fis-sens tal-Linji Gwida ta’ Salvataġġ u Ristrutturar (ara l-paragrafu 9). Għalhekk, anke għajnuna għal impriżi lokati f’reġjuni eliġibbli ma tistax tiġi ddikjarata kompatabbli abbażi tal-Linji Gwida tal-Għajnuna Reġjonali.
(125)
Il-Kummissjoni hija għalhekk tal-fehma li l-miżura mhijiex kompatibbli mas-suq intern bħala għajnuna reġjonali.
6.4. Kompatibilità possibbli abbażi tal-Linji Gwida tal-Għajnuna Ambjentali (47)
(126)
Fl-aħħar nett, l-Artikolu 8c(1a) KStG irid jiġi eżaminat fid-dawl tal-Linji Gwida tal-Għajnuna Ambjentali.
(127)
L-għan ewlieni tal-Linji Gwida tal-Għajnuna Ambjentali huwa li jiġi żgurat li miżuri ta’ għajnuna mill-istat se jirriżultaw f’livell ogħla ta’ protezzjoni ambjentali milli kieku jseħħ mingħajr l-għajnuna u sabiex jiġi żgurat li l-effett pożittivi tal-għajnuna jegħlbu l-effetti negattivi tagħha f’termini ta’ distorsjoni ta’ kompetizzjoni, meta jitqies li prinċipju ta’ min iniġġeż iħallas (minn hawn ‘il quddiem “PPP”) stabbilit mill-Artikolu 191 TFUE.
(128)
Dan l-għan mhuwiex sodisfatt mill-Artikolu 8c(1a) KStG. Il-memorandum ta’ spjegazzjoni ma jirreferix għal kwalunkwe għan fis-sens tal-Linji Gwida tal-Għajnuna Ambjentali.
(129)
Kif jiddikjara l-paragrafu 20 tal-Linji Gwida ta’ Salvataġġ u Ristrutturar, ditta f’diffikultà, meta jitqies li l-eżistenza stess tagħha hija fil-periklu, ma tistax tiġi kkunsidrata bħala strument xieraq biex jiġu promossi għanijiet oħra tal-politika pubblika sakemm tkun assigurata l-vijabilità tagħha. Ladarba l-benefiċjarji kollha tal-Artikolu 8c(1a) KStG huma kumpaniji f’diffikultà fis-sens tal-paragrafu 10(c) tal-Linji Gwida ta’ Salvataġġ u Ristrutturar, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li l-Artikolu 8c(1a) KStG mhijiex kompatibbli bħala għajnuna ambjentali.
6.5. Kompatibilità possibbli abbażi tal-Artikolu 107(3) TFUE
(130)
Il-Kummissjoni tosserva li l-miżura notifikata taqa’ fl-ambitu ta’ kemm il-Qafas Temporanju kif ukoll il-Linji Gwida ta’ Salvataġġ u Ristrutturar. Għalhekk, fl-eżerċizzju tad-diskrezzjoni tagħha taħt l-Artikolu 107(3)(b) u (c) TFUE, hija marbuta minn dawn iż-żewġ testi, għar-raġunijiet stipulati hawn fuq fil-premess 109 et seq.
(131)
Madankollu, jekk il-Kummissjoni tiġi ppreżentata b’argumenti b’saħħithom biżżejjed sabiex tagħmel dan, tista’ teżerċita d-diskrezzjoni tagħha għal darb’oħra sakemm taġixxi fil-limiti stipulati mit-TFUE u l-prinċipji ġenerali tal-liġi, partikolarment il-prinċipju tat-trattament ugwali, kif interpretat mill-ġurisprudenza tal-Qorti. (48) F’dan il-kuntest, skont il-ġurisprudenza tal-Qorti, il-Kummissjoni tista’ tiddikjara għajnuna mill-istat bħala kompatibbli mas-suq intern jekk l-għajnuna hija intenzjonata sabiex tirrimedja tħarbit serju fl-ekonomija ta’ Stat Membru (Artikolu 107(3)(b) TFUE) jew issegwi għan ta’ interess komuni (Artikolu 107(3)(c) TFUE), (49) hija neċessarja sabiex jintlaħaq dan l-għan, (50) u ma taffettwax ħażin il-kondizzjonijiet ta’ kummerċ sa grad li jkun kuntrarju għall-interess komuni.
