РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 25 април 2012 година
относно държавна помощ SA.25051 (C 19/10) (ex NN 23/10), предоставена от Германия в полза на Zweckverband Tierkörperbeseitigung в Рейнланд-Пфалц, Заарланд, област Райнгау-Таунус и област Лимбург-Вайлбург
(нотифицирано под номер C(2012) 2557)
(само текстът на немски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/485/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочения по-горе член (2) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
С жалба, подадена от Saria Bio-Industries AG & Co KG (наричано по-нататък „жалбоподателят“) на 23 февруари 2008 г., Комисията беше уведомена, че Германия предоставя годишни вноски на асоциацията със специална цел за унищожаване на животински трупове „Zweckverband Tierkörperbeseitigung“ (наричана по-нататък „ZT“) в Рейнланд-Пфалц, Заарланд, област Райнгау-Таунус и област Лимбург-Вайлбург.
(2)
С писмо от 20 юли 2010 г. Комисията уведоми Германия за решението си да открие предвидената в член 108, параграф 2 от ДФЕС процедура по отношение на мярката (наричано по-нататък „решението за откриване на процедурата“). В решението за откриване на процедура, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 26 октомври 2010 г., Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно мярката (3).
(3)
Комисията получи мнението на жалбоподателя на 25 ноември 2010 г. В съответствие с одобрените искания за удължаване на срока от 20 август 2010 г. и 18 ноември 2010 г. Германия представя мнението си относно решението за откриване на процедурата и относно мнението на жалбоподателя в няколко части на 3 март 2011 г., 1 април 2011 г., 4 април 2011 г., 16 май 2011 г., 15 юли 2011 г. и 9 ноември 2011 г.
(4)
ZT изпрати писмено мнение до Комисията на 4 април 2011 г. Макар че съгласно член 20, параграф 1 във връзка с член 6 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (4) заинтересованите страни следва да представят мненията си не по-късно от един месец след датата на публикуване в Официален вестник, ZT представи своето мнение четири месеца по-късно. Комисията може да взема предвид мнения, представени от страните със закъснение, само в отделни обосновани случаи (5). Комисията не намери такава обосновка в писмото на ZT, а в останалите обстоятелства по случая също липсва обяснение за това, поради което с писмо от 18 април 2011 г. Комисията уведоми ZT, че ако мнението на ZT бъде взето предвид в официалната процедура по разследване, това би било в противоречие с процесуалните норми и би довело до неоправдано неравно третиране на страните в производството. Въпреки това тя използва цялата съдържаща се в мнението информация за настоящото решение.
(5)
Успоредно с официалната процедура по разследване на Комисията жалбоподателят е участвал в национално съдебно производство в Германия, като е предявил иск срещу ZT пред Административен съд - Трир (Verwaltungsgericht Trier). На 2 декември 2008 г. съдът постановява, че годишните вноски представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Що се отнася до възстановяването на неправомерната помощ, съдът решава, че не се налага ZT да върне сумата, получена между 2005 г. и 2008 г., предвид наличието на специални обстоятелства, поради които възстановяването изглежда несъразмерна санкция.
(6)
Жалбоподателят и ZT обжалваха решението на Административен съд - Трир пред Висш административен съд - Кобленц (Oberverwaltungsgericht Koblenz). На 24 ноември 2009 г. Висш административен съд - Кобленц потвърди решението на Административен съд - Трир.
(7)
Жалбоподателят и ZT обжалваха решението на Висш административен съд - Кобленц пред Федералния административен съд (Bundesverwaltungsgericht) (наричан по-нататък „BverwG“). С решение от 16 декември 2010 г. (6) Федералният административен съд отхвърли жалбата на жалбоподателя, измени решението на Висш административен съд - Кобленц и отхвърли исканията в тяхната цялост, като прие, че жалбата е недопустима по отношение на периода от 2005 г. до 2009 г. и че годишната вноска за 2010 г. не представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
2. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА
2.1. Правна уредба
2.1.1. Европейско законодателство
(8)
Регламент (ЕО) № 1069/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за установяване на здравни правила относно странични животински продукти и производни продукти, непредназначени за консумация от човека, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1774/2002 (Регламент за страничните животински продукти) (7) урежда събирането, транспортирането, съхранението, обработката, преработката и употребата или унищожаването на странични животински продукти, така че те да не представляват риск за човешкото здраве и здравето на животните. Сред целите на законодателния акт е да се предотвратява възникването на огнища на трансмисивна спонгиформна енцефалопатия (ТСЕ) и други трнасмисивни болести по животните като класическа чума по свинете (КЧС) и шап.
(9)
Раздел 4 от Регламент (ЕО) № 1069/2009 разграничава три различни категории странични животински продукти според специфичните рискове за здравето на животните и човешкото здраве:
а)
Материалът от категория 1 крие значителни рискове, свързани по-конкретно с ТСЕ и наличието на определени забранени вещества и замърсители на околната среда. Материалът от тази категория включва, наред с други неща, части от тялото на животни, за които съществува съмнение, че са заразени с ТСЕ, или при които е потвърдено наличието на ТСЕ, както и смеси от материал от категория 1 с материал от категория 2 или 3. Тези материали трябва да се унищожават чрез изгаряне или преработка и да не се включват в състава на фуражи за селскостопански животни или на технически продукти.
б)
Материалът от категория 2 също крие значителни рискове, тъй като се състои от мъртви животни и други материали, съдържащи определени забранени вещества или замърсители. Материалът от тази категория трябва да се унищожава чрез изгаряне или преработка и да не се включва в състава на фуражи за селскостопански животни. В някои случаи обаче той може да се използва като тор или за технически цели.
в)
Материалът от категория 3 включва, наред с други неща, части от заклани животни, които макар да са отхвърлени като негодни за консумация от човека не са засегнати от признаци на болести, предаващи се на хората или животните, а също така и материали, произхождащи от животни, които са годни за консумация от човека, но поради икономически съображения се използват за други цели, например като храна за селскостопански животни.
(10)
Регламент (ЕО) № 1069/2009 по същество е еднозначен с предшественика си, Регламент (ЕО) № 1774/2002 на Европейския парламент и на Съвета (8), и включва разпоредби, забраняващи вноса и износа на материал от категории 1 и 2 и изискващи съоръженията за унищожаване да бъдат одобрени от компетентните органи, натоварени с прилагането на разпоредбите на регламента. По-нататък Регламент (ЕО) № 1069/2009 съдържа конкретни разпоредби за контрол на унищожаването на материал от категории 1 и 2. Освен посоченото по-горе обаче регламентът не поставя изисквания относно начина, по който от икономическа гледна точка да се организира унищожаването на материал от категории 1 и 2. Следователно Регламент (ЕО) № 1069/2009 не изисква унищожаването в определен район да се извършва от едно-единствено предприятие, както е в Германия.
2.1.2. Национално законодателство
(11)
Съгласно член 3 от германския закон за транспониране на общностните разпоредби относно преработката и унищожаването на странични животински продукти, непредназначени за консумация от човека (9) (Gesetz zur Durchführung gemeinschaftsrechtlicher Vorschriften über die Verarbeitung und Beseitigung von nicht für den menschlichen Verzehr bestimmten tierischen Nebenprodukten, наричан по-нататък „TierNebG“) областите (Landkreise) и градовете със статут на общини (kreisfreie Städte) са задължени да извършват унищожаването и преработката на материал от категории 1 и 2, наричани „контролирани стоки“. Тази задача могат да осъществяват сами или чрез договори с трети лица.
(12)
Унищожаването на материал от категория 3, наричан „неконтролирани стоки“,може да се извършва от всяко преработвателно предприятие при спазване на разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1069/2009.
2.2. Zweckverband Tierkörperbeseititgung
(13)
ZT е публичноправен субект, основан през 1979 г. съгласно членове 1 и 2 от Закона на провинция Рейнланд-Пфалц за прилагане на Закона за страничните животински продукти („TierNebGAG RP“ - Landesgesetz zur Ausführung des TierNebG на Рейнланд-Пфалц (10)). Междувременно всички административни области и по-големите градове със статут на общини в Рейнланд-Пфалц и Заарланд, както и две области в провинция Хесен - област Райнгау-Таунус и област Лимбург-Вайлбург - са членове на ZT (вж. член 1 от устава на ZT).
(14)
Съгласно член 2 от своя устав ZT е упълномощена от членовете си да поеме всички права и задължения на областите и градовете със статут на общини, чиято отговорност е унищожаването по член 3 от TierNebG в съответствие със законите на отделните провинции.
(15)
Според германското право асоциация със специална цел не може да бъде обект на производство по несъстоятелност поради правния си статут на публичноправен субект. Тя обаче може да бъде закрита по решение на своите членове.
2.3. Унищожаване на мъртви животни и отпадъци от кланици
2.3.1. Дейността на ZT
(16)
ZT извършва не само възложената от устава ѝ задача, а именно унищожаване на материал от категории 1 и 2 на територията, на която извършва дейността си (наричан по-нататък „вътрешен материал“), а унищожава също така материал от категории 1 и 2, произхождащ от съседните провинции Баден-Вюртемберг и Хесен (вж. подробното описание в съображение 20 и следващите), както и материал от категория 3 (наричани заедно по-нататък „външен материал“).
(17)
Както показва таблицата по-долу, в миналото ZT е преработвала големи количества външен материал. През последните години средно почти половината от преработваните количества се състои от външен материал.
Таблица 1
Обработвани от ZT количества през 1998-2009 г.
Вътрешен материал
Външен материал
Баден-Вюртемберг
Северен и Централен Хесен
Контролирани стоки от категории 1 и 2
Неконтролирани стоки от категория 3
Контролирани стоки от категории 1 и 2
Контролирани стоки от категории 1 и 2
Общо
1998 г.
Тонове
38 055
[…] (11)
0
0
[…]
%
[…]
[…]
0 %
0 %
100 %
1999 г.
Тонове
41 081
[…]
0
0
[…]
%
[…]
[…]
0 %
0 %
100 %
2000 г.
Тонове
44 929
[…]
1 114
0
[…]
%
[…]
[…]
[…]
0 %
100 %
2001 г.
Тонове
57 110
[…]
14 079
0
[…]
%
[…]
[…]
[…]
0 %
100 %
2002 г.
Тонове
58 316
[…]
14 803
0
[…]
%
[…]
[…]
[…]
0 %
100 %
2003 г.
Тонове
54 325
[…]
16 067
0
[…]
%
[…]
[…]
[…]
0 %
100 %
2004 г.
Тонове
52 562
[…]
13 228
0
[…]
%
[…]
[…]
[…]
0 %
100 %
2005 г.
Тонове
48 944
[…]
11 658
0
[…]
%
[…]
[…]
[…]
0 %
100 %
2006 г.
Тонове
45 988
[…]
11 389
0
[…]
%
[…]
[…]
[…]
0 %
100 %
2007 г.
Тонове
44 544
[…]
6 797
0
[…]
%
[…]
[…]
[…]
0 %
100 %
2008 г.
Тонове
41 838
[…]
7 046
0
[…]
%
[…]
[…]
[…]
0 %
100 %
2009 г.
Тонове
36 863
[…]
8 569
23 312
[…]
%
[…]
[…]
[…]
[…]
100 %
Средно
Тонове
47 046
[…]
8 729
1 943
[…]
1998-2009 г.
%
[…]
[…]
[…]
[…]
100 %
(18)
Вътрешният материал се състои от мъртви животни и отпадъци от кланици. ZT извършва както събиране, така и преработка (заедно наричани по-нататък „унищожаване“). За да покрие свързаните с дейността разходи, ZT събира такси. За мъртвите животни и отпадъците от кланици се прилагат различни тарифи.
(19)
Тъй като материалът от категория 3 се търгува на свободния пазар, ZT договаря таксите за унищожаване в съответствие с частното право. Докато повечето частни съоръжения за унищожаване унищожават материала от категория 3 отделно с цел постигане на по-високи приходи от продажби чрез преработката му - например в храна за домашни любимци - ZT преработва материала от категория 3 заедно с контролираните стоки, тъй като не разполага с отделно съоръжение. Следователно от преработените контролирани стоки могат да се получат само крайни продукти с ниска стойност, например мазнини и масла, които носят ниски приходи.
(20)
От 2000 г. насам ZT преработва също отпадъци от категории 1 и 2 от Баден-Вюртемберг. За тази цел е сключено специално споразумение между ZT и асоциацията със специална цел Zweckverband Neckar-Franken в съответствие с публичното право. Съгласно споразумението събирането се извършва на местно равнище от Zweckverband Neckar-Franken, след което материалът се доставя до ZT за преработка.
(21)
През 2007 г. ZT участва и в търг за унищожаване на контролирани стоки в областите на Северен и Централен Хесен, който печели. Преди ZT да поеме дейността по унищожаването от 1 април 2009 г. тя се извършва от дружество, което принадлежи към групата на жалбоподателя.
(22)
По този начин ZT цели максимално оползотворяване капацитета на съоръженията си не само чрез преработка на вътрешен материал от категории 1 и 2, но и чрез интензивна дейност извън официалната си задача, като преработва свободно търгуващ се материал от категория 3 и материал от категории 1 и 2 с произход извън територията на дейност на асоциацията. Между 2002 г. и 2008 г. само 54-58 % от обработваните от ZT количества са вътрешен материал от категории 1 и 2. През 2009 г. - отчасти поради включването на материал от Северен и Централен Хесен - този дял намалява значително до едва 39 %, т.е. по-малко от половината от общите количества, преработвани от ZT.
2.3.2. Капацитет на съоръженията на ZT
(23)
ZT разполага с две съоръжения за унищожаване - в Rivenich и Sandersmühle. При нормална експлоатация и двете работят средно пет дни в седмицата на две смени (5-дневна експлоатация на две смени). За толкова време могат да се преработват най-много 2 160 тона седмично. Този нормален работен капацитет в общия случай е бил достатъчен за преработка на възникващите в последните години 88 000 тона материал годишно, т.е. 1 700 тона седмично.
(24)
Подобно на други предприятия за унищожаване ZT разполага със свободен работен капацитет под формата на неизползвани смени в хода на нормалната експлоатация през седмицата и в почивните дни. Този свободен работен капацитет може да се използва за преработка на допълнителни животински трупове в случай на епидемия.
2.3.2.1. Краткосрочен свободен работен капацитет
(25)
Според предоставената от ZT информация съоръженията могат да работят на три смени във всички дни от седмицата (7-дневна експлоатация на 3 смени) за кратък период от 6 до 12 седмици. Това означава, че за кратки периоди разполагаемият седмичен капацитет достига 4 536 тона. Седемдневната експлоатация на три смени обаче не може да се поддържа за по-продължителен период от време поради износване, както и преумора на персонала.
(26)
Следователно в краткосрочен план - за период до 12 седмици, ZT има свободен работен капацитет от 2 376 тона седмично над обичайната стойност, който може да се използва за преработка в случай на епидемия (вж. също таблица 3 в раздел 9.3.1).
2.3.2.2. Дългосрочен свободен работен капацитет
(27)
В дългосрочен план максималното възможно натоварване на съоръженията с цел преработване на допълнителен материал, възникнал при епидемия, е пет дни в седмицата на три смени (5-дневна експлоатация на 3 смени), тъй като почивните дни биха били необходими за поддръжка в случай на продължително по-интензивно натоварване. В този случай биха могли да се преработват до 3 240 тона седмично.
(28)
Следователно в по-дългосрочен план, т.е. за период, по-дълъг от 12 седмици, ZT разполага със свободен работен капацитет от 1 080 тона седмично над обичайната стойност, позволяващ преработка в случай на епидемия (вж. също таблица 3 в раздел 9.3.1).
2.4. Годишни вноски и обществена задача
(29)
Правното основание за годишните вноски, които ZT получава от членовете си (области и градове със статут на общини), се съдържа в устава на ZT. Предназначението на годишните вноски е да се компенсират разходите, непокрити от приходите (вж. член 9, параграф 1 от устава).
(30)
Размерът на годишната вноска се определя въз основа на годишния бюджет, който първо се одобрява от общото събрание на членовете. След приемането на бюджета ZT има право да изиска плащане на годишната вноска чрез административен акт.
(31)
През февруари 2010 г. уставът на ZT е изменен с обратно действие от 1 януари 2009 г. До този момент уставът не е съдържал други правила относно използването и изчисляването на годишни вноски освен разпоредбите на член 9, параграф 1, но през февруари 2010 г. са въведени следните нови разпоредби.
(32)
Съгласно член 9, параграф 2 от устава годишната вноска вече трябва да бъде предварително определена. Правилата гласят също, че годишната вноска може да се събира единствено като компенсация за разходи, произтичащи от възложената на ZT задача да унищожава материал от категории 1 и 2 и да поддържа резервен капацитет за справяне с епидемии.
(33)
Съгласно член 10, параграф 2 от устава резервният капацитет за епидемии от 2009 г. насам, е бил по 7 110 тона годишно, които да бъдат преработвани в шестседмичен срок (т.е. шест пъти по 1 185 тона седмично). При определянето на размера на резерва за епидемии е отчетено, че освен собствения капацитет на ZT в случай на епидемия може да се ползва допълнителен, алтернативен капацитет за унищожаване от 5 000 тона годишно. Разходите по резерва за епидемии трябва да се определят предварително в съответния стопански план за дейността, като за разходи за резерва за епидемии се считат само съответният дял от постоянните разходи (амортизация, данъци, застраховка, лихви по заеми), разходите по договори за външна поддръжка, както и делът от разходите за персонал, необходими за поддържане на постоянна работна готовност. Разходите по резерва за епидемии трябва да се записват в специални сметки, отделно от другите разходи на предприятието, като се разпределят според съответния дял от капацитета.
(34)
От основаването си през 1979 г. до 2011 г. ZT е получила годишни вноски в общ размер от 66 493 680 EUR. Стойностите по години от 1998 г. насам са, както следва:
1998 г.
:
2 114 192 EUR (4 135 000 DM)
1999 г.
:
2 432 216 EUR (4 575 000 DM)
2000 г. и 2001 г.
:
2 249 684 EUR (4 400 000 DM) годишно
2002-2008 г.
:
2 250 000 EUR годишно
2009 г.
:
1 961 515 EUR
2010 г.
:
2 212 392 EUR
2011 г.
:
1 962 515 EUR
(35)
Годишните вноски от 1998 г. до 2011 г. възлизат на общо 30 932 198 EUR.
(36)
Според представените отчети за приходите и разходите в периода 1998-2009 г. след прибавяне на годишните вноски ZT бележи обща загуба от 4 562 795 EUR. Ако се изключат вноските, чиято обща стойност е 26 757 292 EUR, сумарната загуба за периода от 1998 г. до 2009 г. възлиза на 31 320 678 EUR. Следователно годишните вноски не са били достатъчни, за да компенсират напълно общите загуби.
2.5. Одобрена държавна помощ във връзка с тестове за ТСЕ, мъртви животни и отпадъци от кланици
(37)
Принципът „замърсителят плаща“ съгласно член 191, параграф 2 от ДФЕС важи като цяло за унищожаването на странични животински продукти. Ето защо на първо място фермерите и кланиците носят отговорността да се погрижат за унищожаването на мъртви животни и отпадъци от кланици и да понесат съответните разходи (12).
(38)
Поради кризата с ТСЕ обаче възниква необходимост да се осигури съответната обработка на мъртви животни и отпадъци от кланици, състоящи се от материали от категории 1 и 2, и да се подкрепят фермерите посредством държавна помощ. Европейската комисия установява съответния ред с Насоките на Общността за държавна помощ за тестове за ТСЕ, мъртви животни и отпадъци от кланици от 24 декември 2002 г. (13) (наричани по-нататък „Насоките за ТСЕ“). Този ред е включен и направен по-строг в раздел V.Б.4 от Основните насоки на Общността за държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007-2013 г. (14) (наричани „Насоките за земеделски помощи за 2007-2013 г.“).
(39)
Съгласно Насоките за ТСЕ и Насоките за земеделски помощи за 2007-2013 г. по принцип замърсителят трябва да понася разходите за унищожаване на странични животински продукти (15). При някои строго ограничени обстоятелства обаче се допуска помощ за тестове за ТСЕ и унищожаване на мъртви животни (16). За унищожаване на отпадъци от кланици помощ не може да се отпуска (17). Освен това помощта е съвместима с вътрешния пазар само ако може да се докаже, че тя достига само до фермерите, а не до предприятия производители надолу по веригата (например кланици или съоръжения за унищожаване на животински трупове) (18).
2.5.1. Решение на Комисията от 29 януари 2004 г. по дело за държавна помощ NN 33/03
(40)
През 2004 г. Комисията одобри мерки за държавна помощ с цел противодействие на заплахата от ТСЕ в Рейнланд-Пфалц, за които Германия изпрати уведомление съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, Насоките на Общността за ТСЕ и Насоките на Общността за държавна помощ за земеделския сектор от 12 август 2000 г. (19) Мерките имат за цел да се предотврати разпространението на ТСЕ, наред с другото чрез възстановяване на допълнителните разходи, понесени от фермерите за подходящото унищожаване на рисков материал след въвеждането на забраната за хранене на добитък с месно и костно брашно.
(41)
Наред с други мерки Комисията одобри еднократна помощ в размер 100 % от разходите за унищожаване на определени рискови отпадъци от кланици, натрупани от октомври 2000 г. до септември 2001 г. в резултат на забраната за хранене с животинско брашно на територията на дейност на асоциацията. За получатели на помощта се смятат обаче кланиците, а не ZT.
2.5.2. Решение на Комисията от 6 юли 2004 г. по дело за държавна помощ N 15/04
(42)
Съгласно втората схема за помощ, също одобрена през 2004 г., фермерите в Рейнланд-Пфалц биват компенсирани за разходите за събиране и преработка на мъртви животни, за които са плащали вноски в Касата за болести по животните (Tierseuchenkasse) (20) Прилаганите от ZT такси за събиране и преработка на вътрешни мъртви животни се понасят поравно от провинциите (Рейнланд-Пфалц, Хесен, Заарланд), членовете на асоциацията и касата за болести по животните на съответните провинции. По отношение на разходите за преработка обаче собствениците на селскостопански животни следва сами да покрият 25 %.
(43)
Помощта, заплащана директно на ZT, е одобрена за периода от 1 януари 1999 г. до 31 декември 2013 г. Тя се отпуска при условие да се ползва изключително от фермерите и да няма кумулиране с друга помощ.
(44)
Тъй като помощта компенсира пропорционален дял от предварително определените такси (100 % за събиране и 75 % за преработка), Комисията прави заключението, че тя е в полза изключително на фермерите и не създава икономическо предимство за ZT.
2.5.3. Връзка между одобрените схеми за помощ NN 33/03 и N 15/04 и годишните вноски
(45)
Двете схеми за помощ (наричани по-нататък „земеделските помощи“) се отчитат като приходи в счетоводните книги на ZT. Следователно в посочените в съображение 36 загуби вече е отчетено, че ZT е получавала в приход земеделски помощи.
(46)
Следователно ZT е получавала годишните вноски в допълнение към земеделските помощи, за да финансира непокритите си загуби.
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(47)
Жалбоподателят твърди, че от икономическа гледна точка ZT не би могла да оцелее, ако членовете ѝ не покриват годишните загуби, произтичащи от унищожаването на вътрешен и външен материал, като заплащат годишни вноски. ZT, която има монопол върху унищожаването на вътрешен материал и следователно не е изложена на конкуренция, предлага по-ниски от пазарните цени на отворените пазари за външен материал. Ценовата политика на ZT е ориентирана единствено към максимално оползотворяване на съоръженията, които разполагат с голям свободен капацитет.
(48)
Според жалбоподателя от заплащането на годишни вноски произтичат много видове нарушаване на конкуренцията. По-специално той критикува ценообразуването на ZT на свободния материал от категория 3 и на офертата в търга за унищожаване в Северен и Централен Хесен:
а)
ZT предлага да унищожава отпадъци от кланици не по цени, зависещи от преработваното количество, а срещу твърда цена на животно. Това я прави атрактивна за по-малките кланици, при които разделянето на материала от категория 3 от материала от категория 1 и 2 е свързано с по-високи разходи, отколкото при по-големите и добре оборудвани кланици, тъй като те могат да си спестят разделянето и да предават на ZT материал от категория 3 заедно с отпадъци от категории 1 и 2. Така ZT предлага унищожаване на отпадъци от кланици на цени, които не покриват нейните разходи, тъй като не включва в таксите си допълнителните разходи, произтичащи от същевременната преработка на материал от категория 3.
б)
В търга за унищожаване на материал от категория 1 и 2 в Северен и Централен Хесен ZT успява да спечели единствено защото постоянните ѝ разходи за поддържане на резервен капацитет вече са покрити от годишните вноски, което ѝ позволява да предложи по-ниски тарифи.
(49)
Германия от друга страна настоява, че годишните вноски са необходими за покриване разходите на ZT, произтичащи от задължението ѝ да поддържа резервен капацитет за справяне с епидемии. В подкрепа на позицията си Германия представя експертно становище на института Fraunhofer от март 2007 г. (21) (наричано по-нататък „становището на Fraunhofer“), с което показва, че разходите по резерва за епидемии възлизат на около 50 % от общите разходи за капацитет. Освен това се твърди, че годишните вноски са необходими за покриване на разходите за рехабилитация на замърсени индустриални обекти.
(50)
При предварителното разглеждане Комисията първоначално установява, че годишните вноски предоставят на ZT икономическо предимство, тъй като намаляват нейните текущи разходи, както и че останалите критерии за наличие на държавна помощ са изпълнени.
(51)
Комисията изтъкна, че подобна помощ за предприятия в общия случай е забранена. Освен това тя изрази своите съмнения за това до каква степен годишните вноски биха могли да се оправдаят като компенсация за поддържане на резерв за епидемии. Анализът на Комисията беше основан на разглеждане на четирите критерия, изложени в решението по делото Altmark (22):
а)
предприятието бенефициер трябва да бъде действително натоварено с изпълнението на задължения за обществена услуга и тези задължения трябва да бъдат ясно определени;
б)
параметрите, въз основа на които се изчислява компенсацията, трябва да бъдат установени предварително по обективен и прозрачен начин;
в)
компенсацията не може да надвишава това, което е необходимо за покриване изцяло или частично на разходите, възникнали при изпълнение на задълженията, свързани с предоставяне на обществената услуга, като се отчитат съответните приходи и разумна печалба от изпълнението на тези задължения;
г)
ако предприятието носител на задължения за обществени услуги не е определено чрез процедура по възлагане на обществени поръчки, която създава условия за избор на кандидата, който е в състояние да предостави тези услуги при най-ниската цена за съответната общност, равнището на необходимата компенсация трябва да се определи въз основа на анализ на разходите, които би направило едно типично, добре управлявано предприятие при изпълнението на тези задължения.
(52)
По въпроса за наличието на услуга от общ икономически интерес Комисията изрази съмнение дали съществува обществен интерес в осигуряването на резерв за епидемии, тъй като съгласно принципа „замърсителят плаща“ фермерите са задължени да унищожават мъртвите животни и отпадъците от кланици и се ползват с гореспоменатите помощи, одобрени от Комисията. Под въпрос е също дали годишните вноски са необходими, тъй като практиката на други германски провинции показва, че съоръженията на частните оператори разполагат с достатъчен свободен капацитет, за да се справят с епидемии сред животните, без да получават допълнителни компенсационни плащания за поддържането на такъв капацитет.
(53)
Комисията се съмнява също дали уставът на ZT отговаря на изискванията за прозрачен акт за възлагане, тъй като преди 2010 г. поддържането на резерв за епидемии не е било определено като задължение от обществен интерес, което да се изпълнява от ZT, не са определени и необходимите параметри за изчисляване на разходите.
(54)
По отношение на необходимостта от заплащане на компенсация Комисията повдигна въпроса дали годишните вноски всъщност не финансират загубите, произлизащи от непечелившия свободен капацитет. Под въпрос е дали са необходими допълнителни годишни вноски, щом в други германски провинции всички разходи се покриват от таксите, заплащани от замърсителите.
(55)
Тъй като ZT не е избрана чрез публична покана за участие в търг, е под съмнение дали ZT е типично, добре управлявано предприятие.
(56)
Поради това Комисията стига до предварителното заключение, че е необходимо подробно разглеждане, за да се установи дали заплащаните на ZT годишни вноски действително са необходими за поддържане на резерв за епидемии или дали самият пазар не би осигурил достатъчен свободен капацитет в случай на епидемия.
(57)
На последно място се подлага на съмнение доводът на Германия, че годишните вноски биха могли да се оправдаят като компенсация за разходите за рехабилитация на замърсени индустриални обекти. Съгласно точка 132 от Насоките на Общността относно държавната помощ за защита на околната среда от 1 април 2008 г. (23) (наричани по-нататък „Насоките относно държавната помощ за защита на околната среда“) такава помощ може да се смята за съвместима с вътрешния пазар, само ако получателят не може да бъде подведен под отговорност съгласно националното право, което в настоящия случай очевидно не е така.
4. ПРОИЗВОДСТВА ПРЕД НАЦИОНАЛНИ СЪДИЛИЩА
(58)
В решението си от 16 декември 2010 г. BVerwG определя, че вноските за 2010 г. не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тъй като са изпълнени критериите от решението по делото Altmark. BVerwG не се произнесе относно по-ранните вноски, тъй като приема жалбата за недопустима в частта за вноските, заплащани преди 2010 г.
4.1. Първи критерий от решението по делото Altmark
(59)
BVerwG определя, че унищожаването на странични животински продукти съгласно регламента за страничните животински продукти и съгласно член 3, параграф 1 от TierNebG представлява услуга от общ икономически интерес, която включва поддържането на резервен капацитет за епидемии.
(60)
BVerwG разграничава капацитета, използван при нормална експлоатация, включително свободния работен капацитет, и незаетия капацитет, който в общия случай остава неизползван. Ако годишните вноски покриват разходите за нормалния капацитет, включително за основния работен свободен капацитет, BVerwG би приел, че годишните вноски представляват държавна помощ на основание на принципа „замърсителят плаща“.
(61)
Ако обаче годишните вноски покриват само разходите за свободния капацитет, поддържан единствено за случай на избухване на епидемия, то тогава те не биха представлявали държавна помощ. При това не е от значение, че свободният капацитет може да бъде по-висок, отколкото налагат експлоатационните нужди, тъй като по своето естество той обикновено не се използва. Единствено ако има данни, че свободният капацитет е бил използван и за нормална експлоатация (напр. за унищожаване на материал от категория 3), заключението би било различно. Тъй като обаче това очевидно не е така, годишните вноски компенсират единствено разходите, произлизащи от задължението за предоставяне на обществена услуга под формата на поддържане на резерв за епидемии.
4.2. Втори критерий от решението по делото Altmark
(62)
Що се отнася до изискването за прозрачност, BVerwG обръща внимание, че уставът е бил изменен на 2 февруари 2010 г., непосредствено преди определянето на вноските за 2010 г. BVerwG заключава, че от член 9 от приетия през 2010 г. устав става ясно, че годишните вноски компенсират единствено разходите по поддържането на резервен капацитет в случай на епидемия.
4.3. Трети критерий от решението по делото Altmark
(63)
Измененият член 9 от устава гарантира, че годишните вноски компенсират единствено разходите по поддържането на резерва за епидемии.
(64)
Освен това BVerwG обръща внимание на това, че решението за размера на резерва не е стопанско решение, което трябва да се вземе въз основа на икономическата рентабилност. По своята същност поддържането на резервен капацитет за епидемии е икономически нерентабилно, тъй като разходите за подобен резерв по никакъв начин не са пропорционални на вероятността за възникване на мащабни епидемии.
4.4. Четвърти критерий от решението по делото Altmark
(65)
Според BVerwG в случая не е възможно да се приложи четвъртият критерий от решението по делото Altmark, тъй като унищожаването на материал от категории 1 и 2 се извършва отделно от унищожаването на материал от категория 3. Няма припокриване между обществените и търговските услуги, предоставяни от ZT, докато в делото Altmark на частна фирма за автобусни превози са били възложени множество задължения във връзка с предоставянето на обществени услуги (напр. по отношение на броя спирки и разписанието), които съществено са променили начина на извършване на основната транспортна услуга. Следователно заплащаните на ZT годишни вноски имат за цел да я компенсират за разходите по предоставяне на обществена услуга, която се предлага извън пазара.
(66)
Освен това BVerwG е на мнение, че публичните органи имат право да осъществяват задачите си от обществен интерес сами, без да бъдат задължавани да прибягват до частни доставчици на услуги. По отношение на определението на съда, свързано с обществените поръчки, BVerwG изтъква, че публичните органи могат свободно да решават дали да извършват услуга със собствени ресурси или да си я набавят на пазара (24).
5. МНЕНИЕ НА ЖАЛБОПОДАТЕЛЯ
5.1. Първи критерий от решението по делото Altmark
(67)
Жалбоподателят твърди, че на основание на принципа „замърсителят плаща“ поддържането на резерв за епидемии не е услуга от общ икономически интерес (УОИИ) по смисъла на член 106, параграф 2 от ДФЕС.
(68)
За замърсители лесно могат да бъдат определени фермерите и кланиците -фермерите имат полза от ефективното справяне с епидемии сред животните, тъй като те могат да застрашат стадата и следователно активите им. Бързото и ефективно справяне с епидемии позволява на кланиците да продължат дейността си нормално.
(69)
Принципът „замърсителят плаща“ е приет и в съответното германско законодателство, в което фермерите и кланиците често се споменават като замърсители, които трябва да понасят разходите за унищожаване (25).
5.2. Втори критерий от решението по делото Altmark
(70)
Според жалбоподателя ZT е започнала да твърди, че винаги е била натоварена със задачата да поддържа резервен капацитет, едва след началото на националното разследване и разследването на Комисията. Преди изменението на устава през 2010 г. осигуряването на резервен капацитет не е било изрично възложено на ZT и параметрите за изчисляването на компенсацията не са били предварително определени.
5.3. Трети критерий от решението по делото Altmark
(71)
Жалбоподателят изтъква, че изискването за поддържане на резерв за епидемии не е свързано с нетни разходи за съоръженията за унищожаване на животински трупове.
5.3.1. Резервът за епидемии се осигурява от работния свободен капацитет
(72)
Съоръженията за унищожаване на животински трупове в Германия в общия случай работят на две смени, пет или шест дни в седмицата, с колебания от ± 5 % по отношение на часовете на експлоатация. Сезонните колебания в търсенето се поемат чрез работа на три смени в периоди на повишено търсене и връщане към петдневна експлоатация на две смени при слабо търсене. Експертното становище на Böckenhoff (26) потвърждава, че при използване на третата смяна през седмицата и допълнителните смени в почивните дни може да бъде осигурен достатъчен резерв за епидемии, който да позволи справяне с увеличените количества материал в случай на епидемия.
(73)
Следователно необходимият резерв за епидемии може да се осигури от работния свободен капацитет, който е на разположение при нормалната експлоатация на съоръженията за унищожаване. Жалбоподателят подчертава, че никога не му се е налагало да прави допълнителни инвестиции, за да поддържа достатъчен резерв в случай на епидемии.
(74)
Жалбоподателят изтъква също така, че при планиране на капацитета на едно съоръжение за унищожаване трябва да се вземат предвид капацитетите на съседните провинции. В случай на голямо огнище на болест за справяне с краткосрочното увеличение в търсенето на капацитет могат да се използват капацитетите на останалите провинции. Няма правни разпоредби, забраняващи транспортирането на материали от категории 1 и 2. Напротив, съответното германско законодателство (27) приема прибягването до капацитетите на съседни региони като очевиден начин за справяне с претоварване на преработвателния капацитет в случай на епидемия.
5.3.2. Общите разходи трябва да бъдат финансирани от обичайните приходи от такси
(75)
Според жалбоподателя в обичайния случай всички разходи за капацитет се покриват от приходите, които предприятието, натоварено със задачата да унищожава материал от категории 1 и 2, получава чрез събиране на такси за своята обичайна дейност. Тъй като разходите за работен свободен капацитет са неделима част от разходите на съоръжението, те могат да бъдат включени при изчисляването на таксите. Наред с други неща, жалбоподателят цитира решение на BVerwG (28), от което става ясно, че разходите за обективно оправдания резервен капацитет могат да се включват в изчисляването на таксите.
(76)
В 10 от 16-те провинции с унищожаването на материали от категории 1 и 2 са натоварени само частни предприятия (Берлин, Бранденбург, Бремен, Хамбург, Мекленбург-Предна Померания, Долна Саксония, Северен Рейн-Вестфалия, Саксония-Анхалт, Шлезвиг-Холщайн и Тюрингия). В някои от тези провинции има региони с особено голяма численост на добитъка, например в Долна Саксония, Северен Рейн-Вестфалия и Шлезвиг-Холщайн. В Бавария и Хесен унищожаването на животински трупове частично се осигурява от частни предприятия.
(77)
В провинциите, в които жалбоподателят или свързани с него предприятия са натоварени с унищожаването на странични животински продукти, включително в Мекленбург-Предна Померания, Саксония-Анхалт и Тюрингия, държавният орган и натовареното с тази задача предприятие договарят максималния годишен капацитет, който трябва да поддържа съоръжението за унищожаване. Тези капацитети се смятат за достатъчни за справяне с увеличеното търсене в случай на епидемия. Според информацията, с която разполага жалбоподателят, при някои процедури по възлагане на обществени поръчки в Северен Рейн-Вестфалия равнището на резервния капацитет за епидемии се определя предварително. Цитираният пример е регион Щайнфурт, където като резерв са заложени 5 % от числеността на добитъка през предходната година. Таксите за унищожаване се изчисляват така, че всички постоянни разходи на съоръженията за унищожаване се рефинансират напълно от таксите за унищожаване, събирани от фермерите и кланиците.
(78)
Следователно практиката в другите провинции показва, че общите разходи за едно съоръжение за унищожаване - включително тези за резерв за епидемии - могат напълно да се финансират с приходите от такси и че не е необходима допълнителна компенсация с публични средства.
5.3.3. Действителното използване на годишните вноски от страна на ZT
(79)
Жалбоподателят изтъква, че ZT използва годишните вноски, не само за да финансира загуби от нормална експлоатация, но и от поддържане на свръхкапацитет, който след това да се използва за външни цели.
5.3.3.1. Използване на предполагаемия резерв за епидемии за целите на обществената задача, възложена на ZT в Северен и Централен Хесен
(80)
Сравнението между количеството свободен капацитет, което ZT посочва в офертата си в процедурата за възлагане на обществена поръчка в Северен Хесен през 2009 г., и количеството свободен капацитет, описано в експертното становище на Fraunhofer (29), сочи съществен спад в свободния капацитет на ZT с времето. Докато през 2005 г. свободният капацитет и съответно предполагаемо необходимият резерв за епидемии все още е около 50 % от общия капацитет, според експертното становище на Fraunhofer към 2009 г. той е намалял до едва 35 %, както показва офертата на ZT в процедурата за възлагане на обществена поръчка в Северен и Централен Хесен.
(81)
Ако се приеме, че ZT действително е била натоварена със задачата да поддържа резерв за епидемии и че 50 % от средния капацитет на ZT е подходящ резерв за епидемии (както се заключава в експертното становище на Fraunhofer), ZT не би могла да участва в процедурата за възлагане на обществена поръчка в Северен Хесен, нито да поеме допълнителни задължения за унищожаване на материал в Баден-Вюртемберг.
(82)
Тъй като обаче ZT всъщност печели договора по процедурата за възлагане на обществена поръчка в Северен Хесен и поема предоставянето на допълнителни услуги по унищожаване на материал, тя непременно трябва да е използвала за нормална експлоатация част от резерва, за който се твърди, че е необходим в случай на епидемии. Така става очевидно, че с годишните вноски са финансирани разходите за свободен капацитет, който не е необходим като резерв за епидемии.
