РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 23 май 2012 година
за прекратяване на антисубсидийната процедура по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия
(2012/278/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 14 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 115/2012 (2) („временният регламент“) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно изравнително мито върху вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия („Индия“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше открита на 13 май 2011 г. (3) след жалба, подадена на 31 март 2011 г. от European Industrial Fasteners Institute (EIFI) („жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части.
(3)
Както е посочено в съображение 21 от временния регламент, разследването на субсидирането и вредата обхвана периода от 1 април 2010 г. до 31 март 2011 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи отношение към оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РП („разглежданият период“).
1.2. Последваща процедура
(4)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни изравнителни мерки („временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни предоставиха в писмен вид своите становища относно временните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(5)
Комисията продължи да търси и проверява цялата информация, която смяташе за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и в случаите, в които това бе целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(6)
Впоследствие всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които се възнамеряваше да се прекрати антисубсидийната процедура по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия и да се освободят обезпечените с временното мито суми („окончателното разгласяване“). На страните бе даден срок, в който могат да представят своите коментари по окончателното разгласяване.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(7)
След окончателното разгласяване една от страните повтори коментарите си относно определението на разглеждания продукт и на сходния продукт в съображения 22 и 23 от временния регламент, като заяви, че някои видове на продукта следва да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване.
(8)
При разследването обаче беше потвърдено, че различните видове на продукта са включени в описанието на разглеждания продукт и на сходния продукт и имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики и видове крайна употреба, поради което принадлежат на една и съща категория на продукта. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(9)
Поради липса на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт констатациите в съображения 22 и 23 от временния регламент се потвърждават.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(10)
В съображение 24 от временния регламент са посочени схемите, за които се твърди, че включват предоставянето на субсидии, а именно:
а)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme - „DEPBS“);
б)
схема за предварителни разрешения (Advance Authorisation Scheme - „AAS“);
в)
схема за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS“);
г)
схема за експортно ориентирани единици (Export Oriented Units Scheme - „EOUS“);
д)
схема за фокусиране върху продукта (Focus Product Scheme - „FPS“);
е)
схема за експортно кредитиране (Export Credit Scheme - „ECS“);
ж)
схема за освобождаване от данък върху електроенергията.
(11)
Индустрията на Съюза изрази съмнение дали Комисията не е пропуснала да вземе предвид някои схеми за субсидиране, като вследствие на това изрази становището, че субсидиите, за които е установено, че са били получавани от индийските производители, са оценени на по-ниска стойност от действителната.
(12)
В отговор на това следва да се отбележи, че в жалбата са посочени голям брой национални и местни схеми за субсидиране, които бяха включени във въпросника до производителите износители от Индия и бяха разследвани от Комисията. Единствено за изброените в съображение 10 по-горе схеми обаче бе установено, че са били средство за предоставяне на субсидии на разследваните производители износители, включени в извадката.
(13)
Поради липсата на други коментари констатациите в съображения 24-27 от временния регламент се потвърждават.
(14)
Не бяха получени коментари по констатациите относно FPS и схемата за освобождаване от данък върху електроенергията. Съдействащите производители износители от Индия представиха подробни коментари по отношение на схемите DEPBS, AAS, EPCGS и ECS. Повечето коментари бяха свързани с изчисленията на размера на субсидията, а в резултат на някои от коментарите тези изчисления бяха минимално коригирани. Цялостните заключения относно тези схеми обаче не бяха повлияни от коментарите и се потвърждават. Бяха получени коментари и по схемата EOUS. Като се вземе предвид влиянието на тези коментари по схемата EOUS, обобщени по-долу в съображения 13-19, не е необходимо подробно възпроизвеждане на другите получени коментари по посочените по-горе четири схеми.
3.2. Схема за експортно ориентирани единици (EOUS)
3.2.1. Общи положения
(15)
Следва да се припомни, че в съответствие с посоченото в раздел 3.5 от временния регламент ключово задължение на съответната експортно ориентирана единица („EOU“), посочено в документа „Политика за външната търговия“ за периода 2009-2014 г., е да постигне нетни външнотърговски („НВТ“) приходи, което означава, че през съответния референтен период (петгодишен) общата стойност на износа трябва да бъде по-висока от общата стойност на внесените стоки. По принцип всички предприятия, които поемат задължение да изнасят всичките си произведени стоки или услуги, могат да се ползват от схемата EOUS. В замяна дружествата, които са със статут на експортно ориентирани единици, имат право да ползват някои отстъпки, изброени в съображение 71 от временния регламент. Тези отстъпки представляват финансово участие от страна на правителството на Индия („ПИ“) по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент и чрез тях се предоставя полза на експортно ориентираните единици. Те зависят правно от извършването на износ и поради това се считат за специфични и подлежащи на изравняване в съответствие с член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(16)
Във временния регламент беше посочено, че схемата EOUS не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не отговаря на строгите правила, определени в приложение I (букви з) и и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Действително, не беше установено, че ПИ има на разположение система или процедура за проверка, посредством която да се потвърди дали и в какви количества набавените безмитно и/или освободени от данък върху продажбите суровини и материали са били вложени в производството на изнасяния продукт (вж. раздел II, точка 4 от приложение II към основния регламент, а по отношение на схемите за възстановяване за заместители - раздел II, точка 2 от приложение III към основния регламент). С действащата система за проверка се цели проследяване на изпълнението на задължението за осигуряване на НВТ приходи, а не на влагането на внасяните стоки в производството на изнасяни стоки.
(17)
След временното разгласяване не бяха повдигнати аргументи по същество, насочени срещу описаното по-горе естество на схемата EOUS, и по-специално липсата на ефективна система за проверка и изпълняването на условията за прилагане на изравнителни мерки. Поради това се потвърждават заключенията относно схемата EOUS, изложени накратко в съображения 78-81 от временния регламент.
3.2.2. Становище на Viraj Profiles Limited
(18)
Единствената включена в извадката страна със статут на EOU беше дружеството Viraj Profiles Limited („Viraj“). Установеният на предварителния етап размер на субсидията за посочения производител като експортно ориентирана единица беше 2,73 %, като общият размер на субсидията беше 3,2 %. В обемно изражение Viraj представляваше 87 % от вноса от Индия в Съюза.
(19)
Както вече беше посочено в съображение 77 от временния регламент, Viraj представи подробни коментари по схемата. Засегнатият производител износител изрази твърдението, че изчислената по схемата субсидия не отговаря на условията по член 15, параграф 1 от основния регламент, в съответствие с който размерът на изравнителното мито не трябва да надвишава размера на действително получените от дружеството и подлежащи на изравняване субсидии. Той заяви, че поради това общият размер на субсидията за дружеството би следвало да е под 2 %, т.е. de minimis. Дружеството представи подробни счетоводни данни в подкрепа на твърдението си.