(132)
F’dan il-każ, il-Ġermanja ma ppreżentat l-ebda argument li l-għajnuna hija kompatibbli mas-suq intern direttament taħt l-Artikolu 107(3)(b) jew (c) TFUE.
(133)
Il-Kummissjoni tosserva li, minħabba fid-disinn tal-miżura tal-għajnuna, l-ammont ta’ għajnuna jiddependi fuq it-telf li l-benefiċjarju jkun irreġistra fil-passat. Għalhekk, m’hemm l-ebda rabta bejn l-ammont ta’ għajnuna li tirċievi impriża u l-għan segwit mill-iskema tal-għajnuna, jiġifieri t-tneħħija ta’ ostakoli għar-ristrutturar u l-appoġġ għal impriżi f’diffikultà matul il-kriżi ekonomika u finanzjarja. Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li l-iskema tal-għajnuna mhijiex limitata għal dak li huwa meħtieġ sabiex jinkiseb l-għan tagħha. Bħala konsegwenza, twassal għal distorsjoni tal-kompetizzjoni fis-suq intern sa punt li jmur kontra l-interess komuni.
(134)
Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li miżura ma tistax tiġi ddikjarata kompatibbli meta bbażata direttament fuq l-Artikolu 107(3)(b) jew (c) TFUE.
7. IRKUPRU
(135)
Ladarba l-iskema tal-għajnuna ma ġietx notifikata, hija għajnuna illegali.
(136)
Bis-saħħa tal-prattika stabbilita tat-teħid ta’ deċiżjonijiet tal-Kummissjoni kwalunkwe għajnuna li ngħatat illegalment u li hija kompatibbli taħt l-Artikolu 107 tat-Trattat trid tiġi rkuprata mill-benefiċjarji. Din il-prattika ġiet ikkonfermata mill-Artikolu 14 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (51): “fejn jittieħdu deċiżjonijiet negattivi f’każijiet ta’ għajnuna llegali, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi li l-Istat Membru kkonċernat għandu jieħu l-miżuri kollha meħtieġa sabiex jirkupra l-għajnuna mill-benefiċjarju”.
(137)
Meta jitqies li l-miżura inkwistjoni tikkostitwixxi għajnuna illegali u inkompatibbli, trid tiġi rkuprata sabiex terġa tiġi stabbilita s-sitwazzjoni li kienet teżisti fis-suq qabel ma ngħatat l-għajnuna. L-irkupru, għalhekk, irid jiġi effettwat mid-data meta sar il-vantaġġ favur il-benefiċjarju, jiġifieri meta l-għajnuna saret disponibbli għall-benefiċjarju, u għandu jħallas imgħax ta’ rkupru sal-irkupru effettiv.
(138)
Il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li d-data annwali għall-ħlas ta’ taxxa korporattiva trid tiġi kkunsidrata bħala d-data rilevanti għad-determinazzjoni tad-data meta l-għajnuna saret disponibbli lill-benefiċjarju.