5.3.3.2. Финансиране на излишен свободен капацитет
(83)
Жалбоподателят съпоставя равнището на наличния свободен капацитет на ZT с разполагаемия свободен капацитет в други провинции и стига до заключението, че свободният капацитет на ZT е четири-пет пъти по-голям от свободния капацитет, с който разполагат другите провинции като резерв за епидемии, като се отчетат разликите в числеността на добитъка. Следователно с годишните вноски е бил финансиран свободният капацитет, който значително надвишава необходимия резерв за епидемии в сравнение с други провинции. Впоследствие излишният свободен капацитет на ZT е бил на разположение за ползване за външни цели, включително за участие в тръжната процедура в Северен и Централен Хесен.
5.4. Четвърти критерий от решението по делото Altmark
(84)
Жалбоподателят посочва, че ZT не е спечелила договора чрез процедура за възлагане на обществена поръчка, докато в повечето други провинции се провежда публичен търг с цел избор на най-ефективен доставчик. Освен това не е направен анализ на разходите, в който да се съпоставят разходите на ZT с тези на тези на типично, добре управлявано предприятие.
(85)
Според жалбоподателя не е имало правни пречки за провеждане на публичен търг в Рейнланд-Пфалц.
5.5. Нарушаване на конкуренцията на външните пазари
5.5.1. Оферта на ZT за цени, по-ниски от разходите, в публичния търг в Северен и Централен Хесен
(86)
Жалбоподателят твърди, че нарушаващото въздействие на заплащаните годишни вноски върху конкуренцията може да се покаже нагледно с начина, по който е протекъл публичният търг в Северен Хесен.
(87)
Преди тръжната процедура унищожаването на материали от категории 1 и 2 е било възложено на свързаното с жалбоподателя дружество Tierbeseitigungsanlage Schäfer GmbH (наричано по-нататък „TBA Schäfer“). То обаче не успява да се наложи в конкуренцията със ZT в търга през 2009 г. Докато офертата на TBA Schäfer е трябвало да се основава на пълните разходи, ZT е можела да предложи такси, по-ниски от разходите, тъй като част от нейните разходи за капацитета вече са финансирани от годишните вноски.
(88)
Друго доказателство, че в търга за Северен Хесен ZT е предложила цени, по-ниски от разходите, е съпоставката с таксите, събирани от ZT на собствената ѝ територия. Там таксата е 328 EUR на тон, докато офертата на ZT в търга за Северен Хесен е за едва 208 EUR на тон. Тъй като няма съществени разлики между разходите за събиране в двата региона, е непонятно как ZT би заложила в офертата си за Северен Хесен такси, по-ниски с около една трета от тези, които събира на собствената си територия, за абсолютно същата услуга.
(89)
Разходната база на TBA Schäfer е обществено достояние от предишни търгове, което улеснява ZT да подаде оферта за 208 EUR на тон, т.е. с едва 4 EUR по-малко от офертата на TBA за 212 EUR на тон, и така да спечели търга.
5.5.2. Събирани от ZT такси за унищожаване на материал от категория 3, по-ниски от разходите
(90)
Жалбоподателят подчертава, че поради недиференцираната ценова политика на ZT в Рейнланд-Пфалц е нарушен стимулът за кланиците да разделят материала от категория 3 от материала от категории 1 и 2. В резултат на това заедно с лошия материал от категории 1 и 2 се унищожават значителни количества материал от категория 3, който иначе би могъл да се преработи в храна за домашни любимци (30).
(91)
Освен това количеството материал от категория 3, изтеглено от пазара поради ценовата политика на ZT, е по-голямо, отколкото предполага Комисията в своята предварителна оценка на пазара. В точка 33 от решението за откриване на процедурата се посочва, че материалите от категория 3 се отделят при 72 % от всички заклани животни в Рейнланд-Пфалц. Тази стойност обаче се основава единствено на броя заклани животни. Ако се отчете, че при клането на телета се получава много по-голямо количество материал от категория 3, отколкото при клането на прасета, резултатът би бил, че се отделят едва 45 % от материала от категория 3. Следователно нарушаването на пазара поради ценовата политика на ZT е много по-голямо, отколкото се е допускало преди.
6. МНЕНИЕ НА ZT
(92)
В съществените точки мнението на ZT съвпада с това на Германия, описано в следващия раздел. Ето защо с цел избягване на излишно повторение мнението на ZT не е изложено отделно.
7. МНЕНИЕ НА ГЕРМАНИЯ
(93)
Германия оспорва, че годишните вноски, събирани съгласно устава на ZT, представляват неправомерна помощ, тъй като са изпълнени критериите от решението по делото Altmark. Освен това Германия твърди, че помощта е съвместима с вътрешния пазар, тъй като годишните вноски не надвишават разходите за поддържане на резерва за епидемии и разходите за рехабилитация на стари индустриални обекти.
7.1. Първи критерий от решението по делото Altmark
(94)
На първо място Германия твърди, че поддържането на резерв за епидемии е услуга от общ икономически интерес. Това свое твърдение тя основава на факта, че унищожаването на материал от категории 1 и 2 е законоустановено задължение на местните власти.
(95)
Местните власти са натоварили ZT, в качеството ѝ на правоспособен публичноправен субект, с изпълнението на това законоустановено задължение. Общият икономически интерес се състои в това, че унищожаването на материал от категории 1 и 2 има за цел опазването на човешкото здраве. Това важи преди всичко в случай на епидемия.
(96)
При това трябва да се има предвид, че фактът, че финансиране е било възможно съгласно Насоките за ТСЕ и Насоките за земеделски помощи за 2007-2013 г., не може да се привежда в ущърб на ZT, Насоките регламентират само финансирането на разходи за унищожаване на животински трупове (мъртви животни) без да се занимават конкретно с разходите за поддържане на резерв за епидемии. Следователно няма кумулиране на годишните вноски с одобрената помощ за ТСЕ.
(97)
Освен това що се отнася до унищожаването на мъртви животни, за замърсители могат да се посочат фермерите, но що се касае за разходите по резерва за епидемии, е трудно да бъдат определени замърсителите.
7.2. Втори критерий от решението по делото Altmark
(98)
По силата на TierNebGAG RP от 1979 г. ZT е била натоварена със задачата да унищожава странични животински продукти.
(99)
Размерът на необходимия резерв за епидемии и параметрите за изчисляване на нетните разходи са определени в изменения устав на ZT от 1 февруари 2010 г. Те се основават на експертното становище на Fraunhofer.
(100)
Германия подчертава, че още преди изменението на устава през 2010 г. годишните вноски, които ZT събира от членовете си, са определяни обективно и прозрачно. По-специално планът за дейността за всяка година се приема от общото събрание на ZT в рамките на публична процедура, одобрена от надзорния орган, и се публикува в официалните вестници на Рейнланд-Пфалц, Хесен и Заарланд.
7.3. Трети критерий от решението по делото Altmark
(101)
Германия твърди, че поддържаният за справяне с епидемии резерв е необходим за опазване на човешкото здраве в случай на епидемии.
7.3.1. Експертно становище относно размера на резерва за епидемии
(102)
Според Германия размерът на резерва за епидемии, определен в изменения устав от 2 февруари 2010 г., се основава на експертното проучване на Fraunhofer. След откриването на процедурата Германия възлага на Института за структурни изследвания и планиране в районите на интензивно земеделие (Institut für Strukturforschung und Planung in agrarischen Intensivgebieten (ISPA) да изготви допълнително експертно становище (31) (наричано по-нататък „експертното становище на ISPA-RP“).
(103)
В своето експертното становище Fraunhofer прави оценка на очакваните количества материал при различни сценарии, като отчита доколко вероятни са те. Експертното становище на ISPA-RP следва методически подробен подход за моделиране на различните сценарии на епидемии при възникване на огнище на шап или класическа чума по свинете (КЧС).
(104)
И двете експертни становища стигат заключението, че наред с обичайните количества вътрешен и външен материал, чието количество е приблизително 1 700 тона седмично, общият капацитет, с който разполага ZT, е достатъчен за преработка на количества, произтичащи от краткотрайни и продължителни епидемии.
7.3.1.1. Краткотрайни епидемии
(105)
Експертното становище на ISPA показва, че в случай на краткотрайни епидемии, ако се допусне, че те водят до около 200 тона допълнителен материал дневно в продължение на 2-5 дни, този материал може лесно да се преработи заедно с обичайните количества, като се използва разполагаемият седмичен свободен капацитет до 1 523 тона при 5-дневна експлоатация на три смени, без да се прибягва до допълнителните смени в почивните дни.
(106)
Дори ако значителна част от територията на дейност на асоциацията бъде засегната от епидемии, така че в продължение на 8 седмици да възникват допълнителни количества от 1 300-1 800 тона, те могат да се преработват чрез смени в почивните дни, които позволяват ползване на краткосрочния свободен капацитет от 2 819 тона седмично (вж. също таблица 3 в раздел 9.3.1).
7.3.1.2. Продължителни епидемии
(107)
Този сценарий допуска възникване на огнище на шап на цялата територия на дейност на асоциацията при умъртвяване на 10 % от всички животни, какъвто беше случаят във Великобритания през 2001 г. При този сценарий прогнозното количество материал би било приблизително 1 300 тона седмично за период от 18 седмици. Експертното становище на ISPA-RP показва, че при 5-дневна експлоатация на три смени съоръженията на ZT могат да преработват дори тези количества наред с обичайните количества (вж. таблица 3 в раздел 9.3.1).
7.3.1.3. Заключения от представените проучвания
(108)
Според Германия представените експертни становища показват, че общият разполагаем капацитет при 5-дневна експлоатация на 3 смени е достатъчен, за да се преработват, наред с обичайните количества, допълнителните количества, произтичащи от краткотрайни и дори по-продължителни епидемии. При повечето сценарии дори не би се наложило да се прибегне до допълнителните смени в почивни дни, които могат да бъдат използвани при работа с пълен капацитет в продължение на 6-12 седмици.
(109)
В експертните становища се стига до заключението, че ZT разполага с достатъчен общ капацитет при 5-дневна експлоатация на три смени, за да преработва обичайните количества заедно с материала, очакван при по-продължителни епидемии. Ето защо наличният понастоящем общ капацитет не се смята за прекалено висок, а за подходящ предвид нуждите.
7.3.2. Разходи по резерва за епидемии
(110)
Представените от Германия изчисления на разходите по резерва за епидемии следват подхода в експертното становище на Fraunhofer. Разбивката на разходите за капацитет между нормалната експлоатация и резерва за епидемии е направена въз основа на средното оползотворяване на общия капацитет, разполагаем при 5-дневна експлоатация на 3 смени. Резултатът е, че при нормална експлоатация ZT използва средно около 50 % от общия капацитет, с който разполага при 5-дневна експлоатация на три смени.
(111)
Въз основа на тази степен на оползотворяване между нормалната експлоатация и резерва за епидемии се разпределят по приблизително 50 % от разходите за капацитет - както за събиране, така и за преработка (32). Получените разходи за поддържането на резерва за епидемии са както следва:
Таблица 2
Разходи по резерва за епидемии според Германия за периода 2000-2009 г.
(в евро)
Разходи по резерва за епидемии
2000 г.
2 250 106
2001 г.
2 608 383
2002 г.
3 163 429
2003 г.
3 121 934
2004 г.
3 133 539
2005 г.
2 986 695
2006 г.
2 793 466
2007 г.
2 606 508
2008 г.
2 507 167
2009 г.
1 961 515
Средно
2 784 282
(112)
Следва да се отбележи, че през 2000 г. и 2001 г. за резерва за епидемии са разпределени само около 45 % от разходите за капацитет, а през 2009 г. със спечелването на обществената поръчка в Северен и Централен Хесен резервът за епидемии намалява с приблизително една пета. За 1998 г. и 1999 г. изчисление на разходите по резерва за епидемии липсва.
7.3.3. Финансиране на разходите по резерва за епидемии чрез годишните вноски
(113)
В представените години с изключение на 2009 г. заплащаните от членовете на ZT годишни вноски са били по-ниски от показаните в таблица 2 разходи по резерва за епидемии. През 2009 г. окончателната сума на годишните вноски е равна на разходите по резерва.
(114)
Германия посочва, че разходите по резерва за епидемии не са включени в изчисляването на таксата за ползване, тъй като това не е възможно от правна гледна точка. Макар че местните власти могат да събират такси за ползване на обществени обекти и съоръжения с цел покриване на разходите по член 7 от Закона за местните такси на Рейнланд-Пфалц (Kommunalabgabengesetz, наричан по-нататък „KAG RP“), не може да има очевидно несъответствие между производителността на обекта или съоръжението и таксата. Съгласно член 8 от KAG RP разходите, на които се основават таксите за ползване, трябва да се определят по търговските принципи на счетоводното отчитане на себестойността. Според Германия обаче основата на таксите се формира само от унищожаването на материал от категории 1 и 2, а не от поддържането на капацитет за епидемии. Последното не се предоставя като услуга за отделни данъкоплатци, а като средство за противодействие на бъдещи опасности за обществеността като цяло.
7.3.4. Финансиране в други германски провинции
(115)
По искане на Комисията Германия проведе национално проучване на практиките, прилагани при определянето и финансирането на резерва за епидемии.
(116)
Във всички германски провинции, с изключение на района на действие на ZT, резервът за епидемии се осигурява от работния свободен капацитет, който е на разположение през седмицата и в почивните дни. Въз основа на експертното становище на Böckenhoff относно борбата с епидемии, в общия случай няма допълнителни инвестиции в капацитет. Наличният свободен капацитет под формата на трета смяна през седмицата и смени през почивните дни е достатъчен като резерв за епидемии. Междувременно на базата на експертни становища като това на ISPA за Долна Саксония (33) (наричано по-нататък „експертното становище на ISPA-NS“) или по договаряне със заинтересованите групи се прилагат алтернативни методи на изчисляване. Налага се обаче основното заключение от експертното становище на Böckenhoff, а именно, че не са необходими допълнителни инвестиции в свободен капацитет.
(117)
Разходите по работния свободен капацитет се финансират чрез налози или такси (в зависимост от правната форма на оператора). Съществуват различни системи според начина на разпределяне на разходите за работен свободен капацитет между унищожаването на мъртви животни и отпадъци от кланици.
(118)
Що се отнася до помощта, отпускана на фермерите за унищожаване на мъртви животни съгласно Насоките за земеделски помощи, в повечето от останалите провинции тя възлиза на 67 %-75 % от таксите за унищожаване на мъртви животни:
а)
Баден-Вюртемберг и Северен Рейн-Вестфалия: собствениците на животни заплащат 25 % от разходите за преработка, а с публични средства (от области и провинции) се финансират 100 % от разходите за събиране и останалите 75 % от разходите за преработка;
б)
Саксония-Анхалт, Тюрингия и Бранденбург: собствениците на животни заплащат 25 % от разходите за събиране и 33 % от разходите за преработка. Останалите разходи за събиране и за преработка (съответно 75 % и 67 %) се покриват с публични средства;
в)
Бавария, Рейнланд-Пфалц и Заарланд: по една трета от разходите за събиране се заплащат от областните управление, касите за болести при животните и провинцията, 66 % от разходите за преработка се финансират с публични средства, 25 % - от собствениците на животни, а 8 % - от Касата за болести при животните;
г)
В Саксония 25 % от разходите за събиране и за преработка се финансират от собствениците на животни, 8 % - от Касата за болести при животните, а 66 % - с публични средства;
д)
В Долна Саксония 60 % от разходите за събиране и за преработка се финансират от Касата за болести при животните, а 40 % - с публични средства. В последствие Касата за болести при животните събира от собствениците на животни 25 % от разходите за преработка;
е)
В Шлезвиг-Холщайн 100 % от разходите за събиране и за преработка се покриват от Касата за болести при животните;
ж)
В Мекленбург-Предна Померания 100 % от разходите за събиране и за преработка се покриват от собствениците на животни.
(119)
Според Германия този преглед показва, че е относително маловажно дали разходите по резерва за епидемии се включват в изчисляването на налозите и таксите или се финансират чрез годишни вноски, както е в Рейнланд-Пфалц. От значение е кой всъщност заплаща разходите. В крайна сметка голяма част от резерва за епидемии се финансира с публични средства чрез помощи съгласно Насоките за ТСЕ или Насоките за земеделски помощи за 2007-2013 г.
7.4. Четвърти критерий от решението по делото Altmark
(120)
Германия поддържа мнението, че в европейското право няма изискване за отваряне на пазар за унищожаването на материал от категории 1 и 2 чрез процедури за възлагане на обществени поръчки. Това е потвърдено и от Съда на Европейския съюз (34).
7.5. Липса на нарушаване на конкуренцията на външните пазари
(121)
Германия смята, че в случая няма нарушаване на конкуренцията на външните пазари.
7.5.1. Унищожаване на неконтролирани стоки от ZT без кръстосано субсидиране
(122)
Германия твърди, че събираните от ZT годишни вноски не са довели до нарушаване на конкуренцията при материала от категория 3, тъй като няма кръстосано субсидиране:
а)
годишните отчети на ZT показват ясно, че асоциацията е постигала значителни маржове през годините чрез преработката на отделен материал от категория 3, което изключва твърдението за кръстосано субсидиране;
б)
ако материалът от категория 3 се доставя заедно с материала от категория 1 и 2, смесите (по тегло) вече биха били включени в изчислените такси за унищожаване. Това означава, че размерът на таксите в тарифата вече включва количествата смесен материал от тази категория, които са предварително изчислени.
(123)
Германия счита за неоснователно твърдението на жалбоподателя, че поради ценовата политика на ZT се отделят едва 45 % от материала от категория 3. ZT никога не е преработвало такива големи количества материал от категория 3, което се потвърждава от съответните статистически данни. Процентът на отделяне за 2009 г., цитиран от Комисията в решението за откриване на процедурата, а именно 72 %, може да бъде потвърден.
(124)
Следва да се посочи също, че на територията на дейност на асоциацията 85 % от кланетата се извършват в 6 предприятия, в които се прави разделяне в най-общ смисъл. Жалбоподателят осъществява дейност в тези предприятия и получава от тях отделен материал от категория 3. Затова жалбоподателят има достъп до пазарите на материал от категория 3 и притежава много значителен дял от тези пазари.
7.5.2. Търгът в Северен и Централен Хесен
(125)
Фактът, че в Северен и Централен Хесен ZT събира различни такси от тези на територията на дейност на асоциацията, не доказва наличието на нарушаване на конкуренцията. Разликите във финансирането се дължат на различните правни изисквания по отношение на изчисляването. Съгласно раздел 3(1) от TierNebG унищожаването на странични животински продукти от категории 1 и 2 в Германия е отговорност на регионалните и местните власти, които са компетентните органи съгласно правото на съответните провинции. Следователно финансирането може да е регламентирано по различен начин в зависимост от съответните разпоредби на провинциално и местно равнище.
(126)
Ако унищожаването на странични животински продукти не се извършва от самите учреждения, отговарящи за него, а задачата е възложена на трети лица - както в Северен и Централен Хесен, правилата за изчисляване не се уреждат от съответния закон за местните такси, който е в сила, а от Насоките за ценообразуване на база себестойността (Leitsätze für die Preisermittlung aufgrund von Selbstkosten (наричани по-нататък „LSP“) (35).
(127)
Има големи разлики между KAG RP и LSP, особено по отношение на размера на разходите за лихви, които могат да се включват в таксите, и тези разлики имат значение за ZT, тъй като тя в съществена степен е финансирала инвестициите си чрез кредити и ежегодно заплаща лихви в голям размер по тези кредити.
(128)
Докато съгласно член 8 от KAG RP ZT може да включи тези разходи за лихви в изчисляването на таксите, LSP позволява таксите в Северен и Централен Хесен да включват само изчислените лихви, съотнесени към средния необходим оперативен капитал. Ето защо е невъзможно да се прехвърлят всички разходи по реалните лихвени плащания.
(129)
Според Германия твърдението на жалбоподателя, че TBA Schäfer не е успяла да спечели в тръжната процедура в Северен и Централен Хесен поради кръстосаното субсидиране чрез годишните вноски, също е неоснователно. По-високата цена в офертата на TBA Schäfer се дължи на това, че прогнозираните от TBA Schäfer приходи от производство са твърде ниски, като в същото време то трябва да заплаща по-високи административни разходи и вноски в рамките на своята група. От друга страна ZT е изчислило приходите си от производство правилно и понеже не е част от група, не му се налага да заплаща вътрешногрупови вноски.
7.6. Рехабилитация на замърсени индустриални обекти
(130)
Германия твърди, че част от годишните вноски, събирани от ZT, имат за цел финансирането на разходите за рехабилитация на два замърсени индустриални обекта - в Зоршид и в Шпрендлинген-Гензинген.
(131)
В двата замърсени обекта в следствие на използването на въглеводороди от предишни собственици или оператори се е натрупало замърсяване на почвата и подпочвените води. И двата имота стават собственост на ZT при основаването му през 1979 г.
(132)
Решенията за рехабилитация, приети от областната управа на Кобленц на 21 април 1997 г. и 31 март 1998 г., задължават ZT да отстрани замърсяването. В допълнително решение от 13 юли 2001 г. са поставени още условия относно рехабилитацията на обекта в Шпрендлинген-Гензинген. Разходите за рехабилитация за съответния период от 1998 г. до 2010 г. възлизат на общо 2 413 049,36 EUR за двата обекта.
7.6.1. Обектът в Шпрендлинген-Гензинген
(133)
Германия признава, че съгласно решението за почистване от 31 март 1998 г. ZT е задължена да поеме разходите за рехабилитация на обекта в Шпрендлинген-Гензинген. Тя е на мнение обаче, че от гледна точка на правото в областта на държавните помощи не е справедливо ZT да носи пълната отговорност за разходите за рехабилитация, тъй като неограничената отговорност би довела до неравнопоставеност в сравнение с частните предприятия съгласно по-новата съдебна практика в Германия.
(134)
Според решението на Федералния конституционен съд (Bundesverfassungsgericht) от 16 декември 2000 г. (36) съгласно националното право частно предприятие би носило отговорност само в разумни граници. Според Федералния конституционен съд този праг може да бъде достигнат, ако отговорността надвишава стойността на имуществото. Отговорността над тази граница вече не може да се смята за пропорционална материалноправна и ограничаваща норма за целите на защитата на имуществото, гарантирана от член 14, параграф 2, второ изречение от германския Основен закон (Grundgesetz). Тъй като обаче в качеството си на публичноправно юридическо лице ZT не може да се позовава на правата, дадени на частни лица от германския Основен закон, това ограничение на отговорността не важи за ZT.
(135)
Според Германия обектът в Шпрендлинген-Гензинген има отрицателна пазарна стойност, тъй като балансовата му стойност към 31 декември 2009 г. възлиза на 128 500,00 EUR, а разходите за рехабилитирането му към момента възлизат на общо 1 542 315,85 EUR. Това надхвърля описаната по-горе граница на отговорността.
(136)
Финансирането на разходите за рехабилитация над границата на отговорността чрез годишните вноски следва да се разглежда като съвместима помощ по точка 132 от Насоките относно държавната помощ за защита на околната среда, тъй като частните лица трябва да понасят разходи за рехабилитация само до пазарната стойност на имуществото.
7.6.2. Обектът в Зоршид
(137)
Въпреки че съгласно решението за почистване от 21 април 1997 г. ZT носи отговорност като замърсител, Германия се съмнява дали в съответствие с германското право ZT действително би била задължена да понесе разходите за рехабилитация във връзка с щетите, нанесени от предишните собственици или оператори. Тъй като обаче това са обстоятелства от преди повече от 30 години, въпросът за отговорността вече не може да се изясни категорично.
(138)
Германия е на мнение, че доколкото годишните вноски се ползват за покриване на разходите за рехабилитацията на обекта в Зоршид, те представляват съвместима помощ по смисъла на Насоките относно държавната помощ за защита на околната среда, тъй като не е следвало ZT да се задължава да извърши рехабилитацията.
(139)
Освен това Германия твърди, че пазарната стойност на обекта в Зоршид също е отрицателна и че границата за отговорността е надхвърлена и в този случай.
8. ОЦЕНКА НА ОБЩИТЕ КРИТЕРИИ ЗА НАЛИЧИЕТО НА ПОМОЩ ПО ЧЛЕН 107, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДФЕС (БЕЗ ОГЛЕД НА КРИТЕРИИТЕ ОТ РЕШЕНИЕТО ПО ДЕЛОТО ALTMARK)
(140)
Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
8.1. Годишни вноски, финансирани с държавни средства
(141)
Германия не оспорва, че годишните вноски от членовете на Zweckverband са държавни средства. Членовете на ZT са области и градове със статут на общини в Рейнланд-Пфалц, Заарланд и Хесен. Тъй като ZT е събирало годишни вноски от членовете си по силата на административни актове от 1979 г. насам, мярката включва пряк трансфер на държавни средства. Тъй като става въпрос за административни актове, годишните вноски могат да бъдат приписани на държавата.
8.2. Икономическо предимство за ZT
(142)
На първо място, получателят трябва да бъде предприятие. Смисълът на понятието „предприятие“ включва всеки субект, който извършва стопанска дейност, независимо от правния му статут и начина на финансирането му. Това важи не само за частните, но и за публичните предприятия (37). Всяка дейност, при която се предлагат стоки или услуги на определен пазар, обикновено срещу заплащане, е стопанска дейност (38). Тъй като ZT предлага услуги по унищожаване на определени странични животински продукти срещу възнаграждение, то тя е предприятие.
(143)
По същество годишните вноски дават на ZT икономическо предимство, тъй като намаляват текущите ѝ разходи и не се предоставят в замяна изпълнение на съответстваща им дейност. Германия твърди обаче, че вноските компенсират ZT единствено за разходите, които трябва да понася поради задължението да поддържа резерв за епидемии, и следователно ZT не печели икономическо предимство.
(144)
В решението си по делото Altmark Съдът на ЕС определя, че компенсацията за изпълнението на задължение за предоставяне на обществена услуга не е държавна помощ, т.е. не дава предимство на получателя, при условие че са изпълнени едновременно определени критерии (39).
(145)
Поради същественото значение на решението по делото Altmark за настоящия случай твърдението от страна на Германия, че критериите по делото Altmark са изпълнени, ще бъде разгледано отделно и по-подробно в раздел 9.
8.3. Нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията между държавите членки
(146)
Германия е на мнение, че пазарът за унищожаване на материал от категории 1 и 2 от района на дейност на асоциацията е не е отворен за конкуренция и следователно могат да се изключат както нарушаването на конкуренцията, така и въздействието върху търговията между държавите членки.
(147)
На първо място Комисията отбелязва, че са налице регионални монополи върху унищожаването на материал от категории 1 и 2. Повечето компетентни регионални и местни власти обаче предоставят тези монополи чрез процедури за възлагане на обществени поръчки. Следователно съществува конкуренция на пазара. В настоящия случай това се потвърждава от процедурата за възлагане на обществена поръчка за Северен и Централен Хесен.
(148)
В съответствие с решението си от 23 февруари 2011 г. относно държавна помощ C 58/06 (ex NN 98/05) в полза на предприятията Bahnen der Stadt Monheim (BSM) и Rheinische Bahngesellschaft (RBM) im Verkehrsverband Rhein-Ruhr (40) Комисията е на мнение, че пазарът за унищожаването на материал от категории 1 и 2 е отворен за конкуренция. Както правото на Съюза, така и националното право оставят на регионалните и местните власти, натоварени с унищожаването на материал от категории 1 и 2, свободата да изберат дали да намерят доставчик от пазара и да му възложат задачата чрез процедура за възлагане на обществена поръчка, или сами да извършват унищожаването, като намерят „вътрешно решение“ (41). Въпреки твърдението на Германия, че ZT отговаря на критериите за вътрешно възлагане (42), годишните вноски поставят ZT в по-добро финансово положение спрямо останалите потенциални доставчици. Тъй като в процедурите за възлагане на обществени поръчки могат да участват доставчици от всички държави членки, вноските могат да засегнат и търговията между държавите членки.
(149)
Икономическите предимства от годишните вноски могат също да затвърдят позицията на ZT на пазари, на които тя пряко се конкурира с други доставчици (унищожаване на материал от категория 3, процедура по възлагане на обществена поръчка за унищожаването на материал от категории 1 и 2 в Северен и Централен Хесен).
8.4. Предварително заключение относно наличието на помощ
(150)
Годишните вноски отговарят на условията за наличие на помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. В следващия раздел е разгледано подробно твърдението на Германия, че четирите условия от решението по делото Altmark са изпълнени.
9. ОЦЕНКА НА КРИТЕРИИТЕ ОТ РЕШЕНИЕТО ПО ДЕЛОТО ALTMARK В КОНТЕКСТА НА ЧЛЕН 107, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДФЕС
9.1. Първи критерий от решението по делото Altmark
(151)
Съгласно първия критерий от решението по делото Altmark предприятието бенефициер трябва да бъде действително натоварено с изпълнението на задължения за обществена услуга и тези задължения трябва да бъдат ясно определени.
(152)
На първо място следва да се отбележи, че трябва да се направи разграничение между периода от 1979 г. до 2008 г. и този от 2009 г. до 2011 г.
(153)
Преди изменението на устава от 2 февруари 2010 г. с обратно действие от 1 януари 2009 г. ZT е била натоварена като цяло само с унищожаването на материал от категории 1 и 2. В стария устав не е заложено задължение за поддържане на резерв за епидемии. Следователно не е имало ясно определено задължение за поддържане на резерв за епидемии по смисъла на първия критерий от решението по делото Altmark.
(154)
С изменения устав освен задължението за унищожаване на материал от категории 1 и 2 ZT вече има и изричното задължение за поддържане на резерв за епидемии.
(155)
В следващите параграфи Комисията показва, че нито задължението на ZT за унищожаване на материал от категории 1 и 2, нито задължението за поддържане на резерв за епидемии могат да оправдаят годишните вноски като държавни компенсационни плащания по смисъла на първия критерий от решението по делото Altmark.
9.1.1. Задължение за унищожаване на материал от категории 1 и 2
9.1.1.1. Липса на услуга от общ икономически интерес
(156)
BVerwG определя, че съгласно Регламент (ЕО) № 1069/2009 и член 3, параграф 1 от TierNebG унищожаването на материал от категории 1 и 2 е задължение за предоставяне на обществена услуга и следователно услуга от общ икономически интерес. BVerwG отдава особено значение на обстоятелството, че съгласно германското право унищожаването на материала е обществено задължение, и изхожда от допускането, че ZT изпълнява публични правомощия. BVerwG счита, че задължението за предоставяне на обществена услуга включва и поддържането на резерв за епидемии (43).
(157)
Германия споделя това гледище, като твърди също, че унищожаването на материал от категории 1 и 2 и поддържането на резерва за епидемии имат за цел опазването на човешкото здраве.
(158)
Понеже унищожаването на материал от категории 1 и 2 е задължение за предоставяне на обществена услуга, BVerwG и Германия смятат годишните вноски за оправдани, тъй като представляват държавна компенсация за разходите, които ZT понася в резултат на това задължение.
(159)
Както се обяснява в точка 13 от Рамката на Европейския съюз за държавна помощ под формата на компенсации за обществени услуги (44) (наричана по-нататък „Рамката на ЕС за УОИИ“), съгласно постоянната практика на Съда държавите членки разполагат с голяма свобода на действие по отношение на естеството на услугите, които могат да се класифицират като услуги от общ икономически интерес, освен в секторите, в които има конкретни правила на Съюза в това отношение.
(160)
В решението си Съдът подчертава, че определена дейност е от общ икономически интерес само ако проявява специални характеристики в сравнение с общия икономически интерес от други стопански дейности (45).
(161)
Така в делото GEMO Съдът трябваше да реши въпроса дали фермерите и кланиците следва да понасят пълните разходи за унищожаването на мъртви животни и отпадъци от кланици или тези разходи могат да се покриват отчасти от държавата на основанието, че това е услуга от общ икономически интерес. В решението си Съдът определя, че фермерите и кланиците трябва да понасят всички разходи (46).
(162)
Съдът приема, че финансовата тежест, свързана с унищожаването на мъртви животни и отпадъци от кланици, е разходно перо, неизбежно свързано със стопанската дейност на фермерите и кланиците. От дейността им произтичат продукти и остатъци, които са непотребни и преди всичко вредни за околната среда, така че унищожаването е задължение на замърсителите.
(163)
Следователно намесата на държавните органи с цел освобождаване на фермерите и кланиците от тази тежест създава икономическо предимство, което може да наруши конкуренцията. Дори ако с поемането на отговорността за разходите за унищожаване държавата преследва цел от здравната си политика, не се променя обстоятелството, че е налице икономическо предимство за фермерите и кланиците, тъй като съгласно установената съдебна практика член 107, параграф 1 от ДФЕС не прави разграничения според причините за държавните мерки и целите им, а ги определя по последиците им (47).
(164)
В точки 27 и 37 от Насоките на Общността за държавна помощ за тестове за ТСЕ, мъртви животни и отпадъци от кланици (2002/C324/02) (до 2006 г.) и раздел V.Б.4 от Основните насоки на Общността за държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007-2013 г. (2006/C319/01) също се потвърждава, че отговорни за законосъобразното унищожаване са собствениците или производителите на странични животински продукти, поради което именно те трябва да понасят разходите в съответствие с принципа „замърсителят плаща“. Съгласно тези разпоредби изключение от това правило се прави единствено при държавна помощ, която е допустима само в специални случаи (особено при мъртвите животни).
(165)
Приложимостта на принципа „замърсителят плаща“ в общия случай се потвърждава и от правото на Рейнланд-Пфалц. Член 4, параграф 1 от TierNebGAG гласи, че с разходите за унищожаване и свързаните процеси могат да се задължават собствениците.
(166)
По отношение на разглеждания случай от практиката на Съда Регламент (ЕО) № 1069/2009, Насоките за ТСЕ и Насоките за земеделски помощи за 2007-2013 г. следват представените по-долу заключения.
(167)
На първо място, за да има услуга от общ икономически интерес, решаващият фактор не е дали държавата членка определя въпросната услуга като обществено задължение. Определянето на услуга като обществено задължение е равнозначно на предоставяне на изключително право. Ако BVerwG беше прав в този си възглед, държава членка би могла да обяви всяка услуга за обществено задължение, с което да я превърне в услуга от общ икономически интерес. Това тълкувание обаче би лишило член 106 от ДФЕС от цялото му действие: неговата цел е именно да се гарантира, че компенсационни плащания могат да се предоставят само ако са обосновани с услуга от общ икономически интерес.
(168)
Комисията е на мнение, че трябва да се направи разграничение между предоставянето на изключително право и класифицирането на една услуга като услуга от общ икономически интерес.
(169)
Предоставянето на изключително право за унищожаването на материал от категории 1 и 2 може да представлява ограничаване на свободното предоставяне на услуги, заложено в член 56 от ДФЕС. Съгласно член 52 във връзка с член 62 от ДФЕС това може да се оправдае само със съображения за опазване на общественото здраве. Когато Германия и Рейнланд-Пфалц определят, че само едно предприятие отговаря за унищожаването на материал от категории 1 и 2 в даден регион, целта им е да гарантират, че предприятието е обект на много интензивен надзор, с което да се осигури опазването на общественото здраве.
(170)
Мярка, целяща опазване на общественото здраве, не представлява обаче непременно услуга от общ обществен интерес, противно на мнението на Германия и BVerwG.
(171)
Следователно Комисията не оспорва, че унищожаването на материал от категории 1 и 2 означава унищожаване на отпадъци, които поради естеството си представляват особена заплаха за здравето. По тази причина Регламент (ЕО) № 1069/2009 предвижда строга система за контрол на учрежденията, унищожаващи такива отпадъци. Тези разпоредби със сигурност означават допълнителни разходи за предприятията за унищожаване, но тези разходи трябва да се включват в таксите.
(172)
В това отношение унищожаването на материал от категории 1 и 2 не се различава от унищожаването на други отпадъци, които поради естеството си представляват особена заплаха за здравето. Разходите за унищожаване на такива отпадъци в обичайния случай трябва да се покриват от този, който ги е причинил, а не от обществото.
(173)
В настоящия случай услугата се състои в унищожаването на материал от категории 1 и 2. Затова Комисията трябва да проучи дали тази услуга се различава съществено по своето естество от останалите стопански дейности, така че да бъде от общ интерес, а не само от интерес за печелещия от нея стопански субект.
(174)
Според Комисията унищожаването на материал от категории 1 и 2 по принцип не се различава по съдържание от другите стопански дейности. По тази причина то не може да се класифицира като услуга от общ икономически интерес.
(175)
Обратно на мнението на BVerwG строгият контрол, предвиден от Регламент (ЕО) № 1069/2009, не означава, че унищожаването на материал от категории 1 и 2 трябва да се смята за услуга от общ икономически интерес.
(176)
Освен това въпросният сектор се регламентира от разпоредбите на правото на Съюза. По-специално, тези разпоредби изискват замърсителят да понесе разходите за унищожаването на материал от категории 1 и 2. Следователно няма основания за покриване на част от разходите с публични средства, както определя Съдът в решението си по делото GEMO (48). Поради тези конкретни разпоредби от правото на Съюза вече няма място за национални разпоредби, които противно на правото на Съюза целят да класифицират унищожаването на материал от категории 1 и 2 като услуга от общ икономически интерес. Ето защо класифицирането му като такава се изключва.
(177)
На последно място, по отношение на твърдението на Германия, че унищожаването на материал от категории 1 и 2 има за цел опазването на човешкото здраве, Комисията се позовава отново на решението по делото GEMO, в което Съдът определя, че член 107, параграф 1 от ДФЕС не разграничава държавните мерки според техните причини или цели, а ги определя в зависимост от последиците им.
(178)
Следователно стопанският субект по принцип трябва да понася разходите, които произтичат от регулаторните разпоредби, уреждащи извършването на неговата дейност, каквито в настоящия случай са строгите правила за унищожаването на материал от категории 1 и 2. Целта да се опазва човешкото здраве е взета предвид за оправдаване предоставянето на изключително право по отношение на свободата да се извършват услуги и на равнището на съвместимостта на помощта за фермерите с вътрешния пазар.
(179)
По тези причини Комисията смята, че Германия не може да определи унищожаването на материал от категории 1 и 2 като услуга от общ икономически интерес.
9.1.1.2. Помощни съображения: компенсационните плащания в никакъв случай не са изискване
(180)
Като помощно съображение Комисията би изтъква, че първият критерий от решението по делото Altmark предполага също да се прецени дали компенсационните плащания са необходими за услуга от общ икономически интерес. Дори ако унищожаването на материал от категории 1 и 2 представляваше услуга от общ икономически интерес, трябва да се провери необходимостта от компенсационни плащания.
(181)
Доводите на Германия и BVerwG пропускат обстоятелството, че в решението си по делото GEMO Съдът определя, че задълженията, които са приели предприятията, натоварени с унищожаването на материал от категории 1 и 2, не оправдават получаването на компенсация от държавата за разходите, произтичащи от тези задължения. Всички разходи за унищожаването на материал от категории 1 и 2 трябва да се понасят от отговорните за възникването им субекти, тъй като това са разходи, присъщи на стопанската дейност на фермерите и кланиците.
(182)
Съдът определя, че държавната компенсация за разходите, произлизащи от това задължение, не е оправдана, тъй като разходите трябва да се понасят от отговорните субекти.
(183)
Обратно на мнението на BVerwG строгият контрол, предвиден в Регламент (ЕО) № 1069/2009, не означава, че разходите за унищожаването на материал от категории 1 и 2 може да се обезпечава с компенсационни плащания от държавата.
(184)
С други думи самото съществуване на задължение за предоставяне на обществена услуга не означава непременно, че е оправдано получаването на компенсация от държавата за разходите, произтичащи от това задължение.
(185)
Според Комисията Германия не може да оправдае годишните вноски като предоставяна от държавата компенсация за разходите на ZT, произлизащи от задължението за унищожаване на материал от категории 1 и 2, тъй като съгласно принципа „замърсителят плаща“ пълният размер на разходите трябва да се покрива от таксите, които ZT събира от отговорните за възникването на материала субекти.