(20)
Твърдението беше надлежно разгледано. Беше възможно да се установи връзка между представените от Viraj подробни счетоводни данни и проверените на място счетоводни данни, като въз основа на тези данни беше направен изводът, че подлежащата на изравнителни мерки полза, получена от дружеството през разследвания период, действително е оценена на по-високо от реалното ниво. Поради това изравнителното мито за Viraj беше съответно преизчислено.
(21)
Впоследствие размерът на субсидията за Viraj по схемата EOUS беше преизчислен и окончателно определен на 0,44 %. С включването на размерите на субсидията, установени за схемите EPCGS (преизчислен на 0,05 %), ECS (преизчислен на 0,12 %) и схемата за освобождаване от данък върху електроенергията (0,09 %), общият размер на субсидията за Viraj беше окончателно определен на 0,7 %, т.е. под прага de minimis.
3.2.3. Коментари на индустрията на Съюза относно окончателното разгласяване
(22)
След окончателното разгласяване от страна на индустрията на Съюза бяха представени коментари, съдържащи твърдението, че изчисленията, извършени във връзка с получените от Viraj ползи по схемата EUOS, са необосновани и неточни. Твърдеше се, че анализът на Комисията е непълен и непоследователен по отношение на начина, по който институциите обикновено прилагат изравнителни мерки за тази схема, и че не са взети предвид други възможни сценарии, при които Viraj да е реализирало освободения от мито внос по неправомерен начин. Освен това от индустрията на Съюза изразиха твърдението, че късното представяне от страна на Viraj на неповерителните коментари относно временното разгласяване сериозно е накърнило правото на защита на индустрията на Съюза.
(23)
По отношение на преизчислението на маржа на субсидията на Viraj следва да бъде пояснено, че посоченият производител износител беше доказал, че определеното временно изравнително мито превишава размера на действително получените и подлежащи на изравняване субсидии. Действително, дружеството доказа, че потенциалното неплатено мито е било оценено на по-високо от действителното ниво, поради което то трябваше да бъде коригирано в окончателното изчисление. Налагането на изравнителни мерки по отношение на определено финансово участие, с което ясно и недвусмислено не се предоставя каквато и да е полза на Viraj, щеше да противоречи на разпоредбите в член 3 от основния регламент. Смята се обаче, че във връзка с някои сделки със схемата са предоставени специфични субсидии на засегнатото дружество, по отношение на които следва да бъдат наложени изравнителни мерки. Поради това този подход съответства напълно на досегашния начин, по който институциите са прилагали изравнителни мерки по отношение на схемата. В съответствие с това преразглеждането на маржа на субсидията по схемата EOUS отговаря напълно на разпоредбите в член 15, параграф 1 от основния регламент.
(24)
Що се отнася до твърдението за нарушаване на правото на защита на индустрията на Съюза, следва да бъде отбелязано, че коментарите на Viraj относно изчислението на субсидията по схемата EOUS бяха включени също в две неповерителни становища, представени преди налагането на временните мерки, както и в две последващи неповерителни становища. Първото от тези становища с основно значение, което даде на Комисията основание да направи задълбочен анализ на въпроса и в крайна сметка да преразгледа позицията си, беше представено през декември 2011 г. и беше включено в съображение 77 от временния регламент. Всички споменати по-горе документи бяха незабавно включени в досието за проверка от заинтересованите страни. Коментарите на Viraj относно временното разгласяване само резюмираха вече представената в предишните становища позиция. Въпреки че неповерителната версия на коментарите на Viraj относно временното разгласяване действително беше представена на късен етап, Комисията незабавно я предостави на вниманието на индустрията на Съюза, на която беше даден допълнителен период, за да направи своите коментари по нея.
(25)
С оглед на изложеното по-горе твърденията на индустрията на Съюза трябваше да бъдат отхвърлени.
3.2.4. Други въпроси, свързани със субсидиране
(26)
Бяха получени коментари и по отношение на изчислението на маржа на субсидиране на съдействащите, но невключени в извадката производители износители, и на остатъчния марж на субсидиране. Освен това единственият производител износител, който беше поискал индивидуално разглеждане, настоя искането му да бъде разгледано. При все това с оглед на заключенията в раздела за причинно-следствената връзка по-долу не е необходимо по тези въпроси да бъде оформено окончателно становище.
4. ИНДУСТРИЯ НА СЪЮЗА
(27)
Поради липса на коментари относно производството на Съюза и индустрията на Съюза констатациите в съображения 120-123 от временния регламент се потвърждават.
5. ВРЕДА
5.1. Предварителни бележки и потребление на Съюза
(28)
Поради липса на коментари относно предварителните бележки и потреблението в Съюза констатациите в съображения 124-130 от временния регламент се потвърждават.
5.2. Внос от засегнатата държава
(29)
Една от страните заяви, че предварителният анализ на промените на цените на вноса от Индия и на подбиването на цените въз основа на средните цени е подвеждащ, тъй като според твърдението при него не се вземат предвид измененията на продуктовия микс през дадена година спрямо предходната през разглеждания период.
(30)
В това отношение следва да се отбележи, че данни за цените по вид на продукта са налице само за РП, за който от производителите износители и производителите от Съюза е поискано да включат в отговорите си на въпросника подробен списък на своите сделки. Поради това предвид липсата на данни по вид на продукта за другите години през разглеждания период значим анализ на промените на цените на вноса може да бъде направен само въз основа на средните цени. Следва също да се отбележи, че въпросната страна не представи доказателства за това защо анализът на промените на цените на вноса трябва да се счита за подвеждащ. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(31)
Що се отнася до подбиването на цените, следва да се припомни, че както е посочено в съображение 134 от временния регламент, за целите на установяването на подбиване на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от Индия за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани за отчитане на съществуващите мита и разходите, последващи вноса.
(32)
Освен това, както е посочено в съображение 135 от временния регламент, сравняването на цените беше направено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия. Поради това твърдението на посочената страна относно подбиването на цените беше отхвърлено.
(33)
Поради липса на други коментари относно вноса от засегнатата държава констатациите в съображения 131-135 от временния регламент се потвърждават.
5.3. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
5.3.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(34)
Една от страните заяви, че извършеният в рамките на временния регламент анализ на намалението на производството на индустрията на Съюза е подвеждащ, и изрази твърдението, че намалението на производствените обеми следва да се разглежда във връзка с неизползвания капацитет на индустрията на Съюза, при който също се наблюдава тенденция на намаление през разглеждания период.
(35)
При разследването се установи, че спадът на производството е придружен с намаление на продажбите и увеличение на запасите. При това положение някои от производителите от Съюза са били принудени да затворят някои от своите производствени линии, с което се обяснява намалението на използването на капацитета. Поради това твърдението на страната беше отхвърлено.
(36)
Поради липса на други коментари относно производството, производствения капацитет и използването на капацитета констатациите в съображения 137 и 138 от временния регламент се потвърждават.
5.3.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(37)
Поради липса на коментари относно промените на обема на продажбите и пазарния дял на индустрията на Съюза констатациите в съображение 139 от временния регламент се потвърждават.
5.3.3. Растеж
(38)
Поради липса на коментари относно растежа констатациите в съображение 140 от временния регламент се потвърждават.
5.3.4. Трудова заетост
(39)
Поради липса на коментари относно трудовата заетост констатациите в съображения 141 и 142 от временния регламент се потвърждават.
5.3.5. Средни единични цени в Съюза
(40)
Поради липса на коментари относно средните единични цени в Съюза констатациите в съображения 143 и 144 от временния регламент се потвърждават.
5.3.6. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(41)
Поради липса на коментари относно рентабилността, паричния поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал констатациите в съображения 145-148 от временния регламент се потвърждават.
5.3.7. Стокови запаси
(42)
Една от страните поиска от Комисията да представи данни относно реалните промени на нивото на стоковите запаси през разглеждания период, вместо индексирани данни, като заяви, че индексирането не дава възможност за ефективни коментари или за оценка на нивото на запасите като процент от продажбите на индустрията на Съюза.
(43)
От съображения за поверителност, както е обяснено в съображение 127 от временния регламент, беше необходимо някои микропоказатели, включително стоковите запаси, да бъдат индексирани. При всички положения представените в таблица 10 от временния регламент индексирани данни за стоковите запаси на индустрията на Съюза в края на периода дават възможност за достатъчно добро разбиране на промените на запасите през разглеждания период. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(44)
Поради липса на други коментари относно стоковите запаси констатациите в съображение 149 от временния регламент се потвърждават.
5.3.8. Ниво на маржа на субсидията
(45)
Припомня се, че за най-големия индийски производител износител, представляващ 87 % от индийския износ за Съюза през РП, беше установено, че не е получавал субсидии. Съответно субсидираният внос е възлизал на 13 % от общия обем на износа на разглеждания продукт от Индия за Съюза. Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на субсидирания внос от Индия, въздействието на действителните маржове на субсидията върху индустрията на Съюза може да се смята за несъществено.
5.3.9. Заключение относно вредата
(46)
При разследването беше потвърдено, че при по-голямата част от показателите за вредата е налице тенденция на намаляване през разглеждания период. Поради това заключението от съображения 151-153 от временния регламент, че индустрията на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 5 от основния регламент, се потвърждава.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(47)
В съответствие с член 8, параграфи 5 и 6 от основния регламент, беше разгледано дали субсидираният внос с произход от Индия е причинил вреда на индустрията на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от субсидирания внос, които същевременно биха могли да нанесат вреда на индустрията на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е счетена за дължаща се на субсидирания внос.
(48)
Както е обяснено в съображения 18-21 по-горе, беше установено, че маржът на субсидията на най-големия индийски производител износител, който през РП реализира 87 % от индийския износ за Съюза, е de minimis по смисъла на член 14, параграф 5 от основния регламент, поради което неговият износ се счита за несубсидиран за целите на настоящото разследване. Следователно едва 13 % от индийския износ на разглеждания продукт за Съюза през РП е бил субсидиран. Пазарният дял на този субсидиран внос през РП е бил 2 %.
6.2. Въздействие на субсидирания внос
(49)
Разследването показа, че потреблението в Съюза е нараснало с 9 % през разглеждания период, докато обемът на продажбите на индустрията на Съюза е намалял с 14 %, а пазарният дял е намалял с 21 %.
(50)
По отношение на цените беше установено, че средните цени на субсидирания внос подбиват средните продажни цени на индустрията на Съюза на пазара на Съюза. Те обаче са били с около 12 % по-високи от цените на индийското дружество, за което не беше установено субсидиране.
(51)
С оглед на гореизложеното се смята, че ограниченият обем на субсидирания внос от Индия, който е осъществен на цени, по-високи от цените на несубсидирания внос, може да е изиграл само силно ограничена роля, ако изобщо е бил от значение, за влошаването на състоянието на индустрията на Съюза поради нанесена вреда.
6.3. Въздействие на други фактори
6.3.1. Несубсидиран внос от Индия
(52)
Общият обем на вноса от Индия се е увеличил драстично с 65 % през разглеждания период, като е повишил своя пазарен дял от 12,1 % на 18,3 %. Както беше обяснено по-горе обаче, несубсидираният внос е представлявал 87 % от общия обем на индийския внос през РП, което съответства на пазарен дял от 15 % през РП, в сравнение с пазарен дял от 2 % на субсидирания внос от Индия за същия период.
(53)
Цените на вноса от Индия са намалели като цяло с 9 % през разглеждания период, като през цялото време са се запазили по-ниски от цените на вноса от останалата част от света и от продажните цени на индустрията на Съюза. Необходимо е да се отбележи обаче, че както беше обяснено в съображение 50, за средните цени на несубсидирания внос беше установено, че подбиват цените на индустрията на Съюза в значително по-голяма степен, отколкото тези на субсидирания внос.
6.3.2. Внос от други трети държави
(54)
Поради липса на коментари относно вноса от други трети държави констатациите в съображения 161-165 от временния регламент се потвърждават.
6.3.3. Икономическата криза
(55)
Поради липса на коментари относно въздействието на икономическата криза върху понесената от индустрията на Съюза вреда констатациите в съображения 166-169 от временния регламент се потвърждават.
6.3.4. Износ, осъществен от включената в извадката индустрия на Съюза
(56)
Поради липса на коментари относно износа, осъществен от включената в извадката индустрия на Съюза, констатациите в съображение 170 от временния регламент се потвърждават.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(57)
С гореизложения анализ беше доказано, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и на пазарния дял на вноса на ниски цени с произход от Индия. Освен това беше установено, че този внос постоянно е подбивал цените на индустрията на Съюза на пазара на Съюза.
(58)
Въпреки това, с оглед на констатацията, че износът на най-големия индийски производител износител, който е представлявал 87 % от индийския износ за Съюза през РП, не е бил субсидиран, се смята, че не съществуват достатъчно основания за установяване на причинно-следствена връзка между субсидирания внос, който възлиза на едва 13 % от общото количество на износа от Индия, и претърпяната от индустрията на Съюза вреда. Действително не може да се твърди, че субсидираният износ от Индия, с оглед на ограничения му обем и силно ограничения му пазарен дял (2 %), както и на факта, че цените на този внос са били средно с 12 % по-високи от цените на несубсидирания внос, е бил причината за претърпяната от индустрията на Съюза вреда.
(59)
Анализът на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на индустрията на Съюза, сред които са несубсидираният внос, вносът от други трети държави, икономическата криза и износът, осъществен от включената в извадката индустрия на Съюза, показа, че понесената от индустрията на Съюза вреда се дължи на въздействието на несубсидирания внос от Индия, който представлява 87 % от целия индийски износ за Съюза през РП и който е осъществен на значително по-ниски цени в сравнение със субсидирания внос.
7. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА АНТИСУБСИДИЙНАТА ПРОЦЕДУРА
(60)
Поради липса на съществена причинно-следствена връзка между субсидирания внос и понесената от индустрията на Съюза вреда се смята, че не са необходими изравнителни мерки, и поради това настоящата антисубсидийна процедура следва да бъде прекратена в съответствие с член 14, параграф 2 от основния регламент.
(61)
Жалбоподателят и всички останали заинтересовани страни бяха информирани за това и им беше предоставена възможност за коментари. Получените коментари не промениха заключението, че настоящата антисубсидийна процедура следва да бъде прекратена,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Антисубсидийната процедура по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70, се прекратява.
Член 2
Обезпечените суми чрез облагането с временно изравнително мито в съответствие с Регламент (ЕС) № 115/2012 на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия се освобождават.
Член 3
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 23 май 2012 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-23 ta’ Mejju 2012
li ttemm il-proċediment kontra s-sussidju li jikkonċerna l-importazzjonijiet ta’ ċerti qfieli tal-azzar li ma jissaddadx u l-partijiet tagħhom li joriġinaw mill-Indja
(2012/278/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tal-11 ta’ Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra importazzjonijiet li huma ssussidjati minn pajjiżi li mhumiex membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 14 tiegħu,
Wara li kkonsultat il-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. IL-PROĊEDURA
1.1. Il-miżuri provviżorji
(1)
Il-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”), permezz tar-Regolament (UE) Nru 115/2012 (2) (“ir-Regolament provviżorju”), imponiet dazju kompensatorju provviżorju fuq importazzjonijiet ta’ ċerti qfieli tal-azzar li ma jissaddadx u l-partijiet tagħhom li joriġinaw mill-Indja (“l-Indja” jew “il-pajjiż ikkonċernat”).
(2)
Il-proċediment inbeda fit-13 ta’ Mejju 2011 (3), wara li fil-31 ta’ Marzu 2011 tressaq ilment mill-Istitut Ewropew tal-Qfieli Industrijali (EIFI) (“l-ilmentatur”), f’isem il-produtturi li jirrappreżentaw aktar minn 25 %, tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ ċerti qfieli tal-azzar li ma jissaddadx u l-partijiet tagħhom.
(3)
Kif stipulat fil-premessa 21 tar-Regolament provviżorju, l-investigazzjoni ta’ sussidju u dannu kopriet il-perjodu mill-1 ta’ April 2010 sal-31 ta’ Marzu 2011 (“il-perjodu ta’ investigazzjoni” jew “il-PI”). L-eżami tat-tendenzi relevanti għall-valutazzjoni tad-dannu kopra l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2008 sa tmiem il-PI (“il-perjodu kkunsidrat”).
1.2. Il-proċedura sussegwenti
(4)
Wara li saru magħrufa l-fatti essenzjali u l-kunsiderazzjonijiet li abbażi tagħhom ġie deċiż li jiġu imposti miżuri kompensatorji provviżorji (“żvelar provviżorju”), ħafna partijiet interessati ssottomettew bil-miktub il-fehmiet tagħhom dwar is-sejbiet provviżorji. Il-partijiet li għamlu din it-talba ngħataw opportunità li jinstemgħu.
(5)
Il-Kummissjoni kompliet tfittex u tivverifika l-informazzjoni kollha li dehrilha li kienet meħtieġa għas-sejbiet definittivi tagħha. Il-kummenti bil-fomm u bil-miktub ippreżentati mill-partijiet interessati tqiesu u, fejn xieraq, is-sejbiet provviżorji ġew immodifikati skont dan.
(6)
Sussegwentament, il-partijiet kollha ġew informati bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li abbażi tagħhom kien maħsub li jintemm il-proċediment kontra s-sussidju li jikkonċerna l-importazzjonijiet ta’ ċerti qfieli tal-azzar li ma jissaddadx u l-partijiet tagħhom li joriġinaw mill-Indja u li jiġu rilaxxati l-ammonti żgurati permezz tad-dazju provviżorju (“żvelar finali”). Il-partijiet kollha ngħataw perjodu li matulu setgħu jikkummentaw dwar dan l-iżvelar finali.
2. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
(7)
Wara l-iżvelar finali, parti waħda tenniet il-kummenti tagħha fir-rigward tad-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat u l-prodott simili pprovduta fil-premessi 22 u 23 tar-Regolament hi u tiddikjara li ċerti tipi ta’ prodotti għandhom ikunu esklużi mill-ambitu tal-prodott ta’ din l-investigazzjoni.
(8)
Madankollu, l-investigazzjoni kkonfermat li t-tipi differenti tal-prodott huma koperti mid-deskrizzjoni tal-prodott ikkonċernat u l-prodott simili u għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi u l-istess użi aħħarija u għaldaqastant jagħmlu parti mill-istess kategorija ta’ prodotti. Għalhekk, din l-allegazzjoni ġiet miċħuda.
(9)
Fin-nuqqas ta’ xi kummenti dwar il-prodott ikkonċernat u l-prodott simili, il-premessi 22 u 23 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
3. L-ISSUSSIDJAR
3.1. Introduzzjoni
(10)
Fil-premessa (24) tar-Regolament provviżorju, saret referenza għall-iskemi li ġejjin, li allegatament jinvolvu l-għoti ta’ sussidji:
(a)
L-Iskema tal-Passbook li Jagħti Jedd għad-Dazju (“DEPBS”);
(b)
L-Iskema ta’ Awtorizzazzjoni Avvanzata (“AAS”);
(c)
L-Iskema ta’ Promozzjoni tal-Esportazzjoni ta’ Beni Kapitali (“EPCGS”);
(d)
L-Iskema tal-Unitajiet Orjentati għall-Esportazzjoni (“EOUS”);
(e)
L-Iskema ta’ Fokus fuq il-Prodott (“FPS”);
(f)
L-Iskema ta’ Kreditu għall-Esportazzjoni (“ECS”);
(g)
L-Eżenzjoni mid-Dazju fuq l-Elettriku.
(11)
L-industrija tal-Unjoni staqsiet jekk il-Kummissjoni kinitx naqset milli tqis għadd ta’ skemi ta’ sussidju, u minħabba f’hekk ħasbet li s-sussidji li rċevew il-produtturi Indjani kienu ssottovvalutati.
(12)
Bi tweġiba għal dan, ta’ min jinnota li l-ilment kien fih għadd kbir ta’ skemi ta’ sussidju nazzjonali u lokali, li kienu inklużi fil-kwestjonarju li sar lill-produtturi esportaturi fl-Indja u li ġew investigati mill-Kummissjoni. Madankollu, instab li kien biss għall-iskemi elenkati fil-premessa 10 hawn fuq li l-produtturi esportaturi investigati fil-kampjun kienu rċevew sussidji.
(13)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn, il-premessi 24 sa 27 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
(14)
Ma waslu l-ebda kummenti dwar is-sejbiet li jikkonċernaw l-FPS u dwar l-Eżenzjoni mid-Dazju fuq l-Elettriku. Fir-rigward tal-DEPBS, l-AAS, l-EPCGS u l-ECS, il-produtturi esportaturi li kkooperaw taw kummenti dettaljati. Il-biċċa l-kbira ta’ dawn il-kummenti kienu relatati mal-kalkolu tal-ammonti ta’ sussidju u ċerti kummenti wasslu għal ‘aġġustamenti żgħar f’dawk il-kalkoli. Madankollu, il-konklużjonijiet ġenerali fuq dawn l-iskemi ma kinux affettwati b’tali kummenti u huma hawnhekk ikkonfermati. Waslu wkoll kummenti dwar l-EOUS. Meta wieħed iqis l-impatti ta’ tali kummenti fuq l-EOUS, kif deskritt fil-qosor hawn taħt fil-premessi 13 sa 19, m’hemmx bżonn li jerġgħu jiġu ppreżentati fid-dettall il-kummenti l-oħrajn li waslu dwar l-erba’ skemi msemmija hawn fuq.
3.2. L-Iskema tal-Unitajiet Orjentati għall-Esportazzjoni (“EOUS”)
3.2.1. Ġenerali
(15)
Ta’ min ifakkar li, kif imsemmi wkoll fit-taqsima 3.5 tar-Regolament provviżorju, obbligu kruċjali ta’ Unità Orjentata lejn l-Esportazzjoni (EOU) kif stabbilit fil-politika ta’ Kummerċ Ħieles (“FT”) 2009-2014 huwa li tikseb qligħ nett ta’ valuta barranija (NFE), jiġifieri f’perjodu ta’ referenza (ħames snin) il-valur totali ta’ esportazzjonijiet irid ikun ogħla mill-valur totali ta’ oġġetti importati. Fil-prinċipju, l-intrapriżi kollha li jintrabtu li jesportaw l-produzzjoni ta’ oġġetti jew servizzi kollha tagħhom jistgħu jkunu stabbiliti skont l-EOUS. Talli jagħmlu dan, il-kumpaniji li għandhom dan l-istatus ta’ EOU huma intitolati għal għadd ta’ konċessjonijiet skont il-premessa 71 tar-Regolament provviżorju. Dawn il-konċessjonijiet huma kontribuzzjonijiet finanzjarji tal-Gvern tal-Indja (“GTI”) fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku u dawn jipprovdu benefiċċju lill-EOUs. Fil-liġi huma kontinġenti fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni, u għalhekk huma meqjusa bħala speċifiċi u soġġetti għal kompens taħt l-Artikolu 4(4), l-ewwel paragrafu, il-punt (a) tar-Regolament bażiku.
(16)
Fir-Regolament provviżorju ġie ddikjarat li l-EOUS ma setgħetx titqies bħala sistema awtorizzata ta’ ħlas lura ta’ dazju jew sistema alternattiva għall-ħlas lura fil-kuntest tat-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku peress li kkonformat mar-regoli stretti stabbiliti fl-Anness I (punti (h) u (i), l-Anness II (definizzjoni u regoli għall-ħlas lura) u l-Anness III (definizzjoni u regoli għal sostituzzjoni ta’ ħlas lura) tar-Regolament bażiku. Tabilħaqq, ma setax jiġi stabbilit li l-GTI għandu sistema jew proċedura ta’ verifika biex tikkonferma jekk u f’liema ammonti materji għall-produzzjoni mixtrija bla dazju u/jew bla taxxa fuq il-bejgħ ġewx ikkunsmati fil-produzzjoni tal-prodott esportat (ara l-Anness II(II)(4) tar-Regolament bażiku u, fil-każ ta’ skemi alternattivi għall-ħlas lura, l-Anness III(II)(2) tar-Regolament bażiku). Is-sistema attwali ta’ verifika għandha l-għan li tissorvelja l-obbligu ta’ qligħ tal-NFE u mhux il-konsum ta’ importazzjonijiet fir-rigward tal-produzzjoni ta’ prodotti esportati.
(17)
Sussegwentament għall-iżvelar provviżorju, ma tqajjem l-ebda argument sostantiv kontra n-natura tal-EOUS, kif deskritt hawn fuq, b’mod partikolari n-nuqqas ta’ sistema ta’ verifika effettiva u l-ammont kompensatorju tagħha. Għalhekk, il-konklużjonijiet dwar l-EOUS, kif deskritt fil-qosor fil-premessi 78 sa 81 tar-Regolament provviżorju, huma b’dan ikkonfermati.
3.2.2. Is-sottomissjoni ta’ Viraj Profiles Limited
(18)
L-unika parti inkluża fil-kampjun li għandha status ta’ EOU kienet Viraj Profiles Limited (“Viraj”). Ir-rata tas-sussidju tal-EOU stabbilita għal dan il-produttur fl-istadju provviżorju kienet 2,73 % minn rata ta’ sussidju totali ta’ 3,2 %. Viraj irrappreżenta, fil-volum, 87 % tal-esportazzjonijiet Indjani lejn l-Unjoni.
(19)
Kif diġà msemmi fil-premessa 77 tar-Regolament provviżorju, Viraj ressaq kummenti dettaljati dwar l-iskema. Il-produttur esportatur ikkonċernat allega li s-sussidju kkalkulat skont l-iskema ma jkunx konformi mal-Artikolu 15(1) tar-Regolament bażiku, liema Artikolu jispeċifika li l-ammont ta’ dazju kompensatorju ma għandux ikun aktar mill-ammont ta’ sussidji kompensatorji li attwalment tirċievi l-kumpanija. Huwa allega li, għaldaqstant, ir-rata tas-sussidju ġenerali għall-kumpanija tkun taħt it-2 %, jiġifieri de minimis. Il-kumpanija pprovdiet dejta tal-kontabbiltà ddettaljata biex issostni l-allegazzjoni tagħha.
(20)
L-allegazzjoni ġiet analizzata kif suppost. Id-dejta tal-kontabbiltà ddettaljata pprovduta minn Viraj fis-sottomissjonijiet tiegħu tista’ tintrabat mad-dejta tal-kontabbiltà vverifikata matul iż-żjara ta’ verifikazzjoni u din id-dejta tissuġġerixxi li tabilħaqq il-benefiċċju kompensatorju li rċeviet il-kumpanija matul il-perjodu ta’ investigazzjoni kien sopravvalutat. Għaldaqstant, id-dazju kompensatorju għal Viraj ġie kkalkulat mill-ġdid skont dan.
(21)
Konsegwentament, ir-rata tas-sussidju tal-EOUS ta’ Viraj ġiet ikkalkulata mill-ġdid u qiegħda stabbilita b’mod ċar għal 0,44 %. Ir-rata tas-sussidju totali ta’ Viraj, inklużi r-rati tas-sussidju stabbiliti għall-EPCGS (ikkalkulati mill-ġdid għal 0,05 %), għall-ECS (ikkalkulati mill-ġdid għal 0,12 %) u l-eżenzjoni mid-dazju fuq l-elettriku (0,09 %), ġiet stabbilita b’mod ċar għal 0,7 %, jiġifieri taħt il-livell limitu de minimis.
