РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 585/2012 НА СЪВЕТА
от 26 юни 2012 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Русия и Украйна, след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, и за прекратяване на процедурата по преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките по отношение на вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Хърватия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграфи 2 и 4 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Предишни разследвания и съществуващи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 2320/97 (2) Съветът наложи антидъмпингови мита върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или нелегирана стомана, с произход от, inter alia, Русия. С Решение 2000/70/ЕО на Комисията (3) бе приета гаранция от износител в Русия. С Регламент (ЕО) № 348/2000 (4) Съветът наложи антидъмпингови мита върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Хърватия и Украйна. С Регламент (ЕО) № 1322/2004 на Съвета (5) бе решено да не се прилагат повече мерките, които са в сила по отношение на вноса с произход от, inter alia, Русия, от съображения за предпазливост във връзка с антиконкурентното поведение на някои от производителите от Съюза в миналото (вж. съображение 9 от посочения регламент).
(2)
На основата на разследването за преразглеждане, проведено съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, с Регламент (ЕО) № 258/2005 (6) Съветът внесе изменения в окончателните мерки, наложени с Регламент (ЕО) № 348/2000, премахна възможността за освобождаване от мито, предвидена в член 2 на същия регламент, и наложи антидъмпингово мито от 38,8 % върху вноса от Хърватия и антидъмпингово мито от 64,1 % върху вноса от Украйна, с изключение на вноса от Dnepropetrovsk Tube Works („DTW“), който е предмет на антидъмпингово мито в размер на 51,9 %.
(3)
С Решение 2005/133/ЕО (7) Комисията суспендира частично окончателните мерки относно Хърватия и Украйна за период от девет месеца, считано от 18 февруари 2005 г. Частичното суспендиране беше удължено с допълнителен срок от една година, по силата на Регламент (ЕО) № 1866/2005 (8).
(4)
С Регламент (ЕО) № 954/2006 (9) Съветът наложи окончателни антидъмпингови мита върху вноса на някои видове безшевни тръби с произход, inter alia, от Хърватия, Русия и Украйна, отмени Регламент (ЕО) № 2320/97 на Съвета и Регламент (ЕО) № 348/2000 на Съвета, приключи междинното преразглеждане и преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на прилаганите антидъмпингови мита спрямо вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или нелегирана стомана, с произход, inter alia, от Русия и приключи междинните преразглеждания на прилаганите антидъмпингови мита спрямо вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или нелегирана стомана, с произход, inter alia, от Хърватия, Русия и Украйна („последното разследване“).
(5)
Поради това в сила са мерките, установени с Регламент (ЕО) № 954/2006, т.е. 29,8 % за вноса от Хърватия, 35,8 % за вноса от Русия, с изключение на Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant и Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant и OAO Seversky Tube Works (27,2 %), и 25,7 % за вноса от Украйна, с изключение на OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube и OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Припомня се, че през февруари 2007 г. наименованията на дружествата CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube и OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) са променени съответно на CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube и OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). Впоследствие CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube е престанало да съществува като юридическо лице и всички негови имуществени и неимуществени права и задължения са били приети от дружеството LLC Interpipe Niko Tube, учредено през декември 2007 г.
(7)
В съответствие с член 266 от Договора за функционирането на Европейския съюз, антидъмпинговото мито за Interpipe Group бе преизчислено въз основа на решението на Съда на Европейския съюз от 12 февруари 2012 г. (11) Митото, което в момента е в сила за тази група, е 17,7 %, както е установено с Регламент (ЕО) № 540/2012 на Съвета (12), с който се прилага посоченото решение на Съда на Европейския съюз.
1.2. Искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(8)
На 28 юни 2011 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз, започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките(„известието за започване“) (13) на антидъмпинговите мерки, приложими за вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Хърватия, Русия и Украйна, съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
(9)
Преразглеждането започна вследствие на обосновано искане, подадено на 29 март 2011 г. от Комитета за защита на производството на безшевни стоманени тръби на Европейския съюз („заявителят“) от името на производители от Съюза, представляващи основен дял, в случая повече от 50 %, от общото производство на някои видове безшевни тръби в Съюза. Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или до повторна поява на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
(10)
Освен горепосоченото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките Комисията започна успоредно две частични преразглеждания съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент по отношение на вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Украйна и Русия (14). Тези частични преразглеждания бяха поискани съответно от група производители износители от Украйна (Interpipe Group) и група производители износители от Русия (TMK Group). По отношения на обхвата двете преразглеждания са ограничени до проучване на дъмпинга само доколкото са засегнати заявителите.
1.3. Разследване
(11)
Комисията официално уведоми производителите износители, вносителите, известните потребители, представителите на страните износители, заявителя и производителите от Съюза, посочени в искането за започване на преразглеждане. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат писмено становищата си и да поискат изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване.
(12)
Предвид големия брой производители износители от Русия и Украйна, производители от Съюза и вносители, включени в разследването, в известието за започване първоначално се предвиждаше да се използва извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали действително е необходимо използването на извадка и, ако това е необходимо, да изготви извадката, горепосочените страни бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на процедурата и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване.
(13)
Като се има предвид, че само един производител износител от Русия и само един производител износител от Украйна предоставиха информацията, поискана в известието за започване, и изразиха желание да продължат да сътрудничат на Комисията, бе решено да не се изготвя извадка по отношение на производителите износители от Русия и Украйна, както и да се изпрати въпросник на гореспоменатите производители. След това производителят износител от Русия, който предостави информацията, изискана в известието за започване, реши да не продължи да сътрудничи, като не изпрати отговори на въпросника, предназначен за производител износител от Русия.
(14)
Деветнадесет производители от Съюза предоставиха исканата информация за подбор на извадка и изразиха желание да сътрудничат на Комисията. Въз основа на информацията, получена от производителите от Съюза, преди да започне преразглеждането Комисията временно бе подбрала извадка от четирима производители, които бяха определени за представителни за промишлеността на Съюза по отношение на обема на производството и продажбите на сходния продукт в Съюза. След получените коментари за уместността на този избор в рамките на срока от 15 дни след започването, Комисията замени един от временно подбраните производители с друг производител.
(15)
Четирима вносители предоставиха поисканата в известието за започване информация и изразиха желание да съдействат на Комисията. Поради това Комисията реши да не изготвя извадка и да изпрати въпросник на гореспоменатите вносители.
(16)
По тази причина бяха изпратени въпросници на четиримата подбрани в извадката производители от Съюза, на четирима вносители и на всички производители износители от трите разглеждани държави, които заявиха интерес.
(17)
Производителите износители от Русия не предоставиха отговори на въпросника. Затова се счита, че нито един производител износител от Русия не е оказал съдействие при разследването.
(18)
Група производители износители от Украйна представиха отговори на въпросника.
(19)
Един производител износител от Хърватия предостави отговори на въпросника.
(20)
Отговори на въпросниците бяха получени и от четиримата включени в извадката производители от Съюза, трима вносители и от един ползвател.
(21)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима, с цел да определи вероятността от продължаване или повторна поява на дъмпинга и нанесената от него вреда, както и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители от Съюза:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Чешка република,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Италия, и свързаното с него дружество TGS UK, Aberdeen, Обединеното кралство,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Испания, и свързаното с него дружество Аlmesa, Barcelona, Испания,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Германия;
б)
производител износител от Хърватия:
-
CMC Sisak d.o.o.;
в)
производител износител от Украйна
-
Interpipe Group (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Украйна, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Украйна) и свързаните с тях търговски дружества LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovsk, Украйна, и Interpipe Europe SA, Lugano, Швейцария);
г)
вносители/ползватели:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Италия,
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Италия.
(22)
Разследването относно продължаването или повторната поява на дъмпинга и вредата от него обхвана периода от 1 април 2010 г. до 31 март 2011 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Разглеждането на тенденциите, свързани с оценката на вероятността от продължаване или повторна поява на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РПП („разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(23)
Разглежданият продукт е същият като продукта от последното разследване, което доведе до налагането на действащите в момента мерки, т.е. някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглеродния еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ (15), с произход от Хърватия, Русия и Украйна („разглежданият продукт“), понастоящем класифицирани под кодове по КН ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93.
(24)
Разглежданият продукт намира много разнообразни приложения като тръби за пренос на течности, строителни стълбове, за механична употреба, газопроводи, отоплителни тръби, както и сондажни тръби за петролната индустрия (наричани тръби за нефтопродукти „OCGT“), служещи като сондажни, укрепващи, помпено-компресорни тръби.
(25)
Безшевните тръби могат да бъдат доставяни на ползвателите в много различни форми. Те могат да бъдат например поцинковани, резбовани, полуготови (непреминали топлинна обработка), могат да бъдат със специални краища или различни напречни сечения, нарязани по размер или не. Няма общ стандарт за оразмеряване, което обяснява факта, че по-голяма част от безшевните тръби се произвеждат по поръчка на клиента. Произвежданите безшевни тръби обикновено се свързват чрез заваряване. Въпреки това в някои специални случаи те могат да се свързват чрез резбата си или да се използват самостоятелно, като същевременно остават заваряеми. Разследването показа, че всички безшевни тръби имат еднакви физически, химически и технически характеристики и еднакво основно предназначение.
2.2. Сходен продукт
(26)
Както е установено в предишни разследвания, включително и в рамките на последното, настоящото разследване за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките потвърди, че продуктът, изнасян за Съюза от Хърватия, Русия и Украйна, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Хърватия, Русия и Украйна, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от производителите в Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики и крайна употреба, и поради тази причина се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
(27)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше разгледано дали има вероятност дъмпингът да продължи или да се повтори при евентуално изтичане на срока на действащите мерки.
3.1. Предварителни бележки
(28)
По време на РПП общият обем на вноса на безшевни тръби с произход от Хърватия, Русия и Украйна, регистриран в Евростат, възлиза на 42 723 тона, което представлява 2,5 % пазарен дял в Съюза.
(29)
В съответствие с член 11, параграф 9 от основния регламент в случаите, когато обстоятелствата са същите, или в случаите, когато информацията е налична, се използва същата методология както при последното разследване. В случай на неоказване на съдействие, какъвто бе случаят с Русия, се наложи да се използват наличните факти съгласно член 18 от основния регламент. Що се отнася до Хърватия и Украйна, бе използвана информацията, предоставена от оказалите съдействие дружества, както и обществено достъпна информация.
3.2. Дъмпинг на вноса през РПП
3.2.1. Обща методология
(30)
Общата методология, изложена по-долу, е прилагана за всички оказали съдействие производители от Хърватия и Украйна. Констатациите относно дъмпинга на всяка от заинтересованите страни износителки следователно отразяват само конкретното положение на всяка от тях. По отношение на Русия, при липса на съдействие от страна на някой от съществуващите руски производители износители, общият анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на най-добрите налични факти, съгласно член 18 от основния регламент.
3.2.2. Нормална стойност
(31)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент, най-напред беше проверено за всеки оказал съдействие производител дали общият обем на неговите продажби на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти е бил представителен в сравнение с общия обем на неговите продажби за износ за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза.
(32)
За всеки вид на продукта, продаван от даден производител износител на неговия вътрешен пазар и счетен за пряко сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, беше преценено дали вътрешните продажби са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни, когато общият обем на реализираните от производителя износител продажби на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РПП е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите на дружеството на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(33)
Беше проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта могат да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен делът на рентабилните продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки изнасян вид на разглеждания продукт през РПП.
(34)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност, а среднопретеглената продажна цена на съответния вид е била равна или по-висока от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар при всички продажби от въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(35)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид от продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе основана на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на този вид на вътрешния пазар през РПП.
(36)
Когато не е имало продажби на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта и за видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар са били недостатъчни, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(37)
При конструирането на нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент, размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата, съгласно член 2, параграф 6, уводното изречение от основния регламент, беше определен въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт, реализирани при обичайни търговски условия от производителя износител, или въз основа на наличните факти.
3.2.3. Експортна цена
(38)
Във всички случаи, при които разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена е определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на реално платените или подлежащи на плащане експортни цени.
3.2.4. Сравнение
(39)
Нормалната стойност и експортната цена на производителите износители от групата, оказала съдействие, бяха сравнени на база франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
3.2.5. Дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители
(40)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност беше сравнена със среднопретеглената експортна цена за отделните видове на продукта на база цената франко завод за всяко от оказалите съдействие дружества.
3.3. Хърватия
(41)
По време на РПП, общият обем на вноса на безшевни тръби с произход от СМС Sisak, който е единственият производител износител на безшевни тръби в Хърватия, е представлявал по-малко от 1 % от общото потребление в Съюза.
3.3.1. Нормална стойност
(42)
Разследването установи, че макар продажбите на вътрешния пазар на разглеждания продукт да са представителни в съответствие със съображения 30 и 31 по-горе, не е имало продажби при обичайни търговски условия. Съответно, нормалната стойност за оказалия съдействие производител износител беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(43)
Вследствие на това нормалната стойност беше конструирана на основата на разходите за производство, към които бяха прибавени разумна сума за печалба и разходи за реализация, общи и административни разходи въз основа на наличните факти.
3.3.2. Експортна цена
(44)
Оказалият съдействие производител е изнасял разглеждания продукт пряко или чрез свързано с него търговско дружество в Швейцария за независими клиенти в Съюза. Следователно експортните цени, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, бяха установени въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени от първия независим клиент в Съюза.
3.3.3. Сравнение
(45)
Сравнението между конструираната нормална стойност и износната цена беше направено на база цената франко завод.
(46)
С цел да се гарантира справедливо сравнение на едно и също ниво на търговия, надлежно бяха взети предвид различията, за които беше установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените. Поради тази причина корекции в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха направени по отношение на разходи за транспорт, отстъпки и рабати, комисиони и разходи за кредити.
3.3.4. Дъмпингов марж
(47)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж беше установен на основата на сравнение между среднопретеглената конструирана нормална стойност и среднопретеглената експортна цена за Съюза. Това сравнение показа наличието на значителен дъмпинг в размер на над 60 % през РПП.
3.4. Русия
(48)
През РПП, както е регистрирано в Евростат, общият обем на вноса на безшевни тръби от Русия възлиза на 10 785 милиона тона, което представлява около 1 % пазарен дял в Съюза.
3.4.1. Нормална стойност
(49)
Както беше посочено по-горе, предвид липсата на съдействие от производителите износители от Русия, наложи се да се разчита на наличните факти, за да определи дали е налице дъмпинг през РПП. В съответствие с член 18 от основния регламент и при липсата на данни от въпросника, нормалната стойност беше изчислена въз основа на данните от искането за преразглеждане и публикации в периодичното издание Metal Expert за завършени чрез гореща обработка безшевни тръби, отговарящи на най-ниските изисквания за качество.
(50)
По отношение на цените на газта в Русия беше отбелязано, че следва да се извърши корекция съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент при налагането на мерки в рамките на последното разследване (16). В рамките на настоящото разследване обаче нормалната стойност беше определена без да се вземе предвид дали е необходима корекция за разноските за газ, направени от руските производители износители в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент. Това се дължи на факта, че, както е посочено в съображение 53 по-долу, използването на некоригирани разходи за производство само по себе си ясно показва, че е осъществен дъмпинг през РПП. В резултат на това и предвид факта, че целта на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките е да се определи дали е вероятно дъмпингът да продължи или да се повтори, ако мерките бъдат отменени, за да се реши дали понастоящем прилаганите мерки следва да бъдат запазени или отменени, бе счетено, че не е необходимо да се проверява дали в този случай е основателно да се направи корекция по силата на член 2, параграф 5 от основния регламент.
3.4.2. Експортна цена
(51)
Средната експортна цена беше изчислена въз основа на стойността CIF от Евростат за съответните видове безшевни тръби, завършени чрез гореща обработка.
3.4.3. Сравнение
(52)
При липса на проверени данни от въпросника, сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено въз снова на данните в искането в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
3.4.4. Дъмпингов марж
(53)
В съответствие с член18, параграф 5 от основния регламент дъмпинговият марж беше определен на основата на сравнение между изчислената средна нормална стойност и среднопретеглената експортна цена за Съюза по вид от продукта. Сравнението показа наличието на дъмпинг, възлизащ на 38,4 %, който е по-висок от дъмпинговия марж от 35,8 %, констатиран при последното разследване.
3.5. Украйна
(54)
От тримата известни производители износители в Украйна само една група производители износители (Interpipe Group) оказа съдействие на Комисията при настоящото разследване за преразглеждане. Този производител износител представлява около 70 % от общото производство на безшевни тръби в Украйна и над 80 % от общия износ на Украйна за Европейския съюз. По време на РПП делът на износа на Украйна за Съюза по отношение на потреблението на Съюза е възлизал на по-малко от 2 %.
3.5.1. Нормална стойност
(55)
Разследването установи, че продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт са били представителни в съответствие със съображения 31-33 по-горе. Следователно нормалната стойност беше установена в съответствие със съображения 34-37 по-горе.
(56)
По отношение на цените на енергията в Украйна беше отбелязано, че следва да се извърши корекция съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент при налагането на мерки в рамките на последното разследване (17). В рамките на настоящото разследване обаче нормалната стойност беше определена без да се вземе предвид дали е необходима корекция за разходите за енергия, направени от украинските производители износители в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент. Това се дължи на факта, че, както е посочен в съображение 61 по-долу, използването на некоригирани разходи за производство само по себе си ясно показва, че е осъществен дъмпинг през РПП. В резултат на това и предвид факта, че целта на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките е да се определи дали е вероятно дъмпингът да продължи или да се повтори, ако мерките бъдат отменени, за да се реши дали понастоящем прилаганите мерки следва да бъдат запазени или отменени, бе счетено, че не е необходимо да се проверява дали в този случай е основателно да се направи корекция по силата на член 2, параграф 5 от основния регламент.
3.5.2. Експортна цена
(57)
Групата Interpipe group е изнасяла разглеждания продукт чрез свързаното с нея търговско дружество в Швейцария непосредствено за независими клиенти в Съюза. Поради това експортните цени бяха определени в съответствие със съображение 38.
3.5.3. Сравнение
(58)
Нормалната стойност и експортната цена на Interpipe group бяха сравнени в съответствие със съображение 39. Въз основа на това, когато това беше приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходите за кредити и за комисиони.