9.1.2. Поддържане на резерв за епидемии
(186)
Що се отнася до въпроса дали резервният капацитет сам по себе си може да се разглежда като услуга от общ икономически интерес, трябва да се отбележи следното. Съгласно германското право предприятие, притежаващо регионален монопол върху унищожаването на материал от категории 1 и 2, трябва да гарантира възможността си да се справя и с увеличени количества материал при възникване на епидемии. Както показва съпоставката на 16-те провинции, представена от германското правителство, навсякъде освен в района на ZT предприятията постигат това като експлоатират съоръженията си на три смени, и евентуално и в почивните дни, а ако е необходимо - и чрез прехвърляне на материал към други провинции. Иначе казано, задължението за поддържане на резерв за епидемии не поражда допълнителни разходи, тъй като резервът за епидемии може да се обезпечи с оперативно разполагаемия свободен капацитет.
(187)
Дори ако възникнат допълнителни разходи, те би следвало да се прехвърлят на фермерите и кланиците. Справянето с увеличените количества материал при епидемии е част от разходите, присъщи на дейността на съоръжение за унищожаване на материал от категории 1 и 2.
(188)
Обстоятелството, че собствениците, т.е. регионалните и местните власти, задължават притежаваните от тях предприятия да поддържат резерв за епидемии по силата на официален акт, е без значение. Поддържането на резерва за епидемии не може да се смята за услуга от общ икономически интерес по две причини:
(189)
Ако свободният капацитет, който е оперативно разполагаем без допълнителни разходи, не е достатъчен, за да се обезпечи предвиденият резерв за епидемии, поради което задължението за поддържане на резерва за епидемии поражда допълнителни инвестиционни разходи, принципът „замърсителят плаща“ изисква тези разходи да се покриват от събираните такси. Тук няма разлика с предишните аргументи относно унищожаването на други отпадъци (вж. съображения 156-185 по-горе за подробности).
(190)
Ако поддържаният свободен капацитет е по-голям, отколкото се изисква за случаи на епидемии, няма обществен интерес в поддържането на този излишен свободен капацитет.
(191)
В тази връзка BVerwG определя, че за класифицирането на поддържането на резервен капацитет е без значение дали ZT поддържа твърде голям капацитет, от който няма нужда, както и че единствено регионалните и местните власти трябва да решават дали да финансират свръхкапацитета или да настояват за намаляването му. Това е въпрос на политическа отговорност на регионалните и местните власти, а не на правото в областта на държавните помощи (49). Този довод е неприемлив, тъй като не може да се очаква напълно излишният капацитет да е в обществен интерес.
(192)
Както е разгледано по-обстойно в раздел 9.3, в случая на ZT предвиденият резерв за епидемии може да се обезпечи с оперативно разполагаемия свободен капацитет и следователно компенсационните плащания по никакъв начин не могат да се оправдаят.
(193)
По тези причини Комисията е на мнение, че и задължението за поддържане на резерв за епидемии не може да се смята за услуга от общ икономически интерес. Като помощно съображение Комисията изтъква, че в никакъв случай то не дава основания за наличието на годишни вноски като компенсация от държавата.
9.1.3. Унищожаване на материал от категория 3
(194)
На ZT не е възложено унищожаването на материал от категория 3, което само по себе си изключва възможността то да се определи като услуга от общ икономически интерес. Във всеки случай това не е възможно и поради причините, изложени в раздел 9.1.1.
9.1.4. Обобщение
(195)
Може да се заключи, че първият критерий от решението по делото Altmark в настоящия случай не е изпълнен.
(196)
Поради това съображенията по-долу относно втория, третия и четвъртия критерии от решението по делото Altmark са представени единствено като помощни съображения.
9.2. Втори критерий от решението по делото Altmark
(197)
Вторият критерий от решението по делото Altmark изисква параметрите, въз основа на които се изчислява компенсацията, да са предварително определени по обективен и прозрачен начин. Тоест ако държава членка компенсира предприятие за загуби, без параметрите за това да са определени предварително, това представлява предимство по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(198)
В настоящия случай трябва да се направи разграничение между периода от 1979 г. до 2008 г. и периода от 2009 г. до 2012 г.
9.2.1. Период от 1979 г. до 2008 г.
(199)
Приетият на 28 октомври 1994 г. устав позволява на ZT да покрива всички загуби, понесени през финансовата година, с годишните вноски. Както обаче посочва Германия, годишните вноски са били предназначени да финансират разходите, които ZT понася по поддържането на резерва за епидемии.
(200)
Уставът от 1994 г. обаче не съдържа указания относно размера на резерва за епидемии, който ZT трябва да поддържа, или относно параметрите за изчисляване на разходите по резерва. Понесената загуба не е обективен показател за разходите по резерва за епидемии, тъй като размерът на загубата зависи от редица фактори, които нямат нищо общо с разходите по резерва за епидемии.
(201)
Следователно не е бил налице определен предварително обективен и прозрачен метод, който да е направил възможно изчислението на разходите по резерва за епидемии. Следователно вторият критерий от решението по делото Altmark не е изпълнен за периода от 1979 г. до 2008 г.
9.2.2. Период от 2009 г. до 2012 г.
(202)
Уставът е изменен на 2 февруари 2010 г. с обратно действие от 1 януари 2009 г. В член 10, параграф 2 изрично се определя размерът на резерва за епидемии, който трябва да се поддържа. Според член 9, параграф 2 и член 10, параграф 4 разходите по резерва за епидемии и съответно размерът на годишната вноска трябва да бъдат определени преди началото на финансовата година чрез бюджета.
(203)
С член 10, параграф 5 от новия устав се въвеждат правила за изчисляването на разходите по резерва за епидемии. В съответствие с експертното становище на Fraunhofer за предвидения резерв за епидемии се разпределя пропорционален дял от общите разходи за капацитет. В устава и годишния бюджет са определени параметрите, необходими за изчисляване на разходите. Комисията се увери, че параметрите са обективни и основателни и методът за изчисляване е определен недвусмислено и прозрачно. Ето защо от 2010 г. насам годишните вноски са предварително определени въз основа на обективни и прозрачни параметри.
(204)
Следователно изискванията за прозрачност от втория критерий от решението по делото Altmark са изпълнени за периода 2010-2012 г. Същевременно обаче трябва да се отбележи, че макар Комисията да приема, че изчисленията са направени предварително и прозрачно, тя смята, че използваната за изчисляването формула не е подходяща, за да предотврати свръхкомпенсация по смисъла на третия критерий от решението по делото Altmark.
(205)
От друга страна за 2009 г. правилата за изчисляване на разходите, бюджетът и размерът на годишната вноска са определени със задна дата, а не предварително. Следователно вторият критерий от решението по делото Altmark не е изпълнен за 2009 г.
9.3. Трети критерий от решението по делото Altmark
(206)
Третият критерий от решението по делото Altmark изисква компенсацията да не надвишава необходимото за покриване изцяло или частично на разходите, възникнали при изпълнение на задълженията, свързани с предоставяне на обществена услуга, като се отчитат съответните приходи и разумна печалба от изпълнението на тези задължения.
(207)
При изчисляването на разходите по изпълнение на задължението за предоставяне на обществена услуга Комисията прилага метода на нетните избегнати разходи (50). Нетните разходи, които са необходими или би следвало да са необходими за изпълнение на задължението за извършване на обществени услуги, се изчисляват като разликата между нетните разходи на доставчика на услугата, произлизащи от изпълнението на задължението за предоставяне на обществена услуга, и нетните му разходи без това задължение. Особено трябва да се внимава за правилната оценка на разходите или приходите, които доставчикът на услугата не би понесъл или спечелил, ако нямаше задължение за предоставяне на обществена услуга. При изчисляването на нетните разходи трябва да се разгледат предимствата за доставчика на услугата от общ икономически интерес, включително, ако е възможно, и нематериалните предимства (51).
(208)
Съгласно член 10, параграф 2 от устава от 2 февруари 2010 г. размерът на резерва за епидемии, който трябва да се поддържа от 2009 г., е определен на 7 110 тона, които да бъдат преработвани за период от шест седмици. Изразено в количество на седмица това означава, ZT трябва да гарантира, че в случай на епидемия могат да се преработват допълнително по 1 185 тона седмично над обичайните количества в продължение на шест седмици (52).
(209)
Германия изтъква, че годишните вноски компенсират нетните разходи, които ZT понася, като поддържа резерва за епидемии. Въпреки че уставът съдържа изрично задължение за поддържане на резерв за епидемии едва откакто е изменен на 2 февруари 2010 г., ZT е поддържала резерв за епидемии още преди това и е трябвало да понася свързаните с него разходи. По-специално съгласно правилата за таксите в Рейнланд-Пфалц ZT не е можела да включва тези разходи в таксите за унищожаване на материал от категории 1 и 2.
(210)
Като се основава на експертното становище на Fraunhofer, Германия изчислява разходите по резерва за епидемии като приблизително половината от всички разходи на съоръженията за периода 2002-2009 г., тъй като през седмицата (при 5-дневна експлоатация на 3 смени)се оползотворяват по-малко от 50 % от технически възможния им капацитет.
(211)
В следващите параграфи Комисията ще покаже, че противно на изчисленията на Германия ZT не е понесла нетни разходи в резултат на поддържането на резерв за епидемии в предвидения размер. Посочените от Германия разходи се състоят от разходите за оперативно разполагаемия свободен капацитет, които трябва да се покриват от таксите, и разходите за свободен капацитет вследствие на недостатъчното оползотворяване на съоръженията.
9.3.1. Обезпечаване на предвидения резерв за епидемии с неизползвания работен капацитет на ZT
(212)
В експертното становище на Böckenhoff от 1991 г. за първи път се изследва дали е необходимо изграждане на по-голямо съоръжение за унищожаване, за да се осигури достатъчен капацитет в случай на епидемия. Стига се до обратното заключение, тъй като при нормална експлоатация съоръжението за унищожаване работи 5 дни седмично на 2 смени и работният свободен капацитет на третата смяна е сметнат за достатъчен резерв за епидемии.
(213)
С течение на времето много предприятия за унищожаване са преминали към частично използване на третата смяна дори при нормална експлоатация, или работа на една или две смени в събота в особено натоварени периоди. Това означава, че има по-добро оползотворяване на капацитета при нормална експлоатация и в случай на епидемия ще се наложи засилено натоварване на разполагаемия свободен капацитет в почивните дни.
(214)
Подробните изчисления за различни сценарии в по-новата техническа литература (53) обаче потвърждават основната констатация от експертното становище на Böckenhoff, че не са необходими допълнителни инвестиции в свободен капацитет за борба с епидемии, тъй като разполагаемият свободен капацитет под формата на третата смяна през седмицата и смените в почивните дни е достатъчен за унищожаването на допълнителните животински трупове вследствие на епидемия. Тук се отчита по-голямото оползотворяване на капацитета при нормална експлоатация. Разглежданите случаи на епидемии са най-вече ограничени на местна територия, краткотрайни огнища на класическа чума по свинете (КЧС) или шап.
(215)
Предвиденият в устава от 2 февруари 2010 г. резерв за епидемии в размер на 1 185 тона седмично, който ZT трябва да осигури за период от шест седмици в случай на епидемия, е предназначен за ограничени на местна територия огнища на КЧС и шап. Размерът на резерва за епидемии се основава на експертното становище на ISPA-RP, което показва, че допълнителните количества животински трупове, които могат да се очакват в случай на краткотрайни епидемии в района на действие на асоциацията, са в този порядък.
(216)
Както се вижда от таблицата по-долу, и при ZT, както и в останалите провинции, задължението за осигуряване на резерв при епидемии може бъде изпълнено в краткосрочен план от наличния работен свободен капацитет през нощта и през почивните дни. Работният свободен капацитет от 2 376 тона седмично, който осигурява 7-дневната експлоатация на 3 смени в продължение на 6 седмици, е приблизително два пъти по-голям от предвидения резерв за епидемии от 1 185 тона седмично.
(217)
Дори да се приеме, че капацитетът на съоръженията не се оползотворява напълно при 7-дневна експлоатация на 3 смени или не се използва в продължение на 7 дни без прекъсване, все още има достатъчно работен свободен капацитет, за да се осигури необходимият резерв за епидемии. Както показва съпоставката между предвидения резерв за епидемии от 1 185 тона седмично и свободния капацитет на разположение в съоръженията на ZT според експертното становище на ISPA-RP (54), ZT разполага с достатъчен работен свободен капацитет нощем и в почивните дни:
Таблица 3
Разполагаем свободен капацитет на ZT, съпоставен с предвидения резерв за епидемии (въз основа на средното оползотворяване на капацитета от 1998 г. до 2009 г.)
Тип експлоатация
Общ капацитет
Разполагаем свободен капацитет
Резерв за епидемии съгласно устава
Свободен капацитет след изваждане на резерва за епидемии
Поради степента на оползотворяване
Поради експлоатационни фактори
Общо
Общо
Максимален капацитет при 5 дни на 2 смени
2 160
443
443
Максимален капацитет при 5 дни на 3 смени
3 240
443
1 080
1 523
1 185
338
Нормален капацитет при 7 дни на 3 смени
3 864
443
1 704
2 147
962
Максимален капацитет при 7 дни на 3 смени
4 536
443
2 376
2 819
1 634
(218)
Следователно както предприятията в останалите провинции ZT има достатъчен работен свободен капацитет за осигуряване на резерва за епидемии. Следователно на ZT никога не ѝ се е налагало да изгражда допълнителен капацитет, за да осигури резерв за епидемии. Така че ZT не е понесла никакви нетни разходи вследствие на това задължение.
(219)
Германия обаче твърди, че по закон ZT не може да включва в таксите за унищожаване разходите за свободен капацитет, който се използва единствено в случай на епидемии, тъй като този резерв за епидемии би бил в обществена полза.
(220)
Резултатите от експертното становище сред провинциите и представените договори на жалбоподателя показват обаче, че независимо от правната форма на предприятието за унищожаване или прилаганите правила за изчисляване всички разходи за капацитет без изключение се финансират от приходите от оперативна дейност. Това е очевидно и от член 8 от KAG RP, който гласи, че „разходите, на които се основават таксите за ползване и периодичните вноски, трябва да се определят по търговските принципи на счетоводното отчитане на себестойността“. С други думи разходите за работния свободен капацитет трябва да се включват в таксите пропорционално, тъй като съществува причинно-следствена връзка с унищожаването на вътрешен и външен материал при нормална експлоатация.
(221)
Освен това в решението си BVerwG правилно приема, че разходите за работен свободен капацитет трябва да се финансират с приходите от унищожаването на вътрешен и външен материал (55). Следователно ако предвиденият резерв за епидемии може да се обезпечи с работния свободен капацитет, какъвто е случаят със ZT, няма нужда от годишни вноски.
(222)
Накрая, като основание за годишните вноски Германия твърди, че всички разходи за работен свободен капацитет за третата смяна през седмицата са следствие от задължението за поддържане на резерва за епидемии. Без това задължение ZT би могла напълно да оползотворява своя максимален технически капацитет при 5-дневна експлоатация на 3 смени.
(223)
Германия обаче не е представила доказателства, че ако е нямало задължение за поддържане на резерва за епидемии, не би имало работен свободен капацитет през седмицата. По-скоро излиза - например от експертното становище на ISPA-NS - че дори предприятията, които унищожават само материал от категория 3 и съответно нямат никакво задължение да поддържат резерв за епидемии, разполагат със значителен свободен капацитет и финансират всичките си разходи за капацитет чрез таксите си.
9.3.2. Разполагаемият свободен капацитет надвишава предвидения резерв за епидемии
(224)
Както показва таблица 3, ZT има много по-голям свободен капацитет, отколкото е необходим за поддържане на предвидения резерв за епидемии. Краткосрочно разполагаемият свободен капацитет е повече от два пъти по-голям от необходимия за случаи на епидемии. Фигура 2 показва, че в някои години до 25 % от нормалния капацитет остават неизползвани при 5-дневна експлоатация на 2 смени. Разходите за свободния капацитет, който изобщо не е необходим за предвидения резерв за епидемии, също не могат да се включват в нетните разходи. Следователно представените от Германия изчисления на нетните разходи трябва да се отхвърлят и поради тази причина, тъй като в тя разходите за целия свободен капацитет неправилно се разпределят за резерва за епидемии.
(225)
Експертното становище на ISPA-RP и експертното становище на Fraunhofer показват, че разполагаемият свободен капацитет на ZT е достатъчен дори за справяне с епидемия от шап в цялата провинция в продължение на 3 месеца. Въпреки това от ZT никога не се е изисквало да поддържа резерва за епидемии за период, по-дълъг от 6 седмици. С други думи членовете на асоциацията никога не са задължавали ZT да осигурява по-дългосрочен резерв за епидемии, който да може да се ползва повече от 6 седмици, за да успее ZT сама да се справи с продължителна епидемия в цялата провинция. Затова сравнението с капацитета, необходим за справяне с епидемия от шап в цялата провинция, е неуместно (56).
(226)
Обстоятелството, че капацитетът на съоръженията на ZT е значително по-голям, отколкото е изискването в устава, се потвърждава и от следното: ZT е задължена от устава да преработва вътрешен материал от категории 1 и 2 в количества от порядъка на средно 900 тона седмично (57). Ако се прибави предвиденият резерв за епидемии от 1 185 тона седмично, ZT би се нуждаела от съоръжение с капацитет 2 085 тона седмично при 7-дневна експлоатация на 3 смени, за да изпълни задълженията си съгласно устава.
(227)
Фактически обаче максималният възможен капацитет на съоръженията на ZT е 4 536 тона седмично. Това означава, че ZT експлоатира съоръжения с два пъти по-голям капацитет, отколкото е необходимо за изпълнение на задачите, заложени в устава. Тъй като ZT има много по-голям капацитет, отколкото се изисква за изпълнението на обществените ѝ задачи, тя не може да е понесла нетни разходи поради задължението за поддържане на резерва за епидемии.
9.3.3. Обобщение
(228)
В заключение може да се каже, че Германия не успява да докаже, че ZT е понесла нетни разходи вследствие на задължението за поддържане на резерва за епидемии. Анализът показва, че годишните вноски финансират разходите за свободния капацитет, който оперативно е на разположение при нормална експлоатация (и съответно следва да се финансира с таксите за тези услуги) или е наличен поради недостатъчното натоварване на съоръженията на ZT.
9.4. Четвърти критерий от решението по делото Altmark
(229)
Четвъртият критерий от решението по делото Altmark гласи, че когато предприятието, което трябва да изпълнява задължения, свързани с предоставянето на обществена услуга, в конкретен случай не е избрано вследствие на процедура за възлагане на обществена поръчка, която би позволила да бъде избран участника в търга, който е в състояние да предостави тези услуги на най-ниската цена за общността, равнището на необходимата компенсация трябва да се определи въз основа на анализ на разходите, които би направило едно типично, добре управлявано предприятие при изпълнението на съответните задължения, като се отчетат съответните постъпления и разумна печалба за изпълнението на задълженията.
(230)
Четирите критерия от решението по делото Altmark трябва да са изпълнени, за да се направи изключение от принципа, че компенсационните плащания представляват предимство. Ето защо държавата членка трябва да докаже, че тези критерии са изпълнени.
(231)
ZT не е избрана посредством процедура за възлагане на обществена поръчка, в същото време Германия не е представила доказателства, че ZT е типично, добре управлявано предприятие. Следователно Германия не е успяла да докаже, че е изпълнен четвъртият критерий от решението по делото Altmark. Високите такси за унищожаване на животински трупове в Рейнланд-Пфалц и необходимостта от финансиране чрез годишна вноска, каквато не съществува в никоя друга провинция, също свидетелстват за това, че ZT не е типично, добре управлявано предприятие.
(232)
Следователно четвъртият критерий от решението по делото Altmark не е изпълнен.
(233)
BVerwG приема, че четвъртият критерий от решението по делото Altmark не важи за ZT, тъй като годишните вноски не са предназначени да компенсират ZT за допълнителните разходи, произтичащи от поемането на задължение за предоставяне на обществена услуга в контекста на иначе търговска дейност, а да финансират служебното изпълнение на обществена задача извън пазара. Според BVerwG служебното естество на изпълнението на тази задача произтича от политическото решение на членуващите в асоциацията регионални и местни власти да възложат унищожаването на материал от категории 1 и 2 вътрешно. BVerwG основава тълкуванието си на решението на Съда по делото Stadtreinigung Hamburg (58).
(234)
Според BVerwG четвъртият критерий от решението по делото Altmark предполага, че задължението за предоставяне на обществена услуга следва да се изпълнява от частно предприятие. Тъй като това не е така в случая на вътрешното възлагане, четвъртият критерий от решението по делото Altmark не важи за предприятия, ангажирани чрез вътрешно възлагане (59).
(235)
Комисията не споделя правното тълкувание на BVerwG. На първо място, никъде в четвъртия критерий от решението по делото Altmark не е указано, че той не важи при вътрешно възлагане. Напротив, като дава две възможности (процедура за възлагане на обществена поръчка или анализ на разходите, които би направило едно типично, добре управлявано предприятие), Съдът показва, че четвъртият критерий от решението по делото Altmark е в сила, дори ако не е проведена процедура за възлагане на обществена поръчка, и по-специално в случай на вътрешно възлагане.
(236)
Решението по делото Stadtreinigung Hamburg засяга само въпроса в кои случаи съществува задължение за възлагане. От него не могат да се направят обаче никакви заключения по отношение на правото в областта на държавните помощи. Тъкмо напротив: втората възможност по четвъртия критерий от решението по делото Altmark касае точно случая, при който няма задължение за провеждане на процедура за възлагане на обществена поръчка.
(237)
Освен това BVerwG изхожда от допускането, че от регионалния монопол на ZT следва, че тя не се конкурира с останалите предприятия и че не може да има нарушаване на конкуренцията. Нарушаването на конкуренцията обаче е отделен елемент от понятието за държавна помощ, различен от елемента на икономическото предимство (контекста, в който бяха разработени четирите критерия от решението по делото Altmark). В настоящия случай е изпълнен елементът за нарушаване на конкуренцията (вж. раздел 8.3). Комисията също така изрично посочва в точка 37 от своето Съобщение за прилагането на правилата на Европейския съюз към компенсацията, предоставена за предоставянето на услуги от общ икономически интерес (наричано „Съобщението за УОИИ“) (60), че вътрешното възлагане не изключва възможността за нарушаване на конкуренцията.
(238)
Накрая, поставеният от BVerwG акцент върху служебното естество на дейността на ZT повдига въпроса дали BVerwG отхвърля приложимостта на четвъртия критерий от решението по делото Altmark, тъй като приема, че ZT не извършва стопанска дейност. Това също е неправилно: ZT предлага услуга срещу заплащане и следователно извършва стопанска дейност (вж. раздел 8.2). Комисията също изрично потвърждава това в точка 13 от Съобщението за УОИИ.
9.5. Заключение относно наличието на икономически предимства за ZT
(239)
Противно на решението на BVerwG и доводите на Германия критериите от решението по делото Altmark не са изпълнени. На първо място, годишните вноски не могат да се оправдаят по същество като компенсационни плащания от държавата за поетите от ZT задължения, тъй като всички разходи, свързани с тези задължения, трябва да се покриват от приходите от такси. Второ, беше показано, че противно на твърденията на Германия ZT не е направила никакви нетни разходи в резултат на задължението за поддържане на резерв за епидемии. Цитираните от Германия разходи са свързани или с работния свободен капацитет, който трябва да се обезпечи с приходите от такси и с печалбите, или със свободен капацитет над предвидения резерв за епидемии. Трето, до 2010 г. параметрите за изчисляване на годишните вноски не са били определени предварително и с необходимата прозрачност. На последно място, Германия не успя да докаже, че ZT е типично, добре управлявано предприятие.
(240)
Следователно годишните вноски са предоставили на ZT икономическо предимство.
(241)
Ако неправилно изчислените от Германия разходи по резерва за епидемии се разпределят според техния произход между различните предоставяни услуги - унищожаване на вътрешен материал от категории 1 и 2, унищожаване на материал от категории 1 и 2 от Баден-Вюртемберг и Хесен и унищожаване на материал от категория 3 - получените от ZT чрез годишните вноски икономически предимства на различните пазари се виждат по-ясно.
(242)
В следващите раздели 9.5.1-9.5.3 ще бъде демонстрирано, че годишните вноски всъщност компенсират загуби, дължащи се на следните фактори:
а)
преработка на материал от категория 3 с ниска стойност;
б)
недостатъчно оползотворяван капацитет;
в)
такси, по-ниски от разходите за унищожаване, в Северен и Централен Хесен;
г)
такси, по-ниски от разходите, за унищожаването на вътрешен материал.
9.5.1. Загуби от унищожаването на вътрешен и външен материал, когато неправилно изчислените разходи по резерва за епидемии са разпределени по предназначение
(243)
Въз основа на представените отчети за приходите и разходите на ZT за 2002-2009 г. всички предполагаеми разходи по резерва за епидемии са разпределени според своя произход в съответствие с експлоатацията на съоръженията 5 дни в седмицата на 2 смени.
(244)
На първо място трябва да се отбележи, че основна причина за високите разходи за свободен капацитет е недостатъчното оползотворяване на съоръженията на ZT. Затова най-напред трябва да бъдат извадени тези разходи за свободен капацитет вследствие на недостатъчното оползотворяване при нормална експлоатация.
(245)
Както показва статистиката за натоварването в Таблица 3 (колона „свободен капацитет поради степента на оползотворяване“), ZT никога не е използвала напълно разполагаемия си технически капацитет при 5-дневна експлоатация на 2 смени. Особено от 2002 г. насам степента на оползотворяване силно се е понижила в резултат на резкия спад на вътрешния материал. Критерият, използван за определяне на равнището на недостатъчно оползотворяване, е свободният капацитет при 5-дневна експлоатация на 2 смени. За сравнение при изчисляването на степента на недостатъчно оползотворяване служи най-високото ниво на оползотворяване, постигано при 5-дневна експлоатация на 2 смени, а именно 101 855 тона през 2002 г. Това прави недостатъчно оползотворяване от средно 13 %.
(246)
Както се вижда от съответната колона („свободен капацитет поради степента на оползотворяване“) в таблица 4, средните разходи в следствие на недостатъчното оползотворяване при нормална експлоатация възлизат на 434 304 EUR. ZT трябва да понесе търговската отговорност за тези разходи, тъй като те са следствие от стопанисването на съоръжение, което не се оползотворява напълно при нормална експлоатация.
(247)
Разходите за работен свободен капацитет са разделени пропорционално на използването при 5-дневна експлоатация на 2 смени. Така те са пропорционално разпределени между вътрешните и външните услуги. Същевременно в таблица 4 по-долу се разграничават разходите за работен свободен капацитет, свързани със събирането, от тези, свързани с преработката.
(248)
Средно за периода от 2002 г. до 2009 г. ZT не успява да си покрие разходите за работен свободен капацитет нито с приходите от вътрешните, нито с приходите от външните си услуги. Колоната „марж на вноските II“ показва средна годишна загуба от 1 198 257 EUR от външни услуги и 1 140 898 EUR от вътрешни услуги.
Таблица 4
Отчет за приходите и разходите
(в EUR)
Мъртви животни
Отпадъци от кланици
Вътрешен материал
Кол. 1 + 2
Материал от категория 3
БВ и Хесен
Недостатъчно оползотворяване
Външен материал
Кол. 4 + 5+6
Общо
Кол. 3 + 7
(1)
Оборот
3 624 234
5 130 693
8 754 926
[…]
[…]
[…]
(2)
Разходи, представени от ZT
3 624 234
3 877 155
7 501 388
[…]
[…]
[…]
[…]
(3)
Оборот
3 624 234
5 130 693
8 754 926
[…]
[…]
[…]
[…]
(4)
-
Коригирани разходи
3 624 234
5 077 019
8 701 252
[…]
[…]
[…]
[…]
(5)
Сума на покриване I
53 674
53 674
[…]
[…]
[…]
[…]
(6)
-
Свободен капацитет (СК) поради степента на оползотворяване
[…]
[…]
[…]
(7)
-
Работен СК за събиране
70 077
236 780
306 857
[…]
[…]
[…]
[…]
(8)
-
Работен СК за преработка
201 993
685 722
887 715
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(9)
Сума на покриване II
- 272 071
- 868 828
-1 140 898
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(10)
-
Неразпределени постоянни разходи
[…]
(11)
Сума на покриване III
[…]
(12)
+
Годишни вноски
[…]
(13)
Печалба или загуба
[…]
Редове 1-2: информация, представена от ZT
ZT не записва приходите от унищожаването на материал от категория 3 отделно в разходните си сметки. Вместо това, както при останалите приходи от продукти (напр. за масла и мазнини), тя ги вади от общите разходи, които след това се разпределят между вътрешните отпадъци от кланици, материала от категория 3 и материала от БВ и Хесен. Тъй като обаче по-долу е създадена отделна сметка за материала от категория 3, приходите от унищожаването на материал от категория 3 трябва да се извадят от общите разходи.
Редове 3-5: Изчисляване на сумата на покриване I
За да се получат коригираните разходи, приходите от преработката на материал от категория 3, които са извадени от разходите, са разпределени пропорционално между разходите за вътрешни отпадъци от кланици, материала от категория 3 и материала от БВ и Хесен. Така разликите в общите разходи между ред 2 и ред 4 отговарят на приходите от унищожаване на материал от категория 3 в ред 3.
Поради липса на данни Комисията не успя да провери дали ZT правилно е разпределила общите разходи в редове 2 и 3 между различните услуги. По-специално следва да се отбележи, че на унищожаването на животински трупове съответства прекомерно голям дял от разходите за капацитет. Затова е възможно „Сума на покриване I“ за вътрешни отпадъци от кланици, материал от категория 3 и материал от БВ и Хесен да са с твърде високи стойности.
Редове 6-9: Изчисляване на сумата на покриване II
Първо от разходите по резерва за епидемии се изважда недостатъчното оползотворяване при 5-дневна експлоатация на 2 смени (= свободен капацитет поради степента на оползотворяване). След това останалите разходи по резерва за епидемии се разделят пропорционално на преработените количества и изчислената степен на недостатъчно оползотворяване. Поради липсата на събиране за БВ разходите за събиране и за преработка се разглеждат поотделно. Тъй като през 2009 г. преките разходи за свободен капацитет вече са добавени за работата в Северен и Централен Хесен, не са добавени повече разходи.
9.5.2. Годишните вноски финансират загубите от унищожаването на външен материал
(249)
На външните пазари ZT се конкурира с предприятия, които трябва да финансират общите разходи за съоръженията си изцяло от собствения си оборот. Нито предприятието, конкуриращо се със ZT за материала от категория 3, нито предишният оператор в Северен и Централен Хесен не могат да разчитат на допълнително държавно рефинансиране на работния свободен капацитет или на недостатъчно оползотворяване поради нивото на търсене.
9.5.2.1. Загуби от унищожаването на материал от категория 3
(250)
Както всички други предприятия, унищожаващи материал от категория 3, без да са натоварени с обществена задача, ZT трябва сама да понася всички свързани разходи и рискове.
(251)
ZT унищожава материала от категория 3 заедно с този от категории 1 и 2 и следователно не може да постигне същите приходи от продукти както при разделното унищожаване на материал. Увеличеното търсене на чист материал от категория 3 за преработка доведе до срив на цените, които ZT може да получава от кланиците. Както обяснява жалбоподателят, предприятията за унищожаване дори заплащат премии на кланиците за някои материали от категория 3.
(252)
Тази тенденция се разпознава ясно в развитието на доходността от тон преработен материал от категория 3: ако ZT все още е получавала […] EUR на тон през 2002 г., след постоянен спад в доходността през 2009 г. тя вече е едва […] EUR. Това прави спад от почти 70 % от в приходите на тон за седем години.
Фигура 1
Суми на покриване за материал от категория 3 от 2000 г. до 2009 г. (в евро)
[…]
(253)
Следователно през последните няколко години преработката на материал от категория 3 става все по-непечеливша за ZT. Ако до 2004 г. ZT все още е могла да покрива директните си разходи, в следващите години унищожаването на материал от категория 3 вече не допринася за покриването на разходите за свободен капацитет.
(254)
Предложеното от Германия изчисление, показващо, че приходите, които ZT може да получава от унищожаването на материал от категория 3, са по-големи от преките разходи, е неправилно. Германия базира изчислението си на разходите, от които вече са извадени приходите (вж. ред 2 от таблица 4), вместо да използва реално направените разходи, което би било правилно (вж. коригираните разходи на ред 4 от таблица 4).
(255)
ZT очевидно е готова да понася постоянните загуби поради намалялото унищожаване на материал от категория 3 с цел да поддържа натоварването на съоръженията си.
9.5.2.2. Загуби от недостатъчно оползотворяване
(256)
Друга основна причина за загубите на ZT е, че през повечето години съоръженията не се оползотворяват добре. В някои години недостатъчното оползотворяване при 5-дневна експлоатация на 2 смени достига над 25 % в сравнение с най-добрата степен на оползотворяване през 2001 г. Единствено през 2001 г. и 2002 г. е постигната по-добра степен на оползотворяване благодарение на кризата с ТСЕ, макар че дори тогава не се налага прибягване до работния свободен капацитет чрез работа нощем или в почивни дни.
Фигура 2
Недостатъчно оползотворяване на нормалния капацитет на ZT при 5-дневна експлоатация на 2 смени от 1998 г. до 2009 г.
(257)
Причината за подчертано недостатъчното оползотворяване след 2002 г. е спадът в числеността на селскостопанските животни и съответно в количеството вътрешен материал, което намалява с повече от 35 % между 2002 г. и 2009 г. ZT е направила опит да оползотвори освободилия си капацитет, като поема по-големи количества външен материал. Едва със спечелването на тръжната процедура в Северен и Централен Хесен обаче тя успява да възстанови степента на оползотворяване приблизително до нивото от 2002/2003 г.
9.5.2.3. Загуби от тръжната процедура в Северен и Централен Хесен
(258)
Понеже ZT извършва унищожаване на материал в Северен и Централен Хесен едва от 2009 г. насам, наличните данни за постигнатите резултати от тази дейност са много малко. От представените разходни сметки за 2009 г. изглежда, че нововъзложената дейност е довела до положителен марж на вноските след изваждане на разходите за работен свободен капацитет, възлизащи на приблизително 200 000 EUR.
(259)
Тръжните документи обаче дават основания да се смята, че ZT е подала оферта за цени, по-ниски от реалните ѝ разходи. Както посочва самата Германия, лихвите, които ZT плаща по банковите си кредити, са по-високи от изчислената лихва, определена от ZT според правилата за изчисляване за тръжната процедура. С други думи ZT не очаква да е в състояние да покрива пълните си разходи за лихви по изтеглените кредити или да получава подходяща възвръщаемост от собствения си капитал.
(260)
Лихвите на ZT по кредити възлизат на общо 1,07 млн. евро годишно. Ако се приеме в съответствие с дела от общия капацитет, който съставляват количествата унищожаван материал от Северен и Централен Хесен, че около една четвърт от разходите по заеми трябва да се разпределят на възложената дейност в Северен и Централен Хесен, делът от разходите е 0,26 млн. евро, докато ZT залага в изчислението си на таксите за Северен и Централен Хесен 0,16 млн. евро. Освен непокритите лихви в размер 0,10 млн. евро годишно за чужд капитал, трябва да се отчетат и непокритите лихви за собствен капитал.
(261)
Никой рационално действащ търговец не би подал оферта, която не покрива неговите очаквани капиталови разходи. Затова многократното позоваване от Германия на предполагаемите изисквания за изчисляването на таксите, които не позволяват прехвърлянето на пълните разходи, по никакъв начин не променя това обстоятелство. Никой частен стопански субект не може да бъде принуждаван и не би бил готов да предлага услуги на цени, които не му позволяват да покрива разходите си и да получава разумна печалба.
(262)
Дори ако се изхожда от представените разходни сметки за 2009 г., според които има положителна сума на покриване от около 200 000 EUR, очакваните маржове на вноските за 10-годишния срок на договора не могат да компенсират загубите от недостатъчно оползотворяване, възлизащи на средно около 700 000 EUR годишно от 2002 г. насам. Едно работещо в пазарни условия предприятие не би поддържало недостатъчно оползотворяван капацитет в продължение на толкова дълъг период от време.
(263)
При външния материал освен това се вижда, че благодарение на годишните вноски ZT разполага с капацитет, който може да предлага на пазара на цени, по-ниски от нейните разходи, а от друга страна поддържа недостатъчно оползотворяван капацитет в продължение на години, бъдещите приходи от който няма да компенсират загубите от недостатъчно оползотворяване през предходните години. Оттук става ясно, че ZT е поддържала на пазара капацитет, какъвто едно рационално предприятие за унищожаване не би могло да си позволи.
9.5.3. Годишните вноски финансират загубите от унищожаването на вътрешен материал
(264)
Разходите за работен свободен капацитет, свързани с унищожаването на вътрешен материал, трябва да се покриват от приходите от такси. ZT, както и всички други предприятия, натоварени с унищожаването на контролиран материал, трябва на собствена отговорност и със съответната управленческа политика да осигурят рентабилно изпълнение на тази задача. Допълнителните компенсационни плащания биха я освободили от тази икономическа отговорност.
(265)
Следователно разходите за работен свободен капацитет трябва да се разпределят между унищожаването на мъртви животни и на отпадъци от кланици. В провинциите има различни подходи за разпределяне на разходите за работен свободен капацитет между унищожаването на отпадъци от кланици и на животински трупове. В някои провинции за мъртвите животни се разпределя по-голям дял от разходите за свободен капацитет, отколкото за отпадъците от кланици. Тъй като нито в правилата за таксите, нито в устава се определя скала за разпределение, разходите за свободен капацитет следва да се разпределят пропорционално.
9.5.3.1. Цени за унищожаване на отпадъци от кланици, които са по-ниски от себестойността
(266)
Както посочва самата Германия, ZT се конкурира с останалите предприятия в бранша за унищожаването на отпадъци от кланици. Размерът на таксите за унищожаване на вътрешни отпадъци от кланици се отразява на процента на разделяне на отпадъците в кланиците и съответно на количеството чист материал от категория 3, който могат да получават останалите предприятия за унищожаване.
(267)
Докато приходите средно едва покриват преките разходи, с течение на времето започва да се проявява същата тенденция като при сумите на покриване за материал от категория 3: до 2004 г. приходите са надвишавали преките разходи. С новата тарифа на таксите от 2005 г. обаче, довела до спад в средните приходи на тон от 160 EUR на 116 EUR, т.е. с 27,5 %, в следващите години не могат да бъдат покрити дори преките разходи и съответно не е направен принос за покриването на разходите за работен свободен капацитет. Едва през 2009 г. сумата на покриване I отново придобива положителна стойност (вж. таблица 4).
(268)
Без годишните вноски ZT очевидно не би могла да поддържа такава ценова политика. Точно както при отпадъците от кланици от категория 3, от 2005 г., за да продължи да оползотворява капацитета на съоръженията си, ZT е приела цени, които дори не са покривали преките ѝ разходи,. Като цяло за вътрешните материали има ясно изразен отрицателна сума на покриване II след изваждане на разходите за работен свободен капацитет, възлизащ на общо около 13 % от оборота (вж. таблица 4).
9.5.3.2. Затвърждаване на монополното положение в района на действие на асоциацията благодарение на преките годишни вноски
(269)
Германия е на мнение, че ZT не е получила икономическо предимство от годишните вноски, тъй като е без значение дали държавата отпуска компенсация за поддържане на резерва за епидемии директно на предприятието за унищожаване или го финансира косвено чрез помощ за ТСЕ, отпускана на произвеждащите материала лица. Във втория случай разходите по резерва за епидемии биха били включени в таксите, но същевременно субектите, отговорни за възникването на материала, биха получили облекчения чрез съответно по-висока помощ. И в двата случая голяма част от тежестта всъщност би била понесена от публичните средства, а именно това е основното, което е от значение за анализа в контекста на правото в областта на конкуренцията.
(270)
На първо място следва отново да се отбележи (вж. раздел 2.5.3), че ZT получава годишните вноски в допълнение към помощта за ТСЕ, предоставена на фермерите. Освен това благодарение на помощта за ТСЕ в Рейнланд-Пфалц ZT получава по-високо ниво на подкрепа, отколкото в Северен и Централен Хесен, тъй като цената на тон (212 EUR) - и съответно основата за помощта за ТСЕ - е значително по-ниска, отколкото цената на тон в Рейнланд-Пфалц (390 EUR). Очевидно обаче фермерите на територията на дейност на асоциацията не се възползват от по-ниски такси заради наличието на годишните вноски.
(271)
На второ място, съгласно насоките на Общността за ТСЕ изрично се изискват доказателства, че помощта не облагодетелства предприятия производители надолу по веригата (61). Както обаче показват анализът в раздели 9.5.2 и 9.5.3 ZT в действителност използва годишните вноски, за да финансира загубите вследствие на ценовата си политика, недостатъчно оползотворявания капацитет или други форми на неефективност в дейността си.
(272)
Ето защо Германия очевидно не успява да докаже, че годишните вноски облагодетелстват фермерите като компенсация за разходите за унищожаване на мъртви животни. Напротив, възниква въпросът дали фермерите не биха се възползвали от по-ниски цени, ако годишните вноски не съществуваха, тъй като в такъв случай ZT би се сблъскала с по-голям икономически натиск да приспособи капацитета си и търговските си практики към пазарните условия по-ранен етап.
9.5.4. Обобщение
(273)
Германия не успява да докаже, че заплащаните на ZT годишни вноски са оправдани като отпускана от държавата компенсация за задълженията, произлизащи от устава. Критериите от решението по делото Altmark не са изпълнени.
(274)
Напротив, при подробно разглеждане на приходните и разходните сметки на ZT се вижда, че годишните вноски дават на ZT икономически предимства по отношение на унищожаването на вътрешен и външен материал.
(275)
Следователно годишните вноски представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
10. ОЦЕНКА НА НЕПРАВОМЕРНОСТТА ПО ЧЛЕН 108, ПАРАГРАФ 3 ОТ ДФЕС
(276)
Комисията не е получила уведомление съгласно член 108, параграф 3 от ДФЕС относно годишните вноски, които ZT е получавала от 1979 г. насам. Следователно годишните вноски представляват неправомерна държавна помощ съгласно член 108, параграф 3 от ДФЕС.
(277)
В този случай не се прилага задължението за уведомяване в съответствие с Решение 2005/842/ЕО на Комисията от 28 ноември 2005 г. относно прилагането на член 86, параграф 2 от Договора за ЕО за държавната помощ във вид на компенсация за обществена услуга, предоставена на определени предприятия, натоварени с извършването на услуги от общ икономически интерес (62) (наричано по-нататък „Решението за УОИИ от 2005 г.“) и Решение 2012/21/ЕС на Комисията от 20 декември 2011 г. относно прилагането на член 106, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз за държавната помощ под формата на компенсация за обществена услуга, предоставена на определени предприятия, натоварени с извършването на услуги от общ икономически интерес (63) (наричано по-нататък „Решението за УОИИ от 2011 г.“), понеже, както беше показано в раздел 9, на ZT не е възложена услуга от общ икономически интерес. Унищожаването на материала от категории 1 и 2, осигуряването на резерв за епидемии и унищожаването на материал от категория 3 не са услуги от общ икономически интерес. Освен това вторият критерий от решението по делото Altmark не е изпълнен за периода от 1979 г. до 2010 г., а третият - за целия период от 1979 г. насам. Следователно не са изпълнени условията в членове 4 и 5 от решенията за УОИИ от 2005 г. и 2011 г. и вноските не могат да бъдат освободени от задължението за уведомяване.
11. ОЦЕНКА НА СЪВМЕСТИМОСТТА ПО ЧЛЕН 106, ПАРАГРАФ 2 ОТ ДФЕС
(278)
Съгласно член 106, параграф 2 от ДФЕС разпоредбите на ДФЕС важат за предприятията, които са натоварени с функции да оказват услуги от общ икономически интерес или имат характер на фискален монопол. Член 106, параграф 2 от ДФЕС обаче предвижда изключение от правилата на ДФЕС, ако прилагането на правилата на конкуренцията препятства юридически или фактически изпълнението на специфичните задачи, възложени на тези предприятия. Тази разпоредба за изключение се прилага само ако развитието на търговията не е засегнато до степен, която би била в противоречие с интересите на Съюза.
(279)
Съгласно точка 69 от Рамката на ЕС за УОИИ Комисията прилага принципите на тази рамка за всяка неправомерна помощ, за която вземе решение след 31 януари 2012 г., дори ако помощта е отпусната преди тази дата. Тъй като годишните вноски представляват неправомерна държавна помощ, се прилага Рамката на ЕС за УОИИ.
(280)
Както е изложено в раздел 8.1, ZT не е натоварена с услуга от общ икономически интерес, тъй като унищожаването на материал от категории 1 и 2, поддържането на резерв за епидемии и унищожаването на материал от категория 3 не представляват услуги от общ икономически интерес. Тази причина сама по себе си прави годишните вноски несъвместими съгласно член 106, параграф 2 от ДФЕС и Рамката на ЕС за УОИИ.
(281)
Съгласно втория и третия критерий от решението по делото Altmark помощта по Рамката на ЕС за УОИИ може да се смята за съвместима с член 106, параграф 2 от ДФЕС, само ако има акт за възлагане, определящ методите за изчисляване на компенсацията (раздел 2.3), и ако размерът на помощта не надвишава нетните разходи по задължението за предоставяне на обществена услуга (раздел 2.8).
(282)
Както е показано подробно в раздел 9.2, вторият критерий от решението по делото Altmark не е изпълнен за периода от 1979 г. до 2009 г., а третият - за целия период. Следователно раздел 2.3 от Рамката на ЕС за УОИИ (за периода 1979 г. до 2009 г.) и раздел 2.8 (за целия период) не са изпълнени.
(283)
Това означава, че годишните вноски не могат да бъдат оправдани съгласно член 106, параграф 2 от ДФЕС и Рамката на ЕС за УОИИ като помощ за поддържане на резерва за епидемии на територията на дейност на асоциацията.
12. ОЦЕНКА НА СЪВМЕСТИМОСТТА КАТО ПОМОЩ ЗА ФИНАНСИРАНЕ НА РАЗХОДИТЕ ЗА УНИЩОЖАВАНЕ НА ЖИВОТИНСКИ ТРУПОВЕ И ОТПАДЪЦИ ОТ КЛАНИЦИ ПО ЧЛЕН 107, ПАРАГРАФ 3, БУКВА в) ОТ ДФЕС
(284)
Годишните вноски представляват оперативна помощ, каквато по принцип е забранена (64). Следователно тежестта на доказване на съвместимостта на тази помощ е за държавата членка.
(285)
Съгласно Насоките за ТСЕ и Насоките за земеделски помощи за 2007-2013 г. са забранени помощи за разходите за унищожаване на отпадъци от кланици и са позволени помощи за разходите за унищожаване на мъртви животни, при условие че те облагодетелстват само фермерите. Предприятията надолу по веригата, като кланици и предприятия за унищожаване, не могат да се облагодетелстват с помощ при никакви обстоятелства (65).
(286)
Макар че с цел административно опростяване помощите за разходите за унищожаване на мъртви животни могат да се заплащат директно на предприятията за унищожаване, трябва да се докаже, че цялата помощ е в полза на фермерите (66).
(287)
Както показа анализът в раздел 9 обаче, годишните вноски дават икономически предимства на ZT и не облагодетелстват именно фермерите на територията на дейност на асоциацията, тъй като те дори трябва да заплащат по-високи такси за унищожаването на мъртви животни, отколкото например фермерите в Северен и Централен Хесен. Следователно Германия не успява да докаже, че годишните вноски се прехвърлят на фермерите в пълен размер.
(288)
Освен това в Решение № 15/04 на Комисията от 6 юли 2004 г., с което беше одобрена схемата за помощ, която да компенсира фермерите на територията на дейността на ZT за разходите за унищожаване на мъртви животни за периода от 1998 г. до 2013 г., се посочва, че одобрените земеделски помощи не могат да бъдат кумулирани с друга помощ.
(289)
Раздел VI от Насоките за ТСЕ предвижда изключения за неправомерна помощ, отпусната преди 1 януари 2003 г.:
а)
помощите за разходите за унищожаване на мъртви животни могат да бъдат разрешени до 100 %., дори ако са отпуснати на равнището на производството, преработката и маркетинга,
б)
освен това, в специални случаи по изключение помощта за унищожаването на отпадъци от кланици може да бъде съвместима с вътрешния пазар предвид кратката продължителност и необходимостта да се осигури дългосрочно спазване на принципа „замърсителят плаща“.
(290)
Тези изключения не са приложими. Годишните вноски не се ограничават до разходите за унищожаване на мъртви животни, които така или иначе в по-голямата си част са финансирани по схемите за земеделски помощи, нито пък представляват краткосрочна мярка с ограничена продължителност по отношение на отпадъците от кланици.
(291)
На последно място следва да се подчертае, че самата Германия не е представила доводи в потвърждение на съвместимостта на годишните вноски съгласно Насоките за ТСЕ и Насоките за земеделски помощи за 2007-2013 г.
(292)
Тъй като годишните вноски облагодетелстват ZT, те не могат да се смятат за помощ, съвместима с вътрешния пазар по смисъла на Насоките на Общността за ТСЕ и Насоките за земеделски помощи за 2007-2013 г. съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС.
13. ОЦЕНКА НА СЪВМЕСТИМОСТТА НА ГОДИШНИТЕ ВНОСКИ КАТО ПОМОЩ ЗА ОПАЗВАНЕ НА ОКОЛНАТА СРЕДА СЪГЛАСНО ЧЛЕН 107, ПАРАГРАФ 3, БУКВА в) ОТ ДФЕС
(293)
Годишните вноски представляват оперативна помощ, която по принцип е забранена (67). Следователно тежестта на доказване на съвместимостта на тези помощи е върху държавата членка. Германия твърди, че годишните вноски са помощ за опазване на околната среда.
(294)
Съгласно точка 132 от Насоките относно държавната помощ за защита на околната среда инвестиционни помощи за предприятия, които поправят нанесени върху околната среда щети чрез рехабилитация на замърсени индустриални обекти, ще се смятат за съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС при условие че водят до подобряване на опазването на околната среда. Трябва обаче да се спазва принципът „замърсителят плаща“, заложен в член 191, параграф 2 от ДФЕС и в Насоките относно държавната помощ за защита на околната среда. Съгласно точка 132 от Насоките относно държавната помощ за защита на околната среда замърсителят трябва да финансира рехабилитацията без държавна помощ. Лицето, виновно за замърсяването, се разпознава спрямо това кой носи отговорността съгласно националното право.
(295)
Съответният момент за оценка на положението съгласно националното право относно отговорността зависи от правното положение към датата на издаване на официалното решение.
(296)
Германия не оспорва, че съгласно заповедите за рехабилитация от 21 април 1997 г. за индустриалния обект в Зоршид и от 31 март 1998 г. за обекта в Шпрендлинген-Гензинген пълната отговорност за рехабилитацията на двата обекта съгласно приложимото към момента национално право е вменена на ZT като замърсител. Следователно съгласно германското право ZT като замърсител е задължена да поеме разходите за отстраняване на почвеното замърсяване на двата обекта. Германия твърди, че съгласно решението на Федералния конституционен съд от 16 февруари 2000 г. (68) финансирането на разходите за рехабилитация над прага на отговорността чрез годишните вноски трябва да се смята за съвместима помощ, тъй като с това решение отговорността на частниците се ограничава до пазарната стойност на земята.
(297)
Доводите на Германия обаче пропускат същността. На първо място, решението на Федералния конституционен съд важи само между страните в производството. Преди всичко обаче промяна в практиката на най-висшия съд не променя правното положение и съответно не е основание за преразглеждане по смисъла на член 51, параграф 1, точка 1 от Административнопроцесуалния закон по отношение на влезли в сила административни актове.
(298)
Съгласно германската съдебна практика решението на Федералния конституционен съд не променя обстоятелството, че към датата на заповедта за рехабилитация всички замърсители отговарят в пълна степен за пълните разходи за рехабилитация. След решението на Федералния конституционен съд от 16 февруари 2000 г. никой от замърсителите не би могъл да избегне пълната отговорност като замърсител по отношение на по-ранна заповед, която е влязла в сила.
(299)
Следователно ZT е отговорна, дори ако се вземе под внимание решението на Федералния конституционен съд от 16 февруари 2000 г. по цитираното от Германия дело относно обектите в Шпрендлинген-Гензинген и Зоршид.
(300)
Тъй като ZT не е обжалвала заповедите за рехабилитация, те са влезли в сила и са окончателни. Отричането по същество от страна на Германия на отговорността на ZT за обекта в Зоршид впоследствие е аргумент, който не може да бъде приет. Следвало е ZT да обжалва заповедта за рехабилитация от 21 април 1997 г. и да не допуска влизането ѝ в сила. Не е задача на Комисията да преразглежда влязло в сила решение на национален орган по отношение на националното правно положение във връзка с отговорността в контекста на принципа „замърсителят плаща“.
(301)
Освен това самата Германия признава, че решението на Федералния конституционен съд от 16 февруари 2000 г. важи единствено за частни лица, а не за публичноправни юридически лица. Това е така, тъй като правното основание за ограничаването на отговорността е имущественото право, на което не могат да се позовават публичноправните юридически лица. Ето защо е неоспоримо, че съгласно националното право ZT носи пълната отговорност за замърсените обекти.
(302)
Съгласно Насоките относно държавната помощ за защита на околната среда не може да се потвърди потенциалната неравнопоставеност между частноправните юридически лица и публичноправните юридически лица в правната система на държавата членка. По въпроса за отговорността за замърсените обекти Насоките се позовават изключително на националното право.
(303)
Тъй като съгласно германското право ZT е длъжна да поеме всички разходи за рехабилитацията на двата индустриални обекта, годишните вноски не могат да се смятат за съвместими с вътрешния пазар по смисъла на Насоките относно държавната помощ за защита на околната среда съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС.
14. ЗАКЛЮЧЕНИЯ
(304)
Годишните вноски, заплащани на ZT от 1979 г. насам, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Германия е предоставила годишните вноски в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС.
(305)
Те не могат да се обявят за съвместими с вътрешния пазар нито по член 106, параграф 2 от ДФЕС, нито по член 107, параграфи 2 и 3 от ДФЕС.
(306)
Съгласно член 1, буква б), подточка iv) от Регламент (ЕО) № 659/1999 във връзка с член 15, параграф 3 от същия регламент помощ, за която давностният срок за възстановяване е изтекъл, се смята за съществуваща помощ. Съгласно член 15 от регламента правомощията на Комисията за възстановяване на помощ имат давностен срок от десет години. Давностният срок за възстановяване започва да тече в деня, в който неправомерната помощ е предоставена на получателя, и спира да тече с предприемането на мярка от страна на Комисията по отношение на неправомерната помощ. Срокът продължава да тече след всяко прекъсване.
(307)
Съдилищата на Съюза са постановили, че давностният срок за възстановяване може да се прекъсва не само с официална процедура, но и че искането за сведения също представлява акт, който може да прекъсне давностния срок (69).
(308)
През януари 2008 г. жалбоподателят оспори заплащаните на ZT годишни вноски и във връзка с това на 26 май 2008 г. към Германия беше отправено искане за информация. Това искане за предоставяне на информация прекъсна давностния срок за възстановяване. Следователно всички годишни вноски, получени от ZT преди 26 май 1998 г., се смятат за съществуваща помощ, а всички годишни вноски, които ZT е получила след 26 май 1998 г., представляват нова помощ.
(309)
Съгласно член 14, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 659/1999 Комисията не изисква възстановяване на помощта, ако това противоречи на общ принцип на правото на Съюза. В настоящия случай възниква въпросът дали решението на BverwG от 16 декември 2010 г. може да е създало у ZT законни очаквания, че разглежданата мярка не представлява държавна помощ.
(310)
В тази връзка Комисията най-напред отбелязва, че решението на BverwG засяга единствено извършените плащания за 2010 г. Следователно ако изобщо са създадени някакви законни очаквания, те могат да бъдат единствено за посочената година (както и следващите години, при условие че уставът е останал непроменен).
(311)
Дори за 2010 г. (и следващите години) обаче решението не е могло да създаде законни очаквания. Според съдебната практика принципът на защита на законни очаквания важи за всеки правен субект, у когото институция на Европейския съюз е породила основателни надежди, като му е предоставила конкретни уверения (70). Такива уверения, независимо под каква форма са предоставени, са конкретните, безусловните и непротиворечивите сведения (71).
(312)
В настоящия случай Комисията не е дала на ZT никакви подобни конкретни уверения, тъкмо напротив - на 20 юли 2010 г. тя е открила официална процедура по разследване.
(313)
BVerwG не е институция на Европейския съюз. Съгласно съдебната практика по отношение на контрола за изпълнение на задълженията на държавите членки съгласно членове 107 и 108 от ДФЕС националните съдилища и Комисията изпълняват допълващи се и самостоятелни роли (72). Докато преценката дали мерките за помощ са съвместими с вътрешния пазар е от изключителната компетентност на Комисията под контрола на Съда на Европейския съюз, то националните съдилища следят за спазването на правата на отделните правни субекти при изпълнение на задължението за предварително уведомяване на Комисията за държавните помощи, предвидено в член 108, параграф 3 от ДФЕС (73).
(314)
В настоящия случай BVerwG се е произнесъл по мярка, за която Комисията вече е открила официална процедура по разследване. Според практиката на Съда това решение трябва да доведе до спиране на плащанията по мярката от страна на държавата членка (74). Освен това BVerwG се е произнесъл (като обосновава решението си, наред с другото, с предполагаемата неприложимост на четвъртия критерий от решението по делото Altmark) без да отнесе делото към Съда на ЕС по процедурата за преюдициално запитване.
(315)
Като отчита тези обстоятелства Комисията смята, че решението на BVerwG не представлява конкретни, безусловни и непротиворечиви сведения.
(316)
По тези съображения възстановяването на годишните вноски не противоречи на общите принципи на правото на Съюза относно законните очаквания,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Годишните вноски, предоставени неправомерно от Германия в полза на Zweckverband Tierkörperbeseititgung в Рейнланд-Пфалц, Заарланд, област Райнгау-Таунус и област Лимбург-Вайлбург (наричана по-нататък „получателят“) от 1 януари 1979 г. в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз, представляват държавна помощ, несъвместима с вътрешния пазар.
Член 2
1. Германия изисква незабавното възстановяване от получателя на посочената в член 1 помощ, предоставена от 26 май 1998 г. насам.
2. Върху подлежащите на възстановяване суми се начислява лихва от датата на заплащане на посочените в параграф 1 помощи на получателя до фактическото им възстановяване.
3. Лихвите се изчисляват с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (75).
4. Германия спира всички оставащи плащания на помощи по споменатата в параграф 1 схема, считано от датата на публикуване на настоящото решение.
Член 3
Германия гарантира възстановяването на помощта, спомената в член 2, параграф 1, в срок от четири месеца от датата, на която е уведомена за настоящото решение.
Член 4
1. Германия представя на Комисията в срок от два месеца от датата, на която е уведомена за настоящото решение, следната информация:
а)
общата сума (главница и лихва), която следва да бъде възстановена от получателя;
б)
подробно описание на вече предприетите или планирани мерки за изпълнение на настоящото решение;
в)
документи, от които е видно, че на получателя е наредено да възстанови помощта.
2. Германия редовно осведомява Комисията за напредъка по прилагането на националните мерки, предприети с цел изпълнение на настоящото решение до пълното възстановяване на помощта, спомената в член 2, параграф 1. При поискване от страна на Комисията Германия незабавно предоставя сведения за вече предприетите или планирани мерки за изпълнение на настоящото решение. Освен това тя предоставя подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателя.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Федерална република Германия.
Съставено в Брюксел на 25 април 2012 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-25 ta’ April 2012
dwar l-għajnuna mill-istat SA.25051 (C 19/10) (ex NN 23/10) mogħti mill-Ġermanja lil Zweckverband Tierkörperbeseitigung f'Rhineland-Palatinate, Saarland, Rheingau-Taunus-Kreis u Landkreis Limburg-Weilburg
(notifikata bid-dokument numru C(2012) 2557)
(It-test bil-Ġermaniż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/485/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea u partikolarment l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu (1),
Wara li talbet lill-partijiet interessati biex jippreżentaw il-kummenti tagħhom skont l-Artikolu ċitat hawn fuq (2), u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
1. IL-PROĊEDURA
(1)
Fi lment ippreżentat minn Saria Bio-Industries AG & Co KG (“il-kwerelant”) fit-23 ta’ Frar 2008, il-Kummissjoni kienet infurmata li l-Ġermanja tagħti kontributi annwali lil Zweckverband Tierkörperbeseitigung (assoċjazzjoni b'għan speċjali għar-rimi tal-karkassi tal-annimali) f'Rhineland-Palatinate, Saarland, Rheingau-Taunus-Kreis u Landkreis Limburg-Weilburg (“ZT”).
(2)
Il-Kummissjoni infurmat lill-Ġermanja permezz ta’ ittra tal-20 ta’ Lulju 2010 li kienet iddeċidiet li tibda l-proċedura skont l-Artikolu 108(2) tat-TFUE fir-rigward tal-miżura (“deċiżjoni tal-ftuħ”) Mal-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni tal-ftuħ f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea fis-26 ta’ Ottubru 2010, il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati biex jippreżentaw il-kummenti tagħhom dwar il-miżura (3).
(3)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti mill-kwerelant fil-25 ta’ Novembru 2010. Skont it-talbiet approvati għall-estensjoni tad-data tal-iskadenza tal-20 ta’ Awwissu 2010 u t-18 ta’ Novembru 2011, il-Ġermanja ppreżentat il-kummenti tagħha dwar id-deċizjoni tal-ftuħ u dwar il-kummenti tal-kwerelant f'bosta partijiet fit-3 ta’ Marzu 2011, l-1 ta’ April 2011, l-4 ta’ April 2011, is-16 ta’ Mejju 2011, il-15 ta’ Lulju 2011, u t-18 ta’ Novembru 2011.
(4)
ZT bagħtet kummenti bil-miktub lill-Kummissjoni fl-4 ta’ April 2011. Skont l-Artikolu 20(1) flimkien mal-Artikolu 6 tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (4), il-partijiet konċernati huma meħtieġa li jippreżentaw il-kummenti tagħhom sa mhux iktar tard minn xahar wara l-pubblikazzjoni fil-Ġurnal Uffiċjali, iżda ZT ippreżentat il-kummenti tagħha biss wara erba' xhur. Il-Kummissjoni tista' tikkunsidra kummenti li huma ppreżentati tard minn partijiet għal proċeduri iss f'każijiet individwali ġustifikati (5). Il-Kummissjoni ma tarax ġustifikazzjoni ta’ dan it-tip fl-ittra ta’ ZT jew fi kwalunkwe ċirkostanza oħra. Il-Kummissjoni għalhekk infurmat lil ZT f'ittra tat-18 ta’ April 2011 li kieku tikkunsidra l-kummenti tagħha fil-proċedura formali ta’ eżaminazzjoni, dan ikun kontra r-regoli ta’ proċedura u jwassal għal trattament inugwali mhux ġustifikabbli tal-partijiet fil-proċeduri. Madankollu hija ħadet l-informazzjoni kollha li kien hemm fil-kummenti bħala bażi għal din id-deċiżjoni.
(5)
B'mod parallel mal-proċedura formali ta’ eżaminazzjoni, il-kwerelant kien segwa proċeduri legali nazzjonali fil-Ġermanja u kien beda azzjoni kontra ZT quddiem il-Verwaltungsgericht Trier (il-Qorti Amministrattiva ta’ Trier). Fit-2 ta’ Diċembru 2008 il-Qorti sostniet li l-kontribuzzjonijiet annwali kienu jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat fit-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE. Fir-rigward tal-ħlas lura tal-għajnuna illegali, il-Qorti ddeċidiet li ZT ma kellhiex tħallas lura l-ammont li rċeviet bejn l-2005 u l-2008 peress illi kien hemm ċirkostanzi speċjali li ġiegħlu l-ħlas lura jidher sproporzjonat.
(6)
Kemm il-kwerelant kif ukoll ZT appellaw kontra s-sentenza tal-Verwaltungsgericht Trier lill-Oberverwaltungsgericht Koblenz (Il-Qorti Amministrattiva Għolja ta’ Koblenz). Fl-24 ta’ Novembru 2009 l-Oberverwaltungsgericht ikkonfermat is-sentenza tal-Verwaltungsgericht Trier.
(7)
Il-kwerelant u ZT appellaw lill-Bundesverwaltungsgericht (“il-BverwG” - il-Qorti Amministrattiva Federali) kontra d-deċiżjoni tal-Oberverwaltungsgericht Koblenz. F'sentenza tas-16 ta’ Diċembru 2010 (6) il-Bundesverwaltungsgericht irrifjutat l-appell tal-kwerelant, emendat id-deċiżjoni tal-Oberverwaltungsgericht Koblenz, u rrifjutat l-applikazzjoni kollha, billi kkunsidrat li l-ilment kien inammissibbli fir-rigward tas-snin 2005 sa 2009 u li l-kontribut annwali għall-2010 ma rrapreżentax għajnuna fit-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
2. DESKRIZZJONI DETTALJATA TAL-MIŻURA
2.1. Sfond legali
2.1.1. Leġiżlazzjoni Ewropea
(8)
Ir-Regolament (KE) Nru 1069/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-21 ta’ Ottubru 2009 li jistabbilixxi regoli tas-saħħa li jirrigwardaw prodotti sekondarji tal-annimali jew derivati minnhom mhux maħsuba għall-konsum mill-bniedem u li jħassar ir-Regolament (KE) Nru 1774/2002 (Regolament dwar prodotti sekondarji tal-annimali) (7) jirregola l-ġbir, it-trasport, il-ħażna, it-trattament, l-ipproċessar u l-użu jew ir-rimi tal-prodotti sekondarji tal-annimali sabiex dawn il-prodotti ma jkunux ta’ riskju għas-saħħa tal-bniedem jew tal-annimali. Il-leġiżlazzjoni hi maħsuba biex fost l-oħrajn tipprevjeni tifqigħat tal-enċefalopatiji sponġiformi trasmissibbli (TSE) u mard tal-annimali trasmissibbli ieħor bħad-deni tal-ħnieżer klassiku (CSF) jew il-marda tal-ilsien u d-dwiefer (FMD).
(9)
Is-sezzjoni 4 tar-Regolament (KE) Nru 1069/2009 tagħmel distinzjoni bejn tliet kategoriji differentI ta’ prodotti sekondarji tal-annimali skont ir-riskji speċifiċi għas-saħħa tal-annimali u tal-bniedem:
(a)
Materjal tal-kategorija 1 hu ta’ riskju sostanzjali assoċjat partikolarment mat-TSE u l-eżistenza ta’ ċerti sustanzi pprojbiti u kontaminanti ambjentali. Materjal f'din il-kategorija jikkonsisti, fost affarijiet oħra, minn partijiet mill-iġsma tal-annimali sospettati li huma infettati bit-TSE jew annimali li fihom il-preżenza tat-TSE kienet ikkonfermata, u taħlitiet ta’ materjal tal-kategorija 1 ma’ materjal tal-kategorija 2 jew tal-kategorija 3. Tali materjali għandhom jinqerdu permezz ta’ inċinerazzjoni jew proċessar u m'għandhomx ikunu inklużi f'għalf għal annimali tat-trobbija jew fi prodotti tekniċi.
(b)
Materjal tal-kategorija 2 ukoll hu ta’ riskju konsiderevoli peress illi jikkonsisti f'annimali mejta jew materjali oħra li jinkludu ċerti sustanzi jew kontaminanti pprojbiti. Materjal ta’ din il-kategorija għandu jinqered permezz tal-inċinerazzjoni jew proċessar u m'għandux ikun inkluż f'għalf għal annimali tat-trobbija. F'ċerti każijiet madankollu, jista' jintuża bħala fertilizzant jew għal skopijiet tekniċi.
(c)
Materjal tal-katergorija 3 jinkludi, fost affarijiet oħra, partijiet minn annimali maqtula li, għalkemm ikunu ġew irrifjutati bħala mhux tajba għall-konsum mill-bniedem, ma jkunu affettwati bl-ebda sinjal ta’ mard li jista' jittieħed mill-bniedem jew mill-annimali kif ukoll materjali li joriġinaw minn annimali li huma tajba għall-konsum mill-bniedem iżda li għal raġunijiet ekonomiċi jintużaw għal skopijiet oħra, bħal għalf għal annimali tat-trobbija.
(10)
Ir-Regolament (KE) Nru 1069/2009 hu essenzjalment ekwivalenti għall-predeċessur tiegħu, ir-Regolament (KE) Nru 1774/2002 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8), u jinkludi dispożizzjonijiet li jipprojbixxu l-importazzjoni u l-esportazzjoni ta’ materjali tal-kategoriji 1 u 2 u li jeħtieġu li l-impjanti għar-rimi tagħhom ikunu approvati mill-awtoritajiet kompetenti li għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament. Ir-Regolament (KE) Nru 1069/2009, imbagħad, jistabbilixxi dispożizzjonijiet speċifiċi għar-rimi ta’ materjali tal-kategoriji 1 u 2. Madankollu, minbarra dan ma hemm l-ebda rekwiżiti taħt ir-Regolament fir-rigward tal-mod kif ir-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 għandu jkun organizzat f'termini ekonomiċi. Għaldaqstant ir-Regolament (KE) Nru 1069/2009 ma jirrikjedix li rimi f'żona partikolari jsir minn impriża unika waħedha, kif inhu l-każ fil-Ġermanja.
2.1.2. Leġiżlazzjoni nazzjonali
(11)
Taħt § 3 tal-leġiżlazzjoni Ġermaniża li timplimenta d-dispożizzjonijiet Komunitarji dwar l-ipproċessar u r-rimi ta’ prodotti sekondarji tal-annimali mhux maħsuba għall-konsum mill-bniedem (9) (“TierNebG”), distretti rurali (Landkreise) u distretti urbani (kreisfreie Städte) huma obbligati jieħdu ħsieb ir-rimi u l-ipproċessar ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 - imsejħa “prodotti kkontrollati”. Dan ix-xogħol jista' jitwettaq minnhom stess jew inkella jistgħu jikkuntrattaw partijiet terzi biex jagħmluh.
(12)
Ir-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 3 - imsejħa “prodotti mhux ikkontrollati” - jista' jsir minn kwalunkwe impriża ta’ pproċessar sakemm ikun hemm konformità mad-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KE) Nru 1069/2009.
2.2. Zweckverband Tierkörperbeseitigung
(13)
ZT hija entità tad-dritt pubbliku mwaqqfa fl-1979 taħt §§ 1 u 2 tar-Rhineland-Palatinate Landesgesetz zur Ausführung des TierNebG (10) (“TierNebGAG RP” - il-Liġi tal-Istat Rhineland-Palatinate li timplimenta l-Att dwar il-Prodotti Sekondarji tal-Annimali). Sadanittant id-distretti rurali kollha u distretti urbani akbar f'Rhineland-Palatinate u Saarland u żewġ distretti rurali f'Hessen - Rheingau-Taunus-Kreis u Landkreis Limburg-Weilburg - saru membri ta’ ZT (ara § 1 Verbandsordnung ta’ ZT (artikoli ta’ assoċjazzjoni)).
(14)
Taħt § 2 tal-Verbandsordnung tagħha, ZT hija awtorizzata mill-membri tagħha biex tassumi d-drittijiet u l-obbligi kollha tad-distretti rurali u d-distretti urbani fil-kapaċità tagħhom bħala entitajiet responsabbli għar-rimi taħt § 3 tat-TierNebG flimkien mal-liġijiet tal-istati Ġermaniżi individwali.
(15)
Taħt il-liġi Ġermaniża, assoċjazzjoni b'għan speċjali ma tistax tkun is-suggett ta’ proċeduri ta’ falliment minħabba n-natura legali tagħha bħala entità tad-dritt pubbliku. Madankollu, il-membri tagħha jistgħu jiddeċiedu li jxoljuha.
2.3. Rimi ta’ bhejjem mejta u skart mill-biċċeriji
2.3.1. L-attivitajiet ta’ ZT
(16)
ZT mhux biss twettaq il-kompiti assenjati lilha skont l-artikoli ta’ assoċjazzjoni tagħha, jiġifieri li tarmi materjal tal-kategoriji 1 u 2 miż-żona li tkopri (“materjal intern”), iżda wkoll tarmi materjal tal-kategoriji 1 u 2 mill-istati Ġermaniżi viċini ta’ Baden-Württemberg u Hessen (ara d-deskrizzjoni dettaljata f'paragrafi 20 u wara) kif ukoll materjal mhux ikkontrollat tal-kategorija 3 (flimkien imsejħa “materjal estern”).
(17)
Kif jidher mit-tabella hawn taħt, ZT ipproċessat kwantitajiet kbar ta’ materjal estern fil-passat. Bħala medja kważi nofs il-kwantità pproċessata fis-snin reċenti kienet tikkonsisti f'materjal estern.
Tabella 1
Kwantitajiet proċessati minn ZT fis-snin 1998-2009
Materjal intern
Materjal estern
Baden-Württemberg
Hessen tat-Tramuntana u Ċentrali
Prodotti kontrollati tal-kategoriji 1 u 2
Prodotti mhux kontrollati tal-kategorija 3
Prodotti kkontrollati tal-kategoriji 1 u 2
Prodotti kkontrollati tal-kategoriji 1 u 2
Total
1998
Tunnellati
38 055
[…] (*)
0
0
(…)
%
(…)
(…)
0 %
0 %
100 %
1999
Tunnellati
41 081
(…)
0
0
(…)
%
(…)
(…)
0 %
0 %
100 %
2000
Tunnellati
44 929
(…)
1 114
0
(…)
%
(…)
(…)
(…)
0 %
100 %
2001
Tunnellati
57 110
(…)
14 079
0
(…)
%
(…)
(…)
(…)
0 %
100 %
2002
Tunnellati
58 316
(…)
14 803
0
(…)
%
(…)
(…)
(…)
0 %
100 %
2003
Tunnellati
54 325
(…)
16 067
0
(…)
%
(…)
(…)
(…)
0 %
100 %
2004
Tunnellati
52 562
(…)
13 228
0
(…)
%
(…)
(…)
(…)
0 %
100 %
2005
Tunnellati
48 944
(…)
11 658
0
(…)
%
(…)
(…)
(…)
0 %
100 %
2006
Tunnellati
45 988
(…)
11 389
0
(…)
%
(…)
(…)
(…)
0 %
100 %
2007
Tunnellati
44 544
(…)
6 797
0
(…)
%
(…)
(…)
(…)
0 %
100 %
2008
Tunnellati
41 838
(…)
7 046
0
(…)
%
(…)
(…)
(…)
0 %
100 %
2009
Tunnellati
36 863
(…)
8 569
23 312
(…)
%
(…)
(…)
(…)
(…)
100 %
Medja
Tunnellati
47 046
(…)
8 729
1 943
(…)
mill-1998 sal-2009
%
(…)
(…)
(…)
(…)
100 %
(18)
Materjal intern jikkonsisti f'bhejjem mejta u skart mill-biċċeriji. ZT tagħmel kemm il-ġbir kif ukoll l-ipproċessar (minn hawn 'il quddiem imsemmija flimkien bħala “rimi”) Sabiex tkopri l-kostijiet involuti, ZT tapplika imposti. Skali differenti ta’ imposti huma applikati għal bhejjem mejta u skart mill-biċċeriji.
(19)
Peress illi materjal tal-kategorija 3 jinbiegħ fuq is-suq ħieles, ZT tistabbilixxi l-imposti għar-rimi taħt id-dritt privat. Waqt li l-parti l-kbira mill-impjanti privati għar-rimi jarmu materjal tal-kategorija 3 separatament sabiex jiksbu dħul ogħla mill-bejgħ billi jipproċessawh - pereżempju f'ikel għall-annimali - ZT tipproċessa materjal tal-kategorija 3 flimkien ma’ prodotti kkontrollati, għax din m'għandhiex impjant separat. Bħala riżultat ta’ dan jistgħu jinkisbu biss prodotti finali ta’ valur baxx - bħal żejt u xaħam - minn prodotti kkontrollati pproċessati.
(20)
Sa mill-2000, ZT ipproċessat ukoll skart mill-biċċeriji tal-kategoriji 1 u 2 minn Baden-Württemberg. Għal dan il-għan ġie konkluż ftehim bi skop speċjali taħt id-dritt pubbliku bejn ZT u Zweckverband Neckar-Franken. Skont il-ftehim, il-ġbir sar lokalment minn Zweckverband Neckar-Franken u l-materjal imbagħad intbagħat lil ZT għall-ipproċessar.
(21)
Fl-2007 ZT għamlet ukoll offerta biex tarmi l-prodotti kkontrollati fid-distretti rurali ta’ Hessen tat-Tramuntana u Ċentrali taħt sejħa għall-offerti u ngħatat il-kuntratt. Qabel ma ZT ħadet f'idejha l-kompitu tar-rimi fl-1 ta’ April 2009, ir-rimi kien isir minn waħda mill-kumpaniji fil-grupp tal-kwerelant.
(22)
Għaldaqstant ZT fittxet li timmasimizza l-użu tal-kapaċità tal-impjant tagħha mhux biss billi tipproċessa materjal estern, iżda wkoll billi involviet ruħha b'mod pjuttost qawwi, barra mill-kompitu formali tagħha, kemm fl-iipproċessar ta’ materjal tal-kategorija 3, li jinbiegħ liberament, u kemm materjal tal-kategoriji 1 u 2 minn barra ż-żona koperta mill-assoċjazzjoni. Bejn l-2002 u l-2008 minn 54 % sa 58 % biss tal-kwantitajiet ipproċessati minn ZT kienu materjal intern. Fl-2009 - parzjalment minħabba l-inklużjoni ta’ materjal minn Hessen tat-Tramuntana u Ċentrali - dan il-proporzjon waqa' b'mod konsiderevoli għal 39 % biss, li jammonta għal inqas minn nofs l-ammont totali pproċessat minn ZT.
2.3.2. Il-kapaċità tal-impjant ta’ ZT
(23)
ZT għandha żewġ impjanti tar-rimi, f'Rivenich u Sandersmühle. Waqt operazzjoni normali iż-żewġ impjant jagħmlu medja ta’ żewġ xiftijiet f'ħamest ijiem ta’ matul il-ġimgħa (operazzjoni ta’ ħamest ijiem b'żewġ xiftijiet). F'dan iż-żmien jista' jkun ipproċessat massimu ta’ 2 160 tunnellata kull ġimgħa. Din il-kapaċità ta’ operazzjoni normali kienet, fuq livell medju, biżżejjed biex jiġu pproċessati t-88 000 tunnellata li jirriżultaw kull sena f'dawn l-aħħar snin, li jammontaw għal 1 700 tunnellata fil-ġimgħa.
(24)
Bħal kumpaniji tar-rimi oħra, ZT għandha kapaċità operazzjonali żejda fil-forma ta’ xiftijiet mhux użati li jseħħu waqt operazzjoni normali fost il-ġimgħa u fi tmiem il-ġimgħa. Din il-kapaċità operazzjonali żejda tista' tintuża għall-ipproċessar ta’ karkassi addizzjonali fil-każ ta’ epidemija.
2.3.2.1. Kapaċità operazzjonali żejda għal żmien qasir
(25)
Skont l-informazzjoni provduta minn ZT, l-impjanti jistgħu jkunu operati fuq tliet xiftijiet kull jum tal-ġimgħa (operazzjoni ta’ sebat ijiem bi tliet xiftijiet) għal perjodu qasir ta’ bejn 6 ġimgħat u 12-il ġimgħa. Dan ifisser li għal perjodi qosra tkun possibbli kapaċità ta’ kull ġimgħa sa 4 536 tunnellata. Madankollu, ma tistax tinżamm operazzjoni kontinwa ta’ tliet xiftijiet fuq sebat ijiem minħabba l-użu u l-għejja tal-persunal.
(26)
Għaldaqstant għal żmien qasir - għal perjodu ta’ mhux iktar minn 12-il ġimgħa - ZT għadha kapaċità operazzjonali, aktar miċ-ċifra normali, ta’ 2 376 tunnellata fil-ġimgħa disponibbli għall-ipproċessar fil-każ ta’ epidemija (ara wkoll it-Tabella 3 fis-sezzjoni 9.3.1).
2.3.2.2. Kapaċità operazzjonali żejda għal żmien twil
(27)
Fuq perjodu ta’ żmien itwal l-impjanti jistgħu, madakollu, jintużaw għal massimu ta’ tliet xiftijiet għal ħamest ijiem matul il-ġimgħa (operazzjoni ta’ ħamest ijiem bi tliet xiftijiet) biex jipproċessaw materjal addizzjonali dovut għal epidemija, peress illi jkun hemm bżonn li matul tmiem il-ġimgħa jsir xogħol ta’ manutenzjoni fil-każ ta’ użu ogħla għal perjodu kemmxejn twil. F'dan il-każ jistgħu jkunu pproċessati sa 3 240 tunnellata fil-ġimgħa.
(28)
Għalhekk fuq perjodu itwal - fuq perjodu ta’ iktar minn 12-il ġimgħa - ZT għandha l-kapaċità operazzjonali ta’ 1 080 tunnellata fil-ġimgħa, apparti l-figura normali, għall-ipproċessar fil-każ ta’ epidemija (ara wkoll it-Tabella 3 fit-Sezzjoni 9.3.1).
2.4. Kontribut annwali u kompitu pubbliku
(29)
Il-kontributi annwali li tirċievi ZT mill-membri tagħha (distretti rurali u urbani) għandhom il-bażi legali tagħhom fil-Verbandsordnung ta’ ZT. L-għan tal-kontribut annwali hu li jkun hemm kumpens għall-kostijiet li mhumiex koperti minn dħul (ara § 9(1) tal-Verbandsordnung).
(30)
L-ammont tal-kontribut annwali hu stabbilit skont l-istatut tal-baġit annwali, li l-ewwel għandu jkun approvat matul il-laqgħa ġenerali tal-membri. Malli l-istatut tal-baġit jiġi adottat, ZT tkun intitolata li titlob il-ħlas tal-kontribut annwali permezz ta’ att amministrattiv.
(31)
Fi Frar 2010 il-Verbandsordnung ta’ ZT kien emendat b'effett retroattiv mill-1 ta’ Jannar 2009. Sa dan iż-żmien il-Verbandsordnung ma kellux regoli rigward l-użu u l-kalkolazzjoni tal-kontributi annwali barra mid-dispożizzjonijiet ta’ § 9(1), imma fi Frar 2010 d-dispożizzjonijiet ġodda segwenti kienu introdotti.
(32)
Skont § 9(2) tal-Verbandsordnung il-kontribut annwali issa għandu jkun iffissat minn qabel. Ir-regoli jispeċifikaw ukoll li l-kontribut annwali jista' jkun impost biss bħala kumpens għall-kostijiet li jkun hemm bħala riżultat tal-obbligu trasferit lilha għar-rimi tal-materjal tal-kategoriji 1 u 2 u biex iżżomm riżerva fil-kapaċita tagħha biex tkun tista' tlaħħaq ma’ epidemiji.
(33)
Skont § 10(2) tal-Verbandsordnung il-kapaċità ta’ riżerva għall-epidemiji li kellha tkun ipprovduta għal kull sena għas-snin 2009 u 2010 kienet stabbilita għal 7 110 tunnellata, li kellhom ikunu pproċessati fi żmien sitt ġimgħat (ekwivalenti għal sitt darbiet 1 185 tunnellata fil-ġimgħa). Meta kien qed ikun iffissat id-daqs tar-riżerva għall-empidemiji, kien ikkunsidrat il-fatt li, apparti l-kapaċità ta’ ZT stess, kienu disponibbli 5 000 tunnellata oħra ta’ kapaċità ta’ rimi alternattiva kull sena fil-każ ta’ epidemija. IL-Kostijiet tar-riżerva tal-epidemiji għandhom ikunu stabbiliti minn qabel fil-pjan tan-negozju relevanti, u l-uniċi kostijiet li jistgħu jkunu kkunsidrati huma l-proporzjon adegwat tal-kostijeit fissi (deprezzament, taxxi, assigurazzjoni, imgħax fuq is-self), il-kostijiet tal-kuntratti ta’ manutenzjoni barranin, u l-proporzjon ta’ kostijiet għall-persunal meħtieġ biex ikun hemm preparazzjoni operazzjonali kostanti. Il-kostijiet tar-riżerva għall-epidemiji għandhom jitniżżlu f'kontijiet speċifiċi, separatament minn kostijiet oħra tal-impriża u huma allokati skont is-sehem relevant tal-kapaċità.
(34)
Mit-twaqqif tagħha fl-1979 sal-2011, ZT irċeviet kontributi annwali li laħqu EUR 66 493 680. Iċ-ċifri annwali mill-1998 kienu s-segwenti:
1998
:
EUR 2 114 192 (DM 4 135 000)
1999
:
EUR 2 432 216 (DM 4 575 000)
2000 u 2001
:
EUR 2 249 684 (DM 4 400 000) kull sena
2002 sa 2008
:
EUR 2 250 000 kull sena
2009
:
EUR 1 961 515
2010
:
EUR 2 212 392
2011
:
EUR 1 962 515
(35)
Il-kontributi annwali mill-1998 sal-2011 jammontaw għal total ta’ EUR 30 932 198,
(36)
Skont ir-rapporti tal-introjtu ippreżentati, ZT għamlet telf aggregat ta’ EUR 4 562 795 bejn l-1998 u l-2009 wara l-inklużjoni tal-kontributi annwali. Jekk jitħallew barra l-kontributi, li ammontaw għal EUR 26 757 292, it-telf aggregat bejn l-1998 u l-2009 hu ta’ EUR 31 320 678. Għaldaqstant il-kontributi annwali ma kinux biżżejjed biex jagħmlu tajjeb għat-telf kollu.
2.5. Għajnuna mill-Istat approvata inkonnessjoni mat-testijiet għat-TSE, bhejjem mejta u skart mill-biċċeriji
(37)
Il-prinċipju “min iniġġes iħallas” skont l-Artikolu 191(2) tat-TFUE japplika b'mod ġenerali għar-rimi tal-prodotti sekondarji tal-annimali. Għaldaqstant hi primarjament ir-responsabbiltà tal-produtturi li jieħdu ħsieb ir-rimi tal-bhejjem maqtula u l-iskart mill-biċċeriji u li jħallsu l-kostijiet involuti (11).
(38)
Madankollu, minħabba l-kriżi tat-TSE, kien hemm bżonn li jkun żgurat trattament tajjeb tal-bhejjem mejta u tal-iskart mill-biċċeriji li huma materjali tal-kategoriji 1 u 2 u li jiġu appoġġjati l-bdiewa permezz ta’ għajnuna mill-Istat. Il-Kummissjoni Ewropea għamlet arranġamenti korrispondenti fil-linji gwida tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat fir-rigward tat-testijiet għat-TSE, bhejjem mejta u skart mill-biċċeriji tal-24 ta’ Diċembru 2002 (12) (“il-linji gwida tal-Komunità dwar it-TSE”). Dawn l-arranġamenti kienu inkorporati u nfurzati fis-Sezzjoni V.B.4 tal-linji gwida tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat fis-settur tal-agrikoltura u l-forestrija mill-2007 sal-2013 (13) (“il-linji gwida dwar l-għajnuna agrikola 2007-2013”).
(39)
Skont il-linji gwida tal-Komunità dwar it-TSE u l-linji gwida tal-Komunità dwar l-għajnuna agrikola 2007-2013, min iniġġes għandu jħallas għar-rimi tal-prodotti sekondarji tal-annimali (14). F'ċerti ċirkostanzi limitati ħafna, però, l-għajnuna hi permessa għal testijiet tat-TSE u għar-rimi ta’ bhejjem maqtula (15). L-ebda għajnuna ma tista' tingħata għar-rimi ta’ skart mill-biċċeriji (16). Barra minn hekk l-għajnuna hi kompatibbli mas-suq intern biss jekk jista' jintwera li l-għajnuna tingħata biss lil bdiewa u mhux lill-impriżi tal-produzzjoni iktar 'l isfel fil-katina ta’ attivitajiet (bħal biċċeriji jew impjanti għar-rimi tal-annimali) (17).
2.5.1. Deċiżjoni tal-Kummissjoni tad-29 ta’ Jannar 2004 fil-każ dwar l-għajnuna NN 33/03
(40)
Fl-2004 il-Kummissjoni approvat skema tal-għajnuna mill-Istat biex tiġġieled kontra t-TSE fir-Rhineland-Palatinate li kienet notifikata mill-Ġermanja taħt l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE, il-linji gwida Komunitarji dwar it-TSE, u l-linji gwida Komunitarji dwar l-għajnuna mill-Istat għas-settur agrikolu tat-12 ta’ Awwissu 2000 (18). L-għan tal-iskema kien il-prevenzjoni tat-tifrix tal-BSE, billi, fost affarijiet oħra, jingħata rimbors lill-bdiewa għall-kostijiet addizzjonali li jkunu ġarrbu għar-rimi xieraq ta’ materjal riskjuż wara l-introduzzjoni tal-projbizzjoni li l-baqar jingħataw għalf li jkun fih laħam u għadam.
(41)
Flimkien ma’ miżuri oħra, il-Kummissjoni approvat għajnuna ta’ darba ta’ 100 % tal-kostijiet għar-rimi ta’ skart mill-biċċeriji riskjuż speċifikat li kien akkumula bejn Ottubru 2000 u Settembru 2001 bħala riżultat tal-projbizzjoni fuq l-għalf magħmul minn laħam u għadam. Madankollu, il-benefiċjarji ta’ din l-għajnuna kienu kkunsidrati bħala biċċeriji u mhux ZT.
2.5.2. Deċizjoni tal-Kummissjoni tas-6 ta’ Lulju 2004 fil-każ dwar l-għajnuna N-15/04
(42)
Skont it-tieni skema tal-għajnuna li kienet awtorizzata wkoll fl-2004, il-bdiewa f'Rhineland-Palatinate kellhom jirċievu kumpens għall-kostijiet tal-ġbir u l-ipproċessar ta’ bhejjem mejta li għalihom kienu ħallsu kontributi lit-Tierseuchenkasse (19) (fond għall-annimali morda). Il-ħlasijiet applikati minn ZT għall-ġbir u l-ipproċessar tal-bhejjem mejta interni huma mħallsa f'partijiet ugwali mill-istati Ġermaniżi (Rhineland-Palatinate, Hessen, Saarland), il-membri tal-assoċjazzjoni, u t-Tierseuchenkasse tal-istati rispettivi. Madankollu, fil-każ tal-kostijiet tal-ipproċessar, is-sidien tal-annimali tat-trobbija jridu jagħmlu kontribut ta’ 25 fil-mija.
(43)
L-għajnuna, imħallsa direttament lil ZT, kienet approvata għall-perjodu mill-1 ta’ Jannar 1999 sal-31 ta’ Diċembru 2013. Din kienet soġġetta għall-kundizzjoni li tingħata esklussivament lill-bdiewa u li magħha ma tingħatax għajnuna oħra.
(44)
Peress illi l-għajnuna ikkumpensat għal proporzjon mill-ħlasijiet stabbiliti minn qabel (100 % għall-ġbir u 75 % għall-ipproċessar), il-Kummissjoni kkonkludiet li din ingħatat esklussivament lill-bdiewa u li ma ħolqitx vantaġġ ekonomiku għal ZT.
2.5.3. Relazzjoni bejn l-iskemi tal-għajnuna approvati NN 33/03 u N 15/04 u l-kontributi annwali
(45)
Iż-żewġ skemi ta’ għajnuna (“l-għajnuna agrikola”) huma mniżżla bħala introjtu fil-kotba ta’ ZT. Bħala riżultat ta’ dan it-telf li jidher fil-premessa 36 diġà jikkonsidra l-fatt li ZT irċeviet għajnuna agrikola bħala introjtu.
(46)
Fi kliem ieħor, ZT irċeviet il-kontributi annwali kif ukoll l-għajnuna agrikola biex tiffinanzja t-telf li kien fadal.
3. RAĠUNIJIET BIEX TINBEDA L-PROĊEDURA
(47)
Il-kwerelant isostni li ZT ma setgħetx tkompli topera ekonomikament kieku l-membri tagħha ma koprewx it-telf annwali li sar minħabba r-rimi ta’ materjal intern u estern bil-ħlas ta’ kontributi annwali. ZT, b'monopolju għar-rimi ta’ materjal intern u għaldaqstant mingħajr ebda kompetizzjoni, toffri prezzijiet iktar baxxi minn dawk tas-suq għal materjal estern. Il-politika tal-prezzijiet ta’ ZT hi mmirata lejn il-massimizzazzjoni tal-użu tal-impjanti tagħha, li għandhom kapaċità żejda għolja.
(48)
Il-kwerelant jara ħafna tipi ta’ distorsjoni tal-kompetizzjoni li jirriżultaw mill-ħlasijiet tal-kontributi annwali. B'mod partikolari, ikkritika l-ipprezzar ta’ ZT fil-każ ta’ materjal ħieles tal-kategorija 3 u fil-każ tal-istedina għall-offerti għall-kuntratt tar-rimi f'Hessen tat-Tramuntana u Ċentrali:
(a)
ZT offriet li tarmi l-iskart mill-biċċeriji bi prezzijiet li ma kinux jiddependu fuq il-kwantità pproċessata iżda li kienu fissi għal kull annimal. Dan hu attraenti għal biċċeriji iżgħar, għax is-separazzjoni ta’ prodotti kontrollati u dawk mhux kontrollati tinvolvi kostijiet ogħla milli għal biċċeriji li huma ikbar u attrezzati aħjar, biex jaqbżu l-proċess ta’ separazzjoni u biex jgħaddu materjal tal-kategorija 3 lil ZT flimkien ma’ skart mill-biċċeriji tal-kategoriji 1 u 2. Għaldaqstant ZT toffri li tarmi l-iskart mill-biċċeriji bi prezzijiet li ma jkoprux il-kostijiet tagħha għax fil-prezzijiet tagħha ma tinkludix il-kostijiet addizzjonali li jirriżultaw mill-ipproċessar ta’ materjal tal-kategorija 3 fl-istess ħin.
(b)
Fil-proċedura tal-offerti għar-rimi tal-prodotti kontrollati f'Hessen tat-Tramuntana u Ċentrali, ZT irnexxielha tirbaħ il-kuntratt biss għaliex il-kostijiet fissi tagħha biex iżomm il-kapaċità ta’ riżerva kienu diġà koperti mill-kontribut annwali u għaldaqstant setgħet toffri prezzijiet iktar baxxi.
(49)
Il-Ġermanja ssostni, min-naħa l-oħra, li l-kontribut annwali kien neċessarju biex ikunu koperti l-kostijiet ta’ ZT li jirriżultaw mill-obbligazzjoni tagħha li tipprovdi kapaċità ta’ riżerva biex tlaħħaq mal-epidemiji. Bħala prova, il-Ġermanja pprovdiet studju espert mill-Istitut Fraunhofer li sar f'Marzu 2007 (20) (“l-istudju Fraunhofer”) biex turi li l-kost għal riżerva għall-epidemiji jammonta għal 50 % tal-kostijiet totali tal-kapaċità. Barra minn hekk, ġie ppreżentat l-argument li l-kontribut annwali kien ukoll neċessarju biex ikopri l-kostijiet għat-tindif tas-siti kontaminati.
(50)
Fl-eżaminazzjoni proviżorja tagħha, il-Kummissjoni inizjalment stabbiliet illi l-kontributi annwali jipprovdu vantaġġ ekonomiku għal ZT, peress illi jnaqqsu n-nefqa kurrenti tagħha, u li l-kriterji l-oħra għall-eżistenza tal-għajnuna kienu sodisfatti.
(51)
Il-Kummissjoni sostniet li din it-tip ta’ għajnuna hi ġeneralment projbita. Hi esprimiet ukoll id-dubji tagħha fir-rigward ta’ jekk il-kontribut annwali setax ikun ġustifikat bħala kumpens għaż-żamma ta’ riżerva għall-epidemiji. Il-Kummissjoni bbażat il-konklużjoni tagħha fuq eżaminazzjoni ta’ erba' kriterji mniżżla fis-sentenza Altmark (21):
(a)
L-impriża benefiċjarja jrid attwalment ikollha obbligi ta’ servizz pubbliku li trid taqdi, u l-obbligi għandhom ikunu definiti sew;
(b)
Il-parametri fuq liema bażi hu kkalkolat il-kumpens għandhom ikunu mniżżla b'mod oġġettiv u trasparenti minn qabel;
(c)
Il-kumpens m'għandux jeċċedi dak li għandu jkopri, totalment jew parzjalment, il-kostijiet biex ikunu sodisfatti l-obbligi tas-servizz pubbliku, b'kunsiderazzjoni għall-introjtu miksub u profitt xieraq mill-qadi ta’ dawn l-obbligi;
(d)
Fejn l-impriża li għandha taqdi l-obbligi tas-servizz pubbliku ma tkunx magħżula fi proċedura ta’ akkwist pubbliku li tippermetti selezzjoni ta’ offerta kapaċi li tipprovdi dawk is-serviżżi bl-inqas kost għall-komunità, il-livell ta’ kumpens meħtieġ għandu jkun determinat skont analiżi tal-kostijiet li impriża tipika mmexxija sew għandha tagħmel biex twettaq dawk l-obbligi.
(52)
Fir-rigward tal-kwistjoni tal-eżistenza ta’ servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk hemmx interess pubbliku fil-provvista ta’ riżerva għall-epidemiji peress li, skont il-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas”, il-bdiewa huma obbligati li jarmu bhejjem mejta u skart mill-biċċeriji u huma appoġġjati mill-għajnuna msemmija hawn fuq li hi approvata mill-Kummissjoni taħt il-linji gwida Komunitarji dwar it-TSE. Wieħed għandu jistaqsi wkoll jekk il-kontribut annwali huwiex neċessarju peress illi l-prattika ta’ stati Ġermaniżi oħra turi li l-impjanti ta’ operaturi privati għandhom biżżejjed kapaċità żejda biex ilaħħqu ma’ epidemiji tal-annimali mingħajr ma jirċievu pagament ta’ kumpens addizzjonali talli jipprovduha.
(53)
Il-Kummissjoni wkoll iddubitat jekk il-Verbandsordnung li jirregola ZT iwettaqx ir-rekwiżiti għal att ta’ affidament trasparenti peress illi, qabel l-2010, il-provvista ta’ riżerva għall-epidemiji ma kinitx imfissra bħala obbligu ta’ interess pubbliku li għandu jkun provudt minn ZT u għaliex ma dan ma stabbiliex il-parametri neċessarji biex ikun kkalkolat il-kost.
(54)
Fir-rigward tal-bżonn għal pagament ta’ kumpens, il-Kummissjoni staqsiet jekk il-kontributi annwali, fil-fatt, jiffinanzjawx it-telf li jirriżulta minn kapaċità żejda li ma tagħmilx profitt. Wieħed għandu jistaqsi jekk hux meħtieġ kontribut annwali addizzjonali meta fi stati Ġermaniżi oħra l-kostijiet huma koperti minn imposti mħallsa minn min iniġġes.
(55)
Peress illi ZT ma ntagħżlitx permezz ta’ sejħa pubblika għall-offeri, hemm dubju kemm ZT hija impriża tipika mmexxija tajjeb.
(56)
Għaldaqstant il-Kummissjoni waslet għall-konklużjoni proviżorja li hemm bżonn ta’ eżaminazzjoni dettaljata biex ikun hemm konferma dwar jekk il-kontribut annwali lil ZT huwiex neċessarju biex tkun żgurata riżerva għall-epidemiji jew jekk is-suq innifshu jistax jipprovdi kapaċità ta’ impjant b'xejn suffiċjenti fil-każ ta’ epidemija.
(57)
Fl-aħħar kien hemm dubji dwar l-argument tal-Ġermanja li l-kontributi annwali setgħu jkunu ġustifikati bħala kumpens għall-kostijiet għat-tindif tas-siti kontaminati. Skont il-paragrafu 132 tal-linji gwida Komunitarji dwar l-għajnuna mill-Istat għall-ħarsien ambjentali tal-1 ta’ April 2008 (22) (“il-linji gwida dwar l-għajnuna ambjentali”), din l-għajnuna tista' tkun ikkunsidrata kompatibbli mas-suq intern biss jekk il-benefiċjarju ma jistax ikun responsabbli taħt il-liġi nazzjonali, li mid-dehra mhuwiex il-każ f'din iċ-ċirkostanza.
4. PROĊEDIMENTI TAL-QORTI NAZZJONALI
(58)
Fid-deċiżjoni tagħha tas-16 ta’ Diċembru 2010 l-ogħla qorti amministrattiva Ġermaniża, il-BVerwG sostniet lil l-kontributi tal-2010 ma kinux għajnuna mill-istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, peress illi l-kriterji tal-Altmark kienu sodisfatti. Il-BVerwG m'għamlet l-ebda pronunzja dwar kontributi ta’ qabel għax qieset illi l-appell ma kienx ammissibbli fir-rigward tal-kontributi magħmula qabel l-2010.
4.1. L-ewwel kriterju ta’ Altmark
(59)
Il-BVerwG sostniet li r-rimi ta’ prodotti sekondarji tal-annimali skont ir-Regolament tal-prodotti sekondarji tal-annimali u § 3(1) tat-TierNebG jikkostitwixxi servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali u jinkludi l-provvista ta’ kapaċità ta’ riżerva fil-każ ta’ epidemiji.
(60)
Il-BVerwG iddistingwiet bejn il-kapaċità li hi wżata f'operazzjonijiet normali, inkluża kapaċità operazzjonali żejda, u kapaċità wieqfa li normalment mhux użata. Kieku l-kontributi annwali koprew il-kost tal-kapaċità normali, inkluża ir-riżerva essenzjali għall-epidemiji, il-BVerwG kienet taqbel li l-kontributi annwali kienu għajnuna mill-Istat minħabba l-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas”.
(61)
Madankollu jekk il-kontributi annwali koprew biss il-kostijiet tal-kapaċità żejda li hi miżmuma biss fil-każ ta’ tifqigħa ta’ epidemiji, dawn ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat. Mhuwiex rilevanti li l-kapaċità żejda tista' tkun ogħla minn dik dettata mir-rekwiżiti operazzjonali peress illi, skont in-natura tagħha stess, mhix qed tintuża normalment. Biss jekk kien hemm indikazzjonijiet li l-kapaċità żejda kienet intużat għal operazzjonijiet normali (eż. għar-rimi ta’ materjal tal-kategorija 3) kien ikun hemm konklużjoni differenti. Madankollu, peress illi dan ma kienx jidher li hu l-każ, il-kontributi annwali kienu qed jikkumpensaw biss għall-kostijiet li jirriżultaw mill-obbligu tas-servizz pubbliku biex tiġi pprovduta riżerva għall-epidemiji.
4.2. It-tieni kriterju ta’ Altmark
(62)
Fir-rigward tar-rekwiżit ta’ trasparenza, il-BVerwG innotat li l- Verbandsordnung kien modifikat fit-2 ta’ Frar 2010, immedjatament wara li kienu ġew stabbiliti l-kontributi tal-2010. Il-BVerwG sostniet li § 9 tal-Verbandsordnung tal-2010 kien għamilha ċara li l-kontributi annwali kkumpensaw biss għall-kost tal-provvista ta’ kapaċità riżerva fil-każ ta’ epidemiji.
4.3. It-tielet kriterju ta’ Altmark
(63)
Fil-Verbandsordnung kif emendat § 9 żgura li l-kontributi annwali kkumpensaw biss għall-kost tal-provvista ta’ riżerva għall-epidemiji.
(64)
Barra minn dan, il-BVerwG innotat li d-deċiżjoni dwar id-daqs tar-riżerva ma kinitx deċiżjoni tan-negozju li kellha tittieħed abbażi tal-kost-effettività ekonomika tagħha. Permezz tan-natura tagħha stess, iż-żamma ta’ kapaċità ta’ riżerva għat-tifqigħa ta’ epidemija mhix ekonomika minħabba li l-kost ta’ din ir-riżerva huwa sproporzjonat mal-probabbiltà ta’ tifqigħat fuq skala kbira ta’ mard tal-annimali.
4.4. Ir-raba' kriterju ta’ Altmark
(65)
Il-BVerwG sostniet li ma kienx possibbli li jkun applikat ir-raba' kriterju ta’ Altmark f'dan il-każ peress illi r-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 isir separatament mir-rimi ta’ materjal tal-kategorija 3. Ma hemmx koinċidenza bejn is-servizzi pubbliċi u kummerċjali li tipprovdi ZT waqt li, fil-każ Altmark, kumpanija privata tax-xarabanks kienet soġġetta għal numru kbir ta’ rekwiżiti tas-servizz pubbliku (eż. dwar in-numru ta’ waqfiet u l-iskeda) li biddlet sostanzjalment il-mod kif kien isir is-servizz tat-trasport eżistenti. Il-kontributi annwali lil ZT għaldaqstant servew biex jikkumpensaw għall-kost tal-provvista ta’ servizz pubbliku lil hinn mis-suq.
(66)
Il-BVerwG sostniet ukoll li entità pubblika tista' twettaq kompiti ta’ interess pubbliku waħedha mingħajr ma tkun obbligata li tirrikorri għall-fornituri ta’ servizz privat. Fir-rigward tal-każistika tal-Qorti tal-Ġustizzja dwar l-akkwist pubbliku, il-BVerwG sostniet li entità pubblika kienet libera li tagħżel jekk ikollhiex servizz intern jew jekk takkwistahx mis-suq (23).
5. KUMMENTI MILL-KWERELANT
5.1. L-ewwel kriterju ta’ Altmark
(67)
Il-kwerelant jargumenta li l-proviżjoni ta’ riżerva għall-epidemiji mhix servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali (SGEI) skont id-definizzjoni tal-Artikolu 106(2) tat-TFUE minħabba fil-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas”.
(68)
Bdiewa u biċċeriji jistgħu faċilment ikunu identifikati bħala min iniġġes. Il-bdiewa jibbenefikaw mill-immaniġġjar effettiv ta’ epidemiji tal-annimali, peress illi dawn jistgħu jkunu ta’ riskju fuq il-qatgħat tagħhom u għaldaqstant fuq l-assi tagħhom. U l-immaniġġar rapidu u effettiv tal-epidemiji jippermetti lill-biċċeriji li jkomplu n-negozju tagħhom fuq il-livell normali.
(69)
Il-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas” hu rikonoxxut ukoll fil-leġiżlazzjoni Ġermaniża, fejn il-bdiewa u l-biċċeriji huma msemmija regolarment bħala niġġiesa li għandhom ikopru l-kostijiet tar-rimi (24).
5.2. It-tieni kriterju ta’ Altmark
(70)
Il-kwerelant isostni li ZT bdiet tiddikjara li minn dejjem kienet fdata bil-kompitu li tipprovdi kapaċità ta’ riżerva biss wara li bdew l-investigazzjonijiet nazzjonali u tal-Kummissjoni. Sakemm ma kien emendat il-Verbandsordnung fl-2010 ma kien hemm l-ebda att ta’ affidament espliċitu li jikkonċerna l-provvista ta’ kapaċità ta’ riżerva u lanqas ma kienu definiti minn qabel il-parametri għall-kalkolazzjoni tal-kumpens.
5.3. It-tielet kriterju ta’ Altmark
(71)
Il-kwerelant isostni li r-rekwiżit li tinżamm riżerva għall-epidemiji ma jirrikjedix kostijiet netti għall-impjanti tar-rimi tal-annimali.
5.3.1. Ir-riżerva ekonomika koperta mill-kapaċità żejda operazzjonali
(72)
Impjanti Ġermaniżi għar-rimi tal-annimali ġeneralment jaħdmu żewġ xiftijiet fuq ħames jew sitt ijiem ta’ matul il-ġimgħa b'varjazzjonijiet ta’ +/- 5 % fis-sigħat ta’ operazzjoni. Varjazzjonijiet staġjonali fid-domanda huma ttrattati permezz ta’ tlett xiftijiet fi żmien ta’ domanda qawwija jew tnaqqis għal operazzjonijiet ta’ ħamest ijiem u żewġ xiftijiet meta d-domanda tkun baxxa. L-istudju Böckenhoff (25) ikkonferma li t-tielet xift fost il-ġimgħa u xiftijiet oħra fi tmiem il-ġimgħa jipprovdu biżżejjed riżerva għall-epidemiji biex ilaħħqu maż-żieda fl-ammont ta’ materjal fil-każ ta’ epidemiji.
(73)
Għaldaqstant ir-riżerva għall-epidemiji neċessarja tista' tkun koperta mill-kapaċità żejda disponibbli fl-operazzjoni normali tal-impjanti tar-rimi. Il-kwerelant jenfasizza li qatt ma kellu bżonn jagħmel investimenti addizzjonali sabiex jipprovdi livell suffiċjenti ta’ riżerva għall-epidemiji.
(74)
Il-kwerelant isostni wkoll li l-kapaċitajiet tal-Länder ġirien għandhom ikunu kkunsidrati waqt l-ippjanar tal-kapaċità ta’ impjant tar-rimi. Fil-każ ta’ tifqigħa kbira ta’ mard, il-kapaċitajiet ta’ Länder oħra jistgħu jintużaw biex ilaħħqu maż-żieda fil-kapaċità fuq żmien qasir. M'hemmx dispożizzjonijiet legali li jipprojbixxu t-trasport ta’ materjali tal-kategoriji 1 u 2. Għall-kuntrarju, il-leġiżlazzjoni Ġermaniża relevanti (26) tqis ir-rikors għall-kapaċitajiet ta’ regjuni viċini bħala mod ovvju għat-trattament ta’ ostakoli fil-kapaċità tal-ipproċessar fil-każ ta’ epidemija.
5.3.2. Kostijiet totali ffinanzjati minn dħul normali tal-miżati
(75)
Skont il-kwerelant, il-kostijiet kollha tal-kapaċità huma normalment iffinanzjati mid-dħul li tkun għamlet il-kumpanija li għandha l-kompitu li tarmi materjal tal-kategoriji 1 u 2 meta din titħallas għall-operazzjonijiet normali tagħha. Peress illi l-kostijiet tal-kapaċità żejda operazzajonali huma parti integrali mill-kostijiet fissi tal-impjant, dawn jistgħu jkunu inklużi fil-kalkolazzjoni tal-miżata mitluba lill-utenti. Fost affarijiet oħrajn, il-kwerelant iċċita sentenza tal-BVerwG (27) li ċċarat li l-kost għal riżervi ta’ kapaċità li huma ġustifikati oġġettivament setgħu jiġu inklużi matul il-kalkolazzjoni tal-imposti.
(76)
F'10 mis-16-il Länder, impriżi privati biss huma fdati bir-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 (Berlin, Brandenburg, Bremen, Hamburg, Mecklenburg-Vorpommern, Niedersachsen, it-Tramuntana ta’ Rhine-Westphalia, Sachsen-Anhalt, Schleswig-Holstein, u Thüringen). Fi wħud minn dawn il-Länder hemm reġjuni b'numri partikolarment kbar ta’ bhejjem, bħal fin-Niedersachsen, it-Tramuntana ta’ Rhine-Westphalia u Schleswig-Holstein. Fil-Bavaria u Hessen, ir-rimi tal-annimali hu provdut parzjalment minn impriżi privati.
(77)
F'dawk il-Länder fejn il-kwerelant jew impriżi affiljati huma fdati bir-rimi ta’ prodotti sekondarji tal-annimali, jiġifieri Mecklenburg-Vorpommern, Sachsen-Anhalt u Thüringen, l-awtorità pubblika u l-impriża fdata jaqblu fuq il-kapaċita annwali massima li għandu jipprovdi l-impjant tar-rimi. Dawk il-kapaċitajiet huma kkunsidrati suffiċjenti biex ilaħħqu mad-domanda iktar għolja fil-każ ta’ epidemija. Il-kwerelant jaf li f'ċerti proċeduri ta’ akkwisti pubbliku fit-Tramuntana ta’ Rhine-Westphalia il-livell tal-kapaċità ta’ riżerva hi diġà ffissata. L-eżempju ċitat hu Kreis-Steinfurt, fejn ir-riżerva hi ffissata bħala 5 % tal-għadd tal-irjus tal-bhejjem tas-sena preċedenti. L-imposti tar-rimi huma kkalkolati sabiex il-ikostijiet fissi kollha tal-impjanti tar-rimi jkunu kompletament iffinanzjati mill-ġdid mill-miżati tar-rimi li jitħallsu mill-bdiewa u l-biċċeriji.
(78)
Konsegwentement, il-prattika f'Länder oħra turi li l-kostijiet totali tal-impjant tar-rimi - inklużi kwalunkwe kostijiet għal riżerva għall-epidemiji - jistgħu jkunu finanzjati kompletament mid-dħul mill-miżati u li mhux meħtieġ kumpens addizzjonali mill-baġit pubbliku.
5.3.3. L-użu reali tal-kontributi annwali minn ZT
(79)
Il-kwerelant jargumenta li ZT tuża l-kontributi annwali biex tiffinanzja t-telf mhux biss mill-operazzjonijiet normali iżda wkoll minħabba ż-żamma ta’ kapaċità żejda li iktar tard tista' tintuża għal skopijiet esterni.
5.3.3.1. L-Użu tal-allegata rizerva għall-epidemiji għall-għanijiet tal-kompitu pubbliku fdat lilu f'Hessen tat-Tramuntana u Ċentrali
(80)
Paragun bejn l-ammont ta’ kapaċità żejda li ZT indikat fl-offerta tagħha fil-proċedura ta’ akkwist pubbliku fit-Tramuntana ta’ Hessen fl-2009 u l-ammont ta’ kapaċità żejda deskritta fl-istudju Fraunhofer (28) juru tnaqqis sostanzjali fil-kapaċità żejda ta’ ZT fuq medda ta’ żmien. Waqt li l-kapaċità żejda, u għalhekk ir-riżerva għall-epidemiji allegatament neċessarja, xorta waħda ammontaw għal madwar 50 % tal-kapaċità totali fl-2005 skont l-istudju Fraunhofer, sal-2009 dinn kienet naqset għal biss 35 %, kif jidher mill-offerta ta’ ZT fil-proċedura ta’ akkwist pubbliku f'Hessen tat-Tramuntana.
(81)
Jekk wieħed jassumi li ZT kienet fil-fatt fdata bil-kompitu li żżomm riżerva għall-epidemiji u li 50 % tal-kapaċità medja ta’ ZT kienet riżerva adegwata (kif ikkonkluda l-istudju Fraunhofer), ZT ma kinitx tkun kapaċi tipparteċipa fil-proċedura ta’ akkwist pubbliku fit-Tramuntana ta’ Hessen jew li tassumi obbligi oħra ta’ rimi f'Baden-Württemberg.
(82)
Madankollu, peress illi ZT fil-fatt rebħet il-kuntratt taħt il-proċedura ta’ akkwist pubbliku fit-Tramuntana ta’ Hessen u ħadet fuqha nnifisha l-provvista ta’ servizzi addizzjonali ta’ rimi, allura din bil-fors li użat parti mir-riżerva għall-epidemiji li allegatament hemm bżonnha għall-operazzjonijiet normali. Għaldaqstant hu evidenti li l-kontributi annwali ffinanzjaw il-kostijeit tal-kapaċità żejda li ma kinitx meħtieġa bħala riżerva għall-epidemiji.
5.3.3.2. Il-Finanzjament ta’ kapaċità żejda mhux neċessarja
(83)
Il-kwerelant qabbel il-livell tar-riżerva għall-epidemiji ta’ ZT mal-kapaċità żejda disponibbli f'Länder oħra u wasal għall-konklużjoni li r-riżerva għall-epidemiji ta’ ZT kienet erba' jew ħames darbiet ogħla mill-kapaċità żejda disponibbli bħala riżerva għall-epidemiji f'Länder oħra, b'kunsiderazzjoni għad-differenzi fin-numri tal-bhejjem. Il-kontributi annwali kienu għalhekk qed jiffinanzjaw il-kapaċità żejda b'eċċess sostanzjali tar-riżerva għall-epidemiji neċessarja meta wieħed jagħmel paragun mal-prattiki f'Länder oħra. Din il-kapaċità żejda kienet imbagħad disponibbli biex tintuża iktar tard għal għanijiet kummerċjali - bħal biex tieħu sehem fil-proċedura ta’ offerti f'Hessen tat-Tramuntana u Ċentrali.
5.4. Ir-raba' kriterju ta’ Altmark
(84)
Il-kwerelant jinnota li ZT ma ngħatatx il-kuntratt permezz ta’ proċedura ta’ akkwist pubbliku, mentri fil-maġġoranza ta’ Länder oħra tintuża proċedura ta’ sejħa għall-offerti pubblika biex jintagħżel il-fornitur l-iktar effiċjenti. Barra minn dan, ma saritx analiżi tal-kostijiet biex jitqabblu l-kostijiet ta’ ZT ma’ dawk ta’ intrapriża tipika mmexxija tajjeb.
(85)
Fil-fehma tal-kwerelant, ma kienx hemm ostakoli legali li jipprevjenu proċedura pubblika ta’ offerti fir-Rhineland-Palatinate.
5.5. Distorsjoni tal-kompetizzjoni fuq swieq esterni
5.5.1. Offerta minn ZT għal inqas mill-kost fil-proċedura ta’ sejħa għall-offerti pubblika f'Hessen tat-Tramuntana u Ċentrali
(86)
Il-kwerelant isostni li l-effett ta’ distorsjoni tal-pagamenti ta’ kontributi annwali jistgħu jintwerew bil-mod kif is-sejħa għall-offerti pubblika mxiet fit-Tramuntana ta’ Hessen.
(87)
Qabel il-proċedura ta’ sejħa għall-offerti Tierbeseitigungsanlage Schäfer GmbH (“TBA Schäfer”), affiljat tal-kwerelant, kien fdat bir-rimi tal-materjali tal-kategoriji 1 u 2. Madankollu, TBA Schäfer ma kienx kapaċi jikkompeti b'suċċess ma’ ZT fil-proċedura għall-offerti tal-2009. Waqt li l-offerta ta’ TBA Schäfer kellha tkun ibbażata fuq l-kostijiet totali, ZT setgħet toffri miżati irħas mill-kostijiet minħabba li parti mill-kostijiet fissi kienu diġà ffinanzjati mill-kontributi annwali.
(88)
Evidenza ulterjuri li ZT għamlet offerta bi prezz iktar baxx mill-kost fl-offerta għal Hessen tat-Tramuntana tirriżulta minn tqabbil mal-imposti li ZT tapplika fit-territorju tagħha. Hemmhekk l-imposta hi ta’ EUR 328 għal kull tunnellata, waqt li l-offerta ta’ ZT fl-offerta għat-tramuntana ta’ Hessen kienet biss EUR 208 għal kull tunnellata. Peress li m'hemmx differenzi sinifikanti fil-kostijiet ta’ ġbir bejn iż-żewġ reġjuni, huwa diffiċli li wieħed jifhem kif ZT setgħet tagħmel offerta fejn tiċċarġja madwar terz inqas fit-Tramuntana ta’ Hessen milli fit-territorju tagħha għal eżattament l-istess servizz.
(89)
Peress li l-bażi tal-kost ta’ TBA Schäfer kienet magħrufa pubblikament minħabba offerti preċedenti, kien faċli għal ZT li tagħmel offerta ta’ EUR 208 għal kull tunnellata, EUR 4 biss inqas mill-offerta ta’ TBA ta’ EUR 212 għal kull tunnellata, u għaldaqstant li tirbaħ il-kuntratt.
5.5.2. Miżati iktar baxxi mill-kost iċċarġjati minn ZT għar-rimi ta’ materjal tal-kategorija 3
(90)
Il-kwerelant jenfasizza li l-inċentiv għall-biċċeriji biex jisseparaw materjal tal-kategorija 3 minn materjal tal-kategoriji 1 u 2 hu mgħawweġ fir-Rhineland-Palatinate minħabba l-politika ta’ ZT ta’ pprezzar ta’ somma waħda. Konsegwentement, kwantità sostanzjali ta’ materjal tal-kategorija 3 li kieku setgħet tkun ipproċessata f'ikel għall-annimali domestiċi tintrema flimkien ma’ materjal inferjuri tal-kategoriji 1 u 2 (29).
(91)
barra minn hekk, l-ammont ta’ materjal tal-kategorija 3 imneħħi mis-suq minħabba l-politika tal-ipprezzar ta’ ZT kien ogħla minn dak assunt mill-Kummissjoni fil-valutazzjoni preliminari tagħha tas-suq. Il-paragrafu 33 tad-deċiżjoni għall-ftuħ tal-proċedura jgħid li materjali tal-kategorija 3 kienu separati f'72 % tal-qatliet kollha fir-Rhineland-Palatinate. Madankollu din il-figura hi bbażata biss fuq in-numru ta’ qatliet. Kieku wieħed kellu jikkunsidra l-fatt li l-qtil ta’ baqra jipproduċi ammont ferm ogħla ta’ materjal tal-kategorija 3 milli l-qtil ta’ majjal, ir-riżultat ikun li 45 % biss tal-materjal tal-kategorija 3 ikun isseparat. Konsegwentement, id-dsitorsjoni tas-suq dovut għall-politika tal-ipprezzar ta’ ZT ikun ferm aktar ikbar minn dak li kien mistenni preċedentement.
6. KUMMENTI MINN ZT
(92)
Il-kummenti ta’ ZT jikkoinċidu fil-punti relevanti ma’ dawk magħmula mill-Ġermanja, li huma deskritti fis-Sezzjoni segwenti. Għaldaqstant il-kummenti ta’ ZT mhumiex imniżżla separatament sabiex tiġi evitata repetizzjoni mhux meħtieġa.
7. KUMMENTI MILL-ĠERMANJA
(93)
Il-Ġermanja ċaħdet li l-kontribut annwali impost taħt il-Verbandsordnung taż-ZT jikkostitwixxi għajnuna illegali peress illi l-kriterji ta’ Altmark huma sodisfatti. Il-Ġermanja targumenta wkoll li l-għajnuna hi kompatibbli mas-suq intern peress li l-kontribut annwali ma jaqbiżx il-kost biex tinżamm riżerva għall-epidemiji u l-kostijiet tat-tindif ta’ siti li kienu jintużaw qabel.
7.1. L-ewwel kriterju ta’ Altmark
(94)
L-ewwelnett il-Ġermanja ssostni li l-proviżjoni ta’ riżerva għall-epidemiji hi servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, billi targumenta li r-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 hu obbligu statutorju fuq l-awtoritajiet lokali.
(95)
L-awtoritajiet lokali kienu fdaw it-twettiq ta’ dan l-obbligu statutorju liż-ZT, entità taħt il-liġi pubblika b'kapaċità legali. L-interess ekonomiku ġenerali jikkonsisti fil-fatt li r-rimi xieraq ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 iservi biex jipproteġi s-saħħa tal-bniedem. Dan japplika l-iktar fil-każ ta’ epidemija.
(96)
Kellu jkun ikkunsidrat il-fatt li l-finanzjament hu anke possibbli taħt il-linji gwida Komunitarji dwar it-TSE u l-linji gwida dwar l-għajnuna agrikola 2007-2013 ma setgħux jinżammu kontra ż-ZT. Il-linji gwida jirregolaw biss il-finanzjament tal-kostijiet tar-rimi ta’ karkassi tal-annimali (bhejjem mejta), iżda mhux speċifikament il-kostijiet għaż-żamma ta’ riżerva għall-epidemiji. Għaldaqstant il-kontribut annwali ma jingħaddx flimkien mal-għajnuna approvata għat-TSE.
(97)
Addizzjonalment, meta wieħed jiġi għar-rimi ta’ bhejjem mejta, il-bdiewa jistgħu jkunu identifikati bħala niġġiesa, mentri fil-każ tal-kostijiet tar-riżerva għall-epidemiji, in-niġġiesa ma jistgħux ikunu identifikati faċilment.
7.2. It-tieni kriterju ta’ Altmark
(98)
Iż-ZT kienet fdata bil-kompitu tar-rimi ta’ prodotti sekondarji ta’ annimali mit-TierNebGAG RP mill-1979.
(99)
Id-daqs tar-riżerva neċessarja għall-epidemiji u l-parametri għall-kalkolazzjoni tal-kostijeit netti kienu mniżżla fil-Verbandsordnung emendat taż-ZT tal-1 ta’ Frar 2010. Dawn kienu bbażati fuq l-istudju Fraunhofer.
(100)
Il-Ġermanja tenfasizza li anke qabel ma kien emendat il-Verbandsordnung fl-2010, il-kontributi annwali imposti miż-ZT fuq il-membri tiegħu kienu ffissati b'mod oġġettiv u trasparenti. B'mod partikolari, il-pjan tan-negozju għal kull sena kien adottat mill-assemblea ġenerali taż-ZT f'proċedura pubblika, approvata mill-awtorità ta’ sorveljanza, u ppublikat fil-gazzetti uffiċjali ta’ Rhineland-Palatinate, Hessen, u Saarland.
7.3. It-tielet kriterju ta’ Altmark
(101)
Fl-opinjoni tal-Ġermanja, ir-riżerva miżmuma biex tlaħħaq mal-epidemiji hi neċessarja għall-protezzjoni tas-saħħa tal-bniedem fil-każ ta’ epidemija.
7.3.1. Studju fuq il-livell tar-riżerva tal-epidemiji
(102)
Skont il-Ġermanja d-daqs tar-riżerva għall-epidemiji mniżżla fil-Verbandsordnung emendat tat-2 ta’ Frar 2010 kienet ibbażata fuq l-istudju Fraunhofer. Wara l-bidu tal-proċedura, il-Ġermanja kellha studju ieħor (30) magħmul mill-Institut für Strukturforschung und Planung in agrarischen Intensivgebieten (“l-istudju ISPA-RP”).
(103)
L-istudju Fraunhofer stima l-ammont antiċipat tal-materjal f'diversi sitwazzjonijiet, b'konsiderazzjoni tal-probabbiltà tagħhom. L-istudju ISPA-RP isegwi approċċ iddettaljat metodiku biex jagħmel mudell tas-sitwazzjonijiet diversi tal-epidemiji fil-każ ta’ tifqigħa ta’ marda tal-ilsien u d-dwiefer (FMD) u d-deni tal-ħnieżer klassiku (CSF).
(104)
Iż-żewġ studji waslu għall-konklużjoni li l-kapaċita totali disponibbli taż-ZT kienet biżżejjed għall-ipproċessar tal-kwantitajiet li jirriżultaw minn epidemiji kemm ta’ terminu qasir kif ukoll dawk li jdumu iktar flimkien ma’ kwantitajiet normali ta’ materjal intern u estern, li jammontaw għal madwar 1 700 tunnellata fil-ġimgħa.
7.3.1.1. Epidemiji fuq medda qasira ta’ żmien
(105)
L-istudju ISPA juri li fil-każ ta’ epidemiji fuq medda qasira ta’ żmien, u jekk wieħed jassumi li jinvolvu materjal addizzjonali ta’ madwar 200 tunnellata kull fi żmien jumejn sa ħamest ijiem, il-materjal żejjed jista' jkun ipproċessat faċilment flimkien mal-kwantità normali fl-użu tal-kapaċità żejda ta’ kull ġimgħa sa 1 523 tunnellata f'operazzjoni ta’ tliet xiftijiet fuq ħamest ijiem, mingħajr il-bżonn li jirrikorru għax-xiftijiet addizzjonali fi tmiem il-ġimgħa.
(106)
Anke fil-każ ta’ epidemiji li jaffettwaw partijiet relattivament kbar taż-żona koperta mill-assoċjazzjoni, il-kwantitajiet addizzjonali ta’ bejn 1 300 u 1 800 tunnellata li jirriżultaw fuq medda ta’ tmien ġimgħat jistgħu jkunu pproċessati kieku x-xiftijiet ta’ tmiem il-ġimgħa kienu maħduma sabiex il-kapaċità żejda tal-medda qasira taż-żmien sa 2 819-il tunnellata fil-ġimgħa kienet disponibbli (ara Tabella 3 fis-sezzjoni 9.3.1).
7.3.1.2. Epidemiji fit-tul
(107)
Dan ix-xenarju assuma tifqigħa ta’ FMD madwar iż-żona koperta mill-assoċjazzjoni b'rata ta’ qatliet tal-għaxra fil-mija, kif ġara fil-Brittanja fl-2001. F'dak il-każ it-throughput ikun ta’ madwar 1 300 tunnellat fil-ġimgħa fuq perjodu ta’ 18-il ġimgħa. L-istudju ISPA-RP wera li b'operazzjoni ta’ tliet xiftijiet fuq ħamest ijiem, l-impjanti ta’ ZT setgħu wkoll jipproċessaw dawk il-kwantitajiet minbarra l-kwantità normali (ara Tabella 3 fis-sezzjoni 9.3.1).
7.3.1.3. Konklużjonijiet li rriżultaw mill-istudji ppreżentati
(108)
L-istudji ppreżentati wrew li l-kapaċità totali disponibbli b'operazzjoni ta’ ħamest ijiem fuq tliet xiftijiet hi biżżejjed biex tipproċessa kwantitajiet addizzjonali li jirriżultaw minn epidemiji fuq żmien qasir u anke epidemiji li jdumu iktar flimkien mal-kwantitajiet normali. F'ħafna mix-xenarji ma jkunx hemm bżonn għar-rikors għax-xiftijiet addizzjonali disponibbli fil-weekends taħt operazzjoni ta’ kapaċità totalli għal sitt ġimgħat sa 12-il ġimgħa.
(109)
L-istudji juru li l-konklużjoni li ZT għandha biżżejjed kapaċità totali b'operazzjoni ta’ tliet xiftijiet fuq ħamest ijiem għall-ipproċessar tal-kwantitajiet normali li jirriżultaw u l-materjal antiċipat minn epidemiji li jdumu iktar. Għaldaqstant il-kapaċità totali li hi disponibbli attwalment hi kkunsidrata xierqa għall-bżonnijiet iktar milli eċċessiva.
7.3.2. Il-Kost tar-riżerva għall-epidemiji
(110)
Il-kalkolazzjonijiet ippreżentati mill-Ġermanja għall-kost tar-riżerva għall-epidemiji jsegwu l-approċċ tal-istudju Fraunhofer. It-tqassim tal-kostijiet tal-kapaċità bejn operazzjonijiet normali u r-riżerva għall-epidemiji kien determinat skont l-utilizzazzjoni medja tal-kapaċità totali disponibbli f'operazzjoni ta’ ħamest ijiem bi tliet xiftijiet. Bħala medja ħarġet li ZT tuża madwar 50 % tal-kapaċità totali disponibbli f'operazzjoni ta’ tliet xiftijiet fuq ħamest ijiem.
(111)
Abbażi ta’ dan il-livell ta’ utilizzazzjoni, madwar 50 % tal-kostijet tal-kapaċità kienu allokati lill kull operazzjoni normali u r-riżerva għall-epidemiji kemm għall-ġbir kif ukoll għall-ipproċessar (31). Il-kost li jirriżulta tar-riżerva għall-epidemiji hu kif ġej:
Tabella 2
Il-kost għar-riżerva għall-epidemiji skont il-Ġermanja għall-perjodu 2000-2009
(f'EUR)
Kost tar-riżerva għall-epidemiji
2000
2 250 106
2001
2 608 383
2002
3 163 429
2003
3 121 934
2004
3 133 539
2005
2 986 695
2006
2 793 466
2007
2 606 508
2008
2 507 167
2009
1 961 515
Medja
2 784 282
(112)
Għandu jkun notat li madwar 45 % biss tal-kostijeit tal-kapaċità kienu allokati għar-riżerva għall-epidemiji fl-2000 u l-2001, u fl-2009 inklużjoni tal-kuntratt mit-Tramuntana u ċ-Ċentru ta’ Hessen naqqas ir-riżerva għall-epidemiji b'madwar wieħed minn kull ħamsa. L-ebda kalkolu tal-kost tar-riżerva ghall-epidemiji mhu disponibbli għall-1998 u l-1999.
7.3.3. Il-finanzjament tal-kost tar-riżerva għall-epidemiji permezz ta’ kontributi annwali
(113)
Fis-snin murija, apparti fl-2009, il-kontributi annwali mħallsa lil ZT mill-membri tagħha kienu iktar baxxi mill-kostijeit tar-riżerva għall-epidemiji murija fit-Tabella 2. Fl-2009 il-kontribut annwali finali kien għoli daqs il-kostijiet tar-riżerva.
(114)
Il-Ġermanja tinnota li l-kost għal forniment ta’ riżerva għall-epidemiji ma kinux inklużi fil-kalkolu tal-imposta għall-użu għax dan ma kienx legalment possibbli. Għalkemm l-awtoritajiet lokali jistgħu jimponu imposti għal-użu ta’ faċilitajiet u impjanti pubbliċi sabiex ikopru l-kostijiet tagħhom taħt § 7 tal-Kommunalabgabengesetz Rhineland-Palatinate (KAG RP: L-Att dwar l-Imposti tal-Awtorità Lokali tar-Rhineland-Palatinate), ma jridx ikun hemm disparità ovvja bejn il-produzzjoni tal-faċilità jew l-impjant u l-imposta. Skont § 8 tal-KAG RP il-kostijiet li fuqhom huma bbażati l-imposti għall-użu għandhom ikunu determinati skont il-prinċipji tan-negozju tal-kontabbiltà abbażi tal-kost. Madankollu, skont il-Ġermanja, ir-rimi tal-materjal tal-kategoriji 1 u 2 biss jifforma l-bażi għall-imposti, mhux il-provvediment tal-kapaċità għall-epidemiji. Dan tal-aħħar mhux provdut bħala servizz għall-persuni taxxabbli individwali, iżda biex imur kontra l-perikli futuri għall-pubbliku ġenerali.
7.3.4. Finanzjament fi stati Ġermaniżi oħra
(115)
Fuq talba mill-Kummissjoni l-Ġermanja għamlet stħarriġ nazzjonali dwar il-prattiki segwiti biex tiġi determinata u ffinanzjata r-riżerva għall-epidemiji.
(116)
Fl-istati kollha tal-Ġermanja - ħlief fiż-żona koperta minn ZT - ir-riżerva għall-epidemiji hi koperta mill-kapaċità żejda operazzjonali disponibbli matul il-ġimgħa u fi tmiem il-ġimgħa. Abbażi tal-istudju Böckenhoff dwar il-ġlieda kontra l-epidemiji, normalment m'hemmx investiment addizzjonali fil-kapaċità. Il-kapaċità żejda disponibbli bħala t-tielet xift fost il-ġimgħa u fix-xiftijiet ta’ tmiem il-ġimgħa hija biżżejjed għar-riżerva għall-epidemiji. Fil-frattempt metodi ta’ kalkolu alternattivi qed ikunu applikati wara studji esperti, bħall-istudju ISPA għan-Niedersachsen (32) (“l-istudju ISPA-NS”), jew permezz ta’ ftehim mal-gruppi interessati kkonċernati. Madankollu, il-konklużjoni fundamentali tal-istudju Böckenhoff għadha treġi, jiġifieri li l-investiment żejjed fil-kapaċità żejda mhux neċessarja.
(117)
Il-kost tal-kapaċità żejda operatzzjonali hi ffinanzjata permezz ta’ drittijiet jew imposti (skont il-forma legali tal-operatur). Hemm arranġamenti differenti, skont taħt liema mudell jinqasam il-kost tal-kapaċità żejda operazzjonali bejn ir-rimi tal-bhejjem mejta u l-iskart tal-biċċeriji.
(118)
Fir-rigward tal-għajnuna lill-bdiewa għar-rimi tal-bhejjem mejta skont il-linji gwida tal-għajnuna agrikola 2007-2013, l-assistenza mogħtija mill-Istat f'ħafna mill-Länder l-oħra hi bejn 67 % u 75 % tal-ispiża għar-rimi tal-bhejjem mejta.
(a)
Baden-Württemberg u Rhine-Westphalia ta’ fuq: Is-sidien tal-annimali jħallsu 25 % tal-ikost tal-ipproċessar, filwaqt li 100 % tal-kost għall-ġbir u il-75 % li jifdal tal-kostijiet għall-ipproċessar huma ffinanzjati mill-karus pubbliku (distretti rurali u Länder);
(b)
Sachsen-Anhalt, Thüringen u Brandenburg: Is-sidien tal-annimali jħallsu 25 % tal-ispejjeż għall-ġbir u 33 % tal-ispejjeż għall-ipproċessar. Ir-rimanenti tal-ispejjeż tal-ġbir u pproċessar (75 % jew 67 %) huma mħallsa mill-fondi pubbliċi;
(c)
Il-Bavarja, ir-Rhineland-Palatinate u s-Saarland: Terz tal-kostijet għall-ġbir huma mħallsa mill-istat, it-Tierseuchenkasse, u l-Land, waqt li 66 % tal-kostijiet għall-ipproċessar huma ffinanzjati mill-fondi pubbliċi, 25 % mis-sidien tal-annimali u 8 % mit-Tierseuchenkasse;
(d)
Fis-Sassonja 25 % tal-kostijiet tal-ġbir u l-ipproċessar huma ffinanzjati mis-sidien tal-annimali, 8 % mit-Tierseuchenkasse, u 66 % mill-karus pubbliku;
(e)
Fin-Niedersachsen 60 % tal-kostijiet tal-ġbir u l-ipproċessar huma ffinanzjati mit-Tierseuchenkasse u 40 % mill-fondi pubbliċi. It-Tierseuchenkasse imbagħad jiċċarġja 25 % tal-kostijiet tal-ipproċessar lis-sidien tal-annimali;
(f)
Fis-Schleswig-Holstein 100 % tal-kostijiet tal-ġbir u l-ipproċessar huma mħallsa mit-Tierseuchenkasse;
(g)
F'Mecklenburg-Vorpommern 100 % tal-kostijiet tal-ġbir u l-ipproċessar huma mħallsa mis-sidien tal-annimali.
(119)
Skont il-Ġermanja, din il-ħarsa ġenerali turi li relattivament mhux importanti jekk il-kostijiet ta’ riżerva għall-epidemiji hux inkluż fil-kalkolu tad-drittijiet u l-imposti u jekk humiex iffinanzjati permezz ta’ kontribut annwali bħal fir-Rhineland-Palatinate. Li jimporta hu min attwalment iġarrab il-kostijiet. Fl-aħħar nett, proporzjoni kbir tal-kapaċità żejda hi ffinanzjata pubblikament ukoll permezz ta’ għajnuna skont il-linji gwida Komunitarji dwar it-TSE jew il-linji gwida dwar l-għajnuna agrikola tal-2007-2013.
7.4. Ir-raba' kriterju ta’ Altmark
(120)
Il-Ġermanja temmen li ma hemm l-ebda rekwiżit taħt il-liġi Ewropea biex jinfetaħ suq għar-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 permezz ta’ proċeduri ta’ akkwist pubbliku. Dan kien ikkonfermat ukoll mill-Qorti tal-Ġustizzja (33).
7.5. L-ebda distorsjoni fil-kompetizzjoni fis-swieq esterni
(121)
Il-Ġermanja ssostni li ma hemm l-ebda distorsjoni tal-kompetizzjoni fis-swieq esterni f'dan il-każ.
7.5.1. Rimi ta’ prodotti mhux kontrollati minn ZT mingħajr sussidju inkroċat
(122)
Il-Ġermanja ssostni li ma kien hemm l-ebda distorsjoni ta’ kompetizzjoni fil-każ ta’ materjal tal-kategorika 3 bħala riżultat tal-kontribut annwali impost minn ZT, peress li ma kienx hemm sussidju inkroċat.
(a)
Il-kontijiet annwali juru ċarament li ZT kienet qiegħda tikseb marġini konsiderevoli ta’ kontributi għal snin fl-ipproċessar ta’ materjal tal-kategorija 3 isseparat, li jeskludi s-sussidju inkroċat.
(b)
Jekk materjal tal-kategorija 3 hu fornut flimkien ma’ materjal ikkontrollat, it-taħlitiet (bil-piż) kienu diġà inklużi fil-kalkolu tal-kostijiet għar-rimi ta’ materja prima tal-kategoriji 1 u 2. Dan ifisser li l-livell ta’ imposti fl-iskeda tal-iimposti diġà jinkludi l-kwantitajiet ta’ materjal imħallat f'dik il-kategorija li huma kkalkolati minn qabel.
(123)
M'hemm l-ebda bażi għal dak li qiegħed jgħid il-kwerelant, i.e. li minħabba l-politika tal-ipprezzar ta ZT, 45 % biss tal-materjal tal-kategorija 3 hu separat. Tali kwantitajiet għolja ta’ materjal tal-kategorija 3 qatt ma kienu pproċessati minn ZT, kif jidher minn ħarsa lejn l-istatistika relevanti. Ir-rata ta’ separazzjoni ta’ 72 % għall-2009 ċitata mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni biex tinbeda l-proċedura tista' tkun ikkonfermata.
(124)
Għandu jkun innotat ukoll li fiż-żona koperta mill-assoċjazzjoni 85 % tal-qatliet isiru f'sitt impjanti fejn issir is-separazzjoni fis-sens l-iktar ampju. Il-kwerelant hu attiv f'dawn l-impjanti u jikseb materjal tal-kategorija 3 separat minnhom. Għaldaqstant il-kwerelant għandu aċċess għas-swieq tal-kategorija 3 u għandu sehem konsiderevoli ta’ dawn is-swieq.
7.5.2. Sejħa għall-offerti fit-Tramuntana u ċ-Ċentru ta’ Hessen
(125)
Il-fatt li ZT tapplika imposti differenti fit-Tramuntana u ċ-Ċentru ta’ Hessen minn dawk fiż-żona koperta mill-assoċjazzjoni ma jippruvax l-eżistenza ta’ kwalunkwe distorsjoni tal-kompetizzjoni Id-differenzi fil-finanzjament huma dovuti għal rekwiżiti legali differenti fir-rigward tal-kalkoli tagħhom. Skont is-Sezzjoni 3(1) tat-TierNebG, ir-rimi ta’ prodotti sekondarji tal-annimali tal-kategoriji 1 u 2 fil-Ġermanji hu r-responsabbiltà tal-awtoritajiet reġjonali u lokali kompetenti taħt il-liġi tal-istat. Konsegwentement il-finanzjament jista' jkun irregolat b'mod differenti skont id-dispożizzjonijiet relevanti fuq livell ta’ Land u lokali.
(126)
Jekk ir-rimi ta’ prodotti sekondarji tal-annimali ma jsirx minn dawk responsabbli għar-rimi u l-kompitu hu fdat lill-partijiet terzi - bħat-Tramuntana u ċ-Ċentru ta’ Hessen - ir-regoli ta’ kalkolazzjoni huma ggvernati mhux mill-Att dwar l-Imposti tal-Awtoritajiet Lokali in kwistjoni, iżda mill-Leitsätze für die Preisermittlung aufgrund von Selbstkosten [LSP - Linji gwida biex ikunu determinati l-prezzijiet ta’ kemm jiswa l-oġett/servizz (cost price)] (34).
(127)
Hemm differenzi kbar bejn il-KAG RP u l-LSP, speċjalment fir-rigward tal-ammont tal-kostijiet tal-imgħax li jistgħu jkunu inklużi fl-imposti/fil-miżati, u dawn id-differenzi huma sinifikanti għal ZT, peress li ffinanzjat l-investimenti tagħha konsiderevolment permezz ta’ self u ħallset ammont sostanzjali ta’ imgħax fuqhom kull sena.
(128)
Waqt li ZT setgħet tinkludi dawn l-interessi fil-kalkolu tal-imposti taħt § 8 KAG RP, l-LSP ippermetta biss l-imposti f'Hessen tat-Tramuntana u Ċentrali biex ikunu bbażati fuq imgħax ikkalkolat relattiv għall-medja tal-kapital operatorju neċessarju. Għaldaqstant kien impossibbli li titrasferixxi l-kost totali tal-pagamenti attwali tal-imgħax.
(129)
Dak li l-kwerelant sostna, i.e. li t-TBA Schäfer ma rebaħx il-proċedura ta’ selezzjoni f'Hessen tat-Tramuntana u Ċentrali minħabba sussidju inkroċat permezz tal-kontributi annwali hu wkoll mingħajr ebda bażi. L-offerta iktar għolja magħmula mit-TBA Schäfer kienet dovuta għall-fatt li l-istima tat-TBA Schäfer tal-introjtu mill-produzzjoni kienet baxxa wisq u hu kellu wkoll iħallas kostijiet amministrattivi u kontributi tal-grupp ogħla. Min-naħa l-oħra ZT kienet stmat id-dħul mill-produzzjoni kif support u, peress li ma kinitx parti minn grupp, ma kellhiex bżonn tagħmel kontributi tal-grupp.
7.6. Tindif ta’ siti kontaminati
(130)
Il-Ġermanja ssostni li parti mill-kontribut annwali impost minn ZT iservi biex jiffinanzja l-kostijiet għat-tindif ta’ żewġ siti kontaminati, Sohrschied u Sprendlingen-Gensingen.
(131)
Kontaminazzjoni tal-ħamrija u l-ilma ta’ taħt l-art kienet inġemgħet fiż-żewġ siti kontaminati permezz tal-użu ta’ idrokarburi mis-sidien jew operaturi preċedenti. Iż-żewġ proprjetajiet saru ta’ ZT meta twaqqfet fl-1979.
(132)
Taħt id-deċiżjonijiet dwar it-tindif meħuda mill-gvern tad-distrett ta’ Koblenz tal-21 ta’ April 1997 u l-31 ta’ Marzu 1998, ZT kienet obbligata tneħħi l-kontaminazzjoni. Kundizzjonijiet ulterjuri kienu mposti fir-rigward tat-tindif tas-sit ta’ Sprendlingen-Gensingen f'deċiżjoni supplimentari tat-13 ta’ Lulju 2001. Il-kostijiet tat-tindif għall-perjodu relevanti mill-1998 sal-2010 ammontaw għal total ta’ EUR 2 413 049,36 għaż-żewġ siti.
7.6.1. Is-sit ta’ Sprendlingen-Gensingen
(133)
Il-Ġermanja tirrikonoxxi li ZT hi responsabbli għall-kostijiet tat-tindif fis-sit ta’ Sprendlingen-Gensingen skont id-deċiżjoni dwar it-tindif tal-31 ta’ Marzu 1998. Madankollu, tikkonsidra li mill-perspettiva tal-liġi dwar l-għajnuna mhux ġust għal ZT li tkun kompletament responsabbli għall-kostijiet tat-tindif peress li responsabbiltà bla limitu twassal għal trattament inugwali mqabbel ma’ impriżi privati skont każistika Ġermaniża iktar reċenti.
(134)
Wara d-deċiżjoni tal-Bundesverfassungsgericht [Qorti Kostituzzjonali Federali] tas-16 ta’ Diċembru 2000 (35), impriża privata tkun responsabbli taħt il-liġi nazzjonali biss sal-limitu ta’ dak li hu raġonevoli. Skont il-Bundesverfassungsgericht dan il-limitu jista' jintlaħaq biss jekk ir-responsabbiltà taqbeż il-valur tal-proprjetà. Lil hinn minn dan il-limitu, ir-responsabbiltà ma tistax iktar titqies bħala dispożizzjoni proporzjonata sostantiva u li tillimita għall-għanijiet ta’ protezzjoni tal-proprjetà garantita fit-tieni sentenza tal-Artikolu 14(2) tal- Grundgesetz [Liġi Bażika] Ġermaniża. Madankollu, peress li ZT, bħala persuna ġuridika taħt il-liġi pubblika, ma tistax tinvoka d-drittjijet mogħtija lill-persuni privati taħt il-Ligi Bażika Ġermaniża, din il-limitazzjoni tar-responsabbilità ma tapplikax għal ZT.
(135)
Skont il-Ġermanja, is-sit ta’ Sprendlingen-Gensingen għandu valur tas-suq negattiv peress li l-valur stmat fuq il-kotba fuq il-karta tal-bilanċ fil-31 ta’ Diċembru 2009 kien EUR 128 500,00, waqt li l-kostijiet għat-tindif fil-frattempt għolew sa total ta’ EUR 1 542 315,85. Dan imur lil hinn mil-limitu ta’ responsabbilità deskritt hawn fuq.
(136)
Il-finanzjament ta’ kostijiet tat-tindif lil hinn mil-limitu ta’ responsabbilità permezz tal-kontribut annwali għandu jitqies bħala għajnuna kompatibbli taħt il-paragrafu 132 tal-linji gwida dwar l-għajnuna ambjentali, peress illi individwi privati jkollhom iħallsu biss il-kostijiet tat-tindif sal-valur fuq is-suq tal-proprjetà.
7.6.2. Is-sit ta’ Sohrschied
(137)
Għalkemm ZT kienet miżmuma responsabbli bħala n-niġġies taħt id-deċiżjoni dwar it-tindif tal-21 ta’ April 1997, il-Ġermanja tiddubita jekk ZT kinitx verament obbligata skont il-liġi Ġermaniża li tħallas għat-tindif minħabba l-ħsara magħmula mis-sid jew operatur preċedenti. Madankollu peress li l-fatti seħħew iktar minn 30 sena ilu, il-mistoqsija dwar ir-responsabbiltà ma tistax iktar tkun iċċarata.
(138)
Il-Ġermanja tikkunsidra li l-kontribut annwali, sakemm jikkontribwixxi lejn il-kostijiet tat-tindif għas-sit Sohrschied, jirrapreżentaw għajnuna kompatibblu taħt il-linji gwida tal-għajnuna ambjentali peress li ZT ma kellhiex tkun obbligata li tagħmel it-tindif.
(139)
Il-Ġermanja targumenta ulterjorment li l-valur tas-suq tas-sit Sohrschied hu wkoll negattiv u li l-limitu tar-responsabbiltà kien miksur anke f'dan il-każ.
8. VALUTAZZJONI TAL-PREŻENZA TA' GĦAJNUNA TAĦT L-ARTIKOLU 107(1) TAT-TFUE (MINGĦAJR REFERENZA GĦALL-KRITERJI TA' ALTMARK)
(140)
Skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE kwalunkwe għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat fi kwalunkwe forma li ttoħloq distorsjoni jew thedded li toħloq distorsjoni tal-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti prodotti mhix kompatibbli mas-suq intern minħabba li taffettwa jew thedded li taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
8.1. Kontribut annwali ffinanzjat mir-riżorsi tal-Istat
(141)
Il-Ġermanja ma tikkontestax li l-kontributi annwali mill-membri taż-Zweckverband huma riżorsi tal-Istat. Il-membri ta’ ZT huma distretti rurali u urbani fir-Rhineland-Palatina, is-Saarland, u Hessen. Peress li ZT qiegħda timponi kontribut annwali mill-membri tagħha permezz ta’ att amministrattiv, din il-miżura tinvolvi trasferiment dirett ta’ riżorsi tal-Istat. U peress li huma involuti atti amministrattivi, kontributi annwali jistgħu jkunu attribwiti lill-Istat.
8.2. Vantaġġ ekonomiku għal ZT
(142)
L-ewwelnett il-benefiċjarju għandu jkun impriża. L-idea ta’ impriża tinkludi kwalunkwe entità li tagħmel attività ekonomika irrispettivament mill-istat ġuridiku tagħha u l-mod kif inhi ffinanzjata. Dan japplika mhux biss għall-impriżi privati iżda wkoll dawk pubbliċi (36). Kwalunkwe attività li tinvolvi offerta ta’ prodotti jew servizzi fuq suq speċifiku hi attività ekonomika (37). Peress li ZT toffri servizzi għar-rimi ta’ ċertu prodotti sekondarji tal-annimali bi tpattija għal konsiderazzjoni, ZT hi impriża.
(143)
Essenzjalment il-kontributi annwali jagħtu lil ZT vantaġġ ekonomiku peress li jnaqqsu n-nefqa kurrenti u mhumiex imqabbla ma’ twettiq xieraq. Madankollu, il-Ġermanja ssostni li l-kontributi kkompensaw lil ZT biss għall-kostijiet li kellha tagħmel minħabba l-obbligu li żżomm riżerva għall-epidemiji u li għalhekk ma kisbet l-ebda vantaġġ ekonomiku.
(144)
Fis-sentenza tagħha fil-każ ta’ Altmark, il-Qorti tal-Ġustizzja sostniet li l-kumpens għat-twettiq ta’ obbligu ta’ servizz pubbliku mhux għajnuna mill-Istat, i.e. ma jipprovdix il-benefiċjarju b'vantaġġ, sakemm ċerti kriterji huma sodisfatti b'mod kumulattiv (38).
(145)
Minħabba l-importanza tas-sentenza ta’ Altmark fil-każ preżenti, l-allegazzjoni tal-Ġermanja li l-kriterji ta’ Altmark huma sodisfatti ser tkun eżaminata fid-dettal separatament fis-sezzjoni 9.
8.3. Distorsjoni tal-kompetizzjoni u dannu għall-kummerċ bejn l-Istati Membri
(146)
Il-Ġermanja tħoss li s-suq għar-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 miż-żona koperta mill-assoċjazzjoni mhux miftuħ għall-kompetizzjoni u li għaldaqstant kemm id-distorsjoni tal-kompetizzjoni kif ukoll l-effett fuq in-negozju bejn l-Istati Membri jistgħu jiġu esklużi.
(147)
Bħala bidu, il-Kummissjoni tinnota li hemm monopolji reġjonali għar-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2. Madankolli, ħafna mill-awtoritajiet kompetenti reġjonali u lokali jagħtu dawn il-monopolji permezz ta’ proċeduri ta’ akkwist pubbliku. Għaldaqstant hemm kompetizzjoni fuq is-suq. F'dan il-każ dan hu kkonfermat permezz tal-proċedura għall-akkwist pubbliku fit-Tramuntana u ċ-Ċentru ta’ Hessen.
(148)
Skont id-deċiżjoni tat-23 ta’ Frar 2011 dwar l-għajnuna mill-Istat tal-Ġermanja C58/06 (ex NN 98/05) għal Bahnen der Stadt Monheim (BSM) u Rheinische Bahngesellschaft (RBM) im Verkehrsverband Rhein-Ruhr (39), il-Kummissjoni għaldaqstant tikkunsidra li s-suq għar-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 hu miftuħ għall-kompetizzjoni. Kemm il-liġi tal-Unjoni kif ukoll dik nazzjonali jħallu lill-awtoritajiet reġjonali u lokali fdati bir-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 liberi biex jagħżlu jew li jsibu fornitur mis-suq u jafdawh b'kompitu permezz ta’ proċedura ta’ akkwist pubbliku jew li jagħmlu r-rimi huma nnifishom permezz ta’ soluzzjoni interna (40). Minkejja dak li tgħid il-Ġermanja li ZT tikkonforma mal-kriterji għal għotja interna (41), il-kontributi annwali jsaħħu l-pożizzjoni finanzjarja ta’ ZT vis-à-vis fornituri potenzjali oħra. Peress li fornituri mill-Istati Membri kollha jistgħu jieħdu sehem fil-proċeduri ta’ akkwist pubbliku, il-kontribuzzjoni tista' wkoll taffettwa n-negozju bejn l-Istati Membri.
(149)
Il-vantaġġi ekonomiċi mill-kontributi annwali huma wkoll mistennija jsaħħu l-pożizzjoni ta’ ZT fuq is-swieq fejn hemm kompetizzjoni diretta ma’ fornituri oħra (rimi ta’ materjal tal-kategorija 3, proċedura għall-akkwist pubbliku għar-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 fit-Tramuntana u ċ-Ċentru ta’ Hessen).
8.4. Konklużjoni proviżorja dwar l-eżistenza ta’ għajnuna
(150)
Il-kontributi annwali jissodisfaw il-kundizzjonijiet għall-eżistenza tal-għajnuna skont id-definizzjoni fl-Artikolu 107(1) tat-TFUE. Is-sezzjoni li jmiss ser teżamina fid-dettal il-pretensjoni tal-Ġermanja li l-erba' kundizzjonijiet tas-sentenza ta’ Altmark huma sodisfatti.
9. VALUTAZZJONI TAL-KRITERJI TA' ALTMARK FIL-KUNTEST TAL-ARTIKOLU 107(1) TAT-TFUE
9.1. L-ewwel kriterju ta’ Altmark
(151)
L-ewwel kriterju ta’ Altmark jgħid li l-impriża benefiċjarja għandha jkollha obbligi ta’ servizz pubbliku biex twettaq, u li l-obbligi għandom ikunu definiti b'mod ċar.
(152)
L-ewwelnett għandu jkun notat li għandha ssir distinzjoni bejn il-perjodu mill-1979 sal-2008 u l-perjodu mill-2009 sal-2011.
(153)
Qabel ma kien emendat il-Verbandsordnung fit-2 ta’ Frar 2010 b'effett retroattiv mill-1 ta’ Jannar 2009 ZT kien fdat ġeneralment biss bir-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2. Il-Verbandsordnung qadim ma speċifikax l-ebda obbligu li jżomm riżerva għall-epidemiji. Għaldaqstant ma kien hemm l-ebda obbligu definit b'mod ċar li tinżamm riżerva għall-epidemiji fid-definizzjoni tal-ewwel kriterju ta’ Altmark.
(154)
Bil-Verbandsordnung emendat apparti l-obbligu li jintrema materjal tal-kategoriji 1 u 2 hemm issa ukoll obbligu espliċitu biex ZT iżżomm riżerva għall-epidemiji.
(155)
Fdan li ġej il-Kummissjoni turi li la l-obbligu ta’ ZT li jarmi materjal tal-kategoriji 1 u 2 u lanqas l-obbligu tiegħu li jżomm riżerva għall-epidemiji ma’ jistgħu jiġġustifikaw il-kontributi annwali bħala pagamenti ta’ kumpens mill-Istat skont id-definizzjoni tal-ewwel kriterju ta’ Altmark.
9.1.1. Obbligu għar-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2
9.1.1.1. Mhux servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali
(156)
Il-BVerwG sostna li skont ir-Regolament (KE) Nru 1069/2009 u § 3(1) TierNebG ir-rimi ta’ materjal tal-kategorija 1 u 2 hu obbligu tas-servizz pubbliku u għaldaqstant servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali. Il-BVerwG ta importanza partikolari għall-fatt li skont il-liġi Ġermaniża r-rimi ta’ materjali hu kompitu pubbliku obbligatorju, u pproċeda mis-suppożizzjoni li sa dak il-punt ZT qed jeżerċiza poteri pubbliċi. Il-BVerwG sostna li l-obbligu tas-servizz pubbliku inkluda wkoll l-proviżjoni ta’ riżerva għall-epidemiji (42).
(157)
Il-Ġermanja tikkondividi din l-opinjoni u targumenta wkoll li r-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 u l-proviżjoni ta’ riżerva għall-epidemiji jservu biex jipproteġu s-saħħa tal-bniedem.
(158)
Peress li r-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 huwa obbligu tas-servizz pubbliku, il-BVerwG u l-Ġermanja kkunsidraw il-kontributi annwali ġustifikati peress li rrapreżentaw kumpens mill-Istat għall-kostijiet imġarrba minn ZT bħala riżultat ta’ dan l-obbligu.
(159)
Kif spjegat fil-paragrafu 13 tal-linji gwida tal-Unjoni dwar l-għajnuna mill-Istat li hi mogħtija bħala kumpens għat-twettiq ta’ servizzi pubbliċi (43) (“linji gwida tal-Unjoni dwar is-SIEĠ”), il-Qorti tal-Ġustizzja sostniet b'mod konsistentii li l-Istati Membri għandhom marġini wiesgħa ta’ diskrezzjoni fir-rigward tan-natura ta’ servizzi li jistgħu jkunu klassifikati bħala ta’ interess ekonomiku ġenerali, ħlief fis-setturi fejn hemm regoli tal-Unjoni speċifiċi li jirregolaw dan.
(160)
Il-Qorti tal-Ġustizzja enfasizzat li attività hi ta’ interess ekonomiku ġenerali biss jekk għandha karatteristiċi speċjali meta mqabbla ma’ interess ekonomiku ġenerali ta’ attivitajiet ekonomiċi oħra (44).
(161)
Fil-GEMO il-Qorti tal-Ġustizzja imbagħad kellha tittratta l-mistoqsija ta’ jekk il-bdiewa u l-biċċeriji għandhomx iħallsu kompletament il-kostijiet tar-rimi ta’ bhejjem mejta u skart tal-biċċeriji jew hekk l-Istat għandux iħallas il-kost abbażi li dan kien servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali. Fid-deċiżjoni tagħha il-Qorti sostniet li l-bdiewa u l-biżżeriji għandhom ikopru l-kostijiet kollha (45).
(162)
Il-Qorti tal-Ġustizzja sabet li l-piż finanzjarju li jkun hemm minħabba r-rimi ta’ bhejjem mejta u skart tal-biċċeriji hu element ta’ kost li hu inevitabbilment marbut mal-attività ekonomika tal-bdiewa u l-biċċeriji. L-attivitajiet tagħhom jiġġeneraw prodotti u residwi li ma jistgħux jintużaw u fuq kollox huma ħżiena għall-ambjent, u r-rimi hu dmir tan-niġġiesa.
(163)
Intervent mill-korpi tal-Istat bil-għan li jirrilaxxaw il-bdiewa u biċċeriji minn dan il-piż joħloq vantaġġ ekonomiku li jista' jgħawweġ il-kompetizzjoni. Anke jekk l-Istat kien qed isegwi oġġettiv ta’ politika dwar is-saħħa billi jieħu r-responsabbiltà għall-kostijiet tar-rimi, dan ma jbiddilx il-fatt li kien jikkostitwixxi vantaġġ ekonomiku għall-bdiewa u l-biċċeriji, minħabba li hi każistika stabbilita li l-Artikolu 107(1) tat-TFUE ma jagħmilx distinzjonijiet skont ir-raġunijiet u l-għanijiet tal-miżuri ta’ intervent mill-Istat iżda jiddefinixxihom skont l-effetti tagħhom (46).
(164)
Il-linji gwida Komunitarji dwar l-għajnuna mill-Istat fir-rigward tat-testijiet tat-TSE, bhejjem mejta u skart tal-biċċeriji (2002/C324/02) (sal-2006), paragrafi 27 u 37, u l-linji gwida Komunitarji dwar l-għajnuna mill-Istat fis-settur agrikolu u forestali 2007-2013 (2006/C319/01), sezzjoni V.B.4, ukoll jikkonfermaw li s-sidien jew produtturi tal-prodotti sekondarji tal-annimali huma responsabbli għar-rimi xieraq u għaldaqstant għandhom iħallsu l-kostijiet skont il-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas”. Skont dawn il-linji gwida għajnuna mill-Istat hi eċċezzjoni għar-regola li hi permissibbli biss f'sitwazzjonijiet speċjali (speċjalment għal bhejjem mejta).
(165)
Il-fatt li l-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas” japplika ġeneralment hu kkonfermat ukoll mill-liġi tar-Rhineland-Palatinate, fejn § 4(1) tat-TierNebGAG jgħid li l-kostijiet tar-rimi u proċessi relatati jistgħu jkunu imposti fuq is-sidien.
(166)
F'dan il-każ il-konklużjonijiet segwenti joħorġu mill-każistika tal-Qorti, ir-Regolament (KE) Nru 1069/2009, il-linji gwida TSE u l-linji gwida dwar l-għajnuna agrikola 2007-2013.
(167)
L-ewwel nett sabiex ikun hemm servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali mhux deċiżiv jekk l-Istati Membri jiddefinixxux is-servizz inkwistjoni bħala obbligu komunali. Id-definizzjoni ta’ servizz bħala obbligu komunali hija ekwivalenti għall-għotja ta’ dritt esklussiv. Kieku l-BVerwG kellu jkun korrett fl-opinjoni tiegħu, Stat Membri seta' jiddikjara kwalunkwe servizz bħala obbligu komunali, u b'hekk jagħmlu servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali. Madankollu, din l-interpretazzjoni kienet iċċaħħad l-Artikolu 106 tat-TFUE minn kwalunkwe effikaċja: l-għan tiegħu hu preċiżament biex jiżgura li l-pagamenti ta’ kumpens jingħataw biss fejn servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali jirrikjedih.
(168)
Il-Kummissjoni hi tal-opinjoni li għandha ssir distinzjoni bejn l-għotja ta’ dritt esklussiv u l-ikklassifikar ta’ servizz bħala servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali.
(169)
Għotja ta’ dritt esklussiv għar-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 jista' jikkostitwixxi restrizzjoni tal-libertà għall-provvediment ta’ servizzi taħt l-Artikolu 56 tat-TFUE. Skont l-Artikolu 52 flimkien mal-Artikolu 62 tat-TFUE jista' jkun ġustifikat abbażi tal-protezzjoni tas-saħħa pubblika. Meta l-Ġermanja u r-Rhineland-Palatinate jsostnu li impriża waħda biss hi responsabbli għar-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 f'ċertu reġjun, qed ifittxu li jiżguraw li l-impriża hi soġġetta għal superviżjoni intensivq ħafna, b'hekk jiggarantixxu l-protezzjoni tas-saħħa pubblika.
(170)
Madankollu, miżura mmirata biex tipproteġi s-saħħa pubblika ma tikkostitwixxix awtomatikament servizz ta’ interess pubbliku ġenerali - kuntrarjament għall-opinjoni tal-Ġermanja u l-BVerwG.
(171)
Għaldaqstant il-Kummissjoni ma tikkontestax li r-rimi tal-materjal tal-kategoriji 1 u 2 jinvolvi r-rimi tal-iskart li, minn natura tiegħu, hu ta’ theddida partikolari għas-saħħa. Hu għalhekk li r-Regolament (KE) Nru 1069/2009 jipprovdi għal sistema stretta ta’ kontrolli għall-istabbilimenti li jarmu dan l-iskart. Dawn id-dispożizzjonijiet ċertament jinvolvu kostijiet żejda għall-impriżi tar-rimi, iżda dawn il-kostijiet għandhom ikunu inklużi fit-tariffi u l-imposti.
(172)
F'dan ir-rispett ir-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 mhux differenti mir-rimi ta’ skart ieħor li, minn natura tiegħu, hu theddida partikolari għas-saħħa. Il-kost għar-rimi ta’ tali skart normalment għandu jitħallas minn min ikkaġunah u mhux mill-pubbliku.
(173)
F'dan il-każ is-servizz jinkludi r-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2. Għaldaqstant il-Kummissjoni għandha teżamina jekk dan is-servizz hux speċjalment differenti fl-essenza tiegħu mill-attivitajiet ekonomiċi oħra sabiex ikun fl-interess ġenerali, u mhux biss fl-interess tal-operaturi ekonomiċi li jipprofittaw minnu.
(174)
Fl-opinjoni tal-Kummissjoni ir-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 mhux differenti fundamentalment fir-rigward ta’ kontenut minn attivitajiet ekonomiċi oħra. Għal din ir-raġuni ma jistax ikun klassifikat bħala servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali.
(175)
Kontrarju għall-opinjoni tal-BVerwG, il-kontroll riġidu preskritt mir-Regolament (KE) Nru 1069/2009 ma jfissirx li r-rimi ta’ materjal tal-kateogriji 1 u 2 għandu jitqies bħala servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali.
(176)
Barra minn hekk, is-settur inkwistjoni hu regolat minn dispożizzjonijiet tal-liġi tal-Unjoni. B'mod partikolari, dawk id-dispożizzjonijiet jirrikjedu li n-niġġies iħallas għar-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2. Għaldaqstant ma hemm l-ebda skop biex il-karus pubbliku jħallas parti mill-kost, kif sabet il-Qorti tal-Ġustizzja fil-GEMO (47). Minħabba dawn id-dispożizzjonijiet speċifiċi tal-liġi tal-Unjoni m'hemmx iktar spazju għad-dispożizzjonijiet nazzjonali li jfittxu li jikklassifikaw r-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 bħala servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, li jitbiegħdu mil-liġi tal-Unjoni. Għaldaqstant il-klassifikazzjoni tiegħu bħala servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali hi eskluża.
(177)
L-aħħar nett fir-rigward tal-pretensjoni li r-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 iservi biex jipproteġi s-saħħa tal-bniedem, il-Kummissjoni tirreferi għas-sentenza tal-GEMO, fejn il-Qorti tal-Ġustizzja sostniet li l-Artikolu 107(1) tat-TFUE ma jagħmilx distinzjoni bejn miżuri ta’ intervent mill-Istat b'referenza għall-kawżi jew l-għanijiet tagħhom iżda jiddefinixxihom skont l-effetti tagħhom.
(178)
Għalhekk isegwi li fil-prinċipju, operator ekonomiku għandu jħallas il-kostijiet dovuti għad-dispożizzjonijiet regolatorji li jirregolaw it-twettiq tal-attività tiegħu bħar-regoli stretti dwar ir-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 f'dan il-każ. L-għan tal-protezzjoni tas-saħħa tal-bniedem hu kkunsidrat fil-ġustifikazzjoni tal-għotja ta’ dritt esklussiv fir-rigward tal-libertà tal-provvediment ta’ servizzi u fuq il-livell ta’ kompatibbiltà tal-għajnuna għall-bdiewa fuq is-suq intern.
(179)
Għal dawn ir-raġunijiet il-Kummissjoni tikkunsidra li r-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 ma jistax ikun klassifikat mill-Ġermanja bħala servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali.
9.1.1.2. Sussidjarjament: pagamenti ta’ kumpens mhumiex rekwiżiti fi kwalunkwe każ
(180)
Alternattivament il-Kummissjoni tinnota li l-ewwel kriterju ta’ Altmark jimplika wkoll il-valutazzjoni ta’ jekk il-pagamenti tal-kumpens humiex neċessarji għal servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali. Għaldaqstant anke jekk ir-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 kellu jikkostitwixxi servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, il-bżonn ta’ pagament ta’ kumpens għandu jkun eżaminat.
(181)
L-argumenti tal-Ġermanja u l-BVerwG ma jikkunsidrawx il-fatt li fis-sentenza tal-GEMO il-Qorti tal-Ġustizzja sostniet li l-obbligi li l-impriżi fdati bir-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 aċċettaw ma jiġġustifikawx il-kumpens mill-Istat għall-kostijiet involuti minħabba dawn l-obbligi. Il-Kostijiet kollha tar-rimi tal-materjal tal-kategoriji 1 u 2 għandhom jitħallsu minn dawk responsabbli għall-produzzjoni tagħhom, għax huma kost inerenti tal-attivitajiet ekonomiċi tal-bdiewa u l-biċċeriji.
(182)
Il-Qorti tal-Ġustizzja sostniet li l-kumpens tal-Istat għall-kostijiet li jirriżultaw minn dan l-obbligu mhumiex ġustifikati, peress li l-ispejjeż għandhom jitħallsu minn dawk responsabbli.
(183)
Kontrarju għall-opinjoni tal-BVerwG, il-kontroll riġidu preskritt mir-Regolament (KE) Nru 1069/2009 ma jimplikax li l-kost tar-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 jista' jsir minn pagamenti ta’ kumpens mill-Istat.
(184)
Fi kliem ieħor is-sempliċi eżistenza ta’ obbligu ta’ servizz pubbliku ma jimplikax neċessarjament li kumpens mill-Istat għall-kostijiet li jirriżultaw minn dan l-obbligu huma ġustifikati.
(185)
Fl-opinjoni tal-Kummissjoni il-Ġermanja ma tistax tiġġustifika l-kontributi annwali bħala kumpens mill-Istat għall-kost lil ZT li jirriżulta mill-obbligu tar-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2, peress li skont il-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas” il-kost kollu għandu jkun kopert mit-tariffi li ZT jimponi fuq dawk responsabbli għall-produzzjoni ta’ dak il-materjal.
9.1.2. Iż-żamma ta’ riżerva għall-epidemiji
(186)
Fir-rigward tal-kwistjoni jekk il-kapaċità ta’ riżerva, ikkunsidrata separatament, tistax tkun ikklassifikata bħala servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, il-punti segwenti għandhom ikunu nnotati: Skont il-liġi Ġermaniża, impriża li għandha monopolju reġjonali għar-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 għandha tiżgura li tista' tlaħħaq ma’ kwantità ogħla ta’ materjal fil-każ ta’ tifqigħa ta’ mard. Kif jidher mill-paragun bejn is-16-il Länder ippreżentat lill-gvern Ġermaniż, kullimkien ħlief fiż-żona ta’ ZT l-impriżi li jħaddmu l-impjanti tagħhom fi tlett xiftijiet iwettqu dan billi jħaddmuhom fil-weekend ukoll u, jekk neċessarju, billi jitrasferixxu materjal lil-Länder oħra. Fi kliem ieħor, l-obbligu li tinżamm riżerva għall-epidemiji ma toħloqx kostijiet żejda, għax ir-riżerva għall-epidemiji tista' tkun koperta bil-kapaċità żejda li hi disponibbli operazzjonalment.
(187)
Anke kieku kellu jkun hemm kostijiet żejda, kien ikollhom ikunu trasferiti lill-bdiewa u biċċeriji. Li jlaħħqu mal-użu ogħla ta’ materjal f'epidemija hu parti mill-kost inerenti fl-operazzjoni ta’ impjant għar-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2.
(188)
Il-fatt li s-sidien, i.e. l-awtoritajiet reġjonali u lokali, iġiegħlu l-impriżi tagħhom li jżommu riżerva għall-epidemiji b'att uffiċjali hu irrilevanti. Iż-żamma ta’ riżerva għall-epidemiji ma tistax tkun ikkunsidrata bħala servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali għal żewġ raġunijiet.
(189)
Jekk il-kapaċità żejda li hi disponibbli operazzjonalment - mingħajr kost żejjed - mhix biżżejjed biex tkopri r-riżerva għall-epidemiji preskritta biex b'hekk l-obbligu li tinżamm riżerva għall-epidemiji toħloq kostijiet addizzjonali ta’ investiment, il-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas” jirrikjedi li dawn il-kostijiet ikunu koperti mit-tariffi imposti. Dan mhux differenti mill-argumenti preċedenti fir-rigward tar-rimi ta’ skart ieħor (ara paragrafi (156) sa (185) fuq għad-dettal).
(190)
Jekk il-kapaċità żejda miżmuma hi ogħla minn dik attwalment rikjesta fil-każ ta’ epidemiji, m'hemmx interess pubbliku fiż-żamma ta’ dik il-kapaċità żejda.
(191)
F'din il-konnessjoni il-BVerwG sostna li għar-raġunijiet ta’ ikklassifikar tal-provvediment ta’ kapaċità ta’ riżerva huwa irrilevanti jekk ZT żammx kapaċità żejda li kienet pjuttost mhux bżonnjuża. L-awtoritajiet reġjonali u lokali waħedhom għandhom jiddeċiedu għandhomx jiffinanzjaw il-kapaċità żejda jew jinsistux li titnaqqas. Din kienet kwistjoni tar-responsabbiltà politika tal-awtoritajiet reġjonali u lokali, u mhux kwistjoni ta’ liġi dwar l-għajnuna (48). Dan l-argument ma jistax ikun aċċettat, peress li kapaċità pjuttost mhux neċessarja mhix probabbli li sservi l-interess pubbliku.
(192)
Kif eżaminat f'iktar dettal fis-sezzjoni 9.3, fil-każ ta’ ZT ir-riżerva preskritta għall-epidemiji tista' tkun koperta mill-kapaċità żejda li hi disponibbli operazzjonalment u pagamenti ta’ kumpents ma jistgħux ikunu ġustifikati bl-ebda mod.
(193)
Għal dawn ir-raġunijiet il-Kummissjoni tikkunsidra li l-obbligu li tinżamm riżerva għall-epidemiji ma jistax ikun ikkunsidrat servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali. Alternattivament, il-Kummissjoni tikkunsidra li ma tipprovdix ġustifikazzjoni għall-kontributi annwali bħala kumpens mill-Istat.
9.1.3. Rimi ta’ materjal tal-kategorija 3
(194)
Peress li ZT mhix fdata bir-rimi ta’ materjal tal-kategorija 3, ma tistax tkun ikklassifikata bħala servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali għal din ir-raġuni biss. Fi kwalunkwe każ ma tistax tkun ikklassifikata hekk għar-raġunijiet imniżżla fis-sezzjoni 9.1.1.
9.1.4. Sommarju
(195)
Għaldaqstant l-ewwel kriterju ta’ Altmark mhux sodisfatt f'dan il-każ.
(196)
Għaldaqstant il-konsiderazzjonijiet segwenti fir-rigward tat-tieni sar-raba' kriterji ta’ Altmark huma sempliċiment imniżżla b'mod sussidjarju.
9.2. It-tieni kriterju ta’ Altmark
(197)
It-tieni kriterju ta’ Altmark jirrikjedi li l-parametri abbażi ta’ liema hu kkalkolat il-kumpens għandhom ikunu mniżżla oġġettivament u b'mod trasparenti minn qabel. Għaldaqstant jekk Stat Membru jikkompensa impriża għat-telf mingħajr ma jniżżel il-parametri minn qabel, dan jikkostitwixxi vantaġġ skont it-tifsira fl-Artikolu 107(1) tat-TFUE,
(198)
F'dan il-każ trid issir distinzjoni bejn il-perjodu mill-1979 sa 2008 u l-perjodu mill-2009 sal-2012.
9.2.1. Perjodu mill-1979 sal-2008
(199)
Il-Verbandsordnung adottat fit-28 ta’ Ottubru 1994 ippermetta lil ZT li jkopri t-telf kollu magħmul fis-sena finanzjarja bil-kontribut annwali. Madankollu, kif qalet il-Ġermanja, il-kontributi annwali kienu maħsuba biex jiffinanzjaw il-kostijiet li għamlet ZT biex iżżomm ir-riżerva għall-epidemiji.
(200)
Madankollu, fil-Verbandsordnung tal-1994 m'hemmx indikazzjonijiet fir-rigward tad-daqs tar-riżerva għall-epidemiji li ZT kellu jżomm jew fir-rigward tal-parametri għall-kalkolazzjoni tar-riżerva. It-telf magħmul mhux indikatur oġġettiv tal-kost tar-riżerva għall-epidemiji, peress li d-daqs tat-telf jiddependi fuq għadd kbir ta’ fatturi li m'ghandhomx x'jaqsmu mal-kost tar-riżerva għall-epidemiji.
(201)
Għaldaqstant l-ebda metodu oġġettiv u trasparenti ma kien imniżżel minn qabel li seta' jagħmel possibbli l-kalkolu tal-kost għar-riżerva għall-epidemiji. Għaldaqstant it-tieni kriterju ta’ Altmark mhux sodisfatt għall-perjodu mill-1979 sal-2008.
9.2.2. Perjodu mill-2009 sal-2012
(202)
Il-Verbandsordnung kien emendat fit-2 ta’ Frar 2010 b'effett retroattiv mill-1 ta’ Jannar 2009. F'§ 10(2) id-daqs tar-riżerva għall-epidemiji li għandha tinżamm hu mniżżel espliċitament. Skont § 9(2) u § 10(4) il-kostijiet għar-riżerva għall-epidemiji u għaldaqstant id-daqs tal-kontribut annwali għandu jitniżżel qabel il-bidu tas-sena finanzjarja permezz tal-istatut dwar il-baġit.
(203)
F'§ 10(5) tal-Verbandsordnung ġdid kienu introdotti regoli għall-kalkolu tal-kost tar-riżerva għall-epidemiji. Skont l-istudju Fraunhofer, proporzjon tal-kostijiet totali tal-kapaċità huma allokati lir-riżerva preskritta għall-epidemiji. Il-Verbandsordnung u l-istatuti tal-baġit annwali jniżżlu l-parametri bżonnjużi għall-kalkolu tal-kostijiet. Il-Kummissjoni ivverifikat li l-parametri huma oġġettivi u raġonevoli u li l-metodu ta’ kalkolu hu mniżżel b'mod mhux ekwivoku u trasparenti. Għaldaqstant għas-snin mill-2010 il-kontributi annwali huma ddeterminati minn qabel abbażi ta’ parametri oġġettivi u trasparenti.
(204)
Għalhekk ir-rekwiżit ta’ trasparenza tat-tieni kriterju ta’ Altmark huma sodisfatti għas-snin 2010 sal-2012. Madanakollu, fl-istess ħin, għandu jkun notat li għalkemm il-Kummissjoni taċċetta li l-kalkoli għandhom isiru minn qabel u b'mod trasparenti, tikkonsidra li l-formola tal-kalkolu użata mhix kapaċi tipprevjeni kumpens żejjed skont it-tifsira tat-tielet kriterju ta’ Altmark.
(205)
Għas-sena 2009, min-naħa l-oħra, ir-regoli għall-kalkolu tal-kost, tal-istatut tal-baġit u tad-daqs tal-kontribut annwali huma ffissati retroattivament u mhux minn qabel. Għaldaqstant it-tieni kriterju ta’ Altmark mhux sodisfatt għas-sena 2009.
9.3. It-tielet kriterju ta’ Altmark
(206)
It-tielet kriterju ta’ Altmark jirrikjedi li l-kumpens m'għandux jeċċedi dak li hu neċessarju għall-kopertura, totali jew parzjali, tal-kostijiet għas-sodisfazzjoni tal-obbligi tas-servizz pubbliku li jikkunsidraw l-introjtu miksub u profitt adegwat meta jkunu sodisfatti dawn l-obbligi.
(207)
Fil-kalkolu tal-kost biex ikunu sodisfatt l-obbligu tas-servizz pubbliku, il-Kummissjoni tapplika l-metodu ta’ kostijiet-netti-evitati(net-avoided-cost) (49). Il-kostijiet netti li huma neċessarji jew għandhom ikunu neċessarji għat-twettiq tal-obbligu tal-proviżjoni ta’ servizzi pubbliċi huma kkalkolati bħala d-differenza bejn il-kostijiet netti tal-fornitur tas-servizz li jirriżultaw milli jkun issodisfatt l-obbligu tas-servizz pubbliku u l-kostijiet netti tal-fornitur tas-servizz mingħajr dak l-obbligu. Attenzjoni partikolari għandha tingħata biex tiżgura li kostijiet jew dħul li l-fornitur tas-servizz ma kienx iħallas jew jagħmel kieku ma kienx hemm obbligu ta’ servizz pubbliku huma evalwati b'mod korrett. Fil-kalkolu tal-kostijiet netti, il-vantaġġ lill-fornitur tas-servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali għandu jkun eżaminat, jekk possibbli inklużi l-vantaġġi immaterjali (50).
(208)
Skont § 10(2) tal-Verbandsordnung tat-2 ta’ Frar 2010 id-daqs tar-riżerva għall-epidemiji li għandha tinżamm mill-2009 għandha tkun 7 110 tunnellata, li huma pproċessati f'perjodu ta’ sitt ġimgħat. Fir-rigward tat-tunnellata fil-ġimgħa, ZT ħadet passi biex tiżgura li fil-każ ta’ epidemija 1 185 tunnellata fil-ġimgħa iktar mill-kwantitajiet normali jistgħu jkunu pproċessati fuq perjodu ta’ sitt ġimgħat (51).
(209)
Il-Ġermanja targumenta li l-kontributi annwali jikkompensaw għall-kostijiet netti li tagħmel ZT biex iżżomm ir-riżerva għall-epidemiji. Għalkemm il-Verbandsordnung kellu biss obbligu espliċitu għaż-żamma ta’ riżerva għall-epidemiji mindu kien emendat fit-2 ta’ Frar 2010, ZT żammet riżerva għall-epidemiji qabel dan u kellha ġġarrab il-kostijiet li rriżultaw minn dan. B'mod partikolari, skont ir-regoli dwar l-imposti fir-Rhineland-Palatinate, ZT ma kinitx tista' tinkludi dawn il-kostijiet fl-imposti għar-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2.
(210)
Abbażi tal-istudju Fraunhofer, il-Ġermanja tikkalkola l-kostijiet tar-riżerva għall-epidemiji bħala madwar nofs l-kostijiet kollha tal-faċilitajiet, peress li r-rata tal-utilizzazjoni tal-kapaċità li hi teknikament possibbli matul il-ġimgħa - i.e. f'operazzjoni b'ħamest ijiem bi tliet xiftijiet - hi inqas minn 50 %.
(211)
Il-Kummissjoni ser turi fil-paragrafi li jmiss li kontrarju għall-kalkoli tal-Ġermanja, ZT ma ġarbitx kostijetr netti bħala rizultat taż-zamma ta’ riżerva għall-epidemiji tad-daqs preskritt. Il-kostijiet ċitati mill-Ġermanja jinkludi l-kost għall-kapaċità żejda li hi disponibbli operazzjonalment, li għandu jkun kopert minn imposti, u l-kost tal-kapaċità żejda li tirriżulta minn nuqqas ta’ utilizzazzjoni tal-impjanti.
9.3.1. Kopertura tar-riżerva preskritta għall-epidemiji mill-kapaċità operazzjonali ta’ ZT li mhix użata
(212)
Ir-rapport Böckenhoff tal-1991 eżamina għall-ewwel darba jekk kienx hemm il-bżonn li jinbena impjant ikbar għar-rimi sabiex tkun żgurata biżżejjed kapaċità fil-każ ta’ epidemija. Wasal għall-konklużjoni kontrarja, minħabba li fl-operazzjoni normali l-impjant tar-rimi jaħdem għal ħamest ijiem b'żewġ xiftijiet u l-kapaċità żejda operazzjonali għat-tielet xift kienet ikkunsidrat bħala riżerva għall-epidemiji adegwata.
(213)
Matul iż-żmien ħafna mill-impriżi tar-rimi mxew għall-użu parzjali tat-tielet xift, anke fl-operazzjoni normali, jew għal żewġ xiftijiet is-Sibtijiet f'ħinijiet meta hemm qċaċet fil-kwantitajiet għar-rimi. Dan ifisser li hemm utilizzazzjoni aħjar tal-kapaċità fl-operazzjoni normali u ser ikollu jsir iktar użu mill-kapaċità żejda disponibbli fi tmiem il-ġimgħa fil-każ ta’ epidemija.
(214)
Madankollu, kalkoli ddettaljati għal xenarji varji fil-letteratura teknika iktar reċenti (52) kkonfermaw is-sejbiet bażiċi tar-rapport Böckenhoff li ma kienx hemm bżonn investiment addizzjonali fil-kapaċità żejda għall-ġlieda kontra l-epidmiji, iżda minflok il-kapaċità żejda disponibbli bħala t-tielet xift fost il-ġimgħa u xiftijiet fi tmiem il-ġimgħa huma biżżejjed għar-rimi ta’ karkassi żejda tal-annimal li jirriżultaw minn epidemija. Hawn issir kunsiderazzjoni għall-utilizzazzjoni ogħla tal-kapaċità f'operazzjoni normali. Il-każijiet ta’ epidemija kkunsidrati huma l-iktar limitati lokalment u tifqigħat fil-qosor tal-marda tad-deni tal-ħnieżer klassika (CSF) jew il-marda tal-ilsien u d-dwiefer (FMD).
(215)
Ir-riżerva għall-epidemiji mniżżla fil-Verbandsordnung tat-2 ta’ Frar 2010, li tammonta għal 1 185 tunnellata fil-ġimgħa li ZT għandha tagħmel disponibbli matul perjodu ta’ sitt ġimgħat fil-każ ta’ epidemija hi mmirata lejn tifqigħat limitati lokalment ta’ CSF u FMD. Id-daqs tar-riżerva għall-epidemiji hu bbażat fuq l-istudju tal-ISPA-RP, li juri li l-kwantitajiet żejda tal-karkassi tal-annimali li għandhom ikunu mistennija fil-każ ta’ epidemiji ta’ żmien qasir f'żona koperta mill-assoċjazzjoni jaqgħu f'din l-ordni ta’ kobor.
(216)
Ir-riżerva għall-epidemiji speċifikata ta’ 1 185 t/ġimgħa toqgħod flimkien mal-kapaċità mhux użata ta’ 2 819 t/ġimgħa disponibbli għall-perjodu rekwiżit ta’ sitt ġimgħat. Il-kapaċità mhux użata li hi verament disponibbli hi konsiderevolment iktar minn darbtejn id-daqs li hemm bżonn. Kif jidher mit-tabella segwenti, ZT tista' tkopri r-riżerva preskritta għall-epidemiji b'kapaċità żejda operazzjoanli disponibbli fuq żmien qasir bil-lejl u fi tmiem il-ġimgħa - bħal f'Länder oħra. Il-kapaċità żejda operazzjonali ta’ 2 376 tunnellata fil-ġimgħa disponibbli f'operazzjoni ta’ tliet xiftijiet fuq sebat ijiem għal tul ta’ sitt ġimgħat hi madwar id-doppju tar-riżerva preskritta għall-epidemiji ta’ 1 185 tunnellata fil-ġimgħa.
(217)
Anke jekk wieħed jassumi li l-kapaċità tal-impjant mhix utilizzata kompletament fl-operazzjoni ta’ tliet xiftijiet fuq sebat ijiem jew mhux użata kontinwament għal sebat ijiem, kapaċità żejda operazzjonali suffiċjenti hi disponibbli biex tiżgura r-riżerva għall-epidemiji li hemm bżonn. Ladarba skont il-paragun tar-riżerva preskritta għall-epidemiji ta’ 1 185 tunnellata fil-ġimgħa mal-kapaċità żejda disponibbli fl-impjanti ta’ ZT skont l-istudju ISPA-RP (53), ZT għandu kapaċità żejda operazzjonali suffiċjenti bil-lejl u fi tmiem il-ġimgħa:
Tabella 3
Il-kapaċità żejda operazzjonali mqabbla mar-riżerva preskritta għall-epidemiji (ibbażata fuq utilizzazzjoni ta’ kapaċità medja mill-1998 sal-2009)
Tip ta' operazzjoni
Kapaċità totali
Kapaċità żejda disponibbli
Riżerva għallepidemija skont il-Verbandsordnun g
Kapaċità żejda wara li titnaqqas ir-riżerva għallepidemiji
Minħabba l-livell ta' utilizzazzjoni
Minħabba fatturi operazzjonali
Total
Total
Żewġ xiftijiet fuq ħamest ijiem kapaċità massima
2 160
443
443
Tliet xiftijiet fuq ħamest ijiem kapaċità massima
3 240
443
1 080
1 523
1 185
338
Tliet xiftijiet fuq sebat ijiem kapaċità normali
3 864
443
1 704
2 147
962
Tliet xiftijiet fuq sebat ijiem kapaċità massima
4 536
443
2 376
2 819
1 634
(218)
Dan, għalhekk, jikkonferma li ZT - bħal impriżi fil-Länder l-oħra - għandha kapaċità żejda operazzjonali suffiċjenti għar-riżerva għall-epidemiji. Għalhekk ZT qatt ma kellha bżonn tibni kapaċità addizzjonali biex tipprovdi riżerva għall-epidemiji. Għaldaqstant ZT ma ġarbitx xi kostijiet netti mill-obbligu.
(219)
Madankollu, ZT targumenta li skont il-liġi, ZT ma tistax tinkludi taħt il-kostijiet għar-rimi, il-kostijiet għall-kapaċità żejda li hi wżata biss fil-każ ta’ epidemiji, peress li din ir-riżerva tal-epidemiji tkun ta’ benefiċċju pubbliku.
(220)
Madanakollu, ir-riżultati tal-istħarriġ tal-Länder u l-kuntratti tal-kwerelanti li kienu ppreżentati juru, li irrispettivament mill-forma legali tal-impriża tar-rimi jew tar-regola tal-kalkolu li għandha tkun applikata, il-kostijiet kollha tal-kapaċità huma ffinanzjati minn dħul operatorju mingħajr eċċezzjoni. Dan jidher ukoll b'mod ċar mill-§ 8 KAG RP, li jgħid li “il-kostijiet sottostanti l-imposti għall-użu u kontributi rikorrenti għandhom ikunu determinati skont il-prinċipji tan-negozju tal-kontabbiltà abbażi tal-kost”. Fi kliem ieħor il-kost tal-kapaċità żejda operazzjonali għandu jkun inkluż fl-imposti b'mod proporzjonali, peress li hemm konnessjoni kawżali mar-rimi ta’ materjal intern u estern f'operazzjoni normali.
(221)
Il-BVerwG ukoll sab b'mod korrett fis-sentenza tiegħu li l-kost għall-kapaċità żejda operazzjonali għandu jkun iffinanzjat mir-rimi ta’ materjal intern u estern (54). Għalhekk jekk - bħal fil-każ ta’ ZT - ir-riżerva preskritta għall-epidemiji tista' tkun ipprovduta mill-kapaċità żejda operazzjoanli, ma hemmx bżonn ta’ kontribut annwali.
(222)
Finalment il-Ġermanja targumenta b'ġustifikazzjoni għall-kontribut annwali li l-kostijiet tal-kapaċità żejda operazzjonali fit-tielet xift matul il-ġimgħa huma riżultat tal-obbligu taż-żamma ta’ riżerva għall-epidemiji. Mingħajr dan l-obbligu, ZT tkun tista' tagħmel użu totali tal-kapaċità massima teknika tagħha f'operazzjoni ta’ ħamest ijiem bi tliet xiftijiet.
(223)
Madankollu, il-Ġermanja ma ġabet l-ebda evidenza li turi li ma jkunx hemm iktar kapaċità żejda operazzjonali fost il-ġimgħa kieku ma kienx hemm obbligu li tinżamm riżerva għall-epidemiji. Minflok jidher - per eżempju mill-istudju ISPA-NS - li anke impriżi li jarmu biss materjal tal-kategorija 3 u li għalhekk m'għandhom l-ebda obbligu li jżommu riżerva għall-epidemiji, għandhom kapaċità żejda konsiderevoli u jiffinanzjaw il-kostijiet kollha tagħhom tal-kapaċità permezz tal-imposti tagħhom.
9.3.2. Kapaċità żejda disponibbli li taqbeż ir-riżerva preskritta għall-epidemiji
(224)
Kif tindika t-Tabella 3, ZT għandha ferm iktar kapaċità żejda milli hemm bżonn biex tipprovdi r-riżerva preskritta għall-epidemiji. Il-kapaċità żejda disponibbli f'terminu qasir hi iktar mid-doppju li hemm bżonn fil-każ ta’ tifqigħa ta’ marda. Il-Figura 2 turi li f'xi snin sa 25 % tal-kapaċità normali biss baqgħet ma ntużatx f'operazzjoni ta’ ħamest ijiem b'żewġ xiftijiet. Il-kost tal kapaċità żejda li ma hemmx bżonn għar-riżerva preskritta għall-epidemiji ma jistax ikun inkluż fil-kostijiet netti. Għalhekk il-kalkolu tal-kostijiet netti ppreżentati mill-Ġermanja għandu jiġi miċħud, għaliex jattribwixxu b'mod żbaljat il-kost tal-kapaċità żejda kollha lir-riżerva għall-epidemiji.
(225)
L-istudji ISPA-RP u Fraunhofer juru li l-kapaċità żejda disponibbli ta’ ZT kienet biżżejjed biex tlaħħaq ma’ tifqigħa tal-FMD madwar il-Land għal tliet xhur. Madankollu ZT qatt ma kellha bżonn iżomm riżerva għall-epidemiji għal perjodu itwal minn sitt ġimgħat. Fi kliem ieħor il-membri tal-assoċjazzjoni qatt ma obbligaw lil ZT li jkollha riżerva fit-tul għall-epidemiji disponibbli għal iktar minn sitt ġimgħat sabiex ZT tkun tista' tlaħħaq ma’ tifqigħa fit-tul tal-marda madwar il-Land. Il-paragun mal-kapaċità li hemm bżonn biex tlaħħaq ma’ tifqigħa tal-FMD madwar il-Land kollu huwa irrilevanti (55).
(226)
Il-fatt li l-kapaċità tal-impjant ta’ ZT hi sostanzjalment ogħla minn dik rikjesta mill-Verbandsordnung hi korroborata mis-segwenti: ZT hi obbligata mill-Verbandsordnung li tipproċessa materjal intern tal-Kategoriji 1 u 2 li jammonta għal madwar 900 tunnellata fil-ġimgħa (56). Jekk ir-riżerva preskritta għall-epidemiji ta’ 1 185 tunnellata fil-ġimgħa tkun miżjuda wkoll, ZT jkollu bżonn impjant b'kapaċità ta’ 2 085 tunnellata fil-ġimgħa b'operazzjoni ta’ tliet xiftijiet fuq sebat ijiem sabiex jissodisfa l-obbligi tiegħu skont il-Verbandsordnung.
(227)
Fil-fatt però, l-impjanti ta’ ZT għandhom kapaċità possibbli massima ta’ 4 536 tunnellata fil-ġimgħa. ZT imbagħad, jopera impjant bid-doppju tal-kapaċità li hemm bżonn għall-kompiti mniżżla fil-Verbandsordnung. Peress li ZT għandha kapaċità ferm ikbar milli hemm bżonn biex twettaq il-kompiti pubbliċi tagħha, ma tistax tkun ġarbet kostijiet netti minħabba l-obbligu li żżom riżerva għall-epidemiji.
9.3.3. Sommarju
(228)
Bħala konklużjoni jista' jingħad li l-Ġermanja ma kinitx kapaċi turi li ZT ġarbet kostijiet netti mill-obbligu li jżżomm riżerva għall-epidemiji. Eżami wera li l-kontributi annwali jiffinanzjaw il-kost għall-kapaċità żejda li hi disponibbli operazzjonalment f'operazzjoni normali (u li għalhekk għandha tkun iffinanzjata minn miżati u imposti għal dawn is-servizzi) jew li hi disponibbli għax sar użu insuffiċjenti fl-impjanti ta’ ZT.
9.4. Ir-Raba' kriterju ta’ Altmark
(229)
Ir-raba' kriterju ta’ Altmark jgħid li, fejn impriża li għandha tissodisfa obbligu ta’ servizz pubbliku mhix magħżula fi proċedura ta’ akkwist pubbliku li jippermetti selezzjoni ta’ min qed jagħmel l-offerta li hu kapaċi li jipprovdi dawk is-servizzi bl-inqas kost għall-komunità, il-livell ta’ kumpens li hemm bżonn għandu jkun determinat abbażi tal-analiżi tal-kostijiet li impriża tipika u mmexxija tajjeb kienet iġġarrab biex twettaq dak l-obbligu, waqt li jitqiesu l-irċevuti rilevanti u profit raġonevoli għat-twettiq tal-obbligi.
(230)
L-erba' kriterji ta’ Altmark huma eċċezzjoni għall-prinċipju li l-pagamenti ta’ kumpens jikkostitwixxu vantaġġ. Għaldaqstant huma l-Istati Membri li jridu jippruvaw li dawn intlaħqu.
(231)
ZT ma kinitx magħżula permezz ta’ proċedura ta’ akkwist pubbliku, u l-Ġermanja lanqas ma pproduċiet evidenza li ZT kienet impriża tipika u mmexxija tajjeb. Għaldaqstant il-Ġermanja naqset milli turi li r-raba' kriterju ta’ Altmark intlaħaq. L-imposti għoljin għar-rimi ta’ karkassi tal-annimali fir-Rhineland-Palatinate u l-bżonn għall-iffinanzjar permezz ta’ kontribut annwali li ma jeżistix fl-ebda Land ieħor, ukoll jissuġġerixxu li ZT mhix impriża tipika u mmexxija sew.
(232)
Għaldaqstant ir-raba' kriterju ta’ Altmark mhux sodisfatt.
(233)
Il-BVerwG sostna li r-raba' kriterju ta’ Altmark ma applikax għal ZT peress li l-kontribut annwali ma kienx bħala kumpens għalih għall-kostijiet żejda mġarba minħabba l-obbligu ta’ servizz pubbliku f'kuntest ta’ attività li hi fi kwalunkwe sens ieħor kummerċjali, iżda biex jiffinanzjaw twettiq uffiċjali ta’ kompitu pubbliku lil hinn mis-suq. In-natura uffiċjali tat-twettiq ta’ dan il-kompitu tirriżulta, fl-opinjoni tal-BVerwG, minn deċiżjoni politika tal-awtoritajiet reġjonali u lokali li huma membri tal-assoċjazzjoni biex jagħtu internament ir-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2. Il-BVerwG ibbaża l-interpretazzjoni tiegħu fuq is-senstenza tal-Qorti tal-Ġustizzja fis-Stadtreinigung Hamburg (57).
(234)
Fl-opinjoni tal-BVerwG ir-raba' kriterju ta’ Altmark jippresupponi li l-obbligu tas-servizz pubbliku għandu jitwettaq minn impriża privata. Peress li dan ma kienx il-każ għax l-għotja hija interna, ir-raba' kriterju ta’ Altmark ma japplikax għal impriża fdata permezz tal-għotja interna (58).
(235)
Il-Kummissjoni ma taqbilx mal-opinjoni tal-BVerwG. L-ewwel nett ma hemm l-ebda indikazzjoni li r-raba' kriterju ta’ Altmark kif kien formulat mill-Qorti tal-Ġustizzja mhux applikabbli fil-każ ta’ għotja interna. Kontrarjament: billi tat żewġ alternattivi (jew proċedura ta’ akkwist pubbliku jew analiża tal-kostijiet li jkollha impriża tipika mmexxija tajjeb) il-Qorti tal-Ġustizzja wriet li r-raba' kriterju ta’ Altmark japplika anke jekk ma saritx l-ebda proċedura ta’ akkwist pubbliku, u għaldaqstant speċjalment fil-każ ta’ għotja interna.
(236)
Is-sentenza f'Stadtreinigung Hamburg ikkonċernat biss fejn jeżisti obbligu għall-għotja u fejn le. Assolutament l-ebda konklużjoni ma tista' ssir fir-rigward tal-liġi dwar l-għajnuna. Kontrarjament: it-tieni alternattiva tar-raba' kriterju ta’ Altmark tikkonċerna preċiżament il-każ fejn ma hemm l-ebda obbligu biex issir proċedura ta’ akkwist pubbliku.
(237)
Barra minn hekk, il-BVerwG jitlaq mill-assunzjoni li l-monopolju reġjonali ta’ ZT fisser li ma kienx hemm kompetizzjoni ma’ impriżi oħra u li jista' ma jkun hemm l-ebda distorsjoni tal-kompetizzjoni. Madankollu, id-distorsjoni tal-kompetizzjoni, hi element kostitwenti separat tal-kunċett ta’ għajnuna li hu distint mill-element ta’ vantaġġ ekonomiku (il-kuntest li fih l-erba' kriterji ta’ Altmark kienu żviluppati). L-element kostitwenti tad-distorsjoni ta’ kompetizzjoni jintlaħaq f'dan il-każ (ara s-Sezzjoni 8.3). Il-Kummissjoni ukoll ikkonfermat espliċitament fil-paragrafu 37 tal-komunikazzjoni tagħha dwar l-applikazzjoni tar-regoli ta’ għajnuna tal-Unjoni Ewropea dwar il-kumpens għat-twettiq ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali (il-komunikazzjoni dwar is-SGEI) (59) li għotja interna ma teskludix id-distorsjoni tal-kompetizzjoni.
(238)
Finalment, l-enfasi magħmul mill-BVerwG fuq in-natura uffiċjali tal-attività ta’ ZT toħloq il-kwistjoni ta’ jekk il-BVerwG ċaħadx impliċitament l-applikabilità tar-raba' kriterju ta’ Altmark peress li assuma li ZT ma kinitx qed twettaq attività ekonomika. Dan, ukoll, hu żbaljat: ZT toffri servizz għal ħlas, u għaldaqstant, qiegħda twettaq attività ekonomika (ara s-Sezzjoni 8.2). Il-Kummissjoni wkoll ikkonfermat dan espliċitament fil-paragrafu 13 tal-komunikazzjoni dwar is-SGEI.
9.5. Konklużjoni fir-rigward tal-eżistenza ta’ vantaġġi ekonomiċi għal ZT
(239)
Kuntrarjament għas-sentenza tal-BVerwG u l-argument tal-Ġermanja, il-kriterji tas-sentenza ta’ Altmark mhumiex sodisfatti. L-ewwel nett, il-kontributi annwali ma jistgħux ikunu ġustifikat fl-essenza tagħhom bħala pagamenti ta’ kumpens mill-Istat għal obbligi ta’ ZT, peress li l-kostijiet kollha assoċjati ma’ dawn l-obbligi għandhom ikunu koperti minn introjtu minn imposti. It-tieni nett, ġie muri li kontrarjament għal dak li ssostni l-Ġermanja, ZT ma soffritx kostijiet netti bħala riżultat tal-obbligu li jżżomm riżerva għall-epidemiji. Il-kostijiet ċitati mill-Ġermanja jirrelataw jew mal-kapaċità operazzjonali żejda, li għandhom ikunu koperti mid-dħul mill-imposti u mill-profitti, jew mal-kapaċità żejda li tmur lil hinn mir-riżerva preskritta għall-epidemiji. It-tilet ħaġa, sal-2010 il-parametri għall-kalkolu tal-kontributi annwali ma kinux iffissati minn qabel u bit-trasparenza neċessarja. Finalment, il-Ġermanja ma wrietx li ZT hi impriża tipika u mmexxija tajjeb.
(240)
Għaldaqstant il-kontributi annwali taw vantaġġ ekonomiku lil ZT.
(241)
Jekk il-kost tar-riżerva għall-epidemiji, ikkalkolata b'mod żbaljat mill-Ġermanja, huwa allokat korrettament skont l-għan għas-servizzi differenti pprovduti - ir-rimi tal-materjal tal-kategoriji 1 u 2, ir-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 minn Baden-Württemberg u Hessen, u r-rimi ta’ materjal tal-kategorija 3 - il-vantaġġi ekonomiċi li kisbet ZT fuq is-swieq varji mill-kontributi annwali fuq is-swieq varji jsiru aħtar viżibbli.
(242)
Is-Sezzjonijiet segwenti ser juru li l-kontributi annwali fil-fatt ma kkumpensawx għat-telf dovut għall-fatturi segwenti:
(a)
kwalità baxxa tal-ipproċessar ta’ materjal tal-kategorija 3;
(b)
kapaċità mhux utilizzata biżżejjed;
(c)
imposti iktar baxxi mill-kost għar-rimi f'Hessen tat-Tramuntana u Ċentrali;
(d)
imposti iktar baxxi mill-kost għar-rimi ta’ materjal intern.
9.5.1. Telf minn rimi ta’ materjal intern u estern meta l-kostijiet tar-riżerva għall-epidemiji kkalkolati b'mod żbaljat huma allokati skont l-għan
(243)
Abbażi tal-kontijiet ta’ profitt u telf ta’ ZT li kienu ppreżentati għas-snin mill-2002 sal-2009, il-kostijiet allegati kollha tar-riżerva għall-epidemiji kienu allokati skont l-għan skont l-operazzjoni tal-impjant fuq bażi ta’ ħamest ijiem b'żewġ xiftijiet.
(244)
L-ewwel nett, għandu jkun notat li raġuni ewlenija għall-kostijiet għolja tal-kapaċità żejda hi l-utilizzazzjoni baxxa tal-impjant ta’ ZT. Għaldaqstant dawn il-kostijiet tal kapaċità żejda dovuti għal nuqqas ta’ utilizzazzjoni tagħha waqt operazzjoni normali għandhom jitneħħew.
(245)
Kif jidher mill-istatistika dwar l-utilizzazzjoni fit-Tabella 3 (il-kolonna “kapaċità zejda dovuta għar-rata ta’ utilizzazzjoni”) ZT qatt ma użat l-kapaċità teknika disponibbli fl-operazzjoni ta’ ħamest ijiem b'żewġ xiftijiet. Speċjalment mill-2002, ir-rata ta’ utilizzazzjoni waqgħet bil-kbir bħala riżultat ta’ tnaqqis kbir fil-materjal intern. Il-kejl użat għal-livell ta’ utilizzazzjoni baxxa hi l-kapaċità żejda fl-operazzjoni ta’ ħamest ijiem bi tliet xiftijiet. Il-punt ta’ referenza użat għall-kalkolu tal-utilizzazzjoni baxxa kien l-ogħla livell ta’ utilizzazzjoni miksub fl-operazzjoni ta’ ħamest ijiem b'żewġ xiftijiet, li kien 101 855 tunnellata fl-2002. Bħala medja din hi utilizzazzjoni baxxa ta’ 13 fil-mija.
(246)
Kif jidher mill-kolonna korrispondenti (“kapaċità żejda dovuta għar-rata ta’ utilizzazzjoni”) fit-Tabella 4, il-kost medju ta’ utilizzazzjoni baxxa f'operazzjoni normali jammonta għal EUR 434 304. ZT għandha tieħu r-responsabbiltà kummerċjali għal dan il-kost, għaliex hu r-riżultat tal-operazzjoni ta’ impjant li mhux utilizzat kompletament waqt operazzjoni normali.
(247)
Il-kostijiet tal-kapaċità żejda operazzjonali huma mqassma skont il-proporzjon tal-użu fl-operazzjoni ta’ ħamest ijiem b'żewġ xiftijiet. Għaldaqstant il-kostijiet tal-kapaċità żejda operazzjonali huma mqassma proporzjonalment bejn is-servizzi interni u dawk esterni. Fl-istess ħin issir distinzjoni fit-Tabella 4 hawn isfel bejn il-kostijiet tal-kapaċità żejda operazzjonali tal-ġbir u tal-ipproċessar.
(248)
Bħala medja matul il-perjodu mill-2002 sal-2009 ZT ma kinitx kapaċi tkopri l-kostijiet tal-kapaċità żejda operazzjonali mill-fatturat fuq is-servizzi tagħha interni jew esterni. Il-kolonna “marġini tal-kontribut II” turi telf annwali medju ta’ EUR 1 198 257 fuq servizzi esterni u ta’ EUR 1 140 898 fuq servizzi interni.
Tabella 4
Rapport tal-profitti u t-telf
(f'EUR)
Bhejjem mejta
Skart tal-biċċeriji
Materjal Intern
Kol. 1 + 2
Materjal tal-kategorija 3
BW u Hessen
Utilizzazzjoni baxxa
Materjal estern
Kol. 4 + 5 + 6
Total
Kol. 3 + 7
(1)
Fatturat
3 624 234
5 130 693
8 754 926
[…]
[…]
[…]
(2)
Kostijiet mogħtija minn ZT
3 624 234
3 877 155
7 501 388
[…]
[…]
[…]
[…]
(3)
Fatturat
3 624 234
5 130 693
8 754 926
[…]
[…]
[…]
[…]
(4)
-
Kostijiet ikkoreġuti
3 624 234
5 077 019
8 701 252
[…]
[…]
[…]
[…]
(5)
Kontribut li jkopri I
53 674
53 674
[…]
[…]
[…]
[…]
(6)
-
Kapaċità żejda (KŻ) dovuta għar-rata ta' utilizzazzjoni
[…]
[…]
[…]
(7)
-
Ġbir tal-KŻ operazzjonali
70 077
236 780
306 857
[…]
[…]
[…]
[…]
(8)
-
Proċessar tal-KŻ operazzjonali
201 993
685 722
887 715
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(9)
Kontribut li jkopri II
- 272 071
- 868 828
-1 140 898
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(10)
-
Kostijiet fissi mhux allokati
[…]
(11)
Kontribut li jkopri III
[…]
(12)
+
Kontribut annwali
[…]
(13)
Profitt jew telf
[…]
Ringieli 1 u 2: Informazzjoni provduta minn ZT
ZT ma tirrekordjax id-dħul mir-rimi tal-materjal tal-kategorija 3 separatament fil-kontabbiltà abbażi tal-kost; minflok, bħal ma tagħmel b'introjtu ieħor mill-prodotti (eż. minn xaħmijiet u żjut) tnaqqashom mill-kostijiet totali, li imbagħad huma allokati bejn skart intern mill-biċċeriji, materjal tal-kategorija 3 u materjal minn Baden-Württemberg u Hessen. Madankollu peress li jinħoloq kont separat għall-materjal tal-kategorija 3 f'dak li jsegwi, l-introjtu mir-rimi ta’ materjal tal-kategorija 3 għandu jitneħħa mill-kostijiet totali.
Ringieli 3 sa 5: Kalkolu tal-marġini ta’ kontribut I
Biex jintlaħaq il-kost ikkorreġut, l-introjtu mill-ipproċessar ta’ materjal tal-kategorija 3 li hu mnaqqas mill-kostijiet hu allokat proporzjonalment bejn il-kost tal-iskart tal-biċċeriji intern, materjal tal-kategorija 3 u materjal minn Baden-Württemberg u Hessen. Għaldaqstant id-differenża fil-kostijiet totali bejn ringiela (2) u ringiela (4) tikkorrispondi għad-dħul mir-rimi ta’ materjal tal-kategorija 3 fir-ringiela (3).
Peress li d-dejta ma kinitx disponibbli, il-Kummissjoni ma setgħetx tivverifika jekk ZT allokatx il-kostijiet totali fir-ringieli (2) sa (3) korrettement bejn is-servizzi differenti. B'mod partikolari għandu jkun notat li r-rimi ta’ karkassi tal-annimali jammonta għal proporzjoni eċċessivament kbira tal-kostijiet tal-kapaċità. Għaldaqstant il-kontribut li jkopri I għall-iskart tal-biċċeriji intern, materjal tal-kategorija 3 u materjal minn Baden-Württemberg u Hessen jista' jkun li tqiegħed għoli wisq.
Ringieli 6 sa 9: Kalkolu tal-marġini ta’ kontribut II
L-ewwel nett mill-kost tal-riżerva għall-epidemiji l-utilizzazzjoni baxxa fl-operazzjoni ta’ ħamest ijiem b'żewġ xiftijiet hi kkalkolata (= kapaċità żejda dovuta għar-rata ta’ utilizzazzjoni). Il-kostijiet l-oħra tar-riżerva għall-epidemiji imbagħad huma mqassma proporzjonalment skont il-kwantitajiet involuti u l-utilizzazzjoni baxxa kkalkolata. Peress li m'hemmx ġbir għal Baden-Württemberg, il-kostijiet tal-ġbir u l-ipproċessar huma ttrattati separatament. Peress li kostijiet diretti ta’ kapaċità żejda kienu diġà miżjuda fl-2009 għall-kompitu f'Hessen tat-Tramuntana u Ċentrali, l-ebda kostijiet ulterjuri ma huma miżjuda.
9.5.2. Kontributi annwali jiffinanzjaw it-telf mir-rimi ta’ materjal estern
(249)
Fis-swieq esterni ZT għandha kompetituri li jridu jiffinanzjaw il-kostijiet kollha tal-impjanti totalment mill-fatturat tagħhom. La negozju li jikkompeti ma’ ZT għal materjal tal-kategorija 3 u lanqas l-operatur preċedenti fit-Tramuntana u Ċentru ta’ Hessen ma jistgħu jistrieħu fuq rifinanzjament mill-Istat ta’ kapaċità zejda dovuta għal fatturi operazzjonali jew utilizzazzjoni baxxa dovuta għal-livell ta’ domanda.
9.5.2.1. Telf fuq ir-rimi ta’ materjal tal-kategorija 3
(250)
Bħall kull impriża oħra li tarmi materjal tal-kategorija 3 mingħajr ma hi fdata b'kompitu pubbliku, ZT għandha tħallas il-kostijiet kollha assoċjati u tieħu r-riski kollħa assoċjati.
(251)
ZT tarmi materjal tal-kategorija 3 flimkien ma’ materjal tal-kategoriji 1 u 2 u għalhekk ma tistax tikseb l-istess introjtu mill-prodott daqs li kieku kieku tikseb jekk materjal tal-kategorija 3 kellu jintrema separatament mill materjal tal-kategoriji 1 u 2. minħabba d-domanda ikbar għal materjal tal-kategorija 3 pur, il-prezzijiet li ZT tista' tikseb minn biċċeriji waqgħu. Kif spjega l-kwerelant, l-impriżi tar-rimi anke jħallsu primjums lill-biċċeriji għal xi materjali tal-kategorija 3.
(252)
Din it-tendenza hi evidenti ħafna fir-rendiment għal kull tunnellata pproċessata ta’ materjal tal-kategorija 3. fejn ZT xorta kiseb EUR […] għal kull tunnellata fl-2002, wara tnaqqis stabbli r-rendiment fl-2009 kien biss EUR […]. Dan hu tnaqqis fir-rendiment għal kull tunnellata ta’ kważi 70 % f'seba' snin.
Figura 1
Marġini ta’ kontribut għal materjal tal-katergorija 3 mill-2000 sal-2009 (f'EUR)
(…)
(253)
Għaldaqstant f'dawn l-aħħar snin l-ipproċessar ta’ materjal tal-kategorija 3 sar dejjem mingħajr profitt għal ZT. Fejn sal-2004 ZT kienet għadha kapaċi tkopri l-kostijiet diretti, ir-rimi ta’ materjal tal-kategorija 3 fis-snin sussegwenti m'għadux jagħmel kontribut pożittiv biex ikopri l-kostijiet ta’ kapaċità żejda.
(254)
Il-kalkolu magħmul mill-Ġermanja, li juri l-introjtu li jista' jagħmel ZT mir-rimi ta’ materjal tal-kategorija 3 hu ikbar mill-kostijiet diretti, mhux korrett. Il-Ġermanja tibbaża l-kalkolu tagħha fuq kostijiet li minnhom l-introjtu kien diġà mnaqqas (ara ringiela (2) tat-Tabella 4) minflok li tuża l-kostijiet verament imġarrba, li jkun korrett (ara l-kostijiet ikkoreġuti fir-ringiela (4) tat-Tabella 4).
(255)
ZT hi apparentament ippreparata li tittolera l-kostijiet kostanti dovuti għar-rimi ta’ kwalità baxxa ta’ materjal tal-kategorija 3 biex isostni l-utilizzazzjoni tal-impjanti tiegħu.
9.5.2.2. Telf mill-utilizzazzjoni baxxa
(256)
Raġuni ewlenija oħra għat-telf ta’ ZT hu li l-impjant kien utilizzat ftit wisq għal ħafna snin. F'xi snin, l-utilizzazzjoni baxxa fl-operazzjoni ta’ ħamest ijiem b'żewġ xiftijiet telgħet għal iktar minn 25 % meta mqabbla mal-aħjar rata ta’ utilizzazzjoni fl-2001. Fl-2001 u l-2002 biss kien hemm rata aħjar ta’ utilizzazzjoni li ntlaħqet minħabba l-kriżi tat-TSE għalkemm anke f'dak iż-żmien ma kienx hemm bżonn ta’ rikors għall-kapaċità żejda operazzjonali bil-lejl jew fi tmiem il-ġimgħa.
Figura 2
Utilizzazzjoni baxxa tal-kapaċità normali ta’ ZT f'operazzjoni ta’ ħamest ijiem b'żewġ xiftijiet mill-1998 sal-2009
(257)
Ir-raġuni għall-utilizzazzjoni baxxa notevoli wara l-2002 kienet it-tnaqqis tal-hażniet tal-annimali u għalhekk fil-kwantità tal-materjal intern, li waqa' b'iktar minn 35 fil-mija bejn l-2002 u l-2009. ZT ipprova jutilizza l-kapaċità li lliberat ruħha billi ħa ammonti ikbar ta’ materjal estern. Madankollu, kien wara li rebaħ il-proċedura ta’ offerti f'Hessen tat-Tramuntana u Ċentrali li seta' jġib ir-rata ta’ utilizzazjoni lura għal madwar il-livell tal-2002/2003.
9.5.2.3. Telf mill-proċedura ta’ offerti f'Hessen tat-Tramuntana u Ċentrali
(258)
Peress li ZT ilu jwettaq ir-rimi f'Hessen tat-Tramuntana u Ċentrali biss mill-2009, hemm verament ftit dejta dwar ir-riżultati miksuba minn din l-attività. Il-kontabbiltà abbażi tal-kost tal-2009 li kienu ppreżentati juru li l-affidament ġdid irriżulta f'marġini ta’ kontribut pożittiv wara li tnaqqsu l-kostijiet tal-kapaċità żejda operazzjonali ta’ madwar EUR 200 000.
(259)
Madankollu, id-dokumenti tal-offerta jissuġerixxu li ZT għamlet offerta li kienet iktar baxxa mill-kostijiet attwali tagħha. Kif qalet il-Ġermanja stess, l-imgħax li jħallas ZT fuq is-self bankarju tiegħu hu iktar għoli mill-imgħax ikkalkolat li ZT iffissa skont ir-regoli tal-kalkolu għall-proċedura ta’ offerti. Fi kliem ieħor ZT ma jippretendix li jkun kapaċi li jkopri l-kostijiet tal-imgħax kollha fuq is-self li ħa jew li jakkwista ritorn raġonevoli fuq il-kapital tiegħu stess.
(260)
L-imgħax totali ta’ ZT fuq il-kapital misluf jammonta għal EUR 1,07 miljun fis-sena. Jekk wieħed jassumi li madwar kwart tal-kost tas-self jista' jkun attribwit għall-attività tagħha fit-Tramuntana u fiċ-Ċentru ta’ Hessen, abbażi tal-proporzjon ta’ kapaċità totali li tirriżulta mill-kwantità għar-rimi li tiġi mit-Tramuntana u Ċentru ta’ Hessen, is-sehem tal-kostijiet hu EUR 0,26 miljun meta mqabbel mal-EUR 0,16 miljun li ZT niżżel fil-kalkolu tiegħu tal-imposti għat-Tramuntata u ċ-Ċentru ta’ Hessen. Apparti l-EUR 0,10 miljun f'imgħax fuq self li mhumiex koperti annwalment hemm ukoll l-imgħax fuq kapital li mhux kopert.
(261)
Negozju li jaġixxi b'mod razzjonali ma kienx jippreżenta offerta li ma tkopriex il-kostijiet kapitali antiċipati. Ir-riferenza ripetuta tal-Ġermanja għar-rekwiżiti allegati tar-regoli dwar il-kalkolu tal-imposti, li ma ppermettewx li l-kostijiet kollha jkunu trasferiti, bl-ebda mod ma tbiddel dan il-fatt. L-ebda operatur privat tan-negozju ma jista' jkun sforzat jew ser ikun lest joffri servizzi għal prezzijiet li bihom ma jkoprix il-kostijiet tiegħu u jagħmel profitt raġonevoli.
(262)
Anke jekk wieħed jibda mill-kontabbiltà abbażi tal-kost ippreżentati għall-2009, li tagħti marġini ta’ kontribut pożittiv ta’ madwar EUR 200 000, il-marġini antiċipati ta’ kontributi matul it-terminu ta’ 10 snin tal-kuntratt ma jistgħux jikkumpensaw għat-telf dovut għall-utilizzazzjoni baxxa, li bħala medja tammonta għal madwar EUR 700 000 annwalment għas-snin mill-2002 'il quddiem. Għaldaqstant, ditta li topera skont il-kundizzjonijiet tas-suq ma żżomx kapaċità b'utilizzazzjoni baxxa għal perjodu daqshekk twil.
(263)
Fil-każ ta’ materjal estern hu evidenti li grazzi għall-kontributi annwali ZT kien qed jirreklama kapaċità bi prezzijiet iktar baxxi mill-kostijiet u kien qed iżomm kapaċità b'utilizzazzjoni baxxa għal snin mingħajr ma seta' jikkumpensa permezz ta’ qligħ future it-telf dovut għall-utilizzazzjoni baxxa fis-snin preċedenti. Għalhekk hu ċar li ZT żammet kapaċità fuq is-suq li impriża razzjonali tar-rimi ma setgħetx taffordja.
9.5.3. Kontributi annwali jiffinanzjaw telf mir-rimi ta’ materjal intern
(264)
Il-kostijiet tal-kapaċità żejda operazzjonali ikkawżati minħabba r-rimi ta’ materjal intern għandhom ikunu koperti minn imposti. ZT, bħall-impriżi l-oħra kollha fdati bir-rimi ta’ materjal ikkontrollat, għandhom jiżguraw ir-responsabbiltà li jwettqu dan il-kompitu b'mod ekonomiku billi jagħmlu n-negozju tagħhom b'mod xieraq. Pagament addizzjonal ta’ kumpens jirrilaxxaha minn din ir-responsabbiltà ekonomika.
(265)
Għaldaqstant il-kostijiet għall-kapaċità żejda dovuta għal fatturi operazzjonali għandhom ikunu allokati bejn ir-rimi ta’ bhejjem mejta u skart tal-biċċeriji. Hemm approċċi varji fil-Länder għall-allokazzjoni tal-kostijiet tal-kapaċità żejda operazzjonali bejn ir-rimi ta’ skart tal-biċċeriji u karkassi tal-annimali. F'ċerti Länder bhejjem mejta huma allokati proporzjon ikbar mill-kostijiet tal-kapaċità żejda mill-iskart tal-biċċeriji. Peress li la r-regoli dwar l-imposti u lanqas il-Verbandsordnung ma jindikaw skala għall-allokazzjoni, il-kostijiet tal-kapaċità żejda għandhom ikunu allokati proporzjonalment.
9.5.3.1. Prezzijiet li huma iktar baxxi mill-kost għar-rimi ta’ skart tal-biċċeriji
(266)
Bħalma qalet il-Ġermanja stess, ZT tikkompeti ma’ impriżi oħra tar-rimi għar-rimi ta’ skart tal-biċċeriji Id-daqs tal-imposti għar-rimi tal-iskart tal-biċċeriji intern jaffettwa l-kwota tas-separazzjoni tal-biċċeriji u għalhekk kemm hemm materjal pur tal-kategorija 3 għal impriżi oħra tar-rimi.
(267)
Fejn bħala medja ir-rekavat bil-kemm ikopru l-kostijiet diretti, matul iż-żmien l-istess tip ta’ stampa toħroġ bħal tal-marġini ta’ kontributi għal materjal tal-kategorija 3: Sal-2004 r-rikavat jaqbeż il-kostijiet diretti. Però bl-iskala ġdida tal-imposti mill-2005, li wasslet għal tnaqqis fil-medja tar-rikavat għal kull tunnellata minn EUR 160 sa EUR 116 - fi kliem ieħor tnaqqis ta’ 27,5 fil-mija - lanqas il-kostijiet diretti ma jistgħu jkunu koperti fis-snin ta’ wara u għalhekk l-ebda kontribut ma jista' jinkiseb biex jilħaq mal-kostijiet tal-kapaċità żejda operazzjonali. Ma kienx qabel l-2009 li kien hemm ritorn għal marġini pożittiva ta’ kontribut (ara it-Tabella 4).
(268)
Mingħar il-kontribut annwali ZT ovvjament ma setgħetx iżomm din il-politika tal-ipprezzar. Bħal fil-każ tal-iskart tal-kategorija 3 tal-biċċeriji, mill-2005 ZT aċċettat prezzijiet li lanqas biss koprew il-kostijiet diretti tagħha sabiex tkompli tutilizza il-kapaċità tal-impjant tagħha. Inġenerali għall-materjali interni hemm marġini negattiva ta’ kontribut II ċara - wara li jitnaqqsu l-kostijiet tal-kapaċità żejda operazzjonali - li jammontaw għal 13 fil-mija tal-fatturat (ara it-Tabella 4).
9.5.3.2. Pożizzjoni ta’ monopolju fiż-żona koperta mill-assoċjazzjoni konsolidata mill-kontributi annwali diretti
(269)
Il-Ġermanja ssostni li ZT ma kellha l-ebda vantaġġ ekonomiku mill-kontributi annwali, għaliex hu irrilevanti jekk l-Istat jagħtix kumpens għaż-żamma ta’ riżerva għall-epidemiji direttament lill-impriża tar-rimi jew jekk tiffinanzjahiex indirettament permezz ta’ għajnuna għat-TSE lil dawk li jipproduċu l-materjal. Fil-każ tal-aħħar il-kost għar-riżerva għall-epidemiji jkun inkluż fil-imposti, iżda fl-istess ħin dawk responsabbli biex jipproduċu l-materjal ikollhom sostenn permezz ta’ għajnuna ogħla. Fiż-żewġ każijiet il-karus pubbliku fil-fatt ikun qed iġorr patri kbira mill-piż, u dan hu dak li primarjament jikkonċerna lir-reviżjoni fid-dawl tal-liġi dwar il-kompetizzjoni.
(270)
L-ewwel nett għandu jerġa jkun notat (ara s-sezzjoni 2.5.3) li ZT tirċievi l-kontribut annwali flimkien mal-għajnuna dwar it-TSE li tmur lill-bdiewa. barar minn hekk, ZT jirċievi iktar assistenza mill-għajnuna dwar it-TSE fir-Rhineland-Palatinate milli fit-Tramuntana u ċ-Ċentru ta’ Hessen, peress li l-prezz għal kull tunnellata (EUR 212) - u għaldaqstant il-bażi għall-għajnuna tat-TSE - hi konsiderevolment iktar baxxa mill-prezz għal kull tunnellata fir-Rhineland-Palatinate (EUR 390). Dan ċarament mhux il-każ li bdiewa f'din iż-żona koperti mill-assoċjazzjoni jibbenefikaw minn ħlasijiet iktar baxxi grazzi għall-kontributi annwali.
(271)
Barra minn dan, il-linji gwida Komunitarji dwar it-TSE jirrikjedu espliċitament evidenza li l-għajnuna ma tibbenefikax lil impriżi tal-produzzjoni iktar 'l isfel (60). Iżda kif jidher mis-sezzjonijiet 9.5.2 u 9.5.3, ZT verament tuża l-kontribut annwali biex tiffinanzja t-telf dovut għall-politika tagħha tal-ipprezzar, il-kapaċità b'utilizzazzjoni baxxa jew ineffiċjenzi oħra fl-operazzjonijiet tan-negozju tagħha.
(272)
Għaldaqstant il-Ġermanja ċarament mhix kapaċi turi li l-kontribut annwali jibbenefika lill-bdiewa bħala kumpens għall-kost tar-rimi ta’ bhejjem mejta. Kuntrarjament, il-mistoqsija dwar jekk il-bdiewa ma jibbenefikawx minn prezzijiet iktar baxxi mingħajr il-kontribut annwali għadha mingħajr tweġiba, għax ZT imbagħad kienet tkun soġġetta għal pressjoni ekonomika ikbar biex taġġusta l-kapaċità u l-prattiki tan-negozju tagħha skont il-kundizzjonijiet tas-suq, fi stadju iktar bikri.
9.5.4. Sommarju
(273)
Il-Ġermanja ma kinitx kapaċi turi li l-kontributi annwali lil ZT huma ġustifikati bħala kumpens mill-Istat għall-obbligi riżultanti mill-Verbandsordnung. Il-kriterji ta’ Altmark mhumiex sodisfatti.
(274)
Reviżjoni dettaljata tal-kontabbiltà abbażi tal-introjtu u tal-kost ta’ ZT turi minflok li l-kontributi annwali jagħtu lil ZT vantaġġi ekonomiċi fir-rigward tar-rimi ta’ materjal intern u estern.
(275)
Għaldaqstant il-kontributi annwali jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skont it-tifsira fl-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
10. VALUTAZZJONI TAL-ILLEGALITÀ SKONT L-ARTIKOLU 108(3) TAT-TFUE
(276)
Il-kontributi annwali li rċieva ZT mill-1979 ma kinux notifikati lill-Kummissjoni skont l-Artikolu 108(3) tat-TFUE. Għaldaqstant il-kontributi annwali jikkostitwixxu għajnuna illegali mill-Istat skont l-Artikolu 108(3) tat-TFUE.
(277)
Ma jistax ikun hemm eżenzjoni mill-obbligu li tagħti notifika skont id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2005/842/KE tat-28 ta’ Novembru 2005 dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 86(2) tat-Trattat tal-KE dwar l-għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ kumpens tas-servizz pubbliku mogħti lil ċerti impriżi fdati bl-operazzjoni ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali (61) (“Deċiżjoni SGEI 2005”) u d-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2012/21/UE tal-20 ta’ Diċembru 2011 dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 106(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea għall-għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ kumpens mis-servizz pubbliku mogħti lil ċerti impriżi fdati bl-operazzjoni ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali (62) (“Deċiżjoni SGEI 2011”), peress, kif jidher mis-sezzjoni 9, ZT mhux fdat b'servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, peress li r-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2, il-proviżjoni ta’ riżerva għall-epidemiji, u r-rimi ta’ materjal tal-kategorija 3 mhumiex servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali. Apparti dan, it-tieni kriterju ta’ Altmark mhux sodisfatt għall-perjodu mill-1979 sal-2010, u t-tielet kriterju ta’ Altmark mhux sodisfatt għall-perjodu kollu mill-1979 'l quddiem. Bħala riżultat ta’ dan, l-Artikoli 4 u 5 tad-deċiżjonijiet tas-SGEI 2005 u 2012 dwar l-eżenzjonijiet mhumiex sodisfatti.
11. VALUTAZZJONI TAL-KOMPATIBILITÀ SKONT L-ARTIKOLU 106(2) TAT-TFUE
(278)
Skont l-Artikolu 106(2) tat-TFUE, id-dispożizzjonijiet tat-TFUE japplikaw għal impriżi li huma fdati b'servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali jew li għandhom il-karattru ta’ monopolju li jipproduċi dħul. Madankollu l-Artikolu 106(2) tat-TFUE jipprovdi eċċezzjoni għar-regoli tat-TFUE jekk l-applikazzjoni tar-regoli tal-kompetizzjoni tostakola t-twettiq, fil-liġi jew fil-fatt, ta’ kompiti partikolari assenjati lilhom. Din id-dispożizzjoni ta’ eżenzjoni tista' tkun applikata biss jekk l-iżvilupp tan-negozju mhux affettwat sa punt kuntrarju għall-interessi tal-Unjoni.
(279)
Skont il-paragrafu 69 tal-linji gwida tas-SGEI tal-Unjoni, il-Kummissjoni tapplika l-prinċipji tal-linji gwida tal-Unjoni għal kull għajnuna illegali li tiddeċiedi fuqha wara l-31 ta’ Jannar 2012, anke jekk l-għajnuna kienet mogħtija wara din id-data. Peress li l-kontributi annwali jikkostitwixxu għajnuna illegali mill-Istat, il-linji gwida tas-SGEI tal-Unjoni għandhom ikunu applikati.
(280)
Kif hu mniżżel f'8.1, ZT mhux fdata b'servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, għax ir-rimi ta’ materjal tal-kategoriji 1 u 2, iż-żamma ta’ riżerva għall-epidemiji, u r-rimi ta’ materjal tal-kategorija 3 ma jikkostitwixxux servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali. Għal din ir-raġuni biss, il-kontributi annwali mhumiex kompatibblu mal-Artikolu 106(2) TFUR u l-linji gwida SGEI tal-Unjoni.
(281)
Skont it-tieni u t-tielet kriterji ta’ Altmark, għajnuna skont il-linji gwida SGEI tal-Unjoni tista' titqies bħala kompatibbli mal-Artikolu 106(2) tat-TFUE biss jekk hemm att ta’ affidament li jisrtabbilixxi l-metdoi għall-kalkolu tal-kumpens (sezzjoni 2.3) u jekk id-daqs tal-għajnuna ma jaqbiżx il-kostijiet netti tal-obbligu tas-servizz pubbliku (sezzjoni 2.8).
(282)
Kif muri fid-dettal fis-sezzjoni 9.2, it-tieni kriterju ta’ Altmark mhux sodisfatt għal perjodu 1979 sa 2009, u t-tielet kriterju ta’ Altmark mhux sodisfatt għall-perjodu kollu. Għaldaqstant is-sezzjoni 2.3 tal-linji gwida SGEI tal-Unjoni (għall-perjodu 1979 sa 2009) u s-sezzjoni 2.8 (għall-perjodu kollu) mhumiex sodisfatti.
(283)
Għalhekk il-kontributi annwali ma jistgħux ikunu ġustifikati skont l-Artikolu 106(2) tat-TFUE u l-linji gwida tas-SGEI tal-Unjoni bħala għajnuna għaż-żamma ta’ riżerva għall-epidemiji fiż-żona koperta mill-assoċjazzjoni.
12. VALUTAZZJONI TAL-KOMPATIBILITÀ BĦALA GĦAJNUNA GĦALL-FINANZJAMENT TAL-KOSTIJIET TAR-RIMI TAL-KARKASSI TAL-ANNIMALI U L-ISKART TAL-BIĊĊERIJI SKONT L-ARTIKOLU 107(3)(c) TAT-TFUE
(284)
Il-kontributi annwali jikkostitwixxu għajnuna għall-operazzjoni li hi ġeneralment ipprojbita (63). Għaldaqstant l-oneru tal-prova għall-kompatibilità ta’ tali għajnuna hu tal-Istat Membru.
(285)
Il-linji gwida Komunitarji dwar it-TSE u l-linji gwida dwar l-għajnuna agrikola 2007-2013 jipprojbixxu kull għajnuna għall-kostijiet tar-rimi ta’ skart tal-biċċeriji u jippermettu għajnuna għall-kostijiet għar-rimi ta’ bhejjem mejta jekk dawn jibbenefikaw biss lill-bdiewa. Impriżi iktar 'l isfel - bħal biċċeriji jew impriżi għar-rimi - taħt l-ebda ċirkostanzi ma jistgħu jibbenefikaw minn għajnuna (64).
(286)
Għar-raġunijiet ta’ simplifikazzjoni tal-amministrazzjoni, għajnuna agrikola għall-kostijiet tar-rimi ta’ bhejjem mejta jistgħu jitħallsu direttament lill-impriżi tar-rimi, iżda għandu jkun demostrat li l-għajnuna kollha tmur lill-bdiewa (65).
(287)
Kif muri fis-sezzjoni 9, il-kontributi annwali jagħtu lil ZT vantaġġ ekonomiku u ma jibbenefikawx lill-bdiewa fiż-żona koperta mill-assoċjazzjoni, peress li saħansitra għandhom iħallsu prezzijiet ogħla għar-rimi ta’ bhejjem mejta milli fit-Tramuntana u ċ-Ċentru ta’ Hessen, pereżempju. Il-Ġermanja ma kinitx kapaċi turi li l-kontributi annwali huma ttrasferiti kompletament lill-bdiewa.
(288)
Addizzjonalment id-deċiżjoni N 15/04 tas-6 ta’ Lulju 2004 li tapprova l-iskema tal-għajnuna li tikkumpensal-bdiewa fiż-żona koperta minn ZT għall-kostijiet tal-bhejjem mejta għall-perjodu mill-1998 sal-2013 tispeċifika li l-għajnuna agrikola approvata m'għandhiex tkun akkumulata ma għajnuna oħra.
(289)
Għal għajnuna illