РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 912/2010 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 22 септември 2010 година
за създаване на Европейската агенция за ГНСС, за отмяна на Регламент (ЕО) № 1321/2004 на Съвета за създаване на структури за управление на европейските сателитни радионавигационни програми и за изменение на Регламент (ЕО) № 683/2008 на Европейския парламент и на Съвета
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 172 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Европейската спътникова радионавигационна политика понастоящем се осъществява посредством програмите EGNOS и „Галилео“ (наричани по-нататък „програмите“).
(2)
С Регламент (ЕО) № 1321/2004 на Съвета от 12 юли 2004 г. за създаване на структури за управление на европейските сателитни радионавигационни програми (3) бе създадена агенция на Общността с название Европейски надзорен орган на ГНСС („надзорен орган“).
(3)
Регламент (ЕО) № 683/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 9 юли 2008 година за продължаване на изпълнението на европейските програми за спътникова навигация (EGNOS и „Галилео“) (4) определя новата рамка на публичното управление и финансирането на програмите. В посочения регламент е заложен принципът на строго разделение на областите на компетентност между Европейския съюз, представляван от Комисията, Надзорния орган и Европейската космическа агенция („ЕКА“), като на Комисията се възлага отговорността за управлението на програмите и на нея се поставят задачите, поставени първоначално на Надзорния орган. Регламентът предвижда също така Надзорният орган да изпълнява поверените му задачи, като зачита ролята на Комисията на ръководител на програмите и съблюдава определените от нея насоки.
(4)
В Регламент (ЕО) № 683/2008 Европейският парламент и Съветът приканват Комисията да представи предложение за формално привеждане в съответствие на структурите за управление на програмите, предвидени в Регламент (ЕО) № 1321/2004, към новите роли на Комисията и на Надзорния орган съгласно Регламент (ЕО) № 683/2008.
(5)
Надзорният орган, поради ограничаването на сферата на дейността му, вместо „Надзорен орган за европейската ГНСС“ вече следва да се нарича „Европейска агенция за ГНСС“ (наричана по-долу „Агенцията“). Продължаването на дейностите на Надзорния орган обаче, включително приемствеността по отношение на права и задължения, персонал и валидност на всяко едно взето решение, следва да бъде гарантирано в рамките на Агенцията.
(6)
Целите на Регламент (ЕО) № 1321/2004 следва също да бъдат коригирани с цел да отразят факта, че Агенцията вече не е отговорна за управлението на обществените интереси, свързани с европейските програми за глобална навигационна сателитна система (ГНСС) и за регулирането на тези програми.
(7)
Правният статут на Агенцията следва да бъде такъв, че да ѝ дава възможност при осъществяването на своите задачи да действа като юридическо лице.
(8)
Важно е също така да бъдат променени задачите на Агенцията, като за тази цел се гарантира, че нейните задачи са определени в съответствие с тези, предвидени в член 16 от Регламент (ЕО) № 683/2008, включително възможността Агенцията да изпълнява други дейности, които може да ѝ бъдат възложени от Комисията, за да подпомага Комисията при изпълнението на програмите. Съгласно член 54, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 година относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (5), такива дейности биха могли да включват например проследяване на разработването на процедури за координация и консултиране по въпроси, свързани със сигурността, провеждане на научноизследователски дейности, които са от полза за по-нататъшното развитие и подпомагане на програмите, и предоставяне на помощ при разработването и изпълнението на пилотния проект за Публично регулирана услуга (PRS).
(9)
В кръга на своята компетентност, своите цели и при изпълнението на своите задачи Агенцията следва да спазва по-специално разпоредбите, приложими по отношение на институциите на Съюза.
(10)
В контекста на своя междинен преглед на програмата „Галилео“, предвиден за 2010 г., както е посочено в член 22 от Регламент (ЕО) № 638/2008, Комисията следва да засегне също така въпроса за управлението на програмите в оперативната и експлоатационната фаза и ролята на Агенцията в този контекст.
(11)
С цел да гарантират ефективно осъществяването на задачите на Агенцията, държавите-членки и Комисията следва да имат представители в Административния съвет, на които да са възложени необходимите правомощия за приемане на бюджета, проверка на изпълнението му, приемане на необходимите финансови правила, създаване на прозрачна работна процедура за вземане на решения от страна на Агенцията, одобряване на работната програма на същата и назначаване на изпълнителен директор.
(12)
Освен това е уместно да се включи представител на Европейския парламент в Административния съвет като член без право на глас, тъй като в Регламент (ЕО) № 683/2008 се подчертава ползата от тясното сътрудничество между Европейския парламент, Съвета и Комисията.
(13)
За да се гарантира, че Агенцията изпълнява задачите си, спазвайки ролята на Комисията на ръководител на програмите и съгласно определените от нея насоки, е целесъобразно също така изрично да се предвиди, че Агенцията следва да се управлява от изпълнителен директор под ръководството на Административния съвет в съответствие с насоките, издадени от Комисията за Агенцията. Също толкова важно е да се посочи, че Комисията следва да има петима представители в Административния съвет и че решенията относно ограничен брой задачи на Административния съвет не следва да се приемат без положителния вот на представителите на Комисията.
(14)
За безпрепятственото функциониране на Агенцията е необходимо изпълнителният ѝ директор да се назначава въз основа на неговия принос и документираните му административни и управленски умения, и наличието на съответните компетентност и опит, като при изпълнението на своите задължения да се ползва в пълна степен с независимост и гъвкавост по отношение на организацията на вътрешното функциониране на Агенцията. С изключение на определени дейности и мерки, свързани с акредитацията на сигурността, изпълнителният директор следва да подготвя и осъществява всички необходими мерки за обезпечаване правилното изпълнение на работната програма на Агенцията, всяка година да изготвя проект за общ доклад, който се изпраща до Административния съвет, да изготвя проектостановище относно оценките на приходите и разходите на Агенцията, както и да изпълнява бюджета.
(15)
Административният съвет следва да бъде оправомощен да взема всякакви решения, които могат да гарантират, че Агенцията е в състояние да изпълнява задачите си, с изключение на задачите по акредитация на сигурността, които следва да бъдат поверени на Съвет за акредитация на сигурността за европейските системи за ГНСС (наричан по-нататък „Съвет за акредитация на сигурността“). По отношение на тези задачи по акредитация Административният съвет следва да отговаря единствено за ресурсите и бюджета. Доброто управление на програмите изисква също така задачите на Административния съвет да съответстват на новата функция на Агенцията, определена съгласно член 16 от Регламент (ЕО) № 683/2008, по-специално във връзка с функционирането на центъра за сигурността на Галилео, както и на инструкциите, давани в съответствие със Съвместно действие 2004/552/ОВППС на Съвета от 12 юли 2004 г. за някои аспекти на експлоатацията на европейската спътникова радионавигационна система, свързани със сигурността на Европейския съюз (6).
(16)
Процедурите за назначаване на длъжностни лица, следва да са прозрачни.
(17)
С оглед на обхвата на поверените на Агенцията задачи, които включват акредитацията в областта на сигурността, Научно-техническият комитет, създаден в съответствие с член 9 от Регламент (ЕО) № 1321/2004 следва да бъде закрит, а Комитетът за безопасност и сигурност на системата, създаден с член 10 от посочения регламент, следва да бъде заменен от Съвета за акредитация на сигурността който ще отговаря за акредитацията в областта на сигурността и ще бъде съставен от представители на държавите-членки и Комисията. Върховният представител по въпросите на външните работи и политиката на сигурност (по-нататък „Върховният представител“) и ЕКА следва да имат ролята на наблюдатели в Съвета за акредитация на сигурността.
(18)
Дейностите по акредитация на сигурността следва да се извършват независимо от органите, отговорни за управлението на програмите, а именно Комисията, другите органи на Агенцията, ЕКА и от другите образувания, които отговарят за прилагането на разпоредбите за сигурност. За да се осигури подобна независимост, Съветът за акредитация на сигурността следва да бъде създаден като орган за акредитация на сигурността за европейските системи на ГНСС (по-нататък „системите“) и за приемници, съдържащи технологии във връзка с ПРУ. Той следва да бъде автономен орган, който взема решенията си в рамките на Агенцията по независим и обективен начин, и в интерес на гражданите.
(19)
Като се има предвид, че съгласно Регламент (ЕО) № 683/2008 Комисията ръководи всички дейности, свързани със сигурността на системите, и, че с цел осигуряване на ефективно управление на свързаните със сигурността дейности и спазване на принципа за строго разделение на отговорностите, предвиден в посочения регламент, от първостепенно значение е дейностите на Съвета за акредитация на сигурността да бъдат строго ограничени до дейности по акредитацията на сигурността на системите и в никакъв случай да не накърняват поверените на Комисията дейности по силата на член 13 от Регламент (ЕО) № 683/2008.
(20)
Решенията на Комисията, взети в съответствие с процедурите, включващи участието на Комитета по европейските програми за ГНСС, по никакъв начин не засягат съществуващите правила относно бюджетните въпроси или конкретната компетентност на държавите членки по въпроси на сигурността.
(21)
Съгласно член 13, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 683/2008 в случаи, когато сигурността на Съюза или на държавите-членки може да бъде засегната от функционирането на системите се прилагат процедурите, предвидени в Съвместно действие 2004/552/ОВППС. По-специално в случай на заплаха за сигурността на Съюза или на дадена държава-членка, възникваща в резултат от функционирането или използването на системите, или в случай на заплаха за функционирането на системите, особено в резултат от международна криза, Съветът с единодушие може да вземе решение относно необходимите инструкции за Агенцията и за Комисията. Всеки член на Съвета, Върховният представител или Комисията може да изиска разискване в Съвета за постигане на съгласие относно такива инструкции.
(22)
При прилагане на принципа на субсидиарност решенията за акредитация на сигурността следва да бъдат основани, съгласно определения в стратегията за акредитация на сигурността процес, на местни решения относно акредитацията на сигурността, взети от съответните национални органи за акредитация на сигурността на държавите-членки.
(23)
За да изпълнява всички свои дейности бързо и ефективно, Съветът за акредитация на сигурността следва да разполага с възможността да създава подходящи подчинени органи, действащи съгласно неговите инструкции. Той съответно следва да създаде „група“, която да го подпомага при подготовката на неговите решения, и „Орган за разпределение на криптографски материали“ (ОРКМ), който да управлява и подготвя издаването на криптографски материали, включително „Кодове на оперативните полети“ („Flight Key Cell“), посветени на кодове на оперативните полети за изстрелвания, както и други органи, ако е необходимо, които да работят по конкретни въпроси. При това следва да се отделя специално внимание на необходимата последователност на работата в рамките тези органи.
(24)
Важно е също така дейностите по акредитация на сигурността да бъдат координирани с работата на органите, които ръководят програмите, и на другите образувания, които отговарят за прилагането на разпоредбите по отношение на сигурността.
(25)
Предвид спецификата и сложността на системите е необходимо дейностите по акредитация на сигурността да бъдат провеждани в контекст на колективна отговорност за сигурността на Съюза и на държавите-членки, като се полагат усилия за постигане на консенсус и се включват всички заинтересовани лица от областта на сигурността, както и за непрекъснато наблюдение на риска. Абсолютно необходимо е също така техническата дейност по акредитация на сигурността да бъде поверена на специалисти, притежаващи необходимата квалификация за извършване на акредитация на сложни системи и са проучени за надеждност за подходящо равнище в областта на сигурността.
(26)
За да се гарантира, че Съветът за акредитация на сигурността е в състояние да изпълнява задачите си, е следва също така да се предвиди държавите-членки да предоставят на този Съвет цялата необходима документация, да разрешат на надлежно упълномощени лица достъп до класифицирана информация и до всички обекти под тяхна юрисдикция и да отговарят на местно равнище за акредитацията на сигурността на обектите, намиращи се на тяхна територия.
(27)
Системите, създадени в рамките на програмите, са инфраструктури, обхватът на чиято употреба надхвърля значително националните граници на държавите-членки, и те са изградени като трансевропейски мрежи съгласно разпоредбите на член 172 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Освен това предлаганите чрез тези системи услуги допринасят за развитието на трансевропейските мрежи в областта на транспортната, далекосъобщителната и енергийната инфраструктура.
(28)
Комисията трябва да извърши оценка на последиците за бюджета, произтичащи от финансирането на Агенцията, по отношение на съответния бюджетен ред от разходната част. Въз основа на наличната информация и без да се засяга съответната законодателна процедура, в рамките на бюджетното сътрудничество двете подразделения на бюджетния орган е необходимо да постигнат своевременно споразумение за финансирането на Агенцията. Бюджетната процедура на Съюза е приложима спрямо вноската на Съюза от общия бюджет на Европейския съюз. Освен това Европейската сметна палата извършва одит на счетоводните отчети в съответствие с дял VIII от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002.