3.5.4. Дъмпингов марж
(59)
Дъмпинговият марж бе изчислен в съответствие със съображение 40.
(60)
Както при последното разследване и в съответствие със стандартната практика на институциите, беше изчислен един-единствен дъмпингов марж за цялата група. При метода, използван за тази цел, размерът на дъмпинга беше изчислен за всеки отделен производител износител, преди да се определи среднопретегленият дъмпингов марж за групата като цяло. Следва да се отбележи, че тази методология е различна от методологията, приложена в последното разследване, когато изчисляването на дъмпинга бе направено, като бе взето предвид цялото производство, рентабилност и продажби в Съюза на производствените единици. Промяната в обстоятелствата, която налага промяната в методологията, се дължи на промяната в корпоративната структура на групата, която позволява да се идентифицира производителят в рамките на групата по отношение на продажбите и производството.
(61)
Сравнението показа наличието на дъмпинг с повече от 10 % за групата от производители износители, оказали съдействие, които са осъществявали износ за Съюза през РПП.
4. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ДЪМПИНГА
4.1. Предварителни бележки
(62)
От горепосочените съображения следва, че дъмпингът е продължил да присъства през разследвания период в рамките на преразглеждането. Следователно вероятността от продължаване на дъмпинга, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, се разглежда по-нататък.
4.1.1. Хърватия
(63)
Както беше отбелязано по-горе в съображение 46, през разследвания периода в рамките на преразглеждането бе установен значителен дъмпингов марж. Собственикът на производителя износител впоследствие обаче реши да се оттегли от дружеството и като следствие от това производителят износител спря да приема нови поръчки през есента на 2011 г. и преустанови цялото производство на безшевни тръби до края на 2011 г. Съответно от 2012 г. нататък в Хърватия няма производство на безшевни тръби и износът в периода след РПП е в силно ограничени количества.
(64)
Разследването показа, че дружеството, което е произвеждало по поръчка, не разполага със съществени складови наличности. В действителност, поради голямото разнообразие на тръби и високите разходи, не могат да се постигнат икономически ползи, като се държат големи складови наличности.
(65)
С оглед на горните съображения и като се има предвид, че процесът на продажбата на дружеството все още не е приключил, продължаването на дъмпинга на безшевни тръби с произход от Хърватия е много малко вероятно в краткосрочен до средносрочен план.
4.1.2. Русия
4.1.2.1. Предварителни бележки
(66)
След като беше анализирано наличието на дъмпинг по време на РПП, беше проучена също така вероятността от продължаване на дъмпинга.
(67)
Във връзка с това бяха анализирани следните елементи: обемът и цените на дъмпинговия внос от Русия, производственият капацитет и свободният капацитет в Русия, привлекателността на пазара на Съюза и на други трети пазари.
4.1.2.2. Обем и цени на дъмпинговия внос от Русия
(68)
След налагането на окончателните мерки през юни 2006 г. и тяхното преразглеждане през август 2008 г. с Регламент (ЕО) № 812/2008 (18) вносът, деклариран като внос с произход от Русия, постоянно е намалявал и е останал на ниско равнище до края на РПП.
(69)
За същия период цените на дъмпинговия внос от Русия са останали относително ниски.
4.1.2.3. Производствен капацитет и свободен капацитет в Русия
(70)
По отношение на общия капацитет на производство на безшевни тръби в Русия, и при липсата на проверени данни, различните източници на публично достъпна информация показват производствен капацитет, който значително надвишава търсенето на вътрешния пазар.
(71)
Въпреки че пазарният дял на Русия в ЕС не надвишава значително 1 %, приблизителният инсталиран капацитет в Русия е близо 4 милиона тона годишно. Руската промишленост работи само с около 70 % от производствения си капацитет. Като се приспаднат известното вътрешно потребление и обемът на износа за други пазари съгласно руските статистически данни за износа, в момента има свободен капацитет за над 1 милион тона годишно, което представлява почти 65 % от потреблението на ЕС. Въпреки настоящия свръхкапацитет и въз основа на информацията, предоставена от жалбоподателя, която не бе оспорена от заинтересованите страни, става видно, че капацитетът на Русия може да се повиши допълнително през следващите години. Един производител износител в Русия заяви, че използва по-голям процент от капацитета си и няма намерение да разширява своя производствен капацитет в близко бъдеще. Този производител износител посочи, че според публикация относно пазара в реномирано издание равнището на използване на капацитета на руската промишленост за безшевни тръби е „високо“, както и че размерът на производството на разглеждания продукт в Русия е в съответствие с вътрешното потребление. Тази предоставена от дружеството информация не присъстваше обаче в досието, тъй като дружеството реши да не оказва съдействие и не бе възможно информацията да бъде потвърдена. Освен това определението „високо“ не беше свързано с конкретна стойност във въпросната публикация и не даде възможност да се стигне до заключение по този въпрос. Поради това коментарите относно равнищата на производство и потребление в Русия на разглеждания продукт не променят факта, че в Русия съществува значителен свободен капацитет. Следва да се отбележи, че прогнозният инсталиран капацитет от близо 4 милиона тона годишно не беше оспорен след разгласяването на резултатите от разследването на всички заинтересовани страни.
4.1.2.4. Привлекателност на пазара на Съюза и на пазарите на други трети държави
(72)
Както бе посочено по-горе, на руския вътрешен пазар е налице значителен производствен свръхкапацитет, което предполага силна логична необходимост от намиране на алтернативни пазари, които да абсорбират този излишък от производствен капацитет.
(73)
Пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света и продължава да нараства. Също така е ясно, на базата на информацията, събрана по време на разследването, че руските дружества са показали голям интерес към увеличаване на присъствието си на един от най-големите пазари на света и към запазване на значителен пазарен дял в Съюза. Един производител износител в Русия твърдеше, че информацията, предоставена съгласно известието за започване, е трябвало да бъде използвана за основа на констатациите относно наличието на дъмпинг и вероятността от повторна поява на дъмпинга и на вреда, вместо определянето да става въз основа на най-добрите налични факти. Когато този производител износител от Русия обаче реши да не оказва съдействие, той заяви, че поради вътрешни процеси на преструктуриране, попълването на въпросника, което ще включва информацията, предоставена след започването на процедурата, в неговия случай не може да се използват, за да се определи дали е налице вероятност от продължаване или повторна поява на дъмпинга или дали обстоятелствата са се променили до степен, която оправдава преразглеждане на равнището на мерките. Поради това беше счетено, че тази информация не може да бъде използвана.
4.1.2.5. Заключение относно вероятността за продължаване на дъмпинга
(74)
С оглед на констатациите, описани по-горе, може да се заключи, че вносът от Русия все още е на дъмпингови цени и има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга. Предвид настоящия и потенциалния бъдещ свободен капацитет в Русия и факта, че пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света с атрактивно ниво на цените, може да се заключи, че руските износители е вероятно да продължат да увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
4.1.3. Украйна
4.1.3.1. Предварителни бележки
(75)
След като беше анализирано наличието на дъмпинг по време на РПП (съображения 54-61 по-горе), беше анализирана също така вероятността от продължаване на дъмпинга.
(76)
В това отношение са анализирани следните елементи: обемът и цените на дъмпинговия внос от Украйна, производственият капацитет и свободният капацитет в Украйна, привлекателността на пазара на Съюза и на други трети пазари.
4.1.3.2. Обем и цени на дъмпинговия внос от Украйна
(77)
След налагането на окончателни мерки през юни 2006 г., вносът от Украйна намаля значително и остана на сравнително ниско равнище, като пазарният дял в Съюза бе под 2 %. За същия период цените на дъмпинговия внос от Украйна останаха относително ниски. Освен това за средните продажни цени за други експортни пазари, различни от този на Съюза, където не се прилагат антидъмпингови мита, беше установено, че са били на подобни или дори по-ниски равнища от продажните цени за Съюза.
4.1.3.3. Производствен капацитет и свободен капацитет в Украйна
(78)
Въз основа на наличната в публичната сфера информация съществуват три основни украински производители на безшевни тръби с общи производствен капацитет около 1,5 милиона тона годишно, или почти колкото е общото потребление в ЕС.
(79)
Макар че пазарният дял на Украйна в ЕС е малко под 2 %, приблизителният свободен капацитет в Украйна е 50 % или 750 000 тона годишно, което представлява почти половината от потреблението в Съюза.
4.1.3.4. Привлекателност на пазара на Съюза и на други трети пазари
(80)
Разследването потвърди, че и тримата основни украински производители на безшевни тръби осъществяват износ на разглеждания продукт за Съюза. Разследването показа също така, че оказалата съдействие страна осъществява износ за Съюза на дъмпингови цени. Наличната в публичната сфера информация показва още, че другите основни украински производители на безшевни тръби осъществяват износ за Съюза на цени, по-ниски от тези на оказалото съдействие дружество.
4.1.3.5. Заключение относно вероятността за продължаване на дъмпинга
(81)
Предвид факта, че вносът от Украйна все още е на дъмпингови цени и че експортните продажби на пазари извън Европейския съюз се извършват на цени, подобни или дори по-ниски, отколкото цените в Съюза, и предвид значителния свободен капацитет в Украйна и факта, че пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света, може да се заключи, че украинските производители вероятно ще продължат да увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
4.2. Заключение
(82)
С оглед на горепосочените съображения се стигна до заключението, че съществува значителен и реален риск от продължаване на дъмпинга по отношение на безшевните тръби с произход от Украйна и Русия, ако срокът на действие на съществуващите мерки изтече. От друга страна, специфичните обстоятелства, установени по отношение на Хърватия, водят до заключението, че няма риск от продължаване на дъмпинга, ако изтече срокът на действие на съществуващите антидъмпингови мерки по отношение на вноса на безшевни тръби с произход от Хърватия.
5. ПРОИЗВОДСТВО И ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(83)
В рамките на Съюза безшевни тръби се произвеждат от 19 производители/групи производители, които представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(84)
Както е посочено в съображение 14, от следните 19 производители от Съюза, представили исканата информация, бе изготвена извадка от четирима производители/групи производители:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Чешка република,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., Румъния,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Германия,
-
Huta Batory, Полша,
-
Ovako Steel AB, Швеция,
-
Productos Tubulares S.A., Испания,
-
Rohrwerk Мax Hütte GmbH, Германия,
-
Rurexpol Ѕр.z.о.о., Полша,
-
Silcotub, Румъния,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Италия,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Испания,
-
TMK Artrom, Румъния,
-
Valcovny trub Chomutov, Чешка република,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Франция,
-
Vitkovice Valcovnatrub AS, Чешка република,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Германия
-
V & M, Франция,
-
Voest Alpine Tubulars, Австрия,
-
Železiarne Podbrezová, Словашка република.
(85)
Следва да се отбележи, че четиримата производители от Съюза, включени в извадката, представляват 30 % от общото производство на Съюза през РПП и 35 % от общите продажби на пазара на Съюза, а горепосочените 19 производители от Съюза представляват 100 % от общото производство на Съюза през РПП, което се счита за представително за цялото производство на Съюза.
6. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
6.1. Потребление на пазара на Съюза
(86)
Потреблението в Съюза е изчислено въз основа на обема на продажбите, реализирани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и на данните на Евростат за целия внос в ЕС.
(87)
Въз основа на тези данни бе установено, че потреблението в Съюза е намаляло с 34 % от 2 597 110 тона на 1 724 743 тона между 2008 г. и РПП. Потреблението през 2008 г. бе много високо, което може да се обясни с факта, че високите цени на нефта и газа през 2008 г. са дали тласък на инвестициите в тези сектори и следователно са увеличили търсенето. Спадът е настъпил изцяло през 2009 г., когато потреблението е намаляло почти с 50 %. След 2009 г. потреблението отново е започнало да се увеличава, тенденция, която продължава до РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Потребление в Съюза (в тонове)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Индекс
100
52
62
66
6.2. Внос от разглежданите държави
6.2.1. Натрупване
(88)
При първоначалното разследване вносът на безшевни тръби с произход от Хърватия, Русия и Украйна бе оценен кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент. Беше проучено дали кумулативната оценка е подходяща и за настоящото разследване.
(89)
В това отношение беше установено, че дъмпинговият марж, установен във връзка с вноса от всяка държава, е над минималното ниво. По отношение на количествата бе извършен анализ на очакванията относно вероятния обем на износа по страни, в случай че мерките бъдат отменени. Този анализ показа, че вносът от Русия и Украйна, за разлика от този от Хърватия, най-вероятно ще нарасне до равнища, значително над достигнатите през РПП, и със сигурност ще надхвърли прага на пренебрежимост, ако мерките бъдат отменени. За Хърватия беше констатирано, че вносът в Съюза е незначителен през разглеждания период и производството дори е прекратено напълно след РПП. Поради това не е много вероятно в краткосрочен план ситуацията да се промени.
(90)
Като се има предвид фактът, че обемът на дъмпинговия внос от Хърватия през РПП е бил незначителен и е малко вероятно той да се увеличи поради причините, обяснени в съображение 88 по-горе, беше счетено, че критериите, изложени в член 3, параграф 4 от основния регламент, не са изпълнени по отношение на вноса от Хърватия.
(91)
По отношение на вноса от трите засегнати държави разследването установи, че безшевните тръби, внесени от тези държави, са сходни по своите основни физически и технически характеристики. Освен това различните видове внесени безшевни тръби са взаимозаменяеми с видовете, произвеждани в Съюза, и са се предлагали на пазара на Съюза през един и същ период. В светлината на гореизложеното се счита, че внесените безшевни тръби с произход от засегнатите държави се конкурират с безшевните тръби, произведени в Съюза.
(92)
Въз основа на гореизложеното се счита, че определените в член 3, параграф 4 от основния регламент критерии са изпълнени по отношение на Русия и Украйна. Поради това вносът от тези две държави бе разглеждан кумулативно. Тъй като критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент, и по-специално условията за конкуренция между внасяните продукти, не са изпълнени по отношение на Хърватия, вносът с произход от тази държава се разглежда отделно.
6.3. Внос от Русия и Украйна
6.3.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса
(93)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Украйна е намалял с 47 % през разглеждания период. По-точно, през 2009 г. е бил отбелязан значителен спад с 44 %, след което вносът се е понижил леко от 40 611 на 38 108 тона. Това трябва да се разглежда на фона на намаляващото потребление.
(94)
Пазарният дял на вноса от Русия и Украйна е спаднал от 2,7 % на 2,2 % през разглеждания период.
(95)
Що се отнася до среднопретеглените цени на вноса на безшевни тръби, през 2009 г. те са намалели с 15 процентни пункта, след което са се увеличили отново, като през РПП са достигнали същите равнища като през 2008 г. Това намаление и последващо увеличение в общи линии следват тенденцията при разходите за суровини.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Внос (в тонове)
72 328
40 611
39 505
38 108
Индекс
100
56
55
53
Пазарен дял %
2,8 %
3,0 %
2,5 %
2,2 %
Индекс
100
111
93
88
Цена на вноса
741,03
627,66
649,96
734,22
Индекс
100
85
88
99
6.3.2. Подбиване на цените
(96)
Поради неоказването на съдействие от страна на руските производители износители подбиването на цени по отношение на вноса от Русия трябваше да бъде установено на базата на статистическите данни за вноса по кодове на КН, като се използва информация, събрана съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент. Подбиването на цените по отношение на вноса от Украйна бе установено въз основа на експортните цени на оказалия съдействие украински производител износител, без да се включва антидъмпинговото мито. Релевантните продажни цени на промишлеността на Съюза са били цените за независимите клиенти, коригирани при необходимост до ниво франко завод. По време на РПП маржът на подбиване при вноса на безшевни тръби с произход от Русия и Украйна се е движел между 20,4 % и 55,4 %, без да се включва антидъмпинговото мито.
6.4. Внос от Хърватия
6.4.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Хърватия
(97)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Хърватия се е увеличил със 133 % през разглеждания период. През 2008 г. е осъществен много малък обем на вноса, след което вносът се е увеличил до 2010 г., а през РПП отново леко е намалял. Като цяло равнището на вноса от Хърватия е останало много ниско по време на целия разглеждан период.
(98)
Пазарният дял на вноса от Хърватия е нараснал от 0,1 % на 0,3 % по време на разглеждания период.
(99)
Що се отнася до цените на вноса, те са отбелязали постоянен спад (23 %) през разглеждания период.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Внос
Индекс
100
153
251
233
Пазарен дял %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
0,3 %
Цена на вноса
Индекс
100
89
74
77
6.4.2. Подбиване на цените
(100)
Подбиването на цените бе установено, като се използваха експортните цени на оказалия съдействие производител от Хърватия, без да се включва антидъмпинговото мито, и се констатира, че възлиза на 29,3 %. Поради липсата на други производители износители в Хърватия това заключение е валидно и за държавата като цяло.
6.5. Други държави, засегнати от антидъмпинговите мерки
(101)
По данни на Евростат обемът на вноса на безшевни тръби с произход от Китайската народна република, съгласно определението в член 1, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 926/2009 г. (19), е намалял с 80 % през разглеждания период.
(102)
Пазарният дял на вноса от Китай е намалял от 20,5 % през 2008 г. на 3,1 % през РПП.
7. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(103)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
7.1. Предварителни бележки
(104)
С оглед на факта, че по отношение на промишлеността на Съюза е използвана извадка, вредата е оценена както на базата на информацията, получена на равнището на цялата промишленост на Съюза, както е посочено в съображение 57, така и въз основа на информацията, събрана на равнището на производителите от Съюза, включени в извадката.
(105)
Когато се използва извадка, в съответствие с установената практика, някои показатели за вреда (производство, капацитет, производителност, продажби, пазарен дял, растеж и заетост) се анализират за промишлеността на Съюза като цяло, докато показателите за вреда, свързани с резултатите на отделните дружества, т.е. цени, производствени разходи, рентабилност, заплати, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за набиране на капитал, се разглеждат на базата на информацията, събрана на равнището на производителите от Съюза, включени в извадката.