(139)
Il-Ġermanja trid tieħu l-miżuri neċessarji kollha sabiex tirkupra l-għajnuna mill-benefiċjarji. Sabiex jiġi stabbilit in-numru ta’ każijiet li fihom irid isir l-irkupru, il-Ġermanja trid tfassal lista ta’ impriżi li bbenefikaw mill-miżura inkwistjoni mill-1 ta’ Jannar 2008. F’dan il-kuntest il-Kummissjoni tosserva li l-Ġermanja waqfet l-applikazzjoni tal-miżura fit-30 ta’ April 2010. Il-Ministeru Federali Ġermaniż tal-Finanzi ordna lill-awtoritajiet tat-taxxa responsabbli għall-ġbir tat-taxxa sabiex jieqfu japplikaw il-Sanierungsklausel sakemm il-Kummissjoni tadotta deċiżjoni finali fil-każ. (52)
(140)
L-għajnuna mill-istat li trid tiġi rkuprata trid tiġi kkalkolata abbażi tad-dikjarazzjonijiet tat-taxxa tal-kumpaniji kkonċernati, jiġifieri l-benefiċjarji tal-Artikolu 8c(1a) KStG. L-ammont tal-għajnuna trid tiġi kkalkolata bħala d-differenza bejn it-taxxa li tkun trid titħallas mingħajr l-applikazzjoni tal-Artikolu 8c(1a) KStG u t-taxxa li fil-fatt tħallset wara l-applikazzjoni tal-Artikolu 8c(1a) KStG.
(141)
Dan huwa mingħajr preġudizzju għall-possibbiltà li, fejn l-ammont totali ta’ għajnuna b’hekk mogħtija ma jaqbiżx ekwivalent tal-għotja gross ta’ EUR 500 000, u fejn il-kondizzjonijiet l-oħra kollha stipulati fit-taqsima 4.2.2 tal-Qafas Temporanju u ta’ deċiżjoni tal-Kummissjoni li tawtorizza skema Ġermaniża ta’ għajnuna fuq dik il-bażi legali jiġu sodisfatti, partikolarment fir-rigward li l-kumpanija ma kinitx f’diffikultà fl-1 ta’ Lulju 2008, l-għajnuna tista’ titqies kompatibbli abbażi tal-Artikolu 107(3)(b) TFUE, kif interpretat mill-Qafas Temporanju, u l-iskema Ġermaniża tal-għajnuna awtorizzata. Fejn l-ammont totali jaqbeż l-EUR 500 000, iż-żejjed irid jiġi rkuprat.
(142)
Il-Kummissjoni tiġbed l-attenzjoni tal-Ġermanja għall-fatt li l-għajnuna ma tistax titqies kompatibbli taħt ir-regoli de minimis (53), jew taħt skema tal-għajnuna b’eżenzjoni sħiħa (54), jew taħt kwalunkwe skema tal-għajnuna approvata abbażi tal-Linji Gwida tal-Għajnuna Reġjonali jew il-Linji Gwida tar-Riċerka, l-Iżvilupp, u l-Innovazzjoni (55), minħabba li dawn it-testi kollha jeskludu l-għotja ta’ għajnuna mill-istat lill-impriżi f’diffikultà. (56) Għall-iskemi tal-għajnuna approvati l-oħra kollha, il-Ġermanja trid tivverifika jekk id-deċiżjoni li tapprova l-iskema tal-għajnuna teskludix lill-impriżi f’diffikultà mill-ambitu. Jekk le, l-għajnuna tista’ titqies kompatibbli taħt dawn l-iskemi, sakemm il-Ġermanja turi li l-kondizzjonijiet kollha tal-iskemi rilevanti ġew sodisfatti meta tkun ingħatat l-għajnuna.
8. KONKLUŻJONIJIET
(143)
Abbażi ta’ dak imsemmi hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-iskema għar-riport ta’ telf ta’ taxxa (Artikolu 8c(1a) KStG, “Sanierungsklausel”) tikkostitwixxi għajnuna mill-istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) TFUE li ġie implimentat illegalment bi ksur tal-Artikolu 108(3) TFUE. L-iskema hija inkompatibbli mas-suq intern.
(144)
Il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li l-Ġermanja trid tieħu l-miżuri kollha meħtieġa sabiex tirkupra l-għajnuna mill-benefiċjarji tal-Sanierungsklausel,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna mill-istat mogħtija abbażi tal-Artikolu 8c(1a) tal-Att dwar it-Taxxa fuq id-Dħul tal-Kumpaniji (Körperschaftssteuergesetz), imdaħħla fis-seħħ illegalment mill-Ġermanja bi ksur tal-Artikolu 108(3) TFUE, hija inkompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 2
L-għajnuna individwali mogħtija taħt l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 hija kompatibbli mas-suq intern taħt l-Artikolu 107(3)(b), kif interpretat mill-Qafas Temporanju, sakemm l-ammont tal-għajnuna ma jaqbiżx l-EUR 500 000, il-benefiċjarju ma kienx impriża f’diffikultà fl-1 ta’ Lulju 2008 u l-kondizzjonijiet l-oħra kollha stipulati fit-taqsima 4.2.2 tal-Qafas Temporanju jiġu sodisfatti.
Artikolu 3
L-għajnuna individwali mogħtija taħt l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 li, fil-ħin li tingħata, tissodisfa l-kondizzjonijiet stabbiliti minn kwalunkwe skema ta’ għajnuna approvata mill-Kummissjoni fuq bażi legali oħra għajr ir-Regolament tal-Eżenzjoni Ġenerali Sħiħa, il-Linji Gwida tal-Għajnuna Reġjonali, il-Linji Gwida tar-Riċerka, l-Iżvilupp u l-Innovazzjoni, u li ma teskludix lill-impriżi f’diffikultà bħala benefiċjarji potenzjali, hija kompatibbli mas-suq intern, sal-intensitajiet massimi ta’ għajnuna applikabbli għal dik it-tip ta’ għajnuna.
Artikolu 4
1. Il-Ġermanja għandha tirtira l-iskema msemmija fl-Artikolu 1.
2. Il-Ġermanja għandha tirkupra l-għajnuna inkompatibbli mogħtija taħt l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 mill-benefiċjarji.
3. Is-sommom li jridu jiġu rkuprati għandu jkollhom imgħax mid-data li fiha saru disponibbli għall-benefiċjarji sad-data li fiha fil-fatt ġew irkuprati.
4. L-imgħax għandu jiġi kkalkulat fuq bażi komposta skont il-Kapitolu V tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 (57).
5. Il-Ġermanja għandha tikkanċella l-ħlasijiet pendenti kollha tal-għajnuna taħt l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 b’effett mid-data tan-notifika ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 5
1. L-irkupru tal-għajnuna mogħtija taħt l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 għandu jkun immedjat u effettiv.
2. Il-Ġermanja għandha tiżgura li din id-Deċiżjoni tiġi implimentata fi żmien erba’ xhur mid-data tan-notifika ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 6
1. Fi żmien xahrejn min-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, il-Ġermanja għandha tissottometti l-informazzjoni li ġejja lill-Kummissjoni:
(a)
Il-lista ta’ benefiċjarji li jkunu rċevew għajnuna taħt l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 u l-ammont totali tal-għajnuna rċevuta minn kull wieħed minnhom taħt l-iskema;
(b)
L-ammont totali (somma kapitali ewlenija u imgħax) li jrid jiġi rkuprat minn kull benefiċjarju;
(c)
Deskrizzjoni ddettaljata tal-miżuri li diġà ttieħdu u dawk ippjanati sabiex jikkonformaw ma’ din id-Deċiżjoni;
(d)
Evidenza dokumentata li l-benefiċjarji jkunu ġew ordnati li jħallsu l-għajnuna mill-ġdid.
2. Il-Ġermanja għandha żżomm lill-Kummissjoni infurmata bil-progress tal-miżuri nazzjonali meħuda sabiex tiġi implimentata din id-Deċiżjoni sakemm l-irkupru tal-għajnuna mogħtija taħt l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 ikun tlesta. Fuq talba mill-Kummissjoni, il-Ġermanja għandha tissottometti immedjatament informazzjoni dwar il-miżuri li diġà ttieħdu jew li huma ppjanati li jikkonformaw ma’ din id-Deċiżjoni. Għandha tipprovdi wkoll informazzjoni dettaljata dwar l-ammonti tal-għajnuna u l-imgħax ta’ rkupru li diġà ġew irkuprati mill-benefiċjarji.
Artikolu 7
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Federali tal-Ġermanja.
Magħmula fi Brussell, is-26 ta’ Jannar 2011.