3.2.3. Il-kummenti tal-industrija tal-Unjoni dwar l-iżvelar finali
(22)
Wara l-iżvelar finali, l-industrija tal-Unjoni ressqet kummenti fejn argumentat li l-kalkoli mill-ġdid li saru fir-rigward tal-benefiċċji tal-EOUS li rċieva Viraj ma kinux ġustifikati u korretti. Hija argumentat li l-analiżi tal-Kummissjoni ma kinitx sħiħa, u ma kinitx konsistenti mal-metodu kompensatorju li normalment jużaw l-Istituzzjonijiet għal din l-iskema u li hi naqset milli tqis xenarji possibbli oħrajn fejn Viraj seta’ ċertament ħeles mill-importazzjonijiet eżentati mid-dazju. Barra minn hekk, l-industrija tal-Unjoni allegat li s-sottomissjoni li tressqet tard minn Viraj tal-kummenti mhux kunfidenzjali dwar l-iżvelar provviżorju kienet ta’ ħsara serja għad-dritt tad-difiża tal-industrija tal-Unjoni.
(23)
Fir-rigward tal-kalkolu mill-ġdid tal-marġni tas-sussidju ta’ Viraj, għandu jiġi ċċarat li dan il-produttur esportatur wera li d-dazju provviżorju ta’ kumpens stabbilit kien aktar mill-ammont ta’ sussidji ta’ kumpens li attwalment ingħata. Tabilħaqq, il-kumpanija wriet li d-dazju potenzjali li ntilef kien provviżorjament sopravvalutat u, għaldaqstant, dan kellu jiġi kkoreġut fil-kalkolu finali. Dan kien imur kontra d-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 3 tar-Regolament bażiku li jingħata kumpens għal ċerti kontribuzzjonijiet finanzjarji li, b’mod ċar u mingħajr dubju, ma jistgħux jitqiesu li jipprovdu lil Viraj b’xi tip ta’ benefiċċju. Madankollu, għadu meqjus li, fir-rigward ta’ ċerti tranżazzjonijiet, l-iskema pprovdiet sussidji speċifiċi lill-kumpanija kkonċernata li għandhom jiġu kkumpensati. Dan l-approċċ, għaldaqstant, huwa konsistenti b’mod sħiħ mal-mod li bih l-Istituzzjonijiet ikkumpensaw l-iskema fil-passat. Skont dan, ir-reviżjoni tal-marġni tas-sussidju tal-EOUS huwa konformi b’mod sħiħ mal-Artikolu 15(1) tar-Regolament bażiku.
(24)
Fir-rigward tal-ksur allegat tad-dritt tad-difiża tal-industrija tal-Unjoni, għandu jiġi nnotat li l-kummenti ta’ Viraj dwar il-kalkolu tas-sussidju tal-EOUS kienu inklużi wkoll fiż-żewġ sottomissjonijiet miftuħa li tressqu qabel ma ġew imposti l-miżuri provviżorji, kif ukoll fiż-żewġ sottomissjonijiet miftuħa li tressqu aktar tard. L-ewwel sottomissjoni, li hija wkoll l-ewlenija f’dan ir-rigward, li wasslet lill-Kummissjoni biex tanalizza l-kwistjoni fil-fond u eventwalment tikkunsidra mill-ġdid il-pożizzjoni tagħha, tressqet f’Diċembru 2011 u diġà kien hemm referenza għaliha fil-premessa (77) tar-Regolament provviżorju. Id-dokumenti kollha li jissemmew qabel, ġew inklużi fil-fajl għal spezzjoni mill-partijiet interessati mingħajr dewmien. Kull ma għamlu l-kummenti ta’ Viraj rigward l-iżvelar provviżorju kien li ddeskrivew fil-qosor il-pożizzjoni li kienet diġà ttieħdet fis-sottomissjonijiet ta’ qabel. Filwaqt li l-verżjoni miftuħa tal-kummenti ta’ Viraj għall-iżvelar provviżorju kienet tabilħaqq imressqa minn Viraj fi stadju aktar tard, il-Kummissjoni mill-ewwel għamiltha disponibbli għall-industrija tal-Unjoni, li ngħatat perjodu ta’ żmien addizzjonali biex tressaq il-kummenti tagħha dwarha.
(25)
Fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet ta’ hawn fuq, l-allegazzjonijiet tal-industrija tal-Unjoni kellhom jiġu miċħuda.
3.2.4. Kwistjonijiet oħrajn ta’ sussidju
(26)
Waslu wkoll kummenti dwar il-kalkolu tal-marġini tas-sussidju għall-produtturi esportaturi li mhumiex inklużi fil-kampjun u li kkooperaw u dwar il-kalkolu tal-marġini tas-sussidju residwu. Barra minn hekk, l-uniku produttur esportatur li kien talab eżami individwali insista li t-talba tiegħu tiġi indirizzata. Madankollu, fid-dawl tal-konklużjonijiet taħt il-kawżalità, mhuwiex meħtieġ li tittieħed pożizzjoni finali dwar dawn il-kwistjonijiet.
4. L-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
(27)
Fin-nuqqas ta’ kummenti dwar il-produzzjoni tal-Unjoni u l-industrija tal-Unjoni, il-premessi 120 sa 123 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
5. ID-DANNU
5.1. Ir-rimarki preliminarji u l-konsum tal-Unjoni
(28)
Fin-nuqqas ta’ kummenti dwar ir-rimarki preliminarji u l-konsum tal-Unjoni, il-premessi 124 sa 130 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
5.2. L-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
(29)
Parti waħda allegat li l-analiżi provviżorja tal-iżvilupp tal-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Indja u t-twaqqigħ tal-prezz, ibbażata fuq il-prezzijiet medji, kienet qarrieqa, peress li allegatament din ma tqisx il-varjazzjoni tal-firxa ta’ prodotti minn sena għall-oħra matul il-perjodu kkunsidrat.
(30)
F’dan ir-rigward, ta’ min wieħed jinnota li d-dejta fuq il-prezzijiet għal kull tip ta’ prodott hija biss disponibbli għall-PI, li għalih il-produtturi esportaturi u l-produtturi tal-Unjoni huma mitluba jipprovdu l-listi dettaljati tat-tranżazzjonijiet bħala parti mir-risposti tagħhom għall-kwestjonarju. Għaldaqstant, fin-nuqqas ta’ dejta għal kull tip ta’ prodott għas-snin l-oħrajn fil-perjodu kkunsidrat, analiżi sinifikanti tal-iżvilupp tal-prezzijiet tal-importazzjonijiet tista’ ssir biss fuq il-prezzijiet medji. Ta’ minn jinnota wkoll li din il-parti partikolari ma pprovdiet l-ebda evidenza biex turi għalfejn l-analiżi fir-rigward tal-iżvilupp tal-prezzijiet tal-importazzjonijiet tkun qarrieqa. Għalhekk, din l-allegazzjoni ġiet miċħuda.
(31)
Fir-rigward tat-twaqqigħ tal-prezz qed jiġi mfakkar li kif jissemma fil-premessa 134 tar-Regolament provviżorju, sabiex jiġi ddeterminat it-twaqqigħ tal-prezz matul il-PI, il-prezzijiet tal-bejgħ medji peżati għal kull tip ta’ prodott tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun mitluba lill-klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni, u aġġustati għal-livell ta’ kif il-prodott joħroġ mill-fabbrika, tqabblu mal-prezzijiet medji peżati korrispondenti tal-importazzjonijiet mill-Indja għall-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni, stabbiliti abbażi ta’ CIF, b’aġġustamenti xierqa għad-dazji doganali eżistenti u l-kostijiet ta’ wara l-importazzjoni.
(32)
Barra minn hekk, kif jissemma fil-premessa 135 tar-Regolament provviżorju, it-tqabbil tal-prezzijiet sar skont it-tip għat-tranżazzjonijiet fl-istess livell tal-kummerċ. Għalhekk, l-allegazzjoni ta’ din il-parti fir-rigward tat-twaqqigħ tal-prezz ġiet miċħuda.
(33)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn dwar l-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat, il-premessi 131 sa 135 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati..
5.3. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
5.3.1. Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità
(34)
Parti waħda allegat li l-analiżi li saret fir-Regolament provviżorju dwar it-tnaqqis fil-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni kienet qarrieqa u allegat li wieħed għandu jara t-tnaqqis fil-volum tal-produzzjoni fid-dawl tal-kapaċità mhux utilizzata tal-industrija tal-Unjoni, li wkoll uriet tendenza ta’ tnaqqis matul il-perjodu kkunsidrat.
(35)
L-investigazzjoni wriet li t-tnaqqis fil-produzzjoni seħħ fl-istess waqt mat-tnaqqis fil-bejgħ u ż-żieda fil-ħażniet. Din is-sitwazzjoni wasslet biex xi produtturi tal-Unjoni temmew xi wħud mil-linji ta’ produzzjoni tagħhom, li jispjega t-tnaqqis fl-utilizzazzjoni tal-kapaċità. Għalhekk, l-allegazzjoni tal-parti ġiet miċħuda.
(36)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment ieħor dwar il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità, il-premessi 137 u 138 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
5.3.2. Il-volum ta’ bejgħ u s-sehem mis-suq
(37)
Fin-nuqqas ta’ kummenti dwar l-iżvilupp tal-volum ta’ bejgħ u s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni, il-premessa 139 tar-Regolament provviżorju hija b’dan ikkonfermata.
5.3.3. It-tkabbir
(38)
Fin-nuqqas ta’ kummenti dwar it-tkabbir, il-premessa 140 tar-Regolament provviżorju hija b’dan ikkonfermata.
5.3.4. L-impjiegi
(39)
Fin-nuqqas ta’ kummenti dwar l-impjiegi, il-premessi 141 u 142 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
5.3.5. Il-prezzijiet medji tal-unità fl-Unjoni
(40)
Fin-nuqqas ta’ kummenti dwar il-prezzijiet medji tal-unità fl-Unjoni, il-premessi (143) u 144 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
5.3.6. Il-profitabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-abbiltà li jiżdied il-kapital.
(41)
Fin-nuqqas ta’ kummenti dwar il-profitabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-abbiltà li jiżdied il-kapital, il-premessi 145 sa 148 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
5.3.7. Il-ħażniet
(42)
Parti waħda talbet lill-Kummissjoni biex tipprovdi ċ-ċifri attwali fir-rigward tal-iżvilupp tal-livelli tal-ħażniet matul il-perjodu kkunsidrat minflok iċ-ċifri indiċizzati, hi u tallega li l-indiċjar ma ħallihiex tagħmel kummenti effettivi jew tevalwa l-livell ta’ ħażniet bħala perċentwali tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni.
(43)
Għal raġunijiet ta’ kunfidenzjalità, kif spjegat fil-premessa 127 tar-Regolament provviżorju, ċerti mikroindikaturi, inklużi l-ħażniet, kellhom jiġu indiċizzati. F’kull każ, l-indiċjar tal-ħażniet tal-għeluq tal-industrija tal-Unjoni fit-tabella 10 tar-Regolament provviżorju jipprovdi fehim raġonevoli tal-iżvilupp tal-ħażniet matul il-perjodu kkunsidrat. Għalkekk, din l-allegazzjoni ġiet miċħuda.
(44)
Fin-nuqqas ta’ kummenti dwar il-ħażniet, il-premessa 149 tar-Regolament provviżorju hija b’dan ikkonfermata.
5.3.8. Id-daqs tal-marġni tas-sussidju
(45)
Qed jiġi mfakkar li l-akbar produttur esportatur Indjan li jirrappreżenta 87 % tal-esportazzjonijiet Indjani lejn l-Unjoni matul il-PI instab li ma kienx issussidjat. Għaldaqstant, l-importazzjonijiet issussidjati jirrappreżentaw 13 % tal-volum totali tal-prodott ikkonċernat esportat mill-Indja lejn l-Unjoni. Minħabba l-volum, is-sehem mis-suq u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet issussidjati mill-Indja, l-impatt fuq l-industrija tal-Unjoni tal-marġini tas-sussidju attwali jista’ jitqies negliġibbli.
5.3.9. Il-konklużjoni dwar id-dannu
(46)
L-investigazzjoni kkonfermat li ħafna mill-indikaturi ta’ dannu wrew tendenza ta’ tnaqqis matul il-perjodu kkunsidrat. Għalhekk, il-konklużjoni li ntlaħqet fil-premessi 151 sa 153 tar-Regolament provviżorju li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet dannu materjali skont it-tifsira tal-Artikolu 8(5) tar-Regolament bażiku hija b’dan ikkonfermata.
6. IL-KAWŻALITÀ
6.1. Introduzzjoni
(47)
Skont l-Artikolu 8(5) u l-Artikolu 8(6) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk l-importazzjonijiet issussidjati li joriġinaw mill-Indja kkawżawx dannu lill-industrija tal-Unjoni sa tali punt li jitħalla jiġi kklassifikat bħala materjali. Fatturi magħrufin oħrajn għajr l-importazzjonijiet issussidjati, li jistgħu fl-istess waqt ikunu qed jagħmlu danni lill-industrija tal-Unjoni, ġew eżaminati wkoll biex jiżguraw li dannu possibbli kkawżat minn dawn il-fatturi l-oħrajn ma ġiex attribwit għall-importazzjonijiet issussidjati.
(48)
Kif spjegat fil-premessi 18 sa 21 hawn fuq, il-marġni tas-sussidju tal-akbar produttur esportatur Indjan, li rrappreżenta 87 % tal-esportazzjonijiet Indjani kollha lejn l-Unjoni matul il-PI, instab li kien de minimis għal dan il-produttur esportatur individwali fit-tifsira tal-Artikolu 14(5) tar-Regolament Bażiku, u għalhekk għall-iskop ta’ din l-investigazzjoni qed jitqies li mhuwiex issussidjat. Għaldaqstant, matul il-PI kienu ssussidjati biss 13 % tal-esportazzjonijiet Indjani tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni. Dawn l-importazzjonijiet issussidjati kellhom sehem mis-suq ta’ 2 % matul il-PI.
6.2. L-effett tal-importazzjonijiet issussidjati
(49)
L-investigazzjoni wriet li l-konsum tal-Unjoni żdied b’9 % matul il-perjodu kkunsidrat, filwaqt li l-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni naqas b’14 % u s-sehem mis-suq niżel b’21 %.
(50)
Fir-rigward tal-prezzijiet, instab li l-prezzijiet medji tal-importazzjoni tal-importazzjonijiet issussidjati waqqgħu l-prezzijiet medji tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni. Madankollu, dawn kienu madwar 12 % ogħla mill-prezzijiet tal-kumpanija Indjana li ma nstabitx li kienet issussidjata.
(51)
Abbazi ta’ dan kollu, huwa kkunsidrat li l-volum limitat tal-importazzjoni tal-importazzjonijiet issussidjati li ġejjin mill-Indja, li kellhom prezzijiet ogħla mill-importazzjonijiet li mhumiex issussidjati, seta’ kellu biss rwol limitat ħafna, jekk kien hemm, fid-deterjorazzjoni tas-sitwazzjoni dannuża tal-industrija tal-Unjoni.
6.3. L-effett ta’ fatturi oħrajn
6.3.1. L-importazzjonijiet mill-Indja li mhumiex issussidjati
(52)
Il-volum totali tal-importazzjonijiet mill-Indja żdied drammatikament b’65 % matul il-perjodu kkunsidat, u għalhekk żdied is-sehem tagħhom mis-suq minn 12,1 % għal 18,3 %. Madankollu, kif spjegat hawn fuq, l-importazzjonijiet li mhumiex issussidjati rrappreżentaw 87 % tal-volum totali tal-esportazzjoni Indjana matul il-PI, li jikkorrispondu għal sehem mis-suq ta’ 15 % matul il-PI, b’kuntrast mas-sehem mis-suq ta’ 2 % tal-importazzjonijiet issussidjati li ġejjin mill-Indja fl-istess perjodu.
(53)
Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Indja naqsu b’mod ġenerali b’9 % fil-perjodu kkunsidrat, u baqgħu dejjem inqas mill-prezzijiet tal-importazzjoni mill-bqija tad-dinja u mill-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni. Madankollu huwa xieraq li jkun innutat li kif spjegat fil-premessa (50), instab li l-prezzijiet medji tal-importazzjonijiet li mhumiex issussidjati waqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni ħafna iżjed minn dawk tal-importazzjonijiet issussidjati.
6.3.2. L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn
(54)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn dwar l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn, il-premessi 161 sa 165 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
6.3.3. Il-kriżi ekonomika
(55)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment dwar l-impatt tal-kriżi ekonomika fuq id-dannu li soffriet l-industrija tal-Unjoni, il-premessi 166 sa 169 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
6.3.4. Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni inkluża fil-kampjun
(56)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment dwar il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni inkluża fil-kampjun, il-premessa 170 tar-Regolament provviżorju hija b’dan ikkonfermata.
6.4. Il-konklużjoni dwar il-kawżalità
(57)
L-analiżi ta’ hawn fuq uriet li matul il-perjodu kkunsidrat kien hemm żieda sostanzjali fil-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet bi prezz baxx li joriġinaw mill-Indja. Instab ukoll li dawn l-importazzjonijiet naqqsu b’mod kostanti l-prezzijiet li titlob l-industija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni.
(58)
Madankollu, fid-dawl tas-sejba li l-esportazzjonijiet tal-akbar produttur esportatur Indjan, li rrappreżentaw 87 % tal-esportazzjoni Indjani lejn l-Unjoni matul il-PI, ma kinux issussidjati, huwa kkunsidrat li ma tistax tiġi stabbilita rabta kawżali biżżejjed bejn l-importazzjonijiet issussidjati, li jammontaw għal 13 % biss tal-kwantità totali esportata mill-Indja, u d-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni. Filfatt, ma jistax jiġi argumentat li l-esportazzjonijiet Indjani issussidjati, fid-dawl tal-volum limitat tagħhom u tas-sehem limitat ħafna tagħhom mis-suq (2 %) u l-fatt li prezzijiet tagħhom kienu fil-medja 12 % ogħla minn dawk tal-importazzjonijiet li mhumiex issussidjati, qed jikkawżaw id-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
(59)
L-analiżi tal-futturi magħrufa l-oħrajn, li setgħu kkawżaw dannu lill-industrija tal-Unjoni, inklużi l-importazzjonijiet li mhumiex issussidjati, l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn, il-kriżi ekonomika u l-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni inkluża fil-kampjun, wriet li d-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni ġej mill-impatt tal-importazzjonijiet mill-Indja li mhumiex issussidjati u li jirrappreżentaw 87 % tal-esportazzjonijiet Indjani kollha lejn l-Unjoni matul il-PI u li saru bi prezzijiet sinifikament iktar baxxi minn dawk tal-importazzjonijiet issussidjati.
7. TMIEM IL-PROĊEDIMENT KONTRA S-SUSSIDJU
(60)
Fin-nuqqas ta’ rabta kawżali materjali bejn l-importazzjonijiet issussidjati u d-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni, huwa kkunsidrat li l-miżuri kompensatorji mhumiex meħtieġa u għalhekk il-proċediment preżenti kontra s-sussidju għandu jintemm skont l-Artikolu 14(2) tar-Regolament bażiku.
(61)
L-ilmentatur u l-partijiet interessati l-oħrajn kollha ġew infurmati b’dan u ngħataw l-opportunità li jikkummentaw. Il-kummenti li waslu ma biddlux il-konklużjoni li għandu jintemm il-proċediment preżenti kontra s-sussidju.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-proċediment kontra s-sussidju li jikkonċerna l-importazzjonijiet ta’ ċerti qfieli tal-azzar li ma jissaddadx u l-partijiet tagħhom, li bħalissa huma kklassifikati fil-kodiċijiet CN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 u 7318 15 70, u li joriġinaw mill-Indja, qiegħed b’dan jintemm.
Artikolu 2
L-ammonti garantiti bħala dazji kompensatorji provviżorji skont ir-Regolament (UE) Nru 115/2012 fuq l-importazzjoni ta’ ċerti qfieli tal-azzar li ma jissaddadx u partijiet tagħhom li joriġinaw mill-Indja għandhom jiġu rilaxxati.
Artikolu 3
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara l-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Brussell, it-23 ta’ Mejju 2012.