7.2. Данни, отнасящи се до промишлеността на Съюза
а) Производство
(106)
Производството на промишлеността на Съюза е намаляло с 16 % между 2008 г. и РПП, т.е. от 3 479 266 тона на 2 917 325 тона. Производственият обем е спаднал значително с 43 % през 2009 г. в резултат на глобалната икономическа криза. В съответствие с повишеното търсене, той е възстановил позициите си през 2010 г. и РПП и се е увеличил с 27 % между 2009 г. и РПП, но повече не е достигнал нивото от 2008 г. Производственият обем е следвал тенденция, сходна на тази на потреблението, но е намалял по-малко от потреблението на пазара на Съюза в резултат на търсенето на пазари извън ЕС.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Производствен обем (в тонове)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Индекс
100
57
77
84
б) Капацитет и степен на използване на капацитета
(107)
Производственият капацитет е останал стабилен през целия разглеждан период. Тъй като производството е намаляло с 16 %, се е стигнало до спад в свързаното с него използване на капацитета - от 80 % през 2008 г. на 67 % през РПП. Основният спад от 80 % на 45 % обаче е настъпил през 2009 г. в резултат на намаляването на производствения обем. През 2010 г. и РПП използването на капацитета е отбелязало постоянен ръст.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Капацитет
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Индекс
100
101
100
101
Използване на капацитета
80 %
45 %
62 %
67 %
Индекс
100
56
77
83
в) Складови наличности
(108)
Що се отнася до складовите наличности, по-голяма част от продукцията се реализира за задоволяване на поръчки. Поради това, макар нивото на складовите наличности на включените в извадката производители да е намаляло значително през 2009 г., през 2010 г. до РПП е нараснало с леки колебания почти до нивото от 2008 г., се счита, че в този случай складовите наличности не са релевантен показател за вреда.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
106 078
82 788
107 490
104 184
Индекс
100
78
101
98
г) Обем на продажбите
(109)
Продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са намалели с 21 % между 2008 г. и РПП. След отбелязания спад с 42 % през 2009 г., обемът на продажбите е нараснал отново с 21 процентни пункта до РПП. Това развитие е в съответствие с развитието на потреблението на пазара на Съюза, което се е свило с 48 % през 2009 г. в резултат на икономическия спад, и е започнало да се възстановява след това.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Продажби на несвързани страни в Съюза (в тонове)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Индекс
100
58
73
79
д) Пазарен дял
(110)
Промишлеността на Съюза е успяла да увеличи пазарния си дял постепенно от 2008 г. до РПП. Това увеличение се дължи главно на антидъмпинговите мерки, които са в сила по отношение на вноса от Китайската народна република от 2009 г. насам. Пазарният дял по-долу е делът на общите продажби на промишлеността на Съюза както за несвързани, така и за свързани клиенти в Съюза, като процент от потреблението на ЕС.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Пазарен дял
70,2 %
78,7 %
84,5 %
85,2 %
Индекс
100
112
120
121
е) Растеж
(111)
Между 2008 г. и РПП, когато потреблението в Съюза е намаляло с 34 %, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял само с 21 %. Промишлеността на Съюза е увеличила пазарния си дял, докато вносът от Русия и от Украйна е губил 0,6 % през същия период.
ж) Заетост
(112)
Равнището на заетостта в промишлеността на Съюза е намаляло с 8 % в периода между 2008 г. и РПП. Спадът е започнал през 2009 г., продължил е и през 2010 г., но през РПП се е отбелязало ново нарастване с 11 % спрямо 2010 г. Това показва, че промишлеността на Съюза е била в състояние да се приспособи към новата пазарна ситуация.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Заетост
14 456
13 131
12 073
13 368
Индекс
100
91
84
92
з) Производителност
(113)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена в продукция на служител на пълно работно време на година, е била променлива през разглеждания период.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Производителност (в тонове на заето лице)
240,7
150,8
221,6
218,2
Индекс
100
63
92
91
и) Размер на дъмпинговия марж
(114)
Що се отнася до въздействието върху промишлеността на Съюза на размера на действителния дъмпингов марж, това влияние не може да се счита незначително, предвид общия обем на вноса от разглежданите държави.
7.3. Данни, свързани с включените в извадката производители от Съюза
а) Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(115)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза са намалели с 13 % между 2008 г. и РПП. През 2009 г. цените леко са се повишили, преди да отбележат спад от 17 % през 2010 г. През РПП цените леко са се повишили в сравнение с 2010 г. Развитието на цените е свързано с факта, че 2008 г. е била година на много високо търсене и високи цени на суровините, което е довело до по-високи продажни цени. Последиците от това все още са се усещали през първата половина на 2009 г. От втората половина на 2009 г. търсенето е намаляло значително и цените са спаднали, като са последвали тенденцията на понижаване на цените на суровините. През РПП понижаването на цените изглежда спира.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Средна единична продажна цена в ЕС (EUR/тон)
1 286
1 300
1 086
1 115
Индекс
100
101
84
87
б) Заплати
(116)
Между 2008 г. и РПП средната заплата на едно заето на пълно работно време лице е спаднала с 12 % през разглеждания период. От това обаче не следва да се прави сериозно заключение.
в) Инвестиции и способност за привличане на капитал
(117)
Инвестициите в производството на безшевни тръби са се увеличили с 24 % през разглеждания период. Инвестициите са били значителни и са възлизали на над 100 милиона евро през РПП. Производството на безшевни тръби е промишленост, която изисква големи капиталовложения и значителни инвестиции в производствени линии, за да остане конкурентоспособна. При разследването беше установено, че инвестициите са били направени, за да се поддържа производственият капацитет на моментното му равнище, а не с цел увеличаване производствения обем. Констатирано бе също така, че включените в извадката производители не са срещнали трудности при привличането на капитал през разглеждания период.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Инвестиции (в хил. EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Индекс
100
110
122
124
г) Рентабилност на пазара на Съюза
(118)
Въпреки че през разглеждания период рентабилността е спаднала с 66 %, включените в извадката производители успяват да постигнат печалби през целия разглеждан период. Печалбите между 2008 г. и РПП са били над планираната печалба от 3 %, посочена в първоначалното разследване. 2008 г. е бил много добра година с големи печалби. През 2009 г., а също и през 2010 г., рентабилността е спаднала с 50 % в сравнение с предходната година, но през РПП рентабилността отново се е повишила с 35 % в сравнение с 2010 г. и е възлизала на 6,6 %. Промишлеността на Съюза е успяла да се приспособи към пониженото търсене в ЕС и е била подпомогната от устойчивото глобално търсене на включените в извадката производители, което им е позволило да намалят фиксираните разходи. Спадът в рентабилността след 2008 г. се обяснява с икономическата криза, която е довела до значителен спад в търсенето и до понижаване на цените, както и с намаляването на производствения обем, което е имало отрицателно въздействие върху производствените разходи.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Рентабилност на пазара на Съюза
19,7 %
9,6 %
4,9 %
6,7 %
Индекс
100
49
25
34
д) Възвръщаемост на инвестициите
(119)
Възвращаемостта на инвестициите (ВНИ), изразена като общата печалба от търговията с безшевни тръби като процент от нетната балансова стойност на активите, пряко и непряко свързани с производството на безшевни тръби, в общи линии е следвала горепосочените тенденции при рентабилността в рамките на целия разглеждан период и е останала положителна през целия разглеждан период. ВНИ е намаляла с 80 % през разглеждания период, но през РПП отново е нараснала с 50 % в сравнение с 2010 г.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
ВНИ (%)
30 %
7 %
4 %
6 %
Индекс
100
23
13
20
е) Паричен поток
(120)
Положението с паричния поток се е влошило значително между 2008 г. и РПП, тъй като той е намалял с 93 %. Тенденцията по отношение на паричния поток не се е променяла в съответствие с тенденцията при рентабилността, което може да се обясни с разходите за амортизация, които обикновено са високи в този изискващ големи капиталовложения бранш.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Паричен поток (в хил. EUR)
466 198
345 152
45 562
33 614
Индекс
100
74
10
7
ж) Възстановяване от последиците на предходния дъмпинг
(121)
Макар че разгледаните по-горе показатели свидетелстват за това, че промишлеността на Съюза е пострадала от икономическия спад, като обемът на продажбите, производственият обем, ВНИ и паричният поток са отбелязали низходяща тенденция, те показват също така, че промишлеността на Съюза е адаптирала производственото си оборудване, за да се справи по-добре с новата икономическа обстановка и да успее да се възползва от възможностите на пазарите в Съюза и извън него особено в сегменти, където може да се постигне висок марж на печалба. Подобряването на икономическото и финансовото положение на промишлеността на Съюза след налагането на антидъмпингови мерки през 2006 г. по отношение на вноса от засегнатите държави и през 2009 г. - по отношение на вноса от Китайската народна република, показва, че мерките са ефективни и че промишлеността на Съюза се е възстановила от последиците на предишните дъмпингови практики, въпреки че повече не е достигнала нивото на рентабилност от 2008 г.
7.4. Заключение
(122)
Въпреки че потреблението е намаляло с 34 %, промишлеността на Съюза е успяла да увеличи пазарния си дял, а обемът на производството и обемът на продажбите са намалели в по-малка степен отколкото потреблението. По отношение на рентабилността промишлеността на Съюза е била на печалба през целия разглеждан период. С оглед на гореизложеното, може да се направи заключението, че промишлеността на Съюза не е претърпяла сериозна вреда през разглеждания период.
8. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНА ПОЯВА НА ВРЕДАТА
(123)
Както е обяснено в съображения 69, 70, 77 и 78, производителите износители в Русия и Украйна разполагат с потенциала значително да повишат обема на износа си за Съюза, като използват наличния свободен капацитет от около 1 750 000 тона, което се равнява на цялото потребление на Съюза. Общият капацитет на производителите износители от Русия и Украйна възлиза на 5 500 000 тона. Поради това има вероятност значителни количества руски и украински безшевни тръби да навлязат на пазара на Съюза, за да завоюват обратно загубения от тях пазарен дял поради действащите антидъмпингови мита и да увеличат още повече този дял, ако мерките бъдат отменени.
(124)
Както беше подчертано в съображение 95, бе установено, че цените на вноса от Русия и Украйна са ниски и подбиват цените на ЕС. Твърде вероятно е ниските цени да се запазят и в бъдеще. Действително в случая с Украйна, както е посочено в съображение 80, цените дори могат да спаднат още повече. Това поведение на цените, придружено със способността на износителите от тези държави да доставят на пазара на Съюза значителни количества от разглеждания продукт, по всяка вероятност ще понижи цените на пазара на Съюза с очаквано отрицателно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза. Както бе показано по-горе, финансовото състояние на промишлеността на Съюза е тясно свързано с ценовото равнище на пазара на Съюза. Поради това, ако промишлеността на Съюза бъде изложена на увеличен обем внос от Русия и Украйна на дъмпингови цени, съществува вероятност да се стигне до влошаване на нейното финансово състояние, както бе констатирано в първоначалното разследване. Въз основа на това се стига до заключението, че отмяната на мерките върху вноса с произход от Русия и Украйна най-вероятно ще доведе до повторно причиняване на вреда на промишлеността на Съюза.
(125)
Важно е да се припомни, че антидъмпинговите мерки бяха наложени през 2006 г., за да се противодейства на причиняващия вреда дъмпингов внос от, inter alia, Хърватия, Русия и Украйна. Въпреки това, промишлеността на Съюза не е успяла да се възползва напълно от тези мерки, тъй като пазарните дялове на тези държави бяха заменени с китайския внос на ниски цени. Това без съмнение е довело до ограничаване на възстановяването на промишлеността на Съюза до момента, в който са били наложени мерки по отношение на Китай през 2009 г. Поради тази причина може да се направи заключението, че възстановяването на промишлеността на Съюза от предишен дъмпинг не може да бъде считано за приключило и че промишлеността на Съюза остава уязвима от причиняващите вреда последици, вероятно предизвикани от наличието на значително количество дъмпингов внос на пазара на Съюза.
(126)
Що се отнася до Хърватия и, както бе посочено в съображение 60, единственият завод е за продан, производството е спряно напълно и е малко вероятно да бъде подновено в скоро време. Освен това, предвид незначителния обем, изнасян за Съюза, дори ако производството се възобнови скоро, е много малко вероятно обемът, който може да се изнася за Съюза, да достигне обемите, изнасяни в миналото.
(127)
Следователно, с оглед на незначителния износ през разглеждания период и на факта, че производството е преустановено напълно след РПП, се прави заключението, че отмяната на мерките върху вноса с произход от Хърватия най-вероятно няма да доведе до повторна поява на вредата за промишлеността на Съюза.
9. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
9.1. Въведение
(128)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки срещу Русия и Украйна не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. Следва да се припомни, че в хода на предишните разследвания бе счетено, че приемането на мерките не противоречи на интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, в рамките на което съответно се анализира ситуация, при която вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано отрицателно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(129)
На тази основа беше проучено дали въпреки заключението относно вероятността от повторение на вредоносния дъмпинг съществуват убедителни причини, които биха довели до заключението, че запазването на мерките върху вноса с произход от Русия и Украйна не е в интерес на Съюза.
9.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(130)
Промишлеността на Съюза е доказала своята жизнеспособност в структурно отношение. Това беше потвърдено от положителното развитие на икономическото ѝ състояние през разглеждания период. По-специално фактът, че промишлеността на Съюза е увеличила пазарния си дял през разглеждания период, ясно показва, че промишлеността на Съюза е успяла да се приспособи към променените условия на пазара. Освен това промишлеността на Съюза е продължила да бъде рентабилна през целия разглеждан период.
(131)
Логично е да се очаква, че промишлеността на Съюза ще продължи да реализира ползи, ако мерките останат в сила. Налагането на мерки щe позволи на промишлеността на Съюза да увеличи обема на продажбите си и равнището на печалбата си, което ще ѝ даде възможност да продължи да инвестира в своите производствени съоръжения. В случай че мерките срещу вноса с произход от Русия и Украйна не бъдат запазени, промишлеността на Съюза вероятно ще започне отново да търпи вреда от увеличения внос на дъмпингови цени от тези държави и финансовото ѝ положение вероятно ще се влоши.
9.3. Интерес на вносителите
(132)
Припомня се, че при предходните разследвания бе установено, че въздействието от налагането на мерки би било незначително за вносителите. Както бе посочено в съображение 18, трима вносители отговориха на въпросника и оказаха пълно съдействие при разследването. Те посочиха, че мерките водят до повишаване на цените. Тъй като разследването обаче показа, че оказалите съдействие вносители доставят безшевни тръби от различни доставчици от много държави и че цените са били на конкурентни нива, евентуалното въздействие на продължаването на срока на действие на мерките по отношение на вноса от Русия и Украйна ще бъде ограничено.
(133)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че действащите понастоящем мерки не оказват значително негативно въздействие върху финансовото състояние на вносителите и продължаването на срока на действие на мерките няма да ги засегне неоправдано.
9.4. Интерес на ползвателите
(134)
Въз основа на наличната информация изглежда, че делът на безшевни тръби в производствените разходи на ползвателите е доста малък. Безшевните тръбите обикновено са част от по-големи проекти (котли, тръбопроводи, строителство), от които те представляват само ограничена част. Възможното въздействие на продължаването на срока на действие на мерките следователно може да бъде незначително.
(135)
Комисията изпрати въпросници до всички известни ползватели. Както се посочва в съображение 18, съдейства на разследването оказа само един ползвател. Той заяви, че не е пострадал от съществуването на мерките, тъй като са налице и други източници и че безшевните тръби не представляват значителен дял от производствените му разходи. В този контекст се стигна до заключението, че предвид пренебрежимото отражение на цената на безшевните тръби върху отраслите на ползвателите и съществуването на други налични източници на доставка, действащите мерки нямат съществено въздействие върху промишлеността на ползвателите на продукта.
9.5. Заключение относно интереса на Съюза
(136)
Предвид гореизложеното се стигна до заключението, че няма убедителни основания настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
10. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(137)
Всички страни бяха уведомени за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазването на съществуващите мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Украйна и прекратяването им по отношение на вноса с произход от Хърватия. Също така им бе даден срок, през който да представят коментари след разгласяването.
(138)
Един руски износител поиска и му беше предоставено изслушване от служителя по изслушванията. Този руски износител заяви, че Комисията неправилно е заключила, че той не е оказал съдействие при разследването. Този износител се представи като заинтересована страна и предостави на Комисията две изявления, най-вече във връзка с вредата, които бяха надлежно взети предвид от Комисията. Този износител не е отговорил обаче на антидъмпинговия въпросник и не е предоставил информация по отношение на своята експортна цена. Поради това Комисията няма друга възможност освен да изчисли нормалната стойност по отношение на Русия въз основа на най-добрите налични факти. Използването на тази методология не беше оспорено от този износител. При тези обстоятелства не може да се счита, че този износител е оказал пълно съдействие при разследването.
(139)
Същият износител заяви още, че разгласяването е неясно, противоречиво и недостатъчно обосновано. Това твърдение обаче не бе обосновано.
(140)
Друг руски износител изтъкна, че вносът от Русия следва да бъде не бъде кумулиран с този от Украйна. В рамките на последното разследване обаче вносът от Русия и Украйна бе оценен кумулативно (заедно с вноса от Хърватия). Тъй като условията на член 3, параграф 4 от основния регламент са изпълнени по отношение на вноса от Русия и Украйна, въздействието на такъв внос се оценява кумулативно, както е посочено в съображения 88-92. Не бяха изтъкнати никакви доводи, които биха обосновали промяна в методологията в това отношение.
(141)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че състоянието на промишлеността на Съюза не оправдава запазването на мерките, тъй като повторна поява на вредата е малко вероятна. Въпреки това не бяха представени нови аргументи, които да доведат до заключение относно повторна поява на вредата, различно от изложеното в съображения 123-127 по-горе.
(142)
Също така няколко заинтересовани страни възразиха, че дългият срок на действие на мерките е неоправдан, и призоваха за изтичането на този срок. В това отношение трябва да се припомни, че това е първото преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките във връзка с настоящия продуктов обхват. Мерките по отношение този продуктов обхват са в сила едва от 2006 г., което не може да се разглежда като неоправдано голяма продължителност. Действително, в периода между 1997 г. и 2004 г. са били в сила мерки по отношение на вноса от Русия, и в периода между 2000 г. и 2004 г. - по отношение на вноса с произход от Хърватия и Украйна, но посочените мерки са засягали много по-ограничен продуктов обхват. Във всеки случай, тъй като при настоящото разследване беше констатирано, че условията по член 11, параграф 2 от основния регламент са изпълнени по отношение на продължаването на мерките, фактът, че мерките може да са били в сила в продължение на определен брой години, няма отношение към въпроса.
(143)
Накрая беше заявено, че вносът от Русия се третира различно от вноса от Беларус и Хърватия, което може да се счита за дискриминиращо. Това изявление не отразява действителността, тъй като ситуацията по отношение на тези държави е напълно различна. Жалбата относно вноса от Беларус беше оттеглена и впоследствие процедурата беше прекратена в съответствие с член 9, параграф 1 от основния регламент (20). След разгласяването не бяха представени никакви факти, които да показват, че такова прекратяване не би било в интерес на Съюза. По отношение на Хърватия, както бе посочено в съображения 63-65, производството в тази държава е преустановено.
(144)
Следователно може да се заключи, че получените коментари не са били от такова естество, което да доведе до промяна на изложените по-горе заключения.
(145)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на безшевни тръби с произход от Русия и Украйна, следва да бъдат запазени. Обратно на това, срокът на действие на мерките по отношение на вноса от Хърватия следва да бъде оставен да изтече,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на безшевни тръби от желязо или стомана, с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглеродния еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ (21), понастоящем класифицирани под кодове по КН ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93 (22) (кодове по ТАРИК 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 и 7304599320) и с произход от Русия и Украйна.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от посочените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито
%
Допълнителен код по ТАРИК
Русия
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant и Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant и OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Всички други дружества
35,8
A999
Украйна
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube и OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Всички други дружества
25,7
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
4. Прекратява се процедурата за преразглеждане по отношение на вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглероден еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ, понастоящем класифицирани под кодове по КН: ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93 и с произход от Хърватия.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 26 юни 2012 година.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 585/2012
tas-26 ta’ Ġunju 2012
li jimponi dazju anti-dumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi, tal-ħadid jew tal-azzar, li joriġinaw mir-Russja u l-Ukraina, wara reviżjoni ta’ skadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009, u li jtemm il-proċediment ta’ reviżjoni ta’ skadenza dwar l-importazzjonijiet ta’ ċerti pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi, tal-ħadid jew tal-azzar, li joriġinaw mill-Kroazja
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (ir-“Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikoli 9(2), 9(4) u 11(2) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta ppreżentata mill-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) wara li ġie kkonsultat il-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1. Investigazzjonijiet preċedenti u miżuri eżistenti
(1)
Bir-Regolament (KE) Nru 2320/97 (2) il-Kunsill impona dazji anti-dumping definittivi fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi tal-ħadid jew tal-azzar mhux liga, li joriġinaw mir-Russja fost oħrajn. Permezz tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2000/70/KE (3), ġie aċċettat impenn minn esportatur fir-Russja. Permezz tar-Regolament (KE) Nru 348/2000 (4) il-Kunsill impona dazji anti-dumping fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi, tal-ħadid jew tal-azzar, li joriġinaw mill-Kroazja u l-Ukraina. Permezz tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1322/2004 (5), ġie deċiż li l-miżuri fis-seħħ ma jibqgħux jiġu applikati fuq l-importazzjonijiet mir-Russja fost oħrajn, bħala prudenza fir-rigward tal-imġiba antikompetittiva ta’ ċerti produtturi tal-Unjoni fl-imgħoddi (ara l-premessa 9 ta’ dak ir-Regolament).
(2)
Wara investigazzjoni ta’ reviżjoni li twettqet skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku, il-Kunsill, permezz tar-Regolament (KE) Nru 258/2005 (6), emenda l-miżuri definittivi imposti bir-Regolament (KE) Nru 348/2000, irrevoka l-possibbiltà ta’ eżenzjoni mid-dazji previsti fl-Artikolu 2 ta’ dar ir-Regolament, u impona dazju anti-dumping ta’ 38,8 % fuq l-importazzjonijiet mill-Kroazja u dazju anti-dumping ta’ 64,1 % fuq l-importazzjonijiet mill-Ukraina bl-eċċezzjoni tal-importazzjonijiet minn Dnepropetrovsk Tube Works (“DTW”) li kienu soġġetti għal dazju anti-dumping ta’ 51,9 %.
(3)
Permezz tad-Deċiżjoni 2005/133/KE (7), il-Kummissjoni ssospendiet parzjalment il-miżuri definittivi fir-rigward tal-Kroazja u l-Ukraina għal perjodu ta’ disa’ xhur, b’effett mit-18 ta’ Frar 2005. L-estensjoni parzjali ġiet estiża għal perjodu ulterjuri ta’ sena permezz tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1866/2005 (8).
(4)
Permezz tar-Regolament (KE) Nru 954/2006 (9), il-Kunsill impona dazji anti-dumping definittivi fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi li joriġinaw mill-Kroazja, ir-Russja u l-Ukraina fost oħrajn, irrevoka r-Regolamenti tal-Kunsill (KE) Nru 2320/97 u (KE) Nru 348/2000, temm ir-reviżjoni interim u r-reviżjoni ta’ skadenza tad-dazji ta’ anti-dumping fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi tal-ħadid jew tal-azzar mhux liga li joriġinaw mir-Russja fost oħrajn u temm ir-reviżjonijiet interim tad-dazji anti-dumping fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi tal-ħadid jew tal-azzar mhux liga li joriġinaw mill-Kroazja, ir-Russja u l-Ukraina fost oħrajn (l-“investigazzjoni l-aktar reċenti”).
(5)
Għalhekk, il-miżuri fis-seħħ huma dawk stabbiliti permezz tar-Regolament (KE) Nru 954/2006, jiġifieri 29,8 % għall-importazzjonijiet mill-Kroazja, 35,8 % għall-importazzjonijiet mir-Russja, bl-eċċezzjoni ta’ Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant u Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant u OAO Seversky Tube Works (27,2 %), u 25,7 % għall-importazzjonijiet mill-Ukraina, bl-eċċezzjoni ta’ OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube u OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Fir-rigward ta’ CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube u OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) huwa mfakkar li l-ismijiet tal-kumpaniji tagħhom inbiddlu fi Frar 2007 għal CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube u OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, rispettivament (10). Sussegwentement, CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube twaqqfet bħala entità ġuridika u d-drittijiet tal-proprjetà u dawk mhux tal-proprjetà u l-obbligazzjonijiet tagħha ttieħdu minn LLC Interpipe Niko Tube li ġiet stabbilita f’Diċembru 2007.
(7)
Skont l-Artikolu 266 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, ir-rata tad-dazju anti-dumping għall-grupp Interpipe ġiet ikkalkolata mill-ġdid fuq il-bażi tas-sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja fit-12 ta’ Frar 2012 (11). Id-dazju fis-seħħ bħalissa għal dan il-grupp huwa 17,7 % kif stabbilit mir-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 540/2012 (12) li jimplimenta din is-sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja.
1.2. Talba għal reviżjoni ta’ skadenza
(8)
Fit-28 ta’ Ġunju 2011, permezz ta’ avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, il-Kummissjoni ħabbret il-bidu ta’ reviżjoni ta’ skadenza (“Notifika ta’ bidu”) (13) tal-miżuri anti-dumping applikabbli għall-importazzjonijiet ċerti pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi, tal-ħadid jew tal-azzar, li joriġinaw mill-Kroazja, ir-Russja u l-Ukraina skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku.
(9)
Ir-reviżjoni nbdiet wara talba sostanzjata mressqa fid-29 ta’ Marzu 2011 mill-Kumitat tad-Difiża tal-Industrija tat-Tubi tal-Azzar Mingħajr Saldaturi tal-Unjoni Ewropea (“l-applikant”) f’isem il-produtturi tal-Unjoni li jirrappreżentaw proporzjon ewlieni, f’dan il-każ aktar minn 50 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ ċerti pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi. Din it-talba kienet ibbażata fuq ir-raġuni li l-iskadenza tal-miżuri x’aktarx tirriżulta f’kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ dumping u ħsara għall-Industija tal-Unjoni.
(10)
Minbarra r-reviżjoni ta’ skadenza msemmija hawn fuq, il-Kummissjoni bdiet fl-istess ħin żewġ reviżjonijiet parzjali skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku dwar l-importazzjonijiet ta’ ċerti pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi, tal-ħadid jew tal-azzar, li joriġinaw mill-Ukraina u r-Russja (14). Dawn ir-reviżjonijiet parzjali ntalbu minn grupp ta’ produtturi esportaturi fl-Ukraina, il-grupp Interpipe, u grupp ta’ produtturi esportaturi fir-Russja, il-grupp TMK, rispettivament. Il-kamp ta’ applikazzjonijiet taż-żewġ reviżjonijiet huwa limitat għall-eżami tad-dumping safejn huma kkonċernati l-applikanti biss.
1.3. Investigazzjoni
(11)
Il-Kummissjoni uffiċjalment avżat lill-produtturi esportaturi, lill-importaturi, lill-utenti magħrufa, lir-rappreżentanti tal-pajjiżi esportaturi, lill-applikant u lill-produtturi tal-Unjoni msemmija fit-talba dwar il-bidu tar-reviżjoni. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jesprimu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fin-notifika ta’ bidu.
(12)
Fid-dawl tal-għadd kbir ta’ produtturi esportaturi fir-Russja u l-Ukraina, ta’ produtturi u ta’ importaturi tal-Unjoni involuti fl-investigazzjoni, għall-ewwel kien previst it-teħid tal-kampjuni fin-notifika ta’ bidu skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk it-teħid ta’ kampjuni jkunx tassew meħtieġ u, jekk iva, tagħżel kampjun, il-partijiet imsemmija hawn fuq intalbu jippreżentaw ruħhom fi żmien 15-il jum mill-bidu tal-proċediment u jipprovdu l-informazzjoni mitluba fin-notifika ta’ bidu lill-Kummissjoni.
(13)
Minħabba produttur esportatur wieħed biss fir-Russja u produttur esportatur wieħed biss fl-Ukraina pprovdew l-informazzjoni mitluba fin-notifika ta’ bidu u esprimew ir-rieda tagħhom li jikkooperaw aktar mal-Kummissjoni, ġie deċiż li t-teħid ta’ kampjuni ma jiġix applikat fil-każ tal-produtturi esportaturi fir-Russja u l-Ukraina, u li jintbagħat kwestjonarju lil dawk il-produtturi. Wara dan, il-produttur esportatur fir-Russja li pprovda l-informazzjoni mitluba fin-notifika ta’ bidu ddeċieda li ma jikkooperax aktar billi jibgħat tweġiba għall-kwestjonarju maħsub għall-produttur esportatur fir-Russja.
(14)
Kien hemm 19-il produttur tal-Unjoni li pprovdew l-informazzjoni mitluba għall-għażla tal-kampjun u esprimew ir-rieda tagħhom li jikkooperaw mal-Kummissjoni. Fuq il-bażi tal-informazzjoni rċevuta mingħand il-produtturi tal-Unjoni, il-Kummissjoni, qabel il-bidu, kienet għażlet kampjun ta’ erba’ produtturi b’mod provviżorju, li nstabu li kienu jirrappreżentaw lill-industrija tal-Unjoni f’termini ta’ volum tal-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni. Wara l-kummenti li waslu dwar kemm hija xierqa din l-għażla fi żmien l-iskadenza ta’ 15-il jum wara l-bidu, il-Kummissjoni ssostitwiet wieħed mill-produtturi li kien intgħażel b’mod provviżorju bi prodottur ieħor.
(15)
Erba’ importaturi pprovdew l-informazzjoni mitluba fin-notifika ta’ bidu u esprimew ir-rieda tagħhom li jikkooperaw mal-Kummissjoni. Għalhekk il-Kummissjoni ddeċidiet li ma tapplikax it-teħid tal-kampjuni u li minflok tibgħat kwestjonarju lil dawk l-importaturi.
(16)
Għalhekk intbagħtu kwestjonarji lill-erba’ produtturi tal-Unjoni li ntgħażlu fil-kampjun, lil erba’ importaturi u lill-produtturi esportaturi kollha fit-tliet pajjiżi kkonċernati li ppreżentaw ruħhom.
(17)
Il-produtturi esportaturi kollha fir-Russja naqsu milli jressqu tweġiba għall-kwestjonarju. Għalhekk huwa meqjus li l-ebda produttur esportatur fl-Ukraina ma kkoopera fl-investigazzjoni.
(18)
Grupp ta’ produtturi esportaturi wieħed fl-Ukraina ppreżenta tweġiba għall-kwestjonarju.
(19)
Produttur esportatur wieħed fil-Kroazja ppreżenta tweġiba għall-kwestjonarju.
(20)
Waslu aktar tweġibiet għall-kwestjonarji mill-erba’ produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, tliet importaturi u utent wieħed.
(21)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset bħala meħtieġa għall-iskop li tiddetermina l-probabbiltà tal-kontinwazzjoni jew tar-rikorrenza tad-dumping u l-ħsara li tirriżulta u tal-interess tal-Unjoni. Saru żjarat ta’ verifika fl-istabbilimenti tal-kumpaniji li ġejjin:
(a)
Produtturi tal-Unjoni:
-
Arcelor Mittal Tubular products Ostrava, ir-Repubblika Ċeka,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, l-Italja, u l-kumpanija relatata tagħha TGS UK, Aberdeen, ir-Renju Unit,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Spanja, u l-kumpanija relatata tagħha Almesa, Barcelona, Spanja,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, il-Ġermanja;
(b)
Produttur espotatur fil-Kroazja:
-
CMC Sisak d.o.o.;
(c)
Produttur esportatur fl-Ukraina:
-
The Interpipe Group (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, l-Ukraina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, l-Ukraina) u l-kumpaniji relatati tagħhom LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovsk, l-Ukraina u Interpipe Europe SA, Lugano, l-Isvizzera);
(d)
Importaturi/utenti:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, l-Italja,
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, l-Italja.
(22)
L-investigazzjoni dwar il-kontinwazzjoni jew ir-rikorrenza ta’ dumping u ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta’ April 2010 sal-31 ta’ Marzu 2011 (“il-perjodu tal-investigazzjoni tar-reviżjoni” jew “PIR”). L-eżami tat-tendenzi rilevanti għall-valutazzjoni ta’ probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ ħsara kopra l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2008 sat-tmiem tal-PIR (“il-perjodu kkunsidrat”).
2. PRODOTT IKKONĊERNAT U PRODOTT SIMILI
2.1. Prodott ikkonċernat
(23)
Il-prodott ikkonċernat huwa l-istess bħal dak fl-aħħar investigazzjoni li wassal għall-impożizzjoni ta’ miżuri fis-seħħ bħalissa, jiġifieri ċerti pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi tal-ħadid jew tal-azzar (seamless pipes and tubes - “SPT”), bi profil trasversali ċirkulari, ta’ dijametru estern li ma jaqbiżx l-406,4 mm b’Valur Ekwivalenti tal-Karbonju (Carbon Equivalent Value - CEV) li ma jaqbiżx iż-0,86 skont il-formula u l-analiżi kimika tal-Istitut Internazzjonali tal-Iwweldjar (International Institute of Welding - IIW) (15), li joriġinaw mill-Kroazja, ir-Russja u l-Ukraina (“il-prodott ikkonċernat”) li bħalissa huma kklassifikati fi ħdan il-kodiċijiet tan-NM ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 u ex 7304 59 93.
(24)
Il-prodott ikkonċernat jintuża f’varjetà wiesgħa ta’ applikazzjonijiet, bħal fit-trasport ta’ gass u likwidi, għall-palanki fl-industrija tal-kostruzzjoni, għal użi mekkaniċi, għal tubi tal-gass, għal tubi tal-bojlers, kif ukoll fl-industrija taż-żejt għal tubi li jissejħu “OCTG” (oil and country tubular goods), għat-tħaffir, għall-kisi ta’ protezzjoni u biex jgħaddu l-pajpijiet.
(25)
Fil-mument tal-kunsinna tagħhom lill-utenti, l-SPT jieħdu forom ferm differenti. Jistgħu jkunu pereżempju ggalvanizzati, bil-kamin, ikkonsenjati bħala tubi ħodor (jiġifieri mingħajr l-ebda trattament bis-sħana), bi truf speċjali, bi profili trasversali differenti, u maqtugħin skont qies jew le. Ma hemm l-ebda qies standard iġġeneralizzat għat-tubi, li jispjega għaliex il-parti l-kbira tal-SPT isiru fuq ordnijiet tal-klijenti. L-SPT normalment jitwaħħlu permezz ta’ saldatura. Madankollu, f’każijiet partikolari jistgħu jitwaħħlu permezz tal-kamin li għandhom jew jintużaw waħedhom, għalkemm xorta jibqgħu jistgħu jiġu ssaldjati. L-investigazzjoni wriet li l-SPT kollha għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi u l-istess użijiet bażiċi.
2.2. Prodott simili
(26)
Kif stabbilit fl-investigazzjoni l-aktar reċenti kif ukoll f’investigazzjonijiet preċedenti oħra, din l-investigazzjoni ta’ reviżjoni ta’ skadenza kkonfermat li l-prodott esportat lejn l-Unjoni mill-Kroazja, ir-Russja u l-Ukraina, il-prodott manifatturat u mibjugħ fis-swieq domestiċi tal-Kroazja, ir-Russja u l-Ukraina, u l-prodott manifatturat u mibjugħ fl-Unjoni mill-produtturi tal-Unjoni għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u tekniċi bażiċi u l-istess użijiet finali u għalhekk huma meqjusa bħala prodotti simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
3. DUMPING
(27)
Skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk kienx probabbli li jitkompla jew jerġa’ jseħħ id-dumping mal-iskadenza possibbli tal-miżuri fis-seħħ.
3.1. Kummenti preliminari
(28)
Matul il-PIR, il-volum totali tal-importazzjoni, kif irreġistrat fil-Eurostat, tal-SPT mill-Kroazja, mir-Russja u mill-Ukraina kien jammonta għal 42 723 tunnellata, li jirrappreżenta 2,5 % tas-sehem mis-suq tal-Unjoni.
(29)
Skont l-Artikolu 11(9) tar-Regolament bażiku, intużat l-istess metodoloġija bħal fl-investigazzjoni l-aktar reċenti, kull meta ċ-ċirkostanzi ma nbidlux jew kull meta l-informazzjoni kienet disponibbli. F’każ ta’ nuqqas ta’ kooperazzjoni, bħal fil-każ tar-Russja, kellu jsir użu mill-fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku. Fir-rigward tal-Kroazja u r-Russja, intużat l-informazzjoni magħmula disponibbli mill-kumpaniji li kkooperaw kif ukoll l-informazzjoni li kienet disponibbli għall-pubbliku.
3.2. Dumping ta’ importazzjonijiet matul il-PIR
3.2.1. Metodoloġija ġenerali
(30)
Il-metodoloġija ġenerali stabbilita aktar ’il quddiem ġiet applikata lill-produtturi li kkooperaw kollha fil-Kroazja u l-Ukraina. Il-preżentazzjoni tas-sejbiet dwar id-dumping għal kull wieħed mill-pajjiżi kkonċernati, għaldaqstant, tiddeskrivi biss dak li huwa speċifiku għal kull pajjiż esportatur. Fir-rigward tar-Russja, fin-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-produtturi esportaturi Russi eżistenti, l-analiżi globali, inkluż il-kalkolu tad-dumping, hija bbażata fuq l-aħjar fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku.
3.2.2. Valur normali
(31)
Skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, l-ewwel ġie eżaminat għal kull produttur li kkoopera jekk il-volum totali tiegħu ta’ bejgħ domestiku tal-prodott simili lil klijenti indipendenti kienx rappreżentattiv meta mqabbel mal-volum totali tiegħu ta’ bejgħ tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni, jiġifieri jekk il-volum totali ta’ tali bejgħ kienx jirrappreżenta mill-inqas 5 % tal-volum totali tal-bejgħ tal-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni.
(32)
Għal kull tip ta’ prodott mibjugħ minn produttur esportatur fis-suq domestiku tiegħu u misjub li huwa komparabbli direttament mat-tip ta’ prodott mibjugħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni, ġie stabbilit jekk il-bejgħ domestiku kienx rappreżentattiv biżżejjed għall-finijiet tal-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku. Il-bejgħ domestiku ta’ tip ta’ prodott partikolari tqies rappreżentattiv biżżejjed meta l-volum totali ta’ dak it-tip ta’ prodott mibjugħ mill-produttur esportatur fis-suq domestiku lil klijenti indipendenti matul il-PIR irrappreżenta mill-inqas 5 % tal-volum totali ta’ bejgħ tat-tip ta’ prodott komparabbli esportat lejn l-Unjoni.
(33)
Ġie eżaminat ukoll jekk il-bejgħ domestiku ta’ kull tip ta’ prodott jistax jitqies bħala bejgħ li sar fl-andament normali tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi ġie stabbilit il-proporzjon ta’ bejgћ domestiku lil klijenti indipendenti fis-suq domestiku li kellu profitt għal kull tip tal-prodott ikkonċernat esportat matul il-PIR.
(34)
Għal dawk it-tipi ta’ prodotti fejn aktar minn 80 % bħala volum ta’ bejgħ fis-suq domestiku tat-tip ta’ prodott kienu ogħla mill-ispiża u l-prezz ta’ bejgħ medju peżat ta’ dak it-tip kien daqs jew aktar mill-prezz ta’ unità ta’ produzzjoni, il-valur normali, skont it-tip ta’ prodott, ġie kkalkulat bħala l-medja peżata tal-prezzijiet domestiċi reali tal-bejgħ kollu tat-tip ikkonċernat, irrispettivament minn jekk dak il-bejgħ sarx bi profitt jew le.
(35)
Meta l-ammont ta’ bejgħ bi profitt ta’ tip ta’ prodott kien jirrappreżenta 80 % jew inqas tal-volum ta’ bejgħ totali ta’ dak it-tip, jew meta l-prezz medju peżat ta’ dak it-tip kien inqas mill-ispiża ta’ unità ta’ produzzjoni, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku reali, li ġie kkalkolat bħala prezz medju peżat tal-bejgħ domestiku bi profitt biss ta’ dak it-tip magħmul matul il-PIR.
(36)
Fejn ma kien hemm l-ebda bejgħ domestiku ta’ tip ta’ prodott partikolari u għal tipi ta’ prodotti fejn il-bejgħ domestiku ma kienx biżżejjed, il-valur normali nħadem skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku.
(37)
Meta jinħadem il-valur normali skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku, l-ammonti għall-ispejjeż tal-bejgħ, ġenerali u amministrattivi u għall-profitti ġew ibbażati, skont l-ewwel subparagrafu introduttorju tal-Artikolu 2(6) tar-Regolament bażiku, fuq id-dejta effettiva marbuta mal-produzzjoni u l-bejgħ, fl-andament normali tal-kummerċ, tal-prodott simili, mill-produttur esportatur jew fuq il-fatti disponibbli.
3.2.3. Prezz tal-esportazzjoni
(38)
Fil-każijiet kollha fejn il-prodott ikkonċernat kien esportat lil klijenti indipendenti fl-Unjoni, il-prezz tal-esportazzjoni kien stabbilit b’konformità mal-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku, b’mod partikolari fuq il-bażi tal-prezzijiet ta’ esportazzjoni mħallsa realment jew li għandhom jitħallsu.
3.2.4. Tqabbil
(39)
Il-valur normali u l-prezz ta’ esportazzjoni tal-produtturi esportaturi tal-grupp li kkoopera tqabblu fuq bażi ex-works. Biex jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz ta’ esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku.
3.2.5. Marġni tad-dumping għall-produtturi esportaturi li kkooperaw
(40)
Skont l-Artikolu 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku, il-valur normali medju peżat tqabbel mal-prezz ta’ esportazzjoni medju peżat għal kull tip ta’ prodott u bażi ex-works għal kull kumpanija li kkooperat.
3.3. Il-Kroazja
(41)
Matul il-PIR, il-volum ta’ importazzjoni totali tal-SPT minn CMC Sisak, li huwa l-uniku prodottur esportatur tal-SPT fil-Kroazja, kien jirrappreżenta inqas minn 1 % tal-konsum totali tal-Unjoni.
3.3.1. Valur normali
(42)
L-investigazzjoni stabbiliet li filwaqt li l-bejgħ domestiku tal-prodott ikkonċernat kien rappreżentattiv skont il-premessi 30 u 31 hawn fuq, ma sar l-ebda bejgħ fl-andament normali tal-kummerċ. Għaldaqstant, il-valur normali għall-produttur li kkoopera nħadem skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku.
(43)
Bħala riżultat, il-valur normali nħadem fuq il-bażi tal-ispiża tal-manifattura li miegħu ġie miżjud ammont raġonevoli għall-profitt u għall-SG&A, fuq il-bażi tal-fatti disponibbli.
3.3.2. Prezz tal-esportazzjoni
(44)
Il-produttur li kkoopera esporta l-prodott ikkonċernat direttament jew permezz tal-kumpanija kummerċjali relatata tiegħu fl-Isvizzera lil klijenti indipendenti fl-Unjoni. Għalhekk il-prezzijiet tal-esportazzjoni ġew stabbiliti skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku, fuq il-bażi tal-prezzijiet imħallsa realment jew li għandhom jitħallsu mill-ewwel klijent indipendenti fl-Unjoni.
3.3.3. Tqabbil
(45)
It-tqabbil bejn il-valur normali maħdum u l-prezz tal-esportazzjoni sar fuq bażi ta’ ex-works.
(46)
Biex jiġi żgurat tqabbil ġust fl-istess livell ta’ kummerċ, saret konċessjoni xierqa għad-differenzi li nstabu li jaffettwaw il-komparabilità tal-prezz. Għalhekk saru aġġustamenti skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku għall-ispejjeż tat-trasport, roħs u skontijiet, kummissjonijiet u spejjeż tal-kreditu.
3.3.4. Marġni tad-dumping
(47)
Skont l-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, il-marġni tad-dumping ġie stabbilit fuq il-bażi ta’ tqabbil tal-medja peżata tal-valur normali maħdum mal-medja peżata tal-prezz tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni. Dan it-tqabbil wera l-eżistenza ta’ dumping sinifikanti ta’ aktar minn 60 % matul il-PIR.
3.4. Ir-Russja
(48)
Matul il-PIR, kif irreġistrat mill-Eurostat, il-volum totali tal-importazzjoni tal-SPT mir-Russja kien jammonta għal 10 785 tunnellata metrika, li jirrappreżenta madwar 1 % tas-sehem mis-suq tal-Unjoni.
3.4.1. Valur normali
(49)
Kif imsemmi hawn fuq, fin-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-produtturi esportaturi fir-Russja, kellhom jintużaw il-fatti disponibbli biex jiġi determinat jekk kienx hemm dumping fil-PIR. Skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku u fin-nuqqas ta’ dejta mill-kwestjonarji, il-valur normali ġie kkalkolat fuq il-bażi ta’ dejta mit-talba għar-reviżjoni u l-pubblikazzjonijiet perjodiċi tal-Metal Expert għall-kwalità l-aktar bażika ta’ tubi mingħajr saldaturi rfinati bis-sħana.
(50)
Fir-rigward tal-prezzijiet tal-gass fir-Russja, kien innutat li kellu jsir aġġustament skont l-Artikolu 2(5) tar-Regolament bażiku meta kienu imposti miżuri fl-investigazzjoni l-aktar reċenti (16). Madankollu, fl-investigazzjoni attwali, il-valur normali ġie ddeterminat mingħajr ma tqies jekk kienx meħtieġ aġġustament għall-ispejjeż tal-gass imġarrba mill-produtturi esportaturi Russi skont l-Artikolu 2(5) tar-Regolament bażiku. Dan kien minħabba li, kif muri fil-premessa 53, l-użu ta’ spiża ta’ produzzjoni mhux aġġustata diġà turi b’mod ċar li sar dumping matul il-PIR. B’konsegwenza ta’ dan, u minħabba li l-iskop ta’ reviżjoni ta’ skadenza huwa li tiddetermina jekk id-dumping x’aktarx ikompli jew jirrikorri jekk jiġu revokati l-miżuri sabiex jiġi ddeterminat jekk il-miżuri applikabbli bħalissa għandhomx jinżammu jew jiġu revokati, tqies li ma kienx meħtieġ li jiġi eżaminat jekk aġġustament skont l-Artikolu 2(5) tar-Regolament bażiku kienx iġġustifikat f’dan il-każ.
3.4.2. Prezz tal-esportazzjoni
(51)
Il-prezz medju tal-esportazzjoni ġie kkalkolat fuq il-bażi tal-valur CIF mill-Eurostat għat-tipi korrispondenti ta’ tubi mingħajr saldaturi rfinati bis-sħana.
3.4.3. Tqabbil
(52)
Fin-nuqqas ta’ dejta mill-kwestjonarji vverifikata, it-tqabbil bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni sar bl-użu tad-dejta li kienet fit-talba skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku.
3.4.4. Marġni tad-dumping
(53)
Skont l-Artikolu 18(5) tar-Regolament bażiku, il-marġni tad-dumping ġie stabbilit fuq il-bażi ta’ tqabbil tal-valur normali medju kkalkolat mal-prezz tal-esportazzjoni medju peżat lejn l-Unjoni, skont it-tip ta’ prodott. Dan it-tqabbil wera l-eżistenza ta’ dumping li jammonta għal 38,4 %, li huwa aktar għoli mill-marġni tad-dumping ta’ 35,8 % li nstab fl-investigazzjoni l-aktar reċenti.
3.5. L-Ukraina
(54)
Mit-tliet produtturi esportaturi magħrufa fl-Ukraina, grupp wieħed biss ta’ produtturi esportaturi kkoopera mal-Kummissjoni fl-investigazzjoni ta’ reviżjoni attwali, il-grupp Interpipe. Dan il-produttur esportatur irrappreżenta madwar 70 % tal-produzzjoni totali tal-SPT tal-Ukraina u aktar minn 80 % tal-esportazzjonijiet totali tal-Ukraina lejn l-Unjoni. Matul il-PIR, is-sehem tal-esportazzjonijiet tal-Ukraina lejn l-Unjoni meta mqabbel mal-konsum tal-Unjoni ammonta għal inqas minn 2 %.
3.5.1. Valur normali
(55)
L-investigazzjoni stabbiliet li l-bejgħ domestiku tal-prodott simili kien rappreżentattiv skont il-premessi minn (31) sa (33) hawn fuq. Għalhekk, il-valur normali ġie stabbilit skont il-premessi minn (34) sa (37) bħal hawn fuq.
(56)
Fir-rigward tal-prezzijiet tal-enerġija fl-Ukraina, kien innutat li kellu jsir aġġustament skont l-Artikolu 2(5) tar-Regolament bażiku meta kienu imposti miżuri fl-investigazzjoni l-aktar reċenti (17). Madankollu, fl-investigazzjoni attwali, il-valur normali ġie ddeterminat mingħajr ma tqies jekk kienx meħtieġ aġġustament għall-ispejjeż tal-enerġija mġarrba mill-produtturi esportaturi Ukraini skont l-Artikolu 2(5) tar-Regolament bażiku. Dan kien minħabba li, kif muri fil-premessa 61 hawn taħt, l-użu ta’ spiża ta’ produzzjoni mhux aġġustata diġà juri b’mod ċar li sar dumping matul il-PIR. B’konsegwenza ta’ dan, u minħabba li l-iskop ta’ reviżjoni ta’ skadenza huwa li tiddetermina jekk id-dumping x’aktarx ikompli jew jirrikorri jekk jiġu revokati l-miżuri sabiex jiġi ddeterminat jekk il-miżuri applikabbli bħalissa għandhomx jinżammu jew jiġu revokati, tqies li ma kienx meħtieġ li jiġi eżaminat jekk aġġustament skont l-Artikolu 2(5) tar-Regolament bażiku kienx iġġustifikat f’dan il-każ.
3.5.2. Prezz tal-esportazzjoni
(57)
Il-grupp Interpipe esporta l-prodott ikkonċernat permezz tal-kumpanija kummerċjali relatata tagħhom li tinsab fl-Isvizzera direttament lil klijenti indipendenti fl-Unjoni. Il-prezzijiet tal-esportazzjoni għalhekk ġew stabbiliti skont il-premessa 38.
3.5.3. Tqabbil
(58)
Il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni tal-grupp Interpipe tqabblu skont il-premessa 39. Abbażi ta’ dan, fejn applikabbli u fejn kien iġġustifikat, saru aġġustamenti għall-ispejjeż tat-trasport, tal-assigurazzjoni, tal-immaniġġjar, tat-tagħbija u dawk anċillari, għall-ispejjeż ta’ kreditu u għall-kummissjonijiet.
3.5.4. Marġni tad-dumping
(59)
Il-marġni tad-dumping ġie kkalkulat skont il-premessa 40.
(60)
Bħal fl-aħħar investigazzjoni, u b’mod konformi mal-prattika standard tal-Istituzzjonijiet, marġni tad-dumping waħdanija ġiet ikkalkulata għall-grupp kollu kemm hu. Fil-metodu li ntuża biex isir dan, l-ammont ta’ dumping ġie kkalkulat għal kull produttur esportatur individwali qabel ma ġiet iddeterminata rata medja peżata tad-dumping għall-grupp kollu kemm hu. Għandu jiġi nnotat li din il-metodoloġija kienet differenti mill-metodoloġija applikata fl-aħħar investigazzjoni, fejn il-kalkolu tad-dumping sar billi ġew kollassati l-produzzjoni, il-profittabilità u l-bejgħ fl-Unjoni tal-entitajiet li jipproduċu. Il-bidla fiċ-ċirkostanzi li teħtieġ din il-bidla fil-metodoloġija hija dovuta minn bidla fl-istruttura korporattiva tal-grupp li tippermetti l-identifikazzjoni tal-produttur fi ħdan il-grupp fir-rigward tal-bejgħ u l-produzzjoni.
(61)
It-tqabbil wera l-eżistenza ta’ dumping ta’ aktar minn 10 % għall-grupp ta’ produtturi esportaturi li kkoopera li esporta lejn l-Unjoni fil-PIR.
4. PROBABBILTÀ TA’ KONTINWAZZJONI TA’ DUMPING
4.1. Kummenti preliminari
(62)
Mill-kunsiderazzjonijiet ta’ hawn fuq jirriżulta li d-dumping kompla jeżisti matul il-perjodu tal-investigazzjoni tar-reviżjoni. Għalhekk, il-probabbiltà tat-tkomplija tad-dumping fil-każ li l-miżuri jitħallew jiskadu hija eżaminata f’dan li ġej.
4.1.1. Il-Kroazja
(63)
Kif innutat fil-premessa 46 ta’ hawn fuq, instab li kien jeżisti marġni sinifikanti ta’ dumping fil-perjodu tal-investigazzjoni tar-reviżjoni. Madankollu, is-sid tal-produttur esportatur sussegwentement iddeċieda li jbigħ il-kumpanija u, bħala konsegwenza, il-produttur esportatur waqaf jaċċetta ordnijiet ġodda fil-ħarifa tal-2011 u waqqaf il-produzzjoni kollha tal-SPT sa tmiem l-2011. Għaldaqstant, mill-2012 ma kien hemm l-ebda produzzjoni ta’ pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi fil-Kroazja u l-esportazzjonijiet fil-perjodu ta’ wara l-PIR kienu ta’ kwantitajiet limitati ħafna.
(64)
L-investigazzjoni wriet li l-ebda ħażna sinifikanti ma hija miżmuma mill-kumpanija li kienet tipproduċi skont l-ordnijiet. Fil-fatt, minħabba il-varjetà wiesgħa ta’ pajpijiet u spejjeż għoljin, ma jista’ jitwettaq l-ebda benefiċċju ekonomiku billi jinżammu ħażniet kbar.
(65)
Fid-dawl tal-kunsiderazzjoni ta’ hawn fuq u meta wieħed iqis li l-proċess tal-bejgħ tal-kumpanija għadu għaddej, it-tkomplija tad-dumping tal-SPT li joriġinaw fil-Kroazja huwa improbabbli ħafna fi żmien qasir għal medju.
4.1.2. Ir-Russja
4.1.2.1. Kummenti preliminari
(66)
B’żieda mal-analiżi tal-eżistenza tad-dumping matul il-PIR, il-probabbiltà tat-tkomplija tad-dumping ġiet investigata wkoll.
(67)
F’dan ir-rigward, ġew analizzati l-elementi li ġejjin: il-volum u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mir-Russja li kienu l-oġġett ta’ dumping, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-kapaċità żejda fir-Russja, l-attraenza tas-suq tal-Unjoni u swieq terzi oħrajn.
4.1.2.2. Volum u prezzijiet tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-Russja
(68)
Wara l-impożizzjoni ta’ miżuri definittivi f’Ġunju 2006 u r-reviżjoni tagħhom f’Awwissu 2008 bir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 812/2008 (18), l-importazzjonijiet li kienu ddikjarati bħala importazzjonijiet li joriġinaw mir-Russja naqsu b’mod kontinwu u baqgħu baxxi sa tmiem il-PIR.
(69)
Fl-istess perjodu, il-prezzijiet tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-Russja baqgħu relattivament baxxi.
4.1.2.3. Kapaċità ta’ produzzjoni u kapaċità żejda fir-Russja
(70)
Sa fejn jikkonċerna l-kapaċità totali tal-produzzjoni tal-SPT fir-Russja, u fin-nuqqas ta’ dejta vverifikata, sorsi diversi ta’ informazzjoni li huma disponibbli għall-pubbliku juru kapaċità ta’ produzzjoni li hija ħafna akbar mid-domanda li hemm fis-suq domestiku.
(71)
Anke jekk is-sehem tas-suq Russu fl-Unjoni mhuwiex ogħla b’mod sinifikanti minn 1 %, l-istima tal-kapaċità Russa installata hija qrib l-erba’ miljun tunnellata metrika fis-sena. L-industrija Russa topera biss fuq stima ta’ 70 % tal-kapaċità ta’ produzzjoni tagħha. Billi jitnaqqas il-konsum domestiku magħruf u l-volumi ta’ esportazzjoni lejn swieq oħra skont l-istatistika tal-esportazzjoni Russa, bħalissa hemm kapaċità żejda li taqbeż il-miljun tunnellata metrika kull sena li tirrappreżenta kważi 65 % tal-konsum tal-Unjoni. Minkejja din il-kapaċità żejda attwali u fuq il-bażi tal-informazzjoni pprovduta mill-ilmentatur li ma ġietx ikkontestata mill-partijiet interessati, jidher li l-kapaċità Russa tista’ tiżdied aktar fis-snin li ġejjin. Produttur esportatur wieħed fir-Russja argumenta li kien qed jopera b’rata ogħla ta’ kapaċità u ma kellu l-ebda ħsieb li jespandi l-kapaċità ta’ produzzjoni tiegħu fil-futur qrib. Dan il-produttur esportatur iddikjara wkoll li skont pubblikazzjoni tas-suq ta’ reputazzjoni tajba, ir-rati tal-użu tal-kapaċità tal-SPT tal-industrija Russa kienu “għoljin” u li l-ammont tal-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat fir-Russja kien konformi mal-konsum domestiku. Madankollu, l-informazzjoni pprovduta mill-kumpanija ma kinitx disponibbli fil-fajl għax il-kumpanija kienet għażlet li ma tikkooperax, u lanqas ma setgħet tiġi vverifikata. Barra minn hekk, it-terminu “għoljin” ma kienx ikkwantifikat fil-pubblikazzjoni u ma kienx possibbli li wieħed jasal għal konklużjoni dwar dan. Għalhekk il-kummenti fir-rigward tal-livelli tal-produzzjoni u l-konsum fir-Russja tal-prodott ikkonċernat ma kellhom l-ebda effett ta’ devalwazzjoni fuq l-eżistenza ta’ kapaċità żejda sinifikanti fir-Russja. Għandu jiġi nnutat li l-kapaċità installata smata ta’ kważi erba’ miljun tunnellata metrika fis-sena ma ġietx ikkuntestata wara l-iżvelar tas-sejbiet tal-investigazzjoni lill-partijiet interessati kollha.
4.1.2.4. Ġibda tas-suq tal-Unjoni u swieq ta’ pajjiżi terzi oħra
(72)
Kif imsemmi hawn fuq, hemm kapaċità żejda tal-produzzjoni importanti fis-suq domestiku Russu, u dan jissuġġerixxi bżonn qawwi u naturali li jinstabu swieq alternattivi biex jassorbu dan l-eċċess ta’ kapaċità ta’ produzzjoni.
(73)
Is-suq tal-Unjoni huwa wieħed mill-akbar swieq fid-dinja u għadu qed jikber. Jidher ukoll biċ-ċar, fuq il-bażi tal-informazzjoni miġbura matul l-investigazzjoni, li l-kumpaniji Russi wrew interess kbir li jiżviluppaw il-preżenza tagħhom f’wieħed mill-akbar swieq fid-dinja u jżommu sehem sinifikanti tas-suq fis-suq tal-Unjoni. Produttur esportatur wieħed fir-Russja argumenta li l-informazzjoni mressqa kif mitluba fin-notifika ta’ bidu kellha tkun il-bażi għas-sejbiet rigward l-eżistenza ta’ dumping u l-possibbiltà ta’ rikorrenza ta’ dumping u ħsara minflok issir determinazzjoni bbażata fuq l-aħjar fatti disponibbli. Madankollu, meta dan il-produttur esportatur fir-Russja għażel li ma jikkooperax aktar, huwa ddikjara li minħabba proċessi ta’ ristrutturar interni, il-mili tal-kwestjonarju, li kien jinkludi l-informazzjoni mressqa wara l-bidu, ma setax jintuża biex jiddetermina fil-każ tiegħu jekk hemmx probabbiltà ta’ tkomplija jew rikorrenza ta’ dumping jew jekk iċ-ċirkostanzi nbidlux daqshekk li jiġġustifikaw ir-reviżjoni tal-livell tal-miżuri. Għalhekk, tqies li din l-informazzjoni ma setgħetx tintuża.
4.1.2.5. Konklużjoni dwar il-probabbiltà tat-tkomplija tad-dumping
(74)
Fid-dawl tas-sejbiet deskritti hawn fuq, wieħed jista’ jikkonkludi li l-importazzjonijiet mir-Russja għadhom ikunu l-oġġett ta’ dumping u li hemm probabbiltà kbira ta’ tkomplija ta’ dumping. Minħabba l-kapaċità żejda attwali u futura potenzjali fir-Russja u l-fatt li s-suq tal-Unjoni huwa wieħed mill-akbar swieq fid-dinja b’livell ta’ prezzijiet attraenti, wieħed jista’ jikkonkludi li l-esportaturi Russi x’aktarx iżidu aktar l-esportazzjonijiet tagħhom lejn l-Unjoni bi prezzijiet ta’ dumping jekk il-miżuri anti-dumping jitħallew jiskadu.
4.1.3. L-Ukraina
4.1.3.1. Kummenti preliminari
(75)
B’żieda mal-analiżi tal-eżistenza tad-dumping matul il-PIR (il-premessi 54-61 hawn fuq), il-probabbiltà tat-tkomplija tad-dumping ġiet eżaminata wkoll.
(76)
F’dan ir-rigward, ġew analizzati l-elementi li ġejjin; il-volum u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Ukraina li kienu l-oġġett ta’ dumping, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-kapaċità żejda fl-Ukraina u l-ġibda tas-suq tal-Unjoni u swieq terzi oħrajn.
4.1.3.2. Volum u prezzijiet tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-Ukraina
(77)
Wara l-impożizzjoni ta’ miżuri definittivi f’Ġunju 2006, l-importazzjonijiet mill-Ukraina naqsu b’mod sinifikati u baqgħu fuq livell pjuttost baxx b’sehem fis-suq tal-Unjoni ta’ inqas minn 2 %. Fl-istess perjodu, il-prezzijiet tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-Ukraina baqgħu relattivament baxxi. Barra minn hekk, il-prezzijiet medji tal-bejgħ lil swieq oħra tal-esportazzjoni għajr l-Unjoni, fejn ma jiġix applikat l-ebda dazju anti-dumping, instabu li kienu f’livell simili jew anke aktar baxx mill-prezzijiet tal-bejgħ lill-Unjoni.
4.1.3.3. Kapaċità ta’ produzzjoni u kapaċità żejda fl-Ukraina
(78)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli għall-pubbliku hemm tliet produtturi Ukraini ewlenin tal-SPT b’kapaċità ta’ produzzjoni totali smata ta’ madwar 1,5 miljun tunnellata kull sena jew kważi ugwali għall-konsum totali tal-Unjoni.
(79)
Anke jekk is-sehem fis-suq tal-Ukraina fl-Unjoni huwa ftit inqas minn 2 %, il-kapaċità żejda smata fl-Ukraina hija 50 % jew 750 000 tunnellata kull sena, li tirrappreżenta kważi nofs il-konsum tal-Unjoni.
4.1.3.4. Ġibda tas-suq tal-Unjoni u swieq terzi oħra
(80)
L-investigazzjoni kkonfermat li t-tliet produtturi ewlenin tal-Ukraina kollha tal-SPT qegħdin jesportaw il-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni. L-investigazzjoni stabbiliet ukoll li l-parti li qed tikkoopera qed tesporta lejn l-Unjoni bi prezzijiet ta’ dumping. L-informazzjoni disponibbli għall-pubbliku tindika wkoll li l-produtturi ewlenin l-oħra fl-Ukraina jesportaw l-SPT lejn l-Unjoni bi prezzijiet aktar baxxi minn dawk tal-kumpanija li qed tikkoopera.
4.1.3.5. Konklużjoni dwar il-probabbiltà tat-tkomplija tad-dumping
(81)
Meta jitqies li l-importazzjonijiet mill-Ukraina għadhom ikunu l-oġġett ta’ dumping u li l-bejgħ tal-esportazzjoni lis-swieq tal-esportazzjoni għajr l-Unjoni Ewropea jsiru bi prezzijiet li huma simili jew anke aktar baxxi mill-prezzijiet tal-Unjoni u, minħabba l-kapaċità żejda sinifikanti fl-Ukraina u l-fatt li s-suq tal-Unjoni huwa wieħed mill-akbar swieq fid-dinja, wieħed jista’ jikkonkludi li l-esportaturi Ukraini x’aktarx se jżidu l-esportazzjonijiet tagħhom aktar lejn l-Unjoni bi prezzijiet ta’ dumping jekk il-miżuri anti-dumping jitħallew jiskadu.
4.2. Konklużjoni
(82)
Fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet ta’ hawn fuq huwa konkluż li hemm riskju sinifikanti u reali ta’ tkomplija tad-dumping fir-rigward ta’ pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi li joriġinaw mill-Ukraina u r-Russja jekk il-miżuri eżistenti jiskadu. Min-naħa l-oħra, iċ-ċirkostanzi partikolari li nstabu li jeżistu fir-rigward tal-Kroazja jwasslu għall-konklużjoni li ma hemm l-ebda riskju ta’ tkomplija tad-dumping jekk il-miżuri eżistenti anti-dumping jiskadu fir-rigward tal-importazzjonijiet ta’ pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi li joriġinaw mill-Kroazja.
5. PRODUZZJONI TAL-UNJONI U INDUSTRIJA TAL-UNJONI
(83)
Fl-Unjoni, l-SPT huma manifatturati minn madwar 19-il produttur/grupp ta’ produtturi li jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 4(1) u l-Artikolu 5(4) tar-Regolament bażiku.
(84)
Kif huwa indikat fil-premessa 14, intgħażel kampjun li jikkonsisti minn erba’ produtturi/gruppi ta’ produtturi mid-19-il produttur tal-Unjoni li ġejjin li ressqu l-informazzjoni meħtieġa:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, ir-Repubblika Ċeka,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., ir-Rumanija,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, il-Ġermanja,
-
Huta Batory, il-Polonja,
-
Ovako Steel AB, l-Isvezja,
-
Productos Tubulares S.A., Spanja,
-
Rohrwerk Max Hütte GmbH, il-Ġermanja,
-
Rurexpol Sp. z.o.o., il-Polonja,
-
Silcotub, ir-Rumanija,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, l-Italja,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Spanja,
-
TMK Artrom, ir-Rumanija,
-
Valcovny Trub Chomutov, ir-Repubblika Ċeka,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Franza,
-
Vitkovice Valcovnatrub AS, ir-Repubblika Ċeka,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, il-Ġermanja,
-
V & M, Franza,
-
Voest Alpine Tubulars, l-Awstrija,
-
Železiarne Podbrezová, ir-Repubblika Slovakka.
(85)
Huwa nnutat li l-erba’ produtturi tal-Unjoni fil-kampjun kienu jirrappreżentaw 30 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni matul il-PIR u 35 % tal-bejgħ totali fis-suq tal-Unjoni, filwaqt li d-19-il produttur tal-Unjoni ta’ hawn fuq kienu jirrappreżentaw 100 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni matul il-PIR li hija meqjusa bħala rappreżentattiva tal-produzzjoni tal-Unjoni kollha.
6. SITWAZZJONI FIS-SUQ TAL-UNJONI
6.1. Konsum fis-suq tal-Unjoni
(86)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni, u fuq id-dejta tal-Eurostat għall-importazzjonijiet kollha tal-Unjoni.
(87)
Fuq il-bażi ta’ dik id-dejta, instab li l-konsum tal-Unjoni naqas b’34 % minn 2 597 110 tunnellata għal 1 724 743 tunnellata bejn l-2008 u l-PIR. Il-konsum fl-2008 kien għoli ħafna li jista’ jiġi spjegat mill-fatt li l-prezzijiet għoljin taż-żejt u l-gass fl-2008 ħeġġew l-investimenti f’dawn is-setturi u għalhekk żiedu d-domanda. It-tnaqqis sar bis-sħiħ fl-2009, meta l-konsum naqas bi kważi 50 %. Wara l-2009, il-konsum beda jerġa’ jiżdied, u din it-tendenza baqgħet tidher sal-PIR.
2008
2009
2010
PIR
Konsum tal-Unjoni (f’tunnellati)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Indiċi
100
52
62
66
6.2. Importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati
6.2.1. Kumulazzjoni
(88)
Fl-investigazzjonijiet preċedenti, l-importazzjonijiet tal-SPT li joriġinaw mill-Kroazja, ir-Russja u l-Ukraina ġew ivvalutati b’mod kumulattiv skont l-Artikolu 3(4) tar-Regolament bażiku. Ġie eżamint jekk valutazzjoni kumulattiva kinitx ukoll xierqa fl-investigazzjoni attwali.
(89)
F’dan ir-rigward, instab li l-marġni ta’ dumping stabbilit skont l-importazzjonijiet minn kull pajjiż kien aktar minn de minimis. Fir-rigward tal-kwantitajiet, twettqet analiżi prospettiva tal-volumi ta’ esportazzjoni probabbli minn kull pajjiż, jekk il-miżuri jiġu revokati. Din żvelat li l-importazzjonijiet mir-Russja u l-Ukraina, bil-kontra tal-Kroazja, x’aktarx jiżdiedu għal livelli b’mod sinifikanti aktar għoljin minn dawk li ntlaħqu fil-PIR u żgur jaqbżu l-limitu negliġibbli, jekk il-miżuri jiġu revokati. Fir-rigward tal-Kroazja, instab li l-importazzjonijiet fl-Unjoni kienu negliġibbli fil-perjodu meqjus u l-produzzjoni waqfet kompletament wara l-PIR. Għalhekk mhuwiex probabbli ħafna li din is-sitwazzjoni tinbidel fuq perijodu ta’ żmien qasir.
(90)
Minħabba l-fatt li l-volum tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-Kroazja fil-PIR kien negliġibbli u ma kienx probabbli li jiżdied minħabba raġunijiet spjegati fil-premessa 88 hawn fuq, tqies li l-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 3(4) tar-Regolament bażiku ma ġewx issodisfati fir-rigward tal-importazzjonijiet mill-Kroazja.
(91)
Fir-rigward tal-importazzjonijiet mit-tliet pajjiżi kkonċernati, l-investigazzjoni sabet li l-SPT importati minn dawn il-pajjiżi kienu l-istess fil-karatteristiċi fiżiċi u tekniċi bażiċi tagħhom. Barra minn hekk, it-tipi varji ta’ SPT importati kienu simili tat-tipi prodotti fl-Unjoni u ġew ikkumerċjalizzati fl-Unjoni fl-istess perjodu. Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, tqies li l-SPT importati li joriġinaw mill-pajjiżi kkonċernati kienu jikkompetu mal-SPT prodotti fl-Unjoni.
(92)
Għalhekk, fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, tqies li l-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 3(4) tar-Regolament bażiku ġew issodisfati fir-rigward tar-Russja u l-Ukraina. L-importazzjonijiet minn dawn iż-żewġ pajjiżi għalhekk ġew eżaminati b’mod kumulattiv. Billi l-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 3(4) tar-Regolament bażiku u b’mod partikolari l-kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni bejn il-prodotti importati tagħhom, ma ġewx issodisfati fir-rigward tal-Kroazja, l-importazzjonijiet li joriġinaw minn dan il-pajjiż ġew eżaminati individwalment.
6.3. Importazzjonijiet mir-Russja u l-Ukraina
6.3.1. Volum, sehem fis-suq u prezzijiet tal-importazzjonijiet
(93)
Skont id-dejta mill-Eurostat, il-volum tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġinaw mir-Russja u l-Ukraina naqas b’47 % matul il-perjodu kkunsidrat. B’mod aktar preċiż, kien hemm tnaqqis ewlieni ta’ 44 % fl-2009 u minn dak iż-żmien l-importazzjonijiet naqsu ftit minn 40 611 għal 38 108 tunnellati. Dan għandu jitqies fl-isfond ta’ konsum li qed jonqos.
(94)
Is-sehem fis-suq tal-importazzjonijiet Russi u Ukraini naqas minn 2,7 % għal 2,2 % matul il-perjodu kkunsidrat.
(95)
Sa fejn huma kkonċernati l-prezzijiet medji peżati tal-importazzjonijiet tal-SPT, dawn naqsu bi 15-il punt perċentwali fl-2009, u mbagħad reġgħu żdiedu sakemm fil-PIR laħqu l-istess livell bħal dak fl-2008. Dan it-tnaqqis u żieda sussegwenti segwew bejn wieħed u ieħor it-tendenza tal-kost tal-materja prima.
2008
2009
2010
PIR
Importazzjoni (tunnellati)
72 328
40 611
39 505
38 108
Indiċi
100
56
55
53
Sehem fis-suq %
2,8 %
3,0 %
2,5 %
2,2 %
Indiċi
100
111
93
88
Prezz tal-importazzjoni
741,03
627,66
649,96
734,22
Indiċi
100
85
88
99
6.3.2. Twaqqigħ tal-prezz
(96)
Fid-dawl tan-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-produtturi esportaturi Russi, it-twaqqigħ tal-prezz fir-rigward tal-importazzjonijiet mir-Russja kellu jiġi stabbilit fuq il-bażi tal-istatistika tal-importazzjoni skont il-kodiċi NM bl-użu tal-informazzjoni miġbura fuq il-bażi tal-Artikolu 14(6) tar-Regolament bażiku. It-twaqqigħ tal-prezz fir-rigward tal-importazzjonijiet mill-Ukraina ġie stabbilit bl-użu tal-prezzijiet tal-esportazzjoni tal-produttur esportatur mill-Ukraina li kkoopera, mingħajr id-dazju anti-dumping. Il-prezzijiet tal-bejgħ rilevanti tal-industrija tal-Unjoni kienu dawk għall-klijenti indipendenti, aġġustati fejn meħtieġ għal livell ex-works. Fil-PIR, il-marġni tat-twaqqigħ għall-importazzjonijiet tal-SPT li joriġinaw mir-Russja u l-Ukraina kienu bejn 20,4 % u 55,4 % mingħajr id-dazju anti-dumping.
6.4. Importazzjonijiet mill-Kroazja
6.4.1. Volum, sehem fis-suq u prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Kroazja
(97)
Skont id-dejta mill-Eurostat, il-volum tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġinaw mill-Kroazja żdied b’133 % matul il-perjodu kkunsidrat. Saru ftit importazzjonijiet fl-2008, imbagħad l-importazzjonijiet żdiedu sal-2010, u fil-PIR reġgħu naqsu ftit. B’mod globali, il-livell tal-importazzjonijiet mill-Kroazja baqa’ baxx ħafna matul il-perjodu kkunsidrat kollu.
(98)
Is-sehem fis-suq tal-importazzjonijiet mill-Kroazja żdied minn 0,1 % sa 0,3 % matul il-perjodu kkunsidrat.
(99)
Sa fejn huma kkonċernati l-prezzijiet tal-importazzjoni, dawn naqsu b’mod kontinwu bi 23 % matul il-perjodu kkunsidrat.
2008
2009
2010
PIR
Importazzjonijiet
indiċi
100
153
251
233
Sehem fis-suq %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
0,3 %
Prezz tal-importazzjoni
indiċi
100
89
74
77
6.4.2. Twaqqigħ tal-prezz
(100)
It-twaqqigħ tal-prezz ġie stabbilit bl-użu tal-prezzijiet tal-esportazzjoni tal-produttur mill-Kroazja li kkoopera, mingħajr id-dazju anti-dumping, u nstab li kien 29,3 %. Fid-dawl tan-nuqqas ta’ kwalunkwe produttur esportatur ieħor fil-Kroazja, din il-konklużjoni hija valida wkoll għall-pajjiż kollu kemm hu.
6.5. Pajjiż ieħor ikkonċernat mill-miżuri anti-dumping
(101)
Skont id-dejta tal-Eurostat, il-volum tal-importazzjonijiet tal-SPT, li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, kif definit fl-Artikolu 1(1) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 926/2009 (19) naqas bi 80 % matul il-perjodu kkunsidrat.
(102)
Is-sehem fis-suq tal-importazzjonijiet Ċiniżi naqas minn 20,5 % fl-2008 għal 3,1 % fil-PIR.
7. SITWAZZJONI EKONOMIKA TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
(103)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat il-fatturi ekonomiċi u l-indiċi rilevanti kollha li jaffettwaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni.
7.1. Kummenti preliminari
(104)
Fid-dawl tal-fatt li ntuża t-teħid ta’ kampjuni fir-rigward tal-industrija tal-Unjoni, il-ħsara ġiet ivvalutata kemm fuq il-bażi tal-informazzjoni miġbura fil-livell tal-industrija tal-Unjoni kollha kif definit fil-premessa 57 kif ukoll fuq il-bażi tal-informazzjoni miġbura fil-livell tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun.
(105)
Meta ntuża t-teħid ta’ kampjuni, skont il-prattika stabbilita, ċerti indikaturi tal-ħsara (produzzjoni, kapaċità, produttività, bejgħ, sehem fis-suq, tkabbir u impjiegi) huma analizzati għall-industrija tal-Unjoni kollha kemm hi, filwaqt li dawk l-indikaturi tal-ħsara li jirrigwardaw il-prestazzjoni ta’ kumpaniji individwali, jiġifieri prezzijiet, spejjeż tal-produzzjoni, profitabbiltà, salarji, investimenti, redditu fuq l-investiment, fluss tal-flus, abbiltà li jinkiseb il-kapital, huma eżaminati fuq il-bażi tal-informazzjoni miġbura fil-livell tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun.
7.2. Dejta relatata mal-industrija tal-Unjoni
(a) Produzzjoni
(106)
Il-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqset b’16 % bejn l-2008 u l-PIR, jiġifieri minn 3 479 266 tunnellata għal 2 917 325 tunnellata. Il-volum tal-produzzjoni naqas b’mod sinifikanti bi 43 % fl-2009 bħala konsegwenza tat-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku globali. B’mod konformi mas-sitwazzjoni tad-domanda mtejba, il-volum irkupra fl-2010 u l-PIR u żdied b’27 % bejn l-2009 u l-PIR, iżda ma laħaqx iżjed il-livell tal-2008. Il-volum tal-produzzjoni wera tendenza simili għal dik tal-konsum, iżda naqas inqas mill-konsum fis-suq tal-Unjoni bħala konsegwenza tad-domanda fuq swieq mhux tal-UE.
L-industrija tal-Unjoni
2008
2009
2010
PIR
Volum tal-produzzjoni (tunnellati)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
indiċi
100
57
77
84
(b) Kapaċità u rati tal-użu tal-kapaċità
(107)
Il-kapaċità ta’ produzzjoni baqgħet stabbli matul il-perjodu kkunsidrat. Waqt li l-produzzjoni naqset b’16 %, l-użu tal-kapaċità li rriżultat naqset, minn 80 % fl-2008 sa 67 % fil-PIR. Madankollu, it-tnaqqis ewlieni minn 80 % sa 45 % madankollu sar fl-2009 bħala riżultat tat-tnaqqis fil-volum tal-produzzjoni. Fl-2010 u l-PIR l-użu tal-kapaċità kiber b’mod kontinwu.
L-industrija tal-Unjoni
2008
2009
2010
PIR
Kapaċità
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
indiċi
100
101
100
101
Użu tal-kapaċità
80 %
45 %
62 %
67 %
indiċi
100
56
77
83
(c) Ħażniet
(108)
Sa fejn huma kkonċernati l-ħażniet, il-maġġoranza l-kbira tal-produzzjoni ssir bħala reazzjoni għall-ordnijiet. Għalhekk, filwaqt li l-livell tal-ħażniet tal-produtturi fil-kampjun naqas b’mod sinifikanti fl-2009, iżda żdied, bi fluttwazzjoni żgħira fl-2010 sal-PIR kważi sal-livell tal-2008, huwa meqjus li f’dan il-każ il-ħażniet ma kinux indikatur rilevanti tal-ħsara.
Produtturi fil-kampjun
2008
2009
2010
PIR
Ħażna tal-għeluq (tunnellati)
106 078
82 788
107 490
104 184
indiċi
100
78
101
98
(d) Volum tal-bejgħ
(109)
Il-bejgħ mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni naqas b’21 % bejn l-2008 u l-PIR. Wara li naqas bi 42 % fl-2009, il-volum tal-bejgħ reġa’ żdied b’21 punt perċentwali sal-PIR. Dan l-iżvilupp huwa konformi mal-evoluzzjoni tal-konsum fis-suq tal-Unjoni, li naqas bi 48 % fl-2009 bħala riżultat tat-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku u beda jirkupra wara.
L-industrija tal-Unjoni
2008
2009
2010
PIR
Bejgħ lil partijiet mhux relatati fl-Unjoni (tunnellati)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Indiċi
100
58
73
79
(e) Sehem fis-suq
(110)
L-industrija tal-Unjoni rnexxielha żżid is-sehem fis-suq tagħha bil-mod mill-2008 sal-PIR. Din iż-żieda hija l-aktar dovuta għall-miżuri anti-dumping li huma fis-seħħ kontra l-importazzjonijiet mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina mill-2009 ’l hawn. Is-sehem fis-suq hawn taħt huwa s-sehem tal-bejgħ totali tal-industrija tal-Unjoni, kemm għall-klijenti mhux relatati kif ukoll dawk relatati, fl-Unjoni bħala perċentwal tal-konsum tal-Unjoni.
L-industrija tal-Unjoni
2008
2009
2010
PIR
Sehem fis-suq
70,2 %
78,7 %
84,5 %
85,2 %
Indiċi
100
112
120
121
(f) Tkabbir
(111)
Bejn l-2008 u l-PIR, meta l-konsum tal-Unjoni naqas b’34 %, il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni naqas b’21 % biss. L-industrija tal-Unjoni għalhekk kisbet aktar sehem fis-suq, filwaqt li l-importazzjonijiet mir-Russja u l-Ukraina tilfu 0,6 % matul l-istess perjodu.
(g) Impjiegi
(112)
Il-livell tal-impjiegi tal-industrija tal-Unjoni naqas bi 8 % bejn l-2008 u l-PIR. It-tnaqqis beda fl-2009, kompla fl-2010, iżda fil-PIR reġa’ żdied bi 11 % meta mqabbel mal-2010. Dan juri li l-industrija tal-Unjoni kienet kapaċi tadatta għas-sitwazzjoni ġdida tas-suq.
L-industrija tal-Unjoni
2008
2009
2010
PIR
Impjiegi
14 456
13 131
12 073
13 368
indiċi
100
91
84
92
(h) Produttività
(113)
Il-produttività tal-forza tax-xogħol tal-industrija tal-Unjoni, imkejla bħala output għal kull ekwivalenti għal full time (“FTE”) impjegat kull sena, kienet voltatili matul il-perjodu kkunsidrat.
L-industrija tal-Unjoni
2008
2009
2010
PIR
Produttività tunnellati għal kull impjegat
240,7
150,8
221,6
218,2
indiċi
100
63
92
91
(i) Kobor tal-marġni tad-dumping
(114)
Fid-dawl tal-volum globali tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati, l-impatt fuq l-industrija tal-Unjoni tal-kobor tal-marġnijiet reali tad-dumping ma jistax jitqies negliġibbli.
7.3. Dejta relatata mal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun
(a) Prezzijiet tal-bejgħ u fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet domestiċi
(115)
Il-prezzijiet tal-bejgħ għal kull unità tal-industrija tal-Unjoni naqsu bi 13 % bejn l-2008 u l-PIR. Il-prezzijiet żdiedu ftit fl-2009 qabel ma naqsu bi 17 % fl-2010. Fil-PIR il-prezzijiet telgħu ftit meta mqabbla mal-2010. Dan l-iżvilupp fil-prezzijiet huwa marbut mal-fatt li l-2008 kienet sena b’domanda għolja ħafna u prezzijiet għoljin tal-materja prima li jirriżultaw fi prezzijiet ta’ bejgħ ogħla. L-effetti ta’ dan kienu għadhom jistgħu jinħassu fl-ewwel parti tal-2009. Mit-tieni parti tal-2009, id-domanda naqset b’mod sinifikanti u l-prezzijiet waqfu jsegwu t-tendenza tal-prezzijiet dejjem jonqsu tal-materja prima. Fil-PIR it-tnaqqis tal-prezzijiet deher li kien waqaf.
Produtturi fil-kampjun
2008
2009
2010
PIR
Prezz tal-bejgħ medju għal kull unità fl-UE (EUR/tunnellata)
1 286
1 300
1 086
1 115
Indiċi
100
101
84
87
(b) Salarji
(116)
Bejn l-2008 u l-PIR, is-salarju medju għal kull FTE naqas bi 12 % matul il-perjodu kkunsidrat. Madankollu, ma għandha ssir l-ebda konklużjoni sinifikanti.
(c) Investimenti u abbiltà li jinkiseb il-kapital
(117)
L-investimenti fl-SPT żdiedu b’24 % matul il-perjodu kkunsidrat. L-investimenti kienu sinifikanti u kienu jammontaw għal aktar minn EUR 100 miljun fil-PIR. L-SPT hija industrija li tuża kapital kbir li teħtieġ investimenti sinifikanti fil-linji tal-produzzjoni sabiex tibqa’ kompetittiva. L-investigazzjoni żvelat li l-investimenti saru biex tinżamm il-kapaċità tal-produzzjoni fil-livell attwali tagħha u mhux bl-iskop li jiżdied il-volum tal-produzzjoni. Instab ukoll li l-produtturi fil-kampjun ma ffaċċjawx diffikultajiet fil-kisba tal-kapital matul il-perjodu kkunsidrat.
Produtturi fil-kampjun
2008
2009
2010
PIR
Investimenti (EUR 1 000 )
83 334
91 330
101 775
103 635
indiċi
100
110
122
124
(d) Profitabbiltà fis-suq tal-Unjoni
(118)
Għalkemm il-profitabbiltà naqset b’66 % matul il-perjodu kkunsidrat, il-produtturi fil-kampjun irnexxielhom jiksbu profitti matul il-perjodu kkunsidrat kollu. Il-profitti miksuba mill-2008 sal-PIR kienu ’l fuq mill-profitt immirat ta’ 3 % stabbilit fl-investigazzjoni l-aktar reċenti. Is-sena 2008 kienet sena tajba ħafna bi profitti għoljin. Fl-2009, u fl-2010 wkoll, il-profitabbiltà naqset b’50 % meta mqabbla mas-sena preċedenti, iżda fil-PIR il-profitabbiltà reġgħet żdiedet b’35 % meta mqabbla mal-2010 u kienet ta’ 6,6 %. L-industrija tal-Unjoni rnexxielha tadatta mad-domanda mnaqqsa fl-UE u ġiet megħjuna mid-domanda globali kontinwa għall-produtturi fil-kampjun li permezz tagħha setgħu jnaqqsu l-ispejjez fissi. It-tnaqqis fil-profitabbiltà wara l-2008 huwa spjegat bit-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku li rriżulta fi tnaqqis sinifikanti tad-domanda, tnaqqis fil-prezzijiet u tnaqqis fil-volum tal-produzzjoni li kellu impatt negattiv fuq il-kost tal-produzzjoni.
Produtturi fil-kampjun
2008
2009
2010
PIR
Profitabbiltà fis-suq tal-Unjoni (%)
19,7 %
9,6 %
4,9 %
6,7 %
indiċi
100
49
25
34
(e) Redditu fuq l-investimenti
(119)
Ir-redditu fuq l-investimenti (RFI), espress bħala l-profitt totali ġġenerat mill-attività tal-SPT bħala perċentwal tal-valur nett fil-kotba tal-assi direttament u indirettament relatati mal-produzzjoni tal-SPT, b’mod wiesa’ segwa t-tendenzi ta’ profitabbiltà ta’ hawn fuq matul il-perjodu kkunsidrat kollu u baqa’ pożittiv matul il-perjodu kkunsidrat kollu. Ir-RFI naqas bi 80 % matul il-perjodu kkunsidrat iżda reġa’ żdied fil-PIR b’50 % meta mqabbel mal-2010.
Produtturi fil-kampjun
2008
2009
2010
PIR
RFI (%)
30 %
7 %
4 %
6 %
indiċi
100
23
13
20
(f) Fluss tal-flus
(120)
Is-sitwazzjoni tal-fluss tal-flus iddeterjorat b’mod sinifikanti bejn l-2008 u l-PIR, għax naqset bi 93 %. It-tendenza tal-fluss tal-flus ma evolvietx b’mod konformi mat-tendenza tal-profitabbiltà u dan jista’ jiġi spjegat permezz tal-kost tad-deprezzament, li huwa tipikament għoli għal din l-industrija li tuża kapital kbir.
Produtturi fil-kampjun
2008
2009
2010
PIR
Fluss tal-flus (EUR 1 000 )
466 198
345 152
45 562
33 614
indiċi
100
74
10
7
(g) Irkupru mill-effetti tad-dumping fl-imgħoddi
(121)
Filwaqt li l-indikaturi eżaminati hawn fuq juru li l-industrija tal-Unjoni batiet mit-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku minħabba li naqsu l-volum tal-bejgħ, il-volum tal-produzzjoni, ir-RFI u l-fluss tal-flus, dawn jindikaw ukoll li l-industrija tal-Unjoni adattat it-tagħmir tal-produzzjoni tagħha biex taffaċċja aħjar l-ambjent ekonomiku ġdid u tkun tista’ tieħu l-opportunitajiet fis-swieq tal-Unjoni u mhux tal-Unjoni, b’mod partikolari f’segmenti fejn jistgħu jinkisbu marġnijiet għoljin. It-titjib fis-sitwazzjoni ekonomika u finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni, wara l-impożizzjoni ta’ miżuri anti-dumping fl-2006 kontra l-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati u fl-2009 kontra l-importazzjonijiet mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, juri li l-miżuri huma effettivi u li l-industrija tal-Unjoni rkuprat mill-effetti tal-prattiki ta’ dumping fl-imgħoddi, għalkemm ma għadhiex tilħaq il-livell ta’ profitabbiltà tal-2008.
7.4. Konklużjoni
(122)
Għalkemm il-konsum naqas b’34 %, l-industrija tal-Unjoni irnexxielha żżid is-sehem fis-suq tagħha, u l-volum tal-produzzjoni u l-volum tal-bejgħ naqsu inqas mill-konsum. F’termini ta’ profitabbiltà, l-industrija tal-Unjoni għamlet profitt matul il-perjodu kkunsidrat kollu. Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, wieħed jista’ jikkonkludi li l-industrija tal-Unjoni ma ġarrbitx ħsara materjali matul il-perjodu kkunsidrat.
8. POSSIBBILTÀ TAR-RIKORRENZA TAL-ĦSARA
(123)
Kif spjegat fil-premessi 69, 70, 77 u 78, il-produtturi esportaturi fir-Russja u l-Ukraina għandhom il-potenzjal li jżidu sostanzjalment il-volum tal-esportazzjonijiet tagħhom lejn l-Unjoni billi jużaw il-kapaċità żejda disponibbli ta’ madwar 1 750 000 tunnellata, li hija ekwivalenti għall-konsum totali tal-Unjoni. Il-kapaċità totali tal-produtturi esportaturi fir-Russja u l-Ukraina tammonta għal 5 500 000 tunnellata. Għalhekk mhuwiex probabbli li kwantitajiet sostanzjali ta’ SPT mir-Russja u l-Ukraina jippenetraw is-suq tal-Unjoni biex jerġgħu jiksbu s-sehem fis-suq mitluf minħabba d-dazju anti-dumping fis-seħħ u jżiduh aktar jekk il-miżuri jiġu revokati.
(124)
Kif ġie enfasizzat fil-premessa 95, il-prezzijiet tal-importazzjonijiet mir-Russja u l-Ukraina nstabu li kienu baxxi u inqas mill-prezzijiet tal-UE. Dawn il-prezzijiet baxxi x’aktarx ikomplu jkunu mitluba. Tassew li fil-każ tal-Ukraina, kif huwa indikat fil-premessa 80, il-prezzijiet jistgħu saħansitra jonqsu aktar. Imġiba tal-prezzijiet bħal din, flimkien mal-kapaċità tal-esportaturi f’dawn il-pajjiżi li jwasslu kwantitajiet sinifikanti tal-prodott ikkonċernat lis-suq tal-Unjoni, għandu jkollha, fil-probabbiltà kollha, effett ’l isfel fuq il-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni, b’impatt negattiv mistenni fuq is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni. Kif muri hawn fuq, il-prestazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni hija marbuta mill-qrib mal-livell tal-prezz fis-suq tal-Unjoni. Għalhekk huwa probabbli li jekk l-industrija tal-Unjoni kienet esposta għal aktar volumi ta’ importazzjonijiet mir-Russja u l-Ukraina bi prezzijiet oġġett ta’ dumping, dan jirriżulta fid-deterjorazzjoni tas-sitwazzjoni finanzjarja tagħha kif instab fl-investigazzjoni l-aktar reċenti. Fuq din il-bażi, huwa konkluż li r-revoka tal-miżuri kontra l-importazzjonijiet li joriġinaw mir-Russja u l-Ukraina x’aktarx tirriżulta fir-rikorrenza ta’ ħsara lill-industrija tal-Unjoni.
(125)
Huwa importanti li jiġi mfakkar li miżuri anti-dumping ġew imposti fl-2006 biex jinnewtralizzaw id-dumping ta’ ħsara kkawżat minn importazzjonijiet minn, fost oħrajn, il-Kroazja, ir-Russja u l-Ukraina. Madankollu, l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tibbenefika bis-sħiħ minn dawn il-miżuri billi l-ishma fis-suq ta’ dawn il-pajjiżi ġew sostitwiti b’importazzjonijiet Ċiniżi bi prezz baxx. Dan żgur li kellu effett ta’ restrizzjoni tal-irkupru tal-industrija tal-Unjoni sal-mument meta ġew imposti miżuri kontra ċ-Ċina fl-2009. Għalhekk jista’ jiġi konkluż li l-irkupru tal-industrija tal-industrija tal-Unjoni mid-dumping tal-imgħoddi ma jistax jitqies komplut u li l-industrija tal-Unjoni tibqa’ vulnerabbli għall-effett ta’ ħsara possibbilment ikkawżat mill-preżenza ta’ kwantitajiet sostanzjali ta’ importazzjonijiet oġġett ta’ dumping fis-suq tal-Unjoni.
(126)
Sa fejn għandha x’taqsam il-Kroazja u kif indikat fil-premessa 60, l-impjant uniku qiegħed għall-bejgħ, il-produzzjoni waqfet kompletament u mhuwiex probabbli li terġa’ tibda dalwaqt. Barra minn hekk, minħabba l-volumi negliġibbli esportatati lejn l-Unjoni, anke jekk terġa’ tinbeda l-produzzjoni dalwaqt, mhuwiex probabbli li l-volum li jista’ jiġi esportat lejn l-Unjoni jilħaq il-volumi esportati fl-imgħoddi.
(127)
Għalhekk, fid-dawl tal-esportazzjonijiet negliġibbli fil-perjodu kkunsidrat u l-fatt li l-produzzjoni waqfet kompletament wara l-PIR, huwa konkluż li r-revoka tal-miżuri fuq l-importazzjonijiet li joriġinaw mill-Kroazja wisq probabbli ma tirriżultax fir-rikorrenza ta’ ħsara lill-industrija tal-Unjoni.
9. INTERESS TAL-UNJONI
9.1. Introduzzjoni
(128)
B’konformità mal-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk iż-żamma tal-miżuri anti-dumping eżistenti kontra r-Russja u l-Ukraina jkunux kontra l-interess tal-Unjoni kollha kemm hi. Id-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq apprezzament tal-interessi varji kollha involuti. Għandu jiġi mfakkar li, fl-investigazzjonijiet preċedenti, l-adozzjoni ta’ miżuri ma kinitx ikkunsidrata li tmur kontra l-interess tal-Unjoni. Barra minn hekk, il-fatt li l-investigazzjoni preżenti hija reviżjoni, li b’hekk tanalizza sitwazzjoni li fiha l-miżuri tal-anti-dumping diġà kienu fis-seħħ, jippermetti l-valutazzjoni ta’ kwalunkwe impatt negattiv mhux xieraq fuq il-partijiet ikkonċernati mill-miżuri tal-anti-dumping eżistenti.
(129)
Fuq din il-bażi, ġie eżaminat jekk, minkejja l-konklużjonijiet fuq il-probabbiltà tar-rikorrenza ta’ dumping ta’ ħsara, kinux jeżistu raġunijiet konvinċenti li jwasslu għall-konklużjoni li mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li żżomm miżuri kontra l-importazzjoni li joriġinaw mir-Russja u l-Ukraina f’dan il-każ partikolari.
9.2. Interess tal-industrija tal-Unjoni
(130)
L-industrija tal-Unjoni wriet li hija industrija strutturalment vijabbli. Dan kien ikkonfermat mill-iżvilupp pożittiv tas-sitwazzjoni ekonomika tagħha osservat matul il-perjodu kkunsidrat. B’mod partikolari, il-fatt li l-industrija tal-Unjoni żiedet is-sehem fis-suq tagħha matul il-perjodu kkunsidrat huwa indikatur qawwi li l-industrija tal-Unjoni rnexxielha tadatta għaċ-ċirkostanzi tas-suq li nbidlu. Barra minn hekk, l-industrija tal-Unjoni baqgħet tagħmel profitt matul il-perjodu kkunsidrat.
(131)
Wieħed jista’ raġonevolment jistenna li l-industrija tal-Unjoni tkompli tibbenefika jekk il-miżuri jinżammu. L-impożizzjoni ta’ miżuri se tippermetti lill-industrija tal-Unjoni żżid il-volum tal-bejgħ u l-livell tal-profitt tagħha biex tippermetti investiment kontinwu fil-faċilitajiet tal-produzzjoni tagħha. Jekk il-miżuri kontra l-importazzjonijiet li joriġinaw mir-Russja u l-Ukraina ma jinżammux, huwa probabbli li l-industrija tal-Unjoni terġa’ ġġarrab ħsara mill-importazzjonijiet li żdiedu bi prezzijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn dawn il-pajjiżi u li s-sitwazzjoni finanzjarja tagħha tiddeterjora.
9.3. Interess tal-importaturi
(132)
Huwa mfakkar li fl-investigazzjonijiet preċedenti nstab li l-impatt tal-impożizzjoni ta’ miżuri ma jkunx sinifikanti għall-importaturi. Kif indikat fil-premessa 18, tliet importaturi wieġbu l-kwestjonarju u kkooperaw bis-sħiħ f’din l-investigazzjoni. Huma indikaw li l-miżuri kienu qed jgħollu l-prezzijiet. Madankollu, billi l-investigazzjoni wriet li l-importaturi li kkooperaw iġibu l-SPT minn bosta fornituri minn ħafna pajjiżi differenti u li l-prezzijiet kienu f’livelli kompetittivi, l-impatt possibbli ta’ kontinwazzjoni tal-miżuri fuq l-importazzjonijiet mir-Russja u l-Ukraina se jkun limitat.
(133)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, ġie konkluż li l-miżuri attwali fis-seħħ ma kellhomx effett sostanzjali negattiv fuq is-sitwazzjoni finanzjarja tal-importaturi u li t-tkomplija tal-miżuri ma taffettwahomx b’mod ħażin.
9.4. Interess tal-utenti
(134)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli jidher li s-sehem tal-SPT fl-ispejjez tal-produzzjoni tal-utenti huwa pjuttost baxx. L-SPT huma ġeneralment parti minn proġetti akbar (bojlers, katusi, kostruzzjoni) li minnhom jifformaw biss parti limitata. L-impatt possibbli tat-tkomplija tal-miżuri jista’, għalhekk, ma jkunx sinifikanti.
(135)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-utenti kollha magħrufa. Kif imsemmi fil-premessa 18, utent wieħed biss ikkoopera f’din l-investigazzjoni. Dan indika li ma ġarrabx ħsara minħabba l-eżistenza tal-miżuri peress li sorsi oħra kienu disponibbli u li l-SPT ma kinux jirrappreżentaw sehem sinifikanti tal-ispiża tal-produzzjoni tiegħu. F’dan il-kuntest, ġie konkluż li minħabba l-inċidenza negliġibbli tal-ispiża tal-SPT fuq l-industriji tal-utenti u l-eżistenza ta’ sorsi ta’ provvista oħrajn disponibbli, il-miżuri fis-seħħ ma għandhomx effett sinifikanti fuq l-industrija tal-utenti.
9.5. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(136)
Minħabba dak imsemmi hawn fuq, huwa konkluż li ma hemm l-ebda raġunijiet konvinċenti kontra ż-żamma tal-miżuri anti-dumping attwali.
10. MIŻURI KONTRA D-DUMPING
(137)
Il-partijiet kollha ġew infurmati dwar il-fatti essenzjali u l-kunsiderazzjonijiet li fuq il-bażi tagħhom huwa maħsub li jiġi rakkomandat li jinżammu l-miżuri eżistenti fuq importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina mir-Russja u l-Ukraina u li jintemmu fir-rigward tal-importazzjonijiet li joriġinaw mill-Kroazja. Ingħataw ukoll perjodu biex jagħmlu r-rappreżentazzjonijiet wara dan l-iżvelar.
(138)
Esportatur Russu wieħed talab u ngħata seduta ta’ smigħ mal-Uffiċjal tas-Seduta. Dak l-esportatur argumenta li l-Kummissjoni b’mod mhux korrett ikkonkludiet li ma kkooperax fl-investigazzjoni. Dan l-esportatur kien ippreżenta ruħu bħala parti interessata u pprovda lill-Kummissjoni żewġ sottomissjonijiet, l-aktar relatati mal-ħsara, li tqiesu b’mod xieraq mill-Kummissjoni. Madankollu, dak l-esportatur ma weġibx il-kwestjonarju anti-dumping u ma pprovda l-ebda informazzjoni fir-rigward tal-prezz tal-esportazzjoni tiegħu. Għalhekk il-Kummissjoni ma kellha l-ebda għażla oħra ħlief li tikkalkula l-valur normali fir-rigward tar-Russja fuq il-bażi tal-aħjar fatti disponibbli. L-użu ta’ din il-metodoġija ma ġiex ikkontestat minn dak l-esportatur. F’dawn iċ-ċirkostanzi dan l-esportatur ma jistax jitqies li kkoopera bis-sħiħ fl-investigazzjoni.
(139)
L-istess esportatur iddikjara wkoll li l-iżvelar kien vag, kontradittorju u mhux motivat biżżejjed. Madankollu, din it-talba ma kinitx sostanzjata.
(140)
Esportatur Russu ieħor argumenta li l-importazzjonijiet mir-Russja għandhom jitqiesu b’mod separat minn dawk tal-Ukraina. Madankollu, fl-investigazzjoni l-aktar reċenti, l-importazzjonijiet mir-Russja u l-Ukraina ġew ivvalutati b’mod kumulattiv (flimkien mal-importazzjonijiet mill-Kroazja). Billi l-kundizzjonijiet tal-Artikolu 3(4) tar-Regolament bażiku għadhom issodisfati fir-rigward tal-importazzjonijiet mir-Russja u l-Ukraina, l-effetti ta’ tali importazzjonijiet ġew ivvalutati b’mod kumulattiv kif stabbilit fil-premessi minn (88) sa (92). L-ebda argument ma ġie ppreżentat li jista’ jiġġustifika bidla fil-metodoloġija f’dan ir-rigward.
(141)
Bosta partijiet interessati argumentaw li s-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni ma tirrikjedix iż-żamma tal-miżuri għax ir-rikorrenza ta’ ħsara mhijiex probabbli. Madankollu, ma tressaq l-ebda argument ġdid li jista’ jwassal għal konklużjoni differenti fir-rigward tar-rikorrenza tal-ħsara kif stabbilit fil-premessi minn 123 sa 127 hawn fuq.
(142)
Ġie argumentat ukoll minn bosta partijiet interessati li ż-żmien twil li fih baqgħu fis-seħħ il-miżuri mhuwiex ġustifikat u wasal iż-żmien li jiskadu. F’dan ir-rigward għandu jiġi mfakkar li din hija l-ewwel reviżjoni ta’ skadenza li tikkonċerna l-ambitu attwali tal-prodott. Il-miżuri fir-rigward ta’ dan l-ambitu tal-prodott ilhom fis-seħħ biss mill-2006, u dan ma jistax jitqies bħala tul ta’ żmien mhux ġustifikat. Il-miżuri kienu tassew fis-seħħ bejn l-1997 u l-2004 fir-rigward tal-importazzjonijiet mir-Russja u bejn l-2000 u l-2004 fir-rigward tal-importazzjonijiet mill-Kroazja u l-Ukraina, iżda dawn il-miżuri kienu jikkonċernaw ambitu ħafna iżgħar tal-prodott. Fi kwalunkwe każ, billi nstab f’din l-investigazzjoni li l-kundizzjoijiet fl-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku ġew issodisfati għat-tkomplija tal-miżuri, il-fatt li l-miżuri setgħu kienu fis-seħħ għal bosta snin huwa irrilevanti.
(143)
Fl-aħħar nett ġie ddikjarat li l-importazzjonijiet mir-Russja huma trattati b’mod differenti mill-importazzjonijiet mill-Belarus u l-Kroazja, u dan jista’ jitqies diskriminatorju. Din id-dikjarazzjoni ma tirriflettix ir-realtà għax is-sitwazzjoni fir-rigward ta’ dawn il-pajjiżi hija kompletament differenti. L-ilment fir-rigward tal-importazzjonijiet mill-Belarus ġie rtirat u l-proċediment imbagħad intemm skont l-Artikolu 9(1) tar-Regolament bażiku (20). Wara l-iżvelar, ma ġiet ipprovduta l-ebda indikazzjoni li juru li tali tmiem ma jkunx fl-interess tal-Unjoni. Fir-rigward tal-Kroazja, kif stabbilit fil-premessi minn 63 sa 65, il-produzzjoni fil-Kroazja twaqqfet.
(144)
Għalhekk jista’ jiġi konkluż li l-kummenti li waslu ma kinux ta’ natura li jbiddlu l-konklużjonijiet ta’ hawn fuq.
(145)
Minn dan ta’ hawn fuq jirriżulta li, kif stipulat fl-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, il-miżuri anti-dumping applikabbli għall-importazzjonijiet tal-SPT, li joriġinaw mir-Russja u l-Ukraina, għandhom jinżammu. Għall-kuntrarju, il-miżuri applikabbli għall-importazzjonijiet mill-Kroazja għandhom jitħallew jiskadu,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. B’dan huwa impost dazju definittiv tal-anti-dumping fuq l-importazzjonijiet ta’ pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi tal-ħadid jew tal-azzar, bi profil trasversali ċirkulari, ta’ dijametru estern li ma jaqbiżx l-406,4 mm b’Valur Ekwivalenti tal-Karbonju (Carbon Equivalent Value - CEV) li ma jaqbiżx iż-0,86 skont il-formula u l-analiżi kimika tal-Istitut Internazzjonali tal-Iwweldjar (International Institute of Welding - IIW) (21) li bħalissa huma kklassifikati fi ħdan il-kodiċijiet tan-NM ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 u ex 7304 59 93 (22) (kodiċijiet TARIC 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 u 7304599320) u li joriġinaw mir-Russja u l-Ukraina.
2. Ir-rata tad-dazju definittiv tal-anti-dumping applikabbli għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u prodott mill-kumpaniji ta’ hawn taħt għandha tkun din li ġejja:
Pajjiż
Kumpanija
Dazju anti-dumping
%
Kodiċi addizzjonali TARIC
Ir-Russja
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant u Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant u OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Il-kumpaniji l-oħra kollha
35,8
A999
L-Ukraina
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube u OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Il-kumpaniji l-oħra kollha
25,7
A999
3. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ li jikkonċernaw id-dazji doganali.
4. Il-proċediment ta’ reviżjoni li jikkonċerna l-importazzjonijiet ta’ pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi tal-ħadid jew tal-azzar, bi profil trasversali ċirkulari, ta’ dijametru estern li ma jaqbiżx l-406,4 mm b’Valur Ekwivalenti tal-Karbonju (Carbon Equivalent Value - CEV) li ma jaqbiżx 0,86 skont il-formula u l-analiżi kimika tal-Istitut Internazzjonali tal-Iwweldjar (International Institute of Welding - IIW) li bħalissa huma kklassifikati fi ħdan il-kodiċijiet tan-NM ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 u ex 7304 59 93 u li joriġinaw fil-Kroazja, huwa b’dan terminat.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fil-Lussemburgu, is-26 ta’ Ġunju 2012.