(29)
Агенцията следва да прилага съответното законодателство на Съюза, отнасящо се до достъпа на обществеността до документи и защитата на физическите лица по отношение на обработката на лични данни. Освен това тя следва да спазва принципите за в областта на сигурността, приложими по отношение на службите на Съвета и Комисията.
(30)
Следва да се създадат условия, които да позволяват трети държави да участват в Агенцията, при условие че същите са сключили предварително споразумение със Съюза в този смисъл, особено в случай че такива трети държави са били включени в предишните фази на програмата „Галилео“ чрез своя принос към програмата на ЕКА „Галилеосат“.
(31)
Тъй като целите на настоящия регламент, а именно създаването и гарантирането на функционирането на агенция, която по-специално отговаря за акредитацията на сигурността на системите, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки и следователно, поради обхвата и последиците от предвиденото действие, могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тези цели.
(32)
Тъй като наименованието на агенцията ще бъде променено, Регламент (ЕО) № 683/2008 следва да бъде съответно изменен.
(33)
Регламент (ЕО) № 1321/2004 вече е бил изменян. Като се имат предвид въвежданите сега изменения, е целесъобразно, за по-голяма яснота, този регламент да се отмени и да се замени с нов регламент,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ПРЕДМЕТ, ЗАДАЧИ, ОРГАНИ
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се създава агенция на Съюза, наречена „Европейска агенция за ГНСС“ (по-нататък „Агенцията“).
Член 2
Задачи
Задачите на Агенцията са установени в член 16 от Регламент (ЕО) № 683/2008.
Член 3
Органи
Органи на Агенцията са Административният съвет, Съветът за акредитация на сигурността на европейските системи на ГНСС и изпълнителният директор. Те изпълняват задачите си в съответствие с насоките, дадени от Комисията, съгласно установеното в член 16 от Регламент (ЕО) № 683/2008.
Член 4
Правно положение, местни управления
1. Агенцията е орган на Съюза. Тя има юридическа правосубектност.
2. Във всяка една от държавите-членки Агенцията се ползва с най-широката правосубектност, предоставяна на юридическите лица съгласно националното законодателство на съответната държава. По-специално тя може да придобива или да се разпорежда с движимо и недвижимо имущество и да бъде страна по съдебни производства.
3. Агенцията може да взема решения относно установяването на местни управления в държавите-членки с тяхно съгласие, както и в трети държави, участващи в работата на Агенцията в съответствие с член 23.
4. При спазване на изискванията по член 11, параграф 9, Агенцията се представлява от своя изпълнителен директор.
Член 5
Административен съвет
1. Създава се Административен съвет, който изпълнява задачите, изброени в член 6.
2. Административният съвет се състои от по един представител, назначен от всяка държава-членка, петима представители, назначени от Комисията, и един представител без право на глас, назначен от Европейския парламент. Мандатът на членовете на Административния съвет е пет години. Той може да бъде подновяван за максимален срок от пет години. Представител на Върховния представител и представител на ЕКА се поканват за участие в заседанията на Административния съвет като наблюдатели.
3. Когато е целесъобразно, участието на представители на трети държави и условията за такова участие се уреждат с договореностите, посочени в член 23.
4. Административният съвет избира председател и заместник-председател измежду своите членове. Заместник-председателят автоматично заема мястото на председателя, когато последният е възпрепятстван да изпълнява задълженията си. Мандатът на председателя и заместник-председателя е две и половина години, може да бъден подновяван еднократно и изтича, когато те престанат да бъдат членове на Административния съвет.
5. Заседанията на Административния съвет се свикват от неговия председател.
По принцип Изпълнителният директор участва в разискванията, освен ако председателят реши друго.
Административният съвет провежда редовно заседание два пъти годишно. Освен това той заседава по инициатива на председателя или по искане на най-малко една трета от членовете си.
Административният съвет има правото да покани на своите заседания като наблюдател всяко лице, чието мнение може да представлява интерес. При спазване на разпоредбите на процедурния правилник членовете на Административния съвет могат да бъдат подпомагани от съветници или експерти.
Секретариатът на Административния съвет се осигурява от Агенцията.
6. Освен ако в настоящия регламент е предвидено друго, Административният съвет взема своите решения с мнозинство от две трети от членовете си.
7. Всеки представител на държава-членка и на Комисията разполага с един глас. Решенията, основани на член 6, букви б) и д), не могат да се приемат без положителен вот от страна на представителите на Комисията. Изпълнителният директор не участва в гласуването.
Процедурният правилник на Административния съвет урежда по-подробно разпоредбите за гласуване и по-специално условията, съгласно които даден член може да действа от името на друг член.
Член 6
Задачи на Административния съвет
Административният съвет гарантира, че Агенцията изпълнява поверената ѝ работа при условията, установени в настоящия регламент, и взема всички необходими решения за тази цел. По отношение на задачите и решенията за акредитация на сигурността, предвидени в глава III, Административният съвет отговаря единствено за ресурсите и бюджетните въпроси. Административният съвет също така:
а)
назначава изпълнителен директор съгласно член 7, параграф 2;
б)
в срок до 15 ноември всяка година и след получаване на становището на Комисията приема работната програма на Агенцията за следващата година;
в)
изпълнява своите задължения по отношение на бюджета на Агенцията съгласно членове 13 и 14;
г)
осъществява надзор на функционирането на центъра за сигурност на „Галилео“ (по-нататък „Център за наблюдение на сигурността на Галилео“ или „ЦНСГ“), както е посочено в член 16, буква а), подточка ii) от Регламент (ЕО) № 683/2008;
д)
упражнява дисциплинарен контрол над изпълнителния директор;
е)
приема специални разпоредби, необходими за прилагане на правото на достъп до документи на Агенцията в съответствие с член 21;
ж)
приема годишния доклад за дейностите и перспективите на Агенцията и в срок до 1 юли го изпраща на държавите-членки, Европейския парламент, Съвета, Комисията, Сметната палата и на Европейския икономически и социален комитет; Агенцията изпраща на бюджетния орган цялата информация, свързана с резултатите от процедурите по оценката;
з)
приема свой процедурен правилник.
Член 7
Изпълнителен директор
1. Агенцията се управлява от изпълнителния ѝ директор, който осъществява функциите си под ръководството на Административния съвет.
2. Изпълнителният директор се назначава от Административния съвет въз основа на неговите заслуги и документирани административни и управленски умения, както и съответната компетентност и опит, от списък от поне трима кандидати, предложени от Комисията, след открит конкурс вследствие на публикуване на покана за изразяване на интерес в Официален вестник на Европейския съюз и на други места. Административният съвет приема решението за назначаване на изпълнителния директор с мнозинство от три четвърти от членовете си.
Административният съвет има право да освобождава изпълнителния директор и приема решение за това с мнозинство от три четвърти от членовете си.
Мандатът на изпълнителния директор е пет години. Този мандат може да бъде подновен еднократно за още пет години.
3. Европейският парламент или Съветът могат да поискат от изпълнителния директор да представи отчет за изпълнението на своите задачи и да направи заявление пред тези институции.
Член 8
Задачи на изпълнителния директор
Изпълнителният директор:
а)
е отговорен за представляването на Агенцията, с изключение на дейностите и решенията, предприети и взети в съответствие с глави II и III, и отговаря за управлението на същата;
б)
подготвя работата на Административния съвет. Той участва в работата на Административния съвет без право на глас;
в)
отговаря за изпълнението на годишната работна програма на Агенцията под контрола на Административния съвет;
г)
предприема всички необходими мерки, включително приемането на вътрешни административни указания и публикуването на съобщения с цел обезпечаване на функционирането на Агенцията в съответствие с настоящия регламент;
д)
съставя прогнозни оценки на приходите и разходите на Агенцията в съответствие с член 13 и изпълнява бюджета в съответствие с член 14;
е)
всяка година изготвя проект за общ доклад и го представя пред Административния съвет;
ж)
гарантира, че Агенцията, в качеството си на оператор на ЦНСГ, може да изпълни указанията, дадени в съответствие със Съвместно действие 2004/552/ОВППС;
з)
определя организационната структура на Агенцията и я представя на Административния съвет за одобрение;
и)
по отношение на персонала упражнява правомощията, предвидени в член 18;
й)
след одобрение на Административния съвет може да приема необходимите мерки за установяване на местни управления в държавите-членки в съответствие с член 4;
к)
гарантира, че секретариат и всички ресурси, необходими за правилното функциониране са осигурени на Съвета за акредитация на сигурността и на създадените под негово ръководство органи, посочени в член 11, параграф 11.
ГЛАВА II
АСПЕКТИ, СВЪРЗАНИ СЪС СИГУРНОСТТА НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ИЛИ НА ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ
Член 9
Съвместно действие
1. В съответствие с член 13, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 683/2008 винаги, когато сигурността на Съюза или на държавите-членки може да бъде засегната от функционирането на системите, се прилагат процедурите, предвидени в Съвместно действие 2004/552/ОВППС.
2. Комисията информира Съвета относно решенията за акредитация на сигурността, взети в съответствие с глава III, както и относно установения остатъчен риск.
ГЛАВА III
АКРЕДИТАЦИЯ НА СИГУРНОСТТА ЗА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ГНСС
Член 10
Общи принципи
Дейностите по акредитация на сигурността, посочени в настоящата глава, се извършват в съответствие със следните принципи:
а)
дейностите и решенията за акредитация на сигурността се предприемат в контекста на колективна отговорност за сигурността на Съюза и на държавите-членки;
б)
полагат се усилия за вземане на решенията с консенсус, като се включат всички участници, които имат интереси в областта на сигурността;
в)
задачите се изпълняват при зачитане на съответните правила относно сигурността, приложими за Съвета и Комисията (7);
г)
процесът на постоянно наблюдение гарантира, че се познават рисковете за сигурността, че се определят мерки за сигурност, целящи намаляването на тези рискове до приемливо равнище, в съответствие с основните принципи и минималните стандарти, изложени в правилата за сигурност, приложими за Съвета и Комисията, както и че тези мерки се прилагат в съответствие с концепцията за защита „в дълбочина“. Ефективността на тези мерки подлежи на постоянна оценка;
д)
при спазване на определения в стратегията за акредитация на сигурността процес решенията за акредитация на сигурността се основават на местни решения за акредитация на сигурността, взети от съответните национални органи по акредитация на сигурността на държавите-членки;
е)
техническите дейности по акредитация на сигурността се поверяват на специалисти с необходимата квалификация в областта на акредитацията на сложни системи, които са проучени за надеждност за подходящо равнище на достъп до класифицирана информация и действат обективно;
ж)
решенията за акредитация на сигурността се вземат независимо от Комисията, без да се засягат разпоредбите на член 3, и независимо от образуванията, отговорни за изпълнението на програмите. В резултат на това органът по акредитация на сигурността на европейските ГНСС е автономен орган в рамките на Агенцията, който взема независимо своите решения;
з)
дейностите по акредитация на сигурността се извършват при съчетаване на изискването за независимост с необходимостта от подходяща координация между Комисията и органите, отговорни за прилагането на разпоредбите за сигурност.
Член 11
Съвет за акредитация на сигурността
1. В рамките на Агенцията се създава Съвет за акредитация на сигурността на европейските ГНСС (наричан по-нататък „Съвет за акредитация на сигурността“). По отношение на европейските ГНСС Съветът за акредитация на сигурността изпълнява задачите на органа по акредитация на сигурността, посочен в съответните разпоредби относно сигурността, приложими към Съвета и Комисията.
2. Съветът за акредитация на сигурността изпълнява задачите, поверени на Агенцията във връзка с акредитация на сигурността съгласно член 16, буква а), подточка i) от Регламент (ЕО) № 683/2008, и взема „решения за акредитация на сигурността“, както е посочено в настоящия член, по-специално относно одобряване на стратегията по акредитация на сигурността и на изстрелването на спътници, разрешение за експлоатация на системите в различните им конфигурации и за различните услуги, разрешение за експлоатация на наземните станции и по-конкретно на сензорните станции, разположени в трети държави, както и разрешение за производство на приемниците, съдържащи PRS технологии, и на техните компоненти.
3. Акредитацията на сигурността на системите, осъществявана от Съвета за акредитация на сигурността, се състои в установяването на това дали системите съответстват на изискванията за сигурност, посочени в член 13 от Регламент (ЕО) № 683/2008, и съответните правила и разпоредби за сигурност, приложими за Съвета и Комисията.
4. Въз основа на докладите за риска, посочени в параграф 11, Съветът за акредитация на сигурността информира Комисията относно извършената от него оценка на риска и я консултира относно вариантите за третиране на остатъчния риск за дадено решение за акредитация на сигурността.
5. Комисията постоянно информира Съвета за акредитация на сигурността относно въздействието на предстоящите решения на Съвета за акредитация на сигурността върху правилното провеждане на програмите, както и относно прилагането на плановете за третиране на остатъчния риск. Съветът за акредитация взема под внимание всяко подобно становище на Комисията.
6. Решенията на Съвета за акредитация на сигурността се адресират до Комисията.
7. Съвета за акредитация на сигурността се състои от по един представител от всяка държава-членка, един представител на Комисията и един на Върховния представител. Представител на ЕКА се поканва да участва като наблюдател в заседанията на Съвета за акредитация на сигурността.
8. Съвета за акредитация на сигурността изготвя свой процедурен правилник и назначава свой председател.
9. Председателят на Съвета за акредитация на сигурността е отговорен за представляването на Агенцията, доколкото, в съответствие с член 8, изпълнителният директор не е отговорен за това.
10. На Съвета за акредитация на сигурността се предоставя достъп до всички необходими човешки и материални ресурси, за да може той да изпълнява подходящи функции на административна поддръжка, а така също и за да може, заедно с органите, посочени в параграф 11, да изпълнява независимо задачите си, по-специално при работата с досиета, започването и наблюдението на начина на прилагане на процедурите за сигурност и извършването на одити на сигурността на системите, подготовката на решения и организирането на заседания.
11. Съветът за акредитация на сигурността създава специални подчинени органи, които действат под негово ръководство, за разглеждане на конкретни въпроси. По-специално при гарантиране на необходимата приемственост на работата той създава:
-
група, която да осъществява прегледи и изпитвания във връзка с анализа на сигурността, за да изготви съответните доклади за риска с цел подпомагане на Съвета за акредитация при подготовката на неговите решения,
-
Орган за разпределение на криптографски материали (ОРКМ), който да подпомага Съвета за акредитация на сигурността, по-специално по въпросите, свързани с кодовете на полетите.
12. Ако не може да бъде постигнат консенсус в съответствие с общите принципи, посочени в член 10, Съветът за акредитация на сигурността взема решения въз основа на гласуване с мнозинство, както е предвидено в член 16 от Договора за Европейския съюз и без да се накърняват разпоредбите на член 9 от настоящия регламент. Представителят на Комисията и представителят на Върховния представител не гласуват. Председателят на Съвета за акредитация на сигурността подписва решенията, приети от Съвета за акредитация на сигурността от името на последния.
13. Комисията информира Европейския парламент и Съвета без неоснователно забавяне относно въздействието на взетите решения за акредитация на сигурността върху правилното провеждане на програмите. Ако Комисията прецени, че дадено решение, взето от Съвета за акредитация на сигурността, може да има значително въздействие върху правилното провеждане на програмите, например по отношение на разходите и графика, тя незабавно уведомява Европейския парламент и Съвета.
(14) Като взема предвид становищата на Европейския парламент и на Съвета, които следва да бъдат изразявани в срок от един месец, Комисията може да приема всякакви адекватни мерки в съответствие с Регламент (ЕО) № 683/2008.
15. Административният съвет редовно се информира за напредъка на работата на Съвета за акредитация на сигурността.
16. Работният график на Съвета за акредитация на сигурността спазва работната програма за ГНСС на Комисията.
Член 12
Роля на държавите-членки
Държавите-членки:
а)
предоставят на Съвета за акредитация на сигурността цялата информация, която според тях има отношение към целите на акредитацията на сигурността;
б)
предоставят на надлежно упълномощени лица, назначени от Съвета за акредитация на сигурността, разрешение за достъп до всякаква класифицирана информация и до всички свързани със сигурността на системите райони/обекти в тяхна юрисдикция, в съответствие със законовите и подзаконовите разпоредби на съответната държава и без каквато и да било дискриминация на основание гражданство, включително за целите на одити и изпитвания на сигурността съгласно решенията на Съвета за акредитация на сигурността;
в)
поотделно отговарят за разработването на модел за контрол на достъпа, който трябва да представи или изброи районите/обектите, които трябва да бъдат акредитирани, като по модела предварително се постига съгласие между държавите-членки и Съвета за акредитация на сигурността и по този начин се гарантира, че всички държави-членки предоставят еднакво ниво на контрол на достъпа;
г)
отговарят на местно равнище за акредитацията на сигурността на районите, които се намират на тяхна територия и влизат в обхвата на акредитацията на сигурността на европейските ГНСС, и докладват за тази цел пред Съвета за акредитация на сигурността.
ГЛАВА IV
БЮДЖЕТНИ И ФИНАНСОВИ РАЗПОРЕДБИ
Член 13
Бюджет
1. Без да се засягат останалите ресурси и задълженията, които предстои да бъдат определени, приходите на Агенцията включват субсидия от Съюза, включена в общия бюджет на Европейския съюз с оглед обезпечаване на баланса между приходи и разходи.
2. Разходите на Агенцията включват разходи за персонал, администрация и инфраструктура, оперативни разходи и разходи, свързани с функционирането на Съвета за акредитация на сигурността, включително на органите, посочени в член 11, параграф 11, и договорите и споразуменията, сключени от Агенцията с цел изпълнение на поверените ѝ функции.
3. Изпълнителният директор изготвя проектостановище по оценките за приходите и разходите на Агенцията за следващата година и го изпраща на Административния съвет, заедно с проект за щатно разписание.
4. Приходите и разходите трябва да са балансирани.
5. Всяка година на базата на проектостановището за приходите и разходите Административният съвет изготвя становище по оценките за приходите и разходите на Агенцията за следващата финансова година.
6. Това становище по оценките, в което е включен проект за щатно разписание, заедно с временната работна програма, се изпраща в срок до 31 март от Административния съвет до Комисията и до третите държави, с които Съюзът е сключил споразумения в съответствие с член 23.
7. Комисията изпраща становището по оценките до Европейския парламент и до Съвета (наричани по-долу „бюджетен орган“) заедно с проекта за общ бюджет на Европейския съюз.
8. Въз основа на становището по оценките Комисията представя в проекта за общ бюджет на Европейския съюз оценките, които счита за необходими за проекта за щатно разписание, и сумата на субсидиите, които следва да се отделят от общия бюджет, и които Комисията представя пред бюджетния орган в съответствие с член 314 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
9. Бюджетният орган разрешава отпускането на бюджетни кредити за субсидията в полза на Агенцията и приема нейния проект за щатно разписание.
10. Бюджетът се приема от Административния съвет. Бюджетът става окончателен след окончателното приемане на общия бюджет на Европейския съюз. Когато е целесъобразно, в бюджета се внасят съответните изменения.
11. Във възможно най-кратки срокове Административният съвет уведомява бюджетния орган за своето намерение да изпълни всеки проект, който има значителни финансови последици за финансирането на бюджета, и по-специално всякакви проекти, свързани със собственост, например отдаването на сгради под наем или закупуването на такива. Административният съвет информира Комисията по тези въпроси.
12. В случаите, в които дадено поделение на бюджетния орган е изпратило нотификация относно своето намерение да представи становище, същото представя своето становище на Административния съвет в срок от шест седмици от датата на уведомлението за проекта.
Член 14
Изпълнение и контрол на бюджета
1. Изпълнителният директор изпълнява бюджета на Агенцията.
2. До 1 март през годината, следваща всяка финансова година, счетоводителят на Агенцията предава предварителния финансов отчет на счетоводителя на Комисията, заедно с отчет за бюджетното и финансовото управление за тази финансова година. Счетоводителят на Комисията консолидира предварителните финансови отчети на институциите и децентрализираните органи в съответствие с член 128 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002.
3. До 31 март през годината, следваща всяка финансова година, счетоводителят на Комисията изпраща предварителния финансов отчет на Агенцията до Сметната палата, заедно с отчет за бюджетното и финансовото управление за тази финансова година. Отчетът се изпраща и на Европейския парламент и на Съвета.
4. След получаването на съображенията на Сметната палата относно предварителния финансов отчет на Агенцията, съгласно член 129 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 изпълнителният директор съставя окончателния финансов отчет на Агенцията на своя собствена отговорност и го представя пред Административния съвет за становище.
5. Административният съвет представя становище за окончателния финансов отчет на Агенцията.
6. До 1 юли след всяка финансова година изпълнителният директор изпраща окончателния финансов отчет на Европейския парламент, на Съвета, на Комисията и на Сметната палата, заедно със становището на Административния съвет.
7. Окончателният финансов отчет се публикува.
8. Изпълнителният директор изпраща на Сметната палата отговор на становището на същата в срок до 30 септември. Изпълнителният директор изпраща този отговор и до Административния съвет.
9. Изпълнителният директор представя на Европейския парламент, по искане на последния, цялата информация, необходима за безпрепятственото прилагане на процедурата по освобождаването от отговорност за въпросната финансова година, съгласно предвиденото в член 146, параграф 3 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002.
10. По препоръка на Съвета и с квалифицирано мнозинство преди 30 април на година N + 2 Европейският парламент освобождава от отговорност изпълнителния директор за изпълнението на бюджета за година N.
Член 15
Финансови разпоредби
Финансовите правила, приложими по отношение на Агенцията, се приемат от Административния съвет след консултации с Комисията. Те не могат да се отклоняват от разпоредбите на Регламент (ЕО, Евратом) № 2343/2002 на Комисията от 19 ноември 2002 г. относно рамковия Финансов регламент за органите, посочени в член 185 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (8), освен ако такова отклонение се изисква по-конкретно за работата на Агенцията и ако Комисията е дала предварителното си съгласие за това.
ГЛАВА V
ДРУГИ РАЗПОРЕДБИ
Член 16
Мерки за борба с измамите
1. За целите на борбата с измамите, корупцията и другите незаконни дейности се прилагат без ограничения разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1073/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 25 май 1999 г. относно разследванията, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF) (9).
2. Агенцията се присъединява към Междуинституционалното споразумение от 25 май 1999 г. между Европейския парламент, Съвета на Европейския съюз и Комисията на Европейските общности относно вътрешните разследвания, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF) (10), и незабавно издава съответните разпоредби, приложими по отношение на целия персонал на Агенцията.
3. Решенията относно финансирането и споразуменията за прилагане и инструментите, произтичащи от тях, изрично посочват, че при необходимост Сметната палата и OLAF могат да провеждат проверки по места на получателите на финансиране от Агенцията и на агентите, отговорни за разпределянето на това финансиране.
Член 17
Привилегии и имунитети
По отношение на Агенцията се прилага Протоколът за привилегиите и имунитетите на Европейския съюз.
Член 18
Персонал
1. По отношение на персонала на Агенцията се прилагат Правилникът за длъжностните лица на Европейския съюз, Условията за работа на другите служители на Европейския съюз и правилата, съвместно приети от институциите на Европейския съюз за целите на прилагането на Правилника за длъжностните лица и Условията за работа на другите служители. Административният съвет, съгласувано с Комисията, приема необходимите подробни правила за прилагане.
2. Без да се засяга член 8, Агенцията упражнява по отношение на собствения си персонал правомощията, предоставени на назначаващия орган съгласно Правилника за длъжностните лица и Условията за работа на другите служители.
3. Персоналът на Агенцията се състои от назначени от нея служители във връзка с необходимостта да изпълняват нейните задачи, но освен това могат да се привличат и длъжностни лица, преминали през подходящо проучване за надеждност за достъп до класифицирана информация, които са временно назначени или командировани от Комисията или държавите-членки.
4. Разпоредбите, установени в параграфи 1 и 3, се прилагат и за персонала на ЦНСГ.
Член 19
Отговорност
1. Договорната отговорност на Агенцията се регламентира от правото, приложимо по отношение на въпросния договор. Съдът притежава юрисдикцията да взема решения във връзка с всяка арбитражна клауза, съдържаща се в договор, сключен от Агенцията.
2. В случай на извъндоговорна отговорност в съответствие с основните принципи, общи за законодателствата на държавите-членки, Агенцията възмездява всяка вреда, причинена от нейните отдели или от нейните служители при изпълнение на техните служебни задължения.
3. Съдът има юрисдикция по всеки спор, свързан с компенсация за вреда, посочена в параграф 2.
4. Личната отговорност на служителите по отношение на Агенцията се определя от разпоредбите, предвидени в Правилника за длъжностните лица и Условията за работа на другите служители, приложими по отношение на същите.
Член 20
Езици
1. По отношение на Агенцията се прилагат разпоредбите, предвидени в Регламент № 1 от 15 април 1958 г. за определяне на езиковия режим на Европейската икономическа общност (11).
2. Преводаческите услуги, необходими за функционирането на Агенцията, се предоставят от Центъра за преводи за органите на Европейския съюз.
Член 21
Достъп до документи и защита на личните данни
1. По отношение на документите, с които работи Агенцията, се прилага Регламент (ЕО) № 1049/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2001 г. относно публичния достъп до документи на Европейския парламент, на Съвета и на Комисията (12).
2. Административният съвет приема разпоредби за прилагане на Регламент (ЕО) № 1049/2001 в срок от шест месеца след влизането в сила на настоящия регламент.
3. Решенията, взети от Агенцията, съгласно член 8 от Регламент (ЕО) № 1049/2001, могат да бъдат предмет на жалба до омбудсмана или на съдебно производство в Съда на Европейския съюз съгласно съответно член 228 и член 263 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
4. При обработка на данни, свързани с физически лица, Агенцията се ръководи от разпоредбите на Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2000 г. относно защитата на лицата по отношение на обработката на лични данни от институции и органи на Общността и за свободното движение на такива данни (13).
Член 22
Правила, свързани със сигурността
Агенцията прилага принципите за сигурност, съдържащи се в Решение 2001/844/ЕО, ЕОВС, Евратом на Комисията. Тук се включват, inter alia, разпоредби относно обмяната, обработката и съхранението на класифицирана информация.
Член 23
Участие на трети държави
1. Агенцията е открита за участие на трети държави, които за тази цел са сключили споразумения с Европейския съюз.
2. Съгласно съответните разпоредби от тези споразумения се разработват разпоредби, конкретизиращи по-специално характера, мащаба и начина, по който всяка от тези държави ще участва в работата на Агенцията, включително разпоредби, свързани с участието в инициативите, предприети от Агенцията, финансовите вноски и персонала.
ГЛАВА VI
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 24
Изменения в Регламент (ЕО) № 683/2008
Навсякъде в Регламент (ЕО) № 683/2008 думите „Европейски надзорен орган на ГНСС“ и „Надзорен орган“ се заменят съответно с „Европейска агенция за ГНСС“ и „Агенцията“.
Член 25
Отмяна и валидност на предприетите мерки
Регламент (ЕО) № 1321/2004 се отменя. Препратките към отменения регламент се тълкуват като препратки към настоящия регламент. Мерките, приети въз основа на Регламент (ЕО) № 1321/2004, остават валидни.
Член 26
Оценка
До 2012 г. Комисията извършва оценка на настоящия регламент, по-специално по отношение на определените в член 2 задачи на Агенцията, и при необходимост внася предложения.
Член 27
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 22 септември 2010 година.
REGOLAMENT (UE) Nru 912/2010 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tat-22 ta’ Settembru 2010
li jistabbilixxi l-Aġenzija Ewropea GNSS, u jħassar ir-Regolament (KE) Nru 1321/2004 dwar l-istabbiliment ta’ strutturi għat-tmexxija tal-programmi Ewropej ta’ radjunavigazzjoni bis-satellita u li jemenda r-Regolament (KE) Nru 683/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u partikolarment l-Artikolu 172 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkonsultaw il-Kumitat tar-Reġjuni,
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura legislattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Il-politika Ewropea ta’ radjunavigazzjoni bis-satellita hija bħalissa implimentata permezz tal-programmi EGNOS u Galileo (minn hawn 'il quddiem “il-programmi”).
(2)
Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1321/2004 tat-12 ta’ Lulju 2004 dwar l-istabbiliment ta’ strutturi għat-tmexxija tal-programmi Ewropej ta’ radjunavigazzjoni bis-satellita (3), stabbilixxa aġenzija Komunitarja msejħa Awtorità ta’ Viġilanza Ewropea GNSS (minn hawn 'il quddiem “l-Awtorità”).
(3)
Ir-Regolament (KE) Nru 683/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-9 ta’ Lulju 2008 dwar l-implimentazzjoni ulterjuri tal-programmi Ewropej ta’ navigazzjoni bis-satellita (EGNOS u Galileo) (4) jiddefinixxi l-qafas il-ġdid għall-governanza pubblika u l-finanzjament tal-programmi. Huwa jistabbilixxi l-prinċipju tad-diviżjoni stretta tar-responsabbiltajiet bejn l-Unjoni Ewropea, irrappreżentata mill-Kummissjoni, l-Awtorità u l-Aġenzija Spazjali Ewropea (minn hawn 'il quddiem “ESA”), u jagħti lill-Kummissjoni r-responsabbiltà tal-ġestjoni tal-programmi u jattribwilha l-kompiti mogħtija oriġinarjament lill-Awtorità. Huwa jistipula wkoll li l-Awtorità, fit-twettiq tal-kompiti fdati lilha, tiżgura li r-rwol tal-Kummissjoni bħala ġestur tal-programmi jkun rispettat u li l-Awtorità taġixxi f’konformità mal-linji gwida maħruġa mill-Kummissjoni.
(4)
Fir-Regolament (KE) Nru 683/2008, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill stiednu lill-Kummissjoni biex tressaq proposta sabiex l-istrutturi tat-tmexxija tal-programmi kif stabbiliti fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1321/2004 jiġu jaqblu formalment mar-rwoli l-ġodda tal-Kummissjoni u tal-Awtorità kif stipulat fir-Regolament (KE) Nru 683/2008.
(5)
Minħabba l-limitazzjoni tal-attività tagħha, l-Awtorità m’għandhiex tibqa’ tissejjaħ “Awtorità ta’ Viġilanza Ewropea GNSS” iżda “l-Aġenzija Ewropea GNSS” (minn hawn 'il quddiem “l-Aġenzija”). Madankollu, il-kontinwità tal-attivitajiet tal-Awtorità, inkluża l-kontinwità fir-rigward tad-drittijiet u l-obbligi, il-persunal u l-validità ta’ kwalunkwe deċiżjoni meħuda, għandha tiġi żgurata taħt l-Aġenzija.
(6)
L-għanijiet u l-objettivi tar-Regolament (KE) Nru 1321/2004 għandhom ikunu aġġustati wkoll sabiex jirriflettu l-fatt li l-Aġenzija m’għadhiex responsabbli għall-ġestjoni tal-interessi pubbliċi relatati mal-programmi tas-Sistema Globali ta’ Navigazzjoni bis-Satellita Ewropea (GNSS) u għar-regolamentazzjoni ta’ tali programmi.
(7)
L-istatus legali tal-Awtorità għandu jkun tali li jippermettilha li taġixxi bħala persuna ġuridika fit-twettiq tal-kompiti tagħha.
(8)
Huwa importanti wkoll li jiġu mmodifikati l-kompiti tal-Aġenzija u, f’dan ir-rigward, li jiġi żgurat li l-kompiti tagħha jkunu definiti b’konformità ma’ dawk stipulati fl-Artikolu 16 tar-Regolament (KE) Nru 683/2008, inkluża l-possibbiltà li l-Aġenzija twettaq attivitajiet oħrajn li jistgħu jiġu fdati lilha mill-Kummissjoni, sabiex tappoġġja lill-Kummissjoni fl-implimentazzjoni tal-programmi. F’konformità mal-Artikolu 54(2)(b) tar-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 tal-25 ta’ Ġunju 2002 dwar ir-Regolament Finanzjarju applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej (5), tali attivitajiet jistgħu jinkludu, per eżempju, segwitu tal-iżvilupp ta’ proċeduri ta’ koordinazzjoni u konsultazzjoni fi kwistjonijiet ta’ sigurtà, twettiq ta’ riċerka li tkun ta’ benefiċċju għall-iżvilupp u l-promozzjoni tal-programmi, u provvista ta’ appoġġ fl-iżvilupp u l-implimentazzjoni tal-proġett pilota tas-Servizz Pubbliku Regolat (PRS).
(9)
Fi ħdan il-kamp ta’ applikazzjoni tagħha, l-għanijiet tagħha u fit-twettiq tal-kompiti tagħha, l-Awtorità għandha tikkonforma b’mod partikolari mad-dispożizzjonijiet li japplikaw għall-istituzzjonijiet tal-Unjoni.
(10)
Fil-kuntest tar-reviżjoni tagħha ta’ nofs it-terminu tal-programm Galileo ppjanata għall-2010 kif imsemmi fl-Artikolu 22 tar-Regolament (KE) Nru 683/2008, il-Kummissjoni għandha wkoll tindirizza l-kwistjoni tal-governanza tal-programmi fil-fażi operattiva u ta’ esplojtazzjoni u r-rwol tal-Aġenzija f’dan il-kuntest.
(11)
Sabiex jiġi żgurat b’mod effettiv it-twettiq tal-kompiti tal-Awtorità, l-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom ikunu rappreżentati fuq Bord Amministrattiv fdat bis-setgħat meħtieġa sabiex jistabbilixxi l-baġit, jivverifika l-eżekuzzjoni tiegħu, jadotta r-regoli finanzjarji xierqa, jistabbilixxi proċeduri tax-xogħol trasparenti għat-teħid tad-deċiżjonijiet mill-Aġenzija, japprova l-programm tagħha ta’ xogħol u jaħtar id-Direttur Eżekuttiv.
(12)
Huwa xieraq ukoll li jiġi inkluż rappreżentant tal-Parlament Ewropew fil-Bord Amministrattiv bħala membru mingħajr dritt għall-vot, minħabba l-fatt li r-Regolament (KE) Nru 683/2008 enfasizza l-utilità tal-kooperazzjoni mill-qrib bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni.
(13)
Sabiex jiġi żgurat li l-Aġenzija twettaq il-kompiti tagħha waqt li tirrispetta r-rwol tal-Kummissjoni bħala ġestur tal-programmi, u f’konformità mal-linji gwida maħruġa mill-Kummissjoni, huwa importanti wkoll li jiġi ddikjarat espliċitament li l-Aġenzija għandha titmexxa minn Direttur Eżekuttiv taħt is-sorveljanza tal-Bord Amministrattiv, f’konformità mal-linji gwida maħruġa lill-Aġenzija mill-Kummissjoni. Huwa importanti wkoll li jkun speċifikat li l-Kummissjoni għandu jkollha ħames rappreżentanti fuq il-Bord Amministrattiv u li d-deċiżjonijiet rigward għadd limitat ta’ kompiti tal-Bord Amministrattiv ma jistgħux jiġu adottati mingħajr il-vot favorevoli tar-rappreżentanti tal-Kummissjoni.
(14)
Il-funzjonament mingħajr problemi tal-Aġenzija jitlob li d-Direttur Eżekuttiv tagħha jkun maħtur fuq il-bażi ta’ mertu u kapaċitajiet amministrattivi u ta’ tmexxija dokumentati, kif ukoll kompetenza u esperjenza rilevanti, u li hu jaqdi d-dmirijiet tiegħu b’indipendenza u flessibilità totali fir-rigward tal-organizzazzjoni tal-funzjonament intern tal-Aġenzija. Ħlief fir-rigward ta’ ċerti attivitajiet u miżuri relatati mal-akkreditazzjoni tas-sigurtà, id-Direttur Eżekuttiv għandu jipprepara u jieħu l-miżuri kollha meħtieġa sabiex jiżgura li l-programm ta’ ħidma tal-Aġenzija jiġi kompletat kif jixraq, għandu jipprepara kull sena abbozz ta’ rapport ġenerali li għandu jiġi ppreżentat lill-Bord Amministrattiv, għandu jfassal abbozz ta’ dikjarazzjoni ta’ estimi ta’ dħul u nfiq tal-Aġenzija u jimplimenta l-baġit.
(15)
Il-Bord Amministrattiv għandu jingħata s-setgħa li jieħu kwalunkwe deċiżjoni li tista’ tiżgura li l-Aġenzija ikollha l-ħila twettaq il-kompiti tagħha bl-eċċezzjoni tal-kompiti ta’ akkreditazzjoni tas-sigurtà, li għandhom jiġu fdati f’idejn Bord għall-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà għas-sistemi GNSS Ewropej (minn hawn 'il quddiem “il-Bord għall-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà”). Fir-rigward ta’ tali kompiti ta’ akkreditazzjoni il-Bord Amministrattiv għandu jkun responsabbli biss għall-kwistjonijiet ta’ riżorsi u ta’ baġit. Il-governanza tajba tal-programmi teħtieġ ukoll li l-kompiti tal-Bord Amministrattiv ikunu konformi mal-missjonijiet il-ġodda assenjati lill-Aġenzija skont l-Artikolu 16 tar-Regolament (KE) Nru 683/2008, speċjalment fir-rigward tal-operat taċ-ċentru ta’ sigurtà Galileo u l-istruzzjonijiet mogħtija f’konformità mal-Azzjoni Konġunta tal-Kunsill 2004/552/PESK tat-12 ta’ Lulju 2004 dwar aspetti tal-operazzjoni tas-sistema Ewropea tar-radjunavigazzjoni bis-satellita li jaffetwaw is-sigurtà tal-Unjoni Ewropea (6).
(16)
Il-proċeduri għall-ħatra ta’ min jokkupa kariga għandhom ikunu trasparenti.
(17)
Fid-dawl tal-kamp ta’ applikazzjoni tal-kompiti fdati f’idejn l-Aġenzija, li jinkludu l-akkreditazzjoni tas-sigurtà, il-Kumitat Xjentifiku u Tekniku stabbilit skont l-Artikolu 9 tar-Regolament (KE) Nru 1321/2004 għandu jitneħħa u l-Kumitat tas-Sigurtà u tas-Sikurezza tas-Sistema stabbilit skont l-Artikolu 10 ta’ dak ir-Regolament għandu jiġi sostitwit mill-Bord tal-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà, li jkun responsabbli għall-akkreditazzjoni tas-sigurtà u jkun magħmul minn rappreżentanti tal-Istati Membri u tal-Kummissjoni. Ir-Rappreżentant Għoli għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà (minn hawn 'il quddiem imsejjaħ ir-“RGħ”) u l-ESA għandu jkollhom rwol ta’ osservatur fil-Bord għall-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà.
(18)
L-attivitajiet tal-akkreditazzjoni tas-sigurtà għandhom jitwettqu indipendentement mill-awtoritajiet responsabbli għall-ġestjoni tal-programmi, b’mod partikolari l-Kummissjoni, il-korpi l-oħra tal-Aġenzija, l-ESA, kif ukoll entitajiet oħra responsabbli għall-implimentazzjoni tad-dispożizzjonijiet rigward is-sigurtà. Sabiex tiġi żgurata tali indipendenza, il-Bord tal-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà għandu jiġi stabbilit bħala l-awtorità ta’ akkreditazzjoni tas-sigurtà għas-sistemi GNSS Ewropej (minn hawn 'il quddiem “is-sistemi”) u għar-riċevituri li fihom it-teknoloġija tal-PRS. Huwa għandu jkun korp awtonomu li, fi ħdan l-Aġenzija, jieħu d-deċiżjonijiet tiegħu b’mod indipendenti u oġġettiv, fl-interess taċ-ċittadini.
(19)
Peress li l-Kummissjoni, f’konformità mar-Regolament (KE) Nru 683/2008 tmexxi l-aspetti kollha relatati mas-sistema tas-sigurtà, u biex jiġu żgurati governanza effiċjenti tal-aspetti tas-sigurtà u konformità mal-prinċipju ta’ diviżjoni stretta tar-responsabbiltajiet previst f’dak ir-Regolament, huwa essenzjali li l-attivitajiet tal-Bord tal-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà jkunu strettament limitati għall-attivitajiet tal-akkreditazzjoni tas-sigurtà tas-sistemi u li taħt l-ebda ċirkostanza ma jirkbu fuq il-kompiti fdati lill-Kummissjoni skont l-Artikolu 13 tar-Regolament (KE) Nru 683/2008.
(20)
Id-deċiżjonijiet meħuda mill-Kummissjoni skont il-proċeduri li jinvolvu l-Kumitat għall-Programmi tal-GNSS Ewropej mhuma se jaffettwaw bl-ebda mod ir-regoli eżistenti dwar kwistjonijiet baġitarji jew il-kompetenza speċifika tal-Istati Membri dwar kwisjonijiet ta’ sigurtà.
(21)
F’konformità mal-Artikolu 13(4) tar-Regolament (KE) Nru 683/2008, f’każijiet meta s-sigurtà tal-Unjoni jew tal-Istati Membri tista’ tiġi affetwata bl-operazzjoni tas-sistemi, għandhom japplikaw il-proċeduri stipulati fl-Azzjoni Konġunta 2004/552/PESK. B’mod partikolari, fil-każ ta’ theddida għas-sigurtà tal-Unjoni jew ta’ Stat Membru li tirriżulta mill-operazzjoni jew l-użu tas-sistemi jew fil-każ ta’ theddida għall-operazzjoni tas-sistemi, partikolarment bħala riżultat ta’ kriżi internazzjonali, il-Kunsill, filwaqt li jaġixxi unanimament jista’ jiddeċiedi dwar l-istruzzjonijiet neċessarji li għandhom jingħataw lill-Aġenzija u lill-Kummissjoni. Kwalunkwe membru tal-Kunsill, ir-RGħ jew il-Kummissjoni jista’ jitlob diskussjoni tal-Kunsill sabiex ikun hemm qbil dwar tali istruzzjonijiet.
(22)
Fl-applikazzjoni tal-prinċipju ta’ sussidjarjetà, id-deċiżjonijiet dwar l-akkreditazzjoni tas-sigurtà, b’segwitu għall-proċess iddefinit fl-istrateġija għall-akkreditazzjoni tas-sigurtà, għandhom ikunu bbażati fuq deċiżjonijiet lokali dwar l-akkreditazzjoni tas-sigurtà meħuda mill-awtoritajiet nazzjonali għall-akkreditazzjoni tas-sigurtà rispettivi tal-Istati Membri.
(23)
Sabiex iwettaq l-attivitajiet kollha tiegħu b’mod rapidu u effettiv, il-Bord tal-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà għandu jkun jista’ jistabbilixxi korpi sekondarji li jaġixxu fuq l-istruzzjonijiet tiegħu. Għaldaqstant għandu jistabbilixxi panel biex jassistih fil-preparazzjoni tad-deċiżjonijiet tiegħu u Awtorità tad-Distribuzzjoni Kriptografika, għall-ġestjoni u l-preparazzjoni ta’ kwsitjonijiet ta’ materjal kriptografiku, inkluża Unità dwar Kodiċi tat-Titjiriet ddedikata għal kodiċi operattivi tat-titjiriet għall-illanċjar, kif ukoll korpi oħrajn, jekk ikun neċessarju, biex jindirizzaw kwistjonijiet speċifiċi. Meta dan ikun qed isir, għandha tingħata kunsiderazzjoni speċjali fir-rigward tal-kontinwità neċessarja tal-ħidma f’dawk il-korpi.
(24)
Huwa importanti wkoll li l-attivitajiet tal-akkreditazzjoni tas-sigurtà jkunu kkoordinati mal-ħidma tal-awtoritajiet responsabbli mill-ġestjoni tal-programmi kif ukoll entitajiet oħra responsabbli għall-implimentazzjoni tad-dispożizzjonijiet tas-sigurtà.
(25)
Minħabba n-natura speċifika u l-kumplessità tas-sistemi, huwa essenzjali li l-attivitajiet tal-akkreditazzjoni tas-sigurtà jitwettqu f’kuntest ta’ responsabbiltà kollettiva għas-sigurtà tal-Unjoni u tal-Istati Membri, billi jsiru sforzi biex jintlaħaq kunsens u billi jiġu involuti l-partijiet kollha b’interess fis-sigurtà, u għal monitoraġġ permanenti tar-riskju. Huwa wkoll imperattiv li l-attivitajiet tal-akkreditazzjoni teknika tas-sigurtà jiġu fdati f’idejn professjonisti, kwalifikati kif jistħoqq fil-qasam tas-sistemi kumplessi tal-akkreditazzjoni u b’livell adegwat ta’ awtorizzazzjoni tas-sigurtà.
(26)
Sabiex jiġi żgurat li l-Bord tal-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà jkun jista’ jwettaq il-kompiti tiegħu, għandu jkun previst ukoll li l-Istati Membri jfornu lil dak il-Bord bi kwalunkwe dokumentazzjoni meħtieġa, jagħtu aċċess għal informazzjoni klassifikata u għal kwalunkwe żona li tinsab fil-ġurisdizzjoni tagħhom lill-persuni awtorizzati, u li għandhom ikunu responsabbli fil-livell lokali għall-akkreditazzjoni tas-sigurtà ta’ żoni li jinsabu fit-territorju tagħhom.
(27)
Is-sistemi stabbiliti fil-qafas tal-programmi huma infrastrutturi li l-użu tagħhom jestendi ferm lil hinn mill-konfini nazzjonali tal-Istati Membri, u li huma infrastrutturi stabbiliti bħala netwerks trans-Ewropej f’konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 172 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea. Barra minn hekk, is-servizzi pprovduti permezz ta’ tali sistemi jikkontribwixxu għall-iżvilupp ta’ networks trans-Ewropej fl-oqsma tal-infrastrutturi tat-trasport, tat-telekomunikazzjoni u tal-enerġija.
(28)
Il-Kummissjoni għandha tevalwa l-implikazzjonijiet baġitarji tal-finanzjament tal-Aġenzija għall-intestatura tan-nefqa kkonċernata. Abbażi tal-informazzjoni u mingħajr preġudizzju għall-proċedura legislattiva rilevanti, jeħtieġ li ż-żewġ fergħat tal-awtorità baġitarja jiksbu, fil-qafas tal-kooperazzjoni baġitarja, ftehim f’waqtu dwar l-iffinanzjar tal-Aġenzija. Il-proċedura tal-baġit tal-Unjoni hija applikabbli għall-kontribuzzjoni tal-Unjoni li trid titħallas mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea. Barra minn hekk, il-verifika tal-kontijiet għandha ssir mill-Qorti Ewropea tal-Awdituri skont it-Titolu VIII tar-Regolament (KE, Euratom) Nru 1605/2002.
(29)
L-Aġenzija għandha tapplika l-legislazzjoni rilevanti tal-Unjoni dwar l-aċċess tal-pubbliku għad-dokumenti u dwar il-protezzjoni tal-individwu fir-rigward tal-ipproċessar ta’ informazzjoni personali. Għandha wkoll tkun konformi mal-prinċipji tas-sigurtà li japplikaw għall-Kunsill u għas-servizzi tal-Kummissjoni.
(30)
Għandu jkun possibbli għall-pajjiżi terzi li jipparteċipaw fl-Aġenzija, sakemm ikunu kkonkludew ftehim minn qabel mal-Unjoni f’dan ir-rigward, b’mod partikolari meta tali pajjiżi kienu involuti fil-fażijiet preċedenti tal-programm Galileo permezz tal-kontribut tagħhom għall-programm Galileosat tal-ESA.
(31)
Minħabba li l-għanijiet ta’ dan ir-Regolament, jiġifieri li jistabbilixxi u jiżgura l-funzjonament ta’ aġenzija responsabbli, b’mod partikolari, għall-akkreditazzjoni tas-sigurtà tas-sistemi, ma jistgħux jintlaħqu b’mod suffiċjenti mill-Istati Membri u, għalhekk, minħabba l-iskala u l-effetti tal-azzjoni, jistgħu jintlaħqu aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri skont il-prinċipju tas-sussidjarjetà, kif stipulat fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Skont il-prinċipju tal-proporzjonalità kif stipulat f’dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jeċċedix dak li hu neċessarju biex jinkisbu dawk l-għanijiet.
(32)
Peress li l-isem tal-Aġenzija ser jinbidel, ir-Regolament (KE) Nru 683/2008 għandu jiġi emendat kif meħtieġ.
(33)
Ir-Regolament (KE) Nru 1321/2004 ġie emendat preċedentement. Meta wieħed iqis l-emendi li qed jiġu introdotti issa, huwa xieraq, għal finijiet ta’ ċarezza, li jitħassar dak ir-Regolament u jiġi sostitwit b’Regolament ġdid,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
SUĠĠETT, KOMPITI, KORPI
Artikolu 1
Suġġett
Dan ir-Regolament jistabbilixxi Aġenzija Komunitarja, imsejħa l-Aġenzija Ewropea GNSS (minn hawn 'il quddiem “l-Aġenzija”).
Artikolu 2
Kompiti
Il-kompiti tal-Aġenzija għandhom ikunu kif stabbilit fl-Artikolu 16 tar-Regolament (KE) Nru 683/2008.
Artikolu 3
Korpi
Il-korpi tal-Aġenzija għandhom ikunu l-Bord Amministrattiv, il-Bord għall-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà għas-sistemi tal-GNSS Ewropej u d-Direttur Eżekuttiv. Huma għandhom iwettqu l-kompiti tagħhom f’konformità mal-linji gwida maħruġa mill-Kummissjoni kif stabbilit fl-Artikolu 16 tar-Regolament (KE) Nru 683/2008.
Artikolu 4
Status legali, uffiċċji lokali
1. L-Aġenzija għandha tkun korp tal-Unjoni. Hija għandu jkollha personalità ġuridika.
2. F’kull wieħed mill-Istati Membri, l-Aġenzija għandu jkollha l-kapaċità ġuridika l-aktar estensiva li tingħata lill-persuni ġuridiċi taħt il-liġijiet tagħhom. Hija tista’, b’mod partikolari, takkwista jew tiddisponi minn proprjetà mobbli jew immobbli u tkun parti fi proċedimenti legali.
3. L-Aġenzija tista’ tiddeċiedi li tistabbilixxi uffiċċji lokali fl-Istati Membri soġġett għall-kunsens tagħhom, jew f’pajjiżi terzi li jkunu qed jieħdu sehem fil-ħidma tal-Aġenzija f’konformità mal-Artikolu 23.
4. Soġġett għall-Artikolu 11(9), l-Aġenzija għandha tkun rappreżentata mid-Direttur Eżekuttiv tagħha.
Artikolu 5
Bord Amministrattiv
1. B’dan huwa stabbilit Bord Amministrattiv sabiex iwettaq il-kompiti elenkati fl-Artikolu 6.
2. Il-Bord Amministrattiv għandu jkun magħmul minn rappreżentant wieħed maħtur minn kull Stat Membru, ħames rappreżentanti maħtura mill-Kummissjoni u rappreżentant wieħed mingħajr dritt għall-vot maħtur mill-Parlament Ewropew. It-tul tal-mandat tal-membri tal-Bord Amministrattiv għandu jkun ta’ ħames snin. Il-mandat jista’ jiġġedded għal massimu ta’ ħames snin. Rappreżentant tar-RGħ u rappreżentant tal-ESA għandhom jiġu mistiedna biex jattendu l-laqgħat tal-Bord Amministrattiv bħala osservaturi.
3. Fejn ikun xieraq, il-parteċipazzjoni ta’ rappreżentanti minn pajjiżi terzi u l-kondizzjonijiet ta’ din għandhom ikunu stabbiliti fl-arranġamenti msemmija fl-Artikolu 23.
4. Il-Bord Amministrattiv għandu jeleġġi President u Deputat President minn fost il-membri tiegħu. Id-Deputat President għandu awtomatikament jieħu post il-President fejn il-President ma jitħalliex iwettaq dmirijietu. Il-mandat tal-President u tad-Deputat President għandu jkun ta’ sentejn u nofs, u jkun jista’ jiġġedded darba, u għandu jiskadi meta ma jibqgħux membri tal-Bord Amministrattiv.
5. Il-laqgħat tal-Bord Amministrattiv għandhom jissejħu mill-President tiegħu.
Id-Direttur Eżekuttiv għandu normalment jieħu sehem fid-deliberazzjonijiet, sakemm il-President ma jiddeċidix mod ieħor.
Il-Bord Amministrattiv għandu jkollu laqgħa ordinarja darbtejn fis-sena. Barra minn hekk, hu għandu jiltaqa’ fuq l-inizjattiva tal-President tiegħu jew fuq it-talba ta’ mhux inqas minn terz tal-membri tiegħu.
Il-Bord Amministrattiv jista’ jistieden lil kwalunkwe persuna li l-opinjoni tagħha tista’ tkun ta’ interess sabiex tattendi l-laqgħat tiegħu bħala osservatur. Il-membri tal-Bord Amministrattiv jistgħu, soġġett għad-dispożizzjonijiet tar-regoli ta’ proċedura tiegħu, jiġu assistiti minn konsulenti jew esperti.
Is-segretarjat tal-Bord Amministrattiv għandu jkun ipprovdut mill-Aġenzija.
6. Ħlief jekk ikun previst mod ieħor f’dan ir-Regolament, il-Bord Amministrattiv għandu jieħu d-deċiżjonijiet tiegħu b’maġġoranza ta’ żewġ terzi tal-membri tiegħu.
7. Kull rappreżentant tal-Istati Membri u tal-Kummissjoni għandu jkollu vot wieħed. Id-deċiżjonijiet ibbażati fuq l-Artikolu 6(b) u (e) m’għandhomx jiġu adottati mingħajr vot favorevoli tar-rappreżentanti tal-Kummissjoni. Id-Direttur Eżekuttiv ma għandux jivvota.
Ir-regoli ta’ proċedura tal-Bord Amministrattiv għandhom jistabbilixxu arranġamenti iktar dettaljati tal-votazzjoni, b’mod partikolari l-kondizzjonijiet sabiex membru jaġixxi f’isem membru ieħor.
Artikolu 6
Kompiti tal-Bord Amministrattiv
Il-Bord Amministrattiv għandu jiżgura li l-Aġenzija twettaq il-ħidma fdata lilha, skont il-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan ir-Regolament, u għandu jieħu kwalunkwe deċiżjoni meħtieġa għal dan il-għan. Fir-rigward tal-kompiti tal-akkreditazzjoni tas-sigurtà u d-deċiżjonijiet previsti fil-Kapitolu III, il-Bord Amministrattiv għandu jkun responsabbli biss għal materji ta’ riżorsi u dawk baġitarji. Il-Bord Amministrattiv għandu wkoll:
(a)
jaħtar id-Direttur Eżekuttiv skont l-Artikolu 7(2);
(b)
jadotta, sal-15 ta’ Novembru ta’ kull sena, u wara li jirċievi l-opinjoni tal-Kummissjoni, il-programm ta’ ħidma tal-Aġenzija għas-sena li jmiss;
(c)
iwettaq id-dmirijiet tiegħu b’konnessjoni mal-baġit tal-Aġenzija skont l-Artikoli 13 u 14;
(d)
jissorvelja l-operazzjoni taċ-ċentru ta’ sigurtà tal-Galileo, (minn hawn 'il quddiem iċ-“Ċentru ta’ Monitoraġġ tas-Sigurtà Galileo” jew il-“GSMC”) kif imsemmi fl-Artikolu 16(a)(ii) tar- Regolament (KE) Nru 683/2008;
(e)
jeżerċita awtorità dixxiplinarja fuq id-Direttur Eżekuttiv;
(f)
jadotta d-dispożizzjonijiet speċjali meħtieġa għall-implimentazzjoni tad-dritt ta’ aċċess għad-dokumenti tal-Aġenzija, f’konformità mal-Artikolu 21;
(g)
jadotta r-rapport annwali dwar l-attivitajiet u l-prospetti tal-Aġenzija u jibagħtu, sa mhux aktar tard mill-1 ta’ Lulju, lill-Istati Membri, lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kummissjoni, lill-Qorti tal-Awdituri u lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew; l-Aġenzija għandha tibgħat lill-awtorità baġitarja l-informazzjoni kollha rilevanti għar-riżultat tal-proċeduri ta’ valutazzjoni;
(h)
jadotta r-regoli ta’ proċedura tiegħu.
Artikolu 7
Direttur Eżekuttiv
1. L-Aġenzija għandha tiġi amministrata mid-Direttur Eżekuttiv tagħha, li għandu jwettaq dmirijietu taħt is-sorveljanza tal-Bord Amministrattiv.
2. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jinħatar mill-Bord Amministrattiv, fuq il-bażi ta’ mertu u ħiliet amministrattivi u maniġerjali dokumentati, kif ukoll tal-kompetenza u l-esperjenza rilevanti, minn lista ta’ mhux inqas minn tliet kandidati proposti mill-Kummissjoni, wara proċedura ta’ kompetizzjoni miftuħa, wara l-pubblikazzjoni ta’ avviż ta’ sejħa għal espressjonijiet ta’ interess fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea u bnadi oħrajn. Il-Bord Amministrattiv għandu jieħu d-deċiżjoni tiegħu għall-ħatra tad-Direttur Eżekuttiv b’maġġoranza ta’ tliet kwarti tal-membri tiegħu.
Il-Bord Amministrattiv għandu jkollu s-setgħa li jkeċċi lid-Direttur Eżekuttiv u għandu jadotta d-deċiżjoni tiegħu għal dak il-għan b’maġġoranza ta’ tliet kwarti tal-membri tiegħu.
Il-mandat tad-Direttur Eżekuttiv għandu jkun ta’ ħames snin. Din il-kariga tista’ tiġġedded darba għal perijodu ieħor ta’ ħames snin.
3. Il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill jistgħu jitolbu lid-Direttur Eżekuttiv biex jippreżenta rapport dwar il-prestazzjoni tad-doveri tiegħu, u jagħmel dikjarazzjoni quddiem dawk l-istituzzjonijiet.
Artikolu 8
Kompiti tad-Direttur Eżekuttiv
Id-Direttur Eżekuttiv:
(a)
għandu jkun responsabbli li jirrappreżenta lill-Aġenzija, bl-eċċezzjoni tal-attivitajiet u d-deċiżjonijiet meħuda f’konformità mal-Kapitoli II u III, u għandu jkun responsabbli għall-ġestjoni tagħha;
(b)
għandu jħejji l-ħidma tal-Bord Amministrattiv. Huwa għandu jipparteċipa, mingħajr ma jkollu d-dritt tal-vot, fil-ħidma tal-Bord Amministrattiv;
(c)
għandu jkun responsabbli għall-implimentazzjoni tal-programm ta’ ħidma annwali tal-Aġenzija taħt il-kontroll tal-Bord Amministrattiv;
(d)
għandu jieħu l-miżuri kollha meħtieġa, inkluż l-adozzjoni ta’ struzzjonijiet amministrattivi interni u l-pubblikazzjoni ta’ avviżi, sabiex jiżgura li l-Aġenzija tiffunzjona f’konformità ma’ dan ir-Regolament;
(e)
għandu jfassal estimi tad-dħul u l-infiq tal-Aġenzija f’konformità mal-Artikolu 13, u għandu jimplimenta l-baġit f’konformità mal-Artikolu 14;
(f)
għandu jħejji abbozz ta’ rapport ġenerali kull sena u jippreżentah lill-Bord Amministrattiv;
(g)
għandu jiżgura li l-Aġenzija, bħala l-operatur tal-GSMC, tkun kapaċi tirrispondi għal struzzjonijiet previsti taħt l-Azzjoni Konġunta 2004/552/PESK;
(h)
għandu jiddefinixxi l-istruttura tal-organizzazzjoni tal-Aġenzija u jippreżentha lill-Bord Amministrattiv għall-approvazzjoni;
(i)
għandu jeżerċita, fir-rigward tal-persunal, is-setgħat stabbiliti fl-Artikolu 18;
(j)
jista’ jadotta, wara l-approvazzjoni tal-Bord Amministrattiv, il-miżuri meħtieġa sabiex jistabbilixxi uffiċċji lokali fi Stati Membri f’konformità mal-Artikolu 4;
(k)
għandu jiżgura li jkunu provvduti s-segretarjat u r-riżorsi meħtieġa kollha għall-funzjonament xieraq tal-Bord għall-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà u għall-korpi stabbiliti taħt l-awtorità tiegħu msemmija fl-Artikolu 11(11).
KAPITOLU II
ASPETTI RELATATI MAS-SIGURITÀ TAL-UNJONI EWROPEA JEW TAL-ISTATI MEMBRI TAGĦHA
Artikolu 9
Azzjoni Konġunta
1. F’konformità mal-Artikolu 13(4) tar-Regolament (KE) Nru 683/2008, kull meta s-sigurtà tal-Unjoni jew tal-Istati Membri tagħha tista’ tiġi affetwata bl-operazzjoni tas-sistemi, għandhom japplikaw il-proċeduri mniżżlin fl-Azzjoni Konġunta 2004/552/PESK.
2. Id-deċiżjonijiet dwar l-akkreditazzjoni tas-sigurtà meħuda f’konformità mal-Kapitolu III, kif ukoll ir-riskji residwi identifikati, għandhom jiġu komunikati mill-Kummissjoni lill-Kunsill għall-informazzjoni.
KAPITOLU III
AKKREDITAZZJONI TAS-SIGURTÀ GĦAS-SISTEMI TAL-GNSS EWROPEJ
Artikolu 10
Prinċipji ġenerali
L-attivitajiet tal-akkreditazzjoni tas-sigurtà msemmija f’dan il-Kapitolu għandhom jitwettqu f’konformità mal-prinċipji li ġejjin:
(a)
l-attivitajiet u d-deċiżjonijiet dwar l-akkreditazzjoni tas-sigurtà jittieħdu f’kuntest ta’ responsabbiltà kollettiva għas-sigurtà tal-Unjoni u tal-Istati Membri;
(b)
għandhom isiru sforzi biex id-deċiżjonijiet jittieħdu bil-kunsens u bl-involviment tal-partijiet rilevanti kollha li għandhom interess fi kwistjonijiet ta’ sigurtà;
(c)
il-kompiti għandhom jitwettqu b’osservanza tar-regoli tas-sigurtà rilevanti applikabbli għall-Kunsill u l-Kummissjoni (7);
(d)
proċess ta’ monitoraġġ permanenti għandu jiżgura li r-riskji tas-sigurtà jkunu magħrufa, il-miżuri tas-sigurtà jkunu definiti biex jitnaqqsu tali riskji sa livell aċċettabbli f’konformità mal-prinċipji bażiċi u l-istandards minimi jiġu stabbiliti fir-regoli tas-sigurtà applikabbli għall-Kunsill u l-Kummissjoni u li dawn il-miżuri jiġu applikati f’konformità mal-kunċett ta’ difiża fil-fond. L-effettività ta’ tali miżuri għandha tiġi evalwata kontinwament;
(e)
id-deċiżjonijiet dwar l-akkreditazzjoni tas-sigurtà, b’segwitu għall-proċess iddefinit fl-istrateġija għall-akkreditazzjoni tas-sigurtà, għandhom ikunu bbażati fuq deċiżjonijiet lokali dwar l-akkreditazzjoni tas-sigurtà meħuda mill-awtoritajiet nazzjonali għall-akkreditazzjoni tas-sigurtà rispettivi tal-Istati Membri;
(f)
l-attivitajiet tal-akkreditazzjoni tas-sigurtà teknika għandhom ikunu fdati f’idejn professjonisti, debitament kwalifikati fil-qasam tal-akkreditazzjoni ta’ sistemi kumplessi, li jkollhom livell adegwat ta’ awtorizzazzjoni ta’ sigurtà, li jaġixxu b’mod oġġettiv;
(g)
id-deċiżjonijiet tal-akkreditazzjoni tas-sigurtà għandhom jittieħdu b’mod indipendenti mill-Kummissjoni, mingħajr ħsara għall-Artikolu 3, u għall-entitajiet responsabbli għall-implimentazzjoni tal-programmi. Bħala riżultat, awtorità tal-akkreditazzjoni tas-sigurtà għas-sistemi tal-GNSS Ewropej għandha tkun korp awtonomu, fi ħdan l-Aġenzija, li jieħu d-deċiżjonijiet tiegħu b’mod indipendenti;
(h)
l-attivitajiet tal-akkreditazzjoni tas-sigurtà għandhom jitwettqu b’rispett għar-rekwiżit għal indipendenza u l-ħtieġa għal koordinazzjoni adegwata, bejn il-Kummissjoni u l-awtoritajiet responsabbli għall-implimentazzjoni tad-dispożizzjonijiet tas-sigurtà.
Artikolu 11
Bord għall-Akkreditazzjoni tas-sigurtà
1. Fi ħdan l-Aġenzija għandu jiġi stabbilit Bord għall-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà għas-sistemi tal-GNSS Ewropej (minn hawn 'il quddiem “il-Bord għall-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà”). Fir-rigward tas-sistemi tal-GNSS Ewropej, il-Bord għall-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà għandu jkollu l-kompiti tal-awtorità għall-akkreditazzjoni tas-sigurtà, kif imsemmi fir-regoli rilevanti dwar is-sigurtà applikabbli għall-Kunsill u l-Kummissjoni.
2. Il-Bord għall-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà għandu jwettaq il-kompiti fdati lill-Aġenzija fir-rigward tal-akkreditazzjoni tas-sigurtà skont l-Artikolu 16(a)(i) tar-Regolament (KE) Nru 683/2008 u jieħu “deċiżjonijiet dwar l-akkreditazzjoni tas-sigurtà” kif previst fl-Artikolu preżenti, b’mod partikolari dwar l-approvazzjoni ta’ lanċjar ta’ satellita, l-awtorizzazzjoni li jitħaddmu s-sistemi fil-konfigurazzjonijiet differenti tagħhom u għad-diversi servizzi, l-awtorizzazzjoni li jopera l-istazzjonijiet tal-art u b’mod partikolari l-istazzjonijiet sensuri li jkunu f’ pajjiżi terzi, kif ukoll l-awtorizzazzjoni li jiġu manifatturati riċevituri li jkollhom teknoloġija PRS u l-komponenti tagħhom.
3. L-akkreditazzjoni tas-sigurtà tas-sistemi mill-Bord għall-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà għandha tikkonsisti mill-istabbiliment ta’ konformità tas-sistemi mar-rekwiżiti ta’ sigurtà msemmijin fl-Artikolu 13 tar-Regolament (KE) Nru 683/2008 u f’konformità mar-regoli u regolamenti rilevanti dwar is-sigurtà applikabbli għall-Kunsill u l-Kummissjoni.
4. Abbażi tar-rapporti dwar ir-riskju msemmija fil-paragrafu 11, il-Bord għall-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà għandu jinforma lill-Kummissjoni dwar il-valutazzjoni tar-riskju tiegħu u jipprovdi parir lill-Kummissjoni dwar għażliet għat-trattament ta’ riskju residwu għal deċiżjoni partikolari tal-akkreditazzjoni tas-sigurtà.
5. Il-Kummissjoni għandha żżomm lill-Bord għall-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà kontinwament infurmat dwar l-impatt ta’ kwalunkwe deċiżjoni li l-Bord għall-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà jkun qed jipprevedi dwar it-twettiq xieraq tal-programmi u l-implimentazzjoni ta’ pjani għat-trattament ta’ riskju residwu. Il-Bord għall-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà għandu jieħu nota ta’ kwalunkwe tali opinjoni tal-Kummissjoni.
6. Id-deċiżjonijiet tal-Bord għall-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà għandhom ikunu indirizzati lill-Kummissjoni.
7. Il-Bord għall-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà għandu jkun magħmul minn rappreżentant wieħed minn kull Stat Membru, rappreżentant wieħed mill-Kummissjoni u ieħor mir-RGħ. Għandu jiġi mistieden rappreżentant tal-ESA biex jattendi l-laqgħat tal-Bord għall-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà bħala osservatur.
8. Il-Bord għall-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà għandu jistabbilixxi r-regoli ta’ proċedura tiegħu u għandu jaħtar il-President tiegħu.
9. Il-President tal-Bord għall-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà għandu jkun responsabbli biex jirrappreżenta l-Aġenzija dment li d-Direttur Eżekuttiv, skont l-Artikolu 8, ma jkunx responsabbli.
10. Il-Bord għall-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà għandu jkollu aċċess għar-riżorsi umani u materjali kollha meħtieġa biex jipprovdi funzjonijiet ta’ appoġġ amministrattiv xieraq u biex ikun jista’, flimkien mal-korpi msemmija fil-paragrafu 11, iwettaq il-kompiti tiegħu b’mod indipendenti, b’mod partikolari meta jittratta fajls, jagħti bidu għal u jissorvelja l-implimentazzjoni ta’ proċeduri tas-sigurtà u jwettaq verifiki tas-sigurtà ta’ sistema, iħejji deċiżjonijiet u jorganizza l-laqgħat tiegħu.
11. Il-Bord għall-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà għandu jwaqqaf korpi subordinati speċjali, li jaġixxu fuq l-istruzzjonijiet tiegħu biex jindirizzaw kwistjonijiet speċjali. B’mod partikulari, filwaqt li jiżgura l-kontinwità neċessarja tal-ħidma, għandu jwaqqaf:
-
panel biex iwettaq reviżjonijiet ta’ analiżi tas-sigurtà u testijiet biex jiġu prodotti r-rapporti rilevanti dwar ir-riskju sabiex jassistih fil-preparazzjoni tad-deċiżjonijiet tiegħu,
-
Awtorità tad-Distribuzzjoni Kriptografika (CDA) biex tassisti lill-Bord għall-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà, b’mod partikolari fir-rigward ta’ kwistjonijiet relatati mal-kodiċi tat-titjiriet.
12. Jekk ma jkunx jista’ jintlaħaq kunsens skont il-prinċipji ġenerali msemmijin fl-Artikolu 10 ta’ dan ir-Regolament, il-Bord għall-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà għandu jieħu d-deċiżjonijiet abbażi ta’ votazzjoni ta’ maġġoranza, kif previst fl-Artikolu 16 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea u mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 9 ta’ dan ir-Regolament. Ir-rappreżentant tal-Kummissjoni u r-rappreżentant tar-RGħ m’għandhomx jivvutaw. Il-President tal-Bord għall-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà għandu jiffirma, f’isem il-Bord għall-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà, id-deċiżjonijiet adottati mill-Bord għall-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà.
13. Il-Kummissjoni għandha żżomm lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill infurmati, mingħajr dewmien bla bżonn, dwar l-impatt tal-adozzjoni ta’ deċiżjonijiet ta’ akkreditazzjoni tas-sigurtà fuq it-tmexxija xierqa tal-programmi. Jekk il-Kummissjoni tqis li deċiżjoni meħuda mill-Bord għall-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà jista’ jkollha effett sinifikanti fuq it-twettiq xieraq tal-programmi, pereżempju fir-rigward ta’ spejjeż u skeda, hija għandha immedjatament tinforma lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
14. B’kont meħud tal-fehmiet tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, li għandhom jiġu espressi fi żmien xahar, il-Kummissjoni tista’ tadotta kwalunkwe miżura adegwata f’konformità mar-Regolament (KE) Nru 683/2008.
15. Il-Bord Amministrattiv għandu jiġi informat regolarment dwar l-iżvilupp tal-ħidma tal-Bord għall-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà.
16. L-iskeda ta’ żmien għall-ħidma tal-Bord għall-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà għandha tirrispetta l-programm ta’ ħidma tal-Kummissjoni dwar il-GNSS.
Artikolu 12
Rwol tal-Istati Membri
L-Istati Membri għandhom:
(a)
jgħaddu lill-Bord għall-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà l-informazzjoni kollha li huma jikkunsidraw rilevanti għall-finijiet tal-akkreditazzjoni tas-sigurtà;
(b)
jippermettu li persuni awtorizzati kif dovut maħturin mill-Bord għall-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà ikollhom aċċess għal kwalunkwe informazzjoni klassifikata u żoni/siti relatati mas-sigurtà tas-sistemi li jaqgħu taħt il-ġurisdizzjoni tagħhom, f’konformità mal-liġijiet u r-regolamenti nazzjonali tagħhom, u mingħajr kwalunkwe diskriminazzjoni abbażi ta’ nazzjonalità, inkluż għall-finijiet tal-verifiki u t-testijiet tas-sigurtà kif deċiż mill-Bord għall-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà;
(c)
ikunu responsabbli, kull wieħed minnhom, għat-tħejjija ta’ mudell għall-kontroll tal-aċċess, jiġifieri, deskrizzjoni jew lista ta’ żoni/siti li għandhom jiġu akkreditati, u li għandha tkun maqbula minn qabel bejn l-Istati Membri u l-Bord għall-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà, biex b’hekk jiġi żgurat li l-istess livell ta’ aċċess qed jiġi pprovdut mill-Istati Membri kollha;
(d)
ikunu responsabbli, fil-livell lokali, għall-akkreditazzjoni tas-sigurtà taż-żoni li jinsabu fit-territorju tagħhom u li jagħmlu parti miż-żona tal-akkreditazzjoni tas-sigurtà tas-sistemi tal-GNSS Ewropej, u jirrapportaw, għal dan il-għan, lill-Bord għall-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà.
KAPITOLU IV
DISPOŻIZZJONIJIET BAĠITARJI U FINANZJARJI
Artikolu 13
Baġit
1. Mingħajr preġudizzju għal riżorsi u ħlasijiet dovuti oħra li għad iridu jiġu definiti, id-dħul tal-Aġenzija għandu jinkludi sussidju tal-Unjoni miżjud fil-budget ġenerali tal-Unjoni Ewropea sabiex jiġi żgurat bilanċ bejn id-dħul u l-infiq.
2. L-infiq tal-Aġenzija għandu jkopri l-infiq għall-persunal, għall-amministrazzjoni u għall-infrastruttura, l-ispejjeż operazzjonali u l-infiq assoċjat mal-funzjonament tal-Bord għall-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà, inklużi l-korpi msemmija fl-Artikolu 11(11), u l-kuntratti u l-ftehimiet konklużi mill-Aġenzija biex twettaq il-kompiti li ġew fdati lilha.
3. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jfassal abbozz ta’ dikjarazzjoni tal-estimi ta’ dħul u nfiq tal-Aġenzija għas-sena suċċessiva u għandu jibagħtu lill-Bord Amministrattiv, flimkien ma’ abbozz ta’ pjan ta’ stabbiliment.
4. Id-dħul u l-infiq għandhom ikunu bbilanċjati.
5. Kull sena l-Bord Amministrattiv, abbażi tal-abbozz tad-dikjarazzjoni ta’ dħul u nfiq, għandu jipproduċi dikjarazzjoni tal-estimi ta’ dħul u nfiq għall-Aġenzija għas-sena finanzjarja suċċessiva.
6. Din id-dikjarazzjoni tal-estimi, li għandha tinkludi abbozz ta’ pjan ta’ stabbiliment flimkien mal-programm ta’ ħidma proviżorju, għandha tintbagħat sal-31 ta’ Marzu mill-Bord Amministrattiv lill-Kummissjoni u lill-pajjiżi terzi li magħhom l-Unjoni kkonkludiet ftehimiet f’konformità mal-Artikolu 23.
7. Id-dikjarazzjoni tal-estimi għandha tintbagħat mill-Kummissjoni lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill (minn hawn 'il quddiem “l-awtorità baġitarja”) flimkien mal-abbozz tal-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea.
8. Abbażi tad-dikjarazzjoni tal-estimi, il-Kummissjoni għandha ddaħħal fl-abbozz tal-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea l-estimi li hi tikkunsidra meħtieġa għall-pjan ta’ stabbiliment u l-ammont ta’ sussidju li għandu jidħol fil-baġit ġenerali, li hi għandha tressaq quddiem l-awtoritá baġitarja f’konformità mal-Artikolu 314 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
9. L-awtorità baġitarja għandha tawtorizza l-approprjazzjonijiet għas-sussidju lill-Aġenzija u għandha tadotta l-pjan ta’ stabbiliment għall-Aġenzija.
10. Il-baġit għandu jiġi adottat mill-Bord Amministrattiv. Huwa għandu jsir finali wara l-adozzjoni definittiva tal-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea. Fejn adatt, huwa għandu jiġi aġġustat kif meħtieġ.
11. Il-Bord Amministrattiv għandu, mill-aktar fis possibbli, jinnotifika lill-awtorità baġitarja dwar l-intenzjoni tiegħu li jimplimenta kwalunkwe proġett li jkollu implikazzjonijiet finanzjarji sinifikattivi għall-finanzjament tal-baġit, b’mod partikolari kwalunkwe proġett relatat mal-kiri jew ix-xiri ta’ bini. Huwa għandu jinforma lill-Kummissjoni b’dan.
12. Fejn fergħa tal-awtoritá baġitarja tkun innotifikat l-intenzjoni tagħha li tagħti opinjoni, hi għandha tibgħat l-opinjoni tagħha lill-Bord Amministrattiv fi żmien sitt ġimgħat mid-data tan-notifika tal-proġett.
Artikolu 14
Implimentazzjoni u kontroll tal-baġit
1. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jimplimenta l-baġit tal-Aġenzija.
2. Sal-1 ta’ Marzu wara kull sena finanzjarja, l-uffiċjal tal-kontabilità tal-Aġenzija għandu jikkomunika l-kontijiet proviżorji lill-uffiċjal tal-kontabilità tal-Kummissjoni, flimkien ma’ rapport dwar il-ġestjoni baġitarja u finanzjarja għal dik is-sena finanzjarja. L-uffiċjal tal-kontabilità tal-Kummissjoni għandu jikkonsolida l-kontijiet proviżorji tal-istituzzjonijiet u l-korpi deċentralizzati f’konformità mal-Artikolu 128 tar-Regolament (KE, Euratom) Nru 1605/2002.
3. Sal-31 ta’ Marzu wara kull sena finanzjarja, l-uffiċċjal tal-kontabilità tal-Kummissjoni għandu jibgħat il-kontijiet proviżorji tal-Aġenzija lill-Qorti tal-Awdituri, flimkien ma’ rapport dwar il-ġestjoni baġitarja u finanzjarja għal dik is-sena finanzjarja. Ir-rapport għandu wkoll jintbagħat lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
4. Meta jaslu l-osservazzjonijiet tal-Qorti tal-Awdituri dwar il-kontijiet proviżorji tal-Aġenzija skont l-Artikolu 129 tar-Regolament (KE, Euratom) Nru 1605/2002, id-Direttur Eżekuttiv għandu jfassal il-kontijiet finali tal-Aġenzija taħt ir-responsabbilità tiegħu stess u jippreżentahom lill-Bord Amministrattiv għal opinjoni.
5. Il-Bord Amministrattiv għandu joħroġ opinjoni dwar il-kontijiet finali tal-Aġenzija.
6. Id-Direttur Eżekuttiv, sal-1 ta’ Lulju ta’ wara kull sena finanzjarja, għandu jibgħat il-kontijiet finali lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kummissjoni u lill-Qorti tal-Awdituri, flimkien mal-opinjoni tal-Bord Amministrattiv.
7. Il-kontijiet finali għandhom jiġu ppubblikati.
8. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jibgħat lill-Qorti tal-Awdituri tweġiba għall-osservazzjonijiet tagħha sat-30 ta’ Settembru. Huwa għandu jibgħat din it-tweġiba lill-Bord Amministrattiv ukoll.
9. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jippreżenta lill-Parlament Ewropew, fuq it-talba ta’ dan tal-aħħar, l-informazzjoni kollha meħtieġa sabiex tiġi applikata bla xkiel il-proċedura ta’ kwittanza għas-sena finanzjarja inkwistjoni, kif stabbilit fl-Artikolu 146(3) tar-Regolament (KE, Euratom) Nru 1605/2002.
10. Il-Parlament Ewropew, fuq rakkomandazzjoni mill-Kunsill li jaġixxi b’maġġoranza kwalifikata, għandu, qabel it-30 ta’ April tas-sena N + 2, jagħti kwittanza lid-Direttur Eżekuttiv fir-rigward tal-implimentazzjoni tal-baġit għas-sena N.
Artikolu 15
Dispożizzjonijiet finanzjarji
Ir-regoli finanzjarji applikabbli għall-Aġenzija ghandhom jigu adottati mill-Bord Amministrattiv wara li l-Kummissjoni tkun ġiet ikkonsultata. Huma ma jistgħux jitbiegħdu mir-Regolament tal-Kummissjoni (KE, Euratom) Nru 2343/2002 tad-19 ta’ Novembru 2002 dwar ir-Regolament Finanzjarju strutturali għall-entitajiet imsemmijin fl-Artikolu 185 tar-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 dwar ir-Regolament Finanzjarju li jgħodd għall-baġit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej (8) ħlief meta tali tbegħid ikun speċifikament meħtieġ għall-operat tal-Aġenzija u l-Kummissjoni tkun tat il-kunsens tagħha minn qabel.
KAPITOLU V
DISPOŻIZZJONIJIET MIXXELANJI
Artikolu 16
Miżuri kontra l-frodi
1. Sabiex jiġu miġġielda l-frodi, il-korruzzjoni u attivitajiet illegali oħra, id-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KE) Nru 1073/1999 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta’ Mejju 1999 dwar investigazzjonijiet immexxija mill-Uffiċċju Ewropew ta’ Kontra l-Frodi (OLAF) (9) għandhom japplikaw mingħajr restrizzjoni.
2. L-Aġenzija għandha taderixxi mal-Ftehim Interistituzzjonali tal-25 ta’ Mejju 1999 bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill tal-Unjoni Ewropea u l-Kummissjoni tal-Komunitajiet Ewropej dwar investigazzjonijiet interni mill-Uffiċċju Ewropew ta’ Kontra l-Frodi (OLAF) (10) u għandha toħroġ, mingħajr dewmien, dispożizzjonijiet adatti applikabbli għall-persunal kollu tal-Aġenzija.
3. Id-deċiżjonijiet relatati mal-finanzjament u l-ftehimiet u l-istrumenti implimentattivi li jirriżultaw minnhom għandhom jistipulaw b’mod espliċitu li l-Qorti tal-Awdituri u l-OLAF jistgħu, fejn meħtieġ, jagħmlu kontrolli fuq il-post fuq dawk li jirċievu finanzjament tal-Aġenzija u l-aġenti responsabbli li jallokawh.
Artikolu 17
Privileġġi u immunitajiet
Il-Protokoll dwar il-Privileġġi u l-Immunitajiet tal-Unjoni Ewropea għandu japplika għall-Aġenzija.
Artikolu 18
Persunal
1. Ir-Regolamenti tal-Persunal tal-Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, il-Kondizzjonijiet ta’ impjieg ta’ ħaddiema oħra tal-Unjoni Ewropea u r-regoli adottati konġuntament mill-istituzzjonijiet tal-Unjoni Ewropea għall-finijiet tal-applikazzjoni ta’ dawk ir-Regolamenti tal-Persunal u l-Kondizzjonjiet ta’ impjieg, għandhom japplikaw għall-persunal tal-Aġenzija. Il-Bord Amministrattiv, bi ftehim mal-Kummissjoni, għandu jadotta r-regoli dettaljati meħtieġa ta’ applikazzjoni.
2. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 8, is-setgħat konferiti fuq l-awtorità nominanti mir-Regolamenti tal-Persunal u l-Kondizzjonijiet ta’ impjieg ta’ ħaddiema oħra għandhom jiġu eżerċitati mill-Aġenzija fir-rigward tal-persunal tagħha.
3. Il-persunal tal-Aġenzija għandu jikkonsisti minn ħaddiema reklutati mill-Aġenzija kif meħtieġ għat-twettiq tal-kompiti tagħha, iżda jista’ jinkludi wkoll uffiċjali, bl-awtorizzazzjoni adatta li jkunu ġew assenjati jew issekondati mill-Kummissjoni jew l-Istati Membri fuq bażi temporanja.
4. Id-dispożizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 1 u 3 għandhom japplikaw ukoll għall-persunal tal-GSMC.
Artikolu 19
Responsabbiltà
1. Ir-responsabbiltà kuntrattwali tal-Aġenzija għandha tiġi rregolata mil-liġi applikabbli għall-kuntratt inkwistjoni. Il-Qorti tal-Ġustizzja għandu jkollha ġurisdizzjoni li tagħti sentenza skont kwalunkwe klawsola ta’ arbitraġġ li tkun f’kuntratt konkluż mill-Aġenzija.
2. Fil-każ ta’ responsabbiltà mhux kuntrattwali, l-Aġenzija għandha, skont il-prinċipji ġenerali komuni għal-liġijiet tal-Istati Membri, tagħmel tajjeb għal kull ħsara kkawżata mid-dipartimenti tagħha jew mill-ħaddiema tagħha fit-twettiq ta’ dmirijiethom.
3. Il-Qorti tal-Ġustizzja għandu jkollha ġurisdizzjoni fi kwalunkwe tilwim relatat ma’ kumpens għal dannu kif imsemmi fil-paragrafu 2.
4. Ir-responsabbiltà personali lejn l-Aġenzija tal-ħaddiema tagħha għandha tkun irregolata bid-disposizzjonijiet stabbiliti fir-Regolamenti tal-Persunal jew fil-Kondizzjonijiet ta’ impjieg applikabbli għalihom.
Artikolu 20
Lingwi
1. Id-dispożizzjonijiet stabbiliti fir-Regolament Nru 1 tal-15 ta’ April 1958 li jistabbilixxi l-lingwi li għandhom jintużaw mill-Komunità Ekonomika Ewropea (11) għandhom japplikaw għall-Aġenzija.
2. Is-servizzi ta’ traduzzjoni meħtieġa għall-funzjonament tal-Aġenzija għandhom jiġu pprovduti miċ-Ċentru ta’ Traduzzjoni għall-korpi tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 21
Aċċess għal dokumenti u protezzjoni ta’ data ta’ natura personali
1. Ir-Regolament (KE) Nru 1049/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-30 ta’ Mejju 2001 dwar l-aċċess pubbliku għad-dokumenti tal-Parlament Ewropew, tal-Kunsill u tal-Kummissjoni (12) għandu japplika għal dokumenti miżmumin mill-Aġenzija.
2. Il-Bord Amministrattiv għandu jadotta arranġamenti għall-implimentazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 1049/2001 fi żmien sitt xhur wara d-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
3. Deċiżjonijiet meħudin mill-Aġenzija skont l-Artikolu 8 tar-Regolament (KE) Nru 1049/2001 jistgħu jkunu s-suġġett ta’ ilment lill-Ombudsman jew ta’ azzjoni quddiem il-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea, skont l-Artikoli 228 u 263 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea rispettivament.
4. Meta tkun qed tipproċessa data relatata ma’ individwi, l-Aġenzija għandha tkun soġġetta għad-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KE) Nru 45/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-18 ta’ Diċembru 2000 dwar il-protezzjoni ta’ individwu fir-rigward tal-ipproċessar ta’ data personali mill-istituzzjonijiet u l-korpi tal-Komunità u dwar il-moviment liberu ta’ dak id-data (13).
Artikolu 22
Regoli ta’ sigurtà
L-Aġenzija għandha tapplika l-prinċipji ta’ sigurtà li jinsabu fid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2001/844/KE, KEFA, Euratom. Dan għandu jkopri, fost oħrajn, dispożizzjonijiet għall-iskambju, it-trattament u l-ħażna ta’ informazzjoni klassifikata.
Artikolu 23
Parteċipazzjoni ta’ pajjiżi terzi
1. L-Aġenzija għandha tkun miftuħa għall-parteċipazzjoni ta’ pajjiżi terzi, li jkunu daħlu fi ftehimiet mal-Unjoni Ewropea f’dan ir-rigward.
2. Skont id-dispożizzjonijiet rilevanti ta’ dawn il-ftehimiet, għandhom jiġu żviluppati arranġamenti li jispeċifikaw, b’mod partikolari, ix-xorta, safejn u l-mod kif dawn il-pajjiżi ikunu ser jieħdu sehem fil-ħidma tal-Aġenzija, inklużi dispożizzjonijiet relatati mal-parteċipazzjoni fl-inizjattivi meħuda mill-Aġenzija, il-kontribuzzjonijiet finanzjarji u l-persunal.
KAPITOLU VI
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 24
Emendi għar-Regolament (KE) Nru 683/2008
Fir-Regolament (KE) Nru 683/2008 kollu, il-kliem “Awtortità Superviżorja Ewropea GNSS” u “Awtorità” għandhom jiġu sostitwiti b’ “Aġenzija Ewropea GNSS” u “Aġenzija” rispettivament.
Artikolu 25
Tħassir u validità tal-miżuri meħuda
Ir-Regolament (KE) Nru 1321/2004 huwa b’dan imħassar. Ir-referenzi għar-Regolament imħassar għandhom jitqiesu bħala referenzi għal dan ir-Regolament. Kwalunkwe miżura adottata abbażi tar-Regolament (KE) Nru 1321/2004 għandha tibqa’ valida.
Artikolu 26
Evalwazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tagħmel evalwazzjoni ta’ dan ir-regolament sal-2012, partikolarment fir-rigward tal-kompiti tal-Aġenzija stabbiliti fl-Artikolu 2 u, jekk ikun meħtieġ, tippreżenta proposti.
Artikolu 27
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, it-22 ta’ Settembru 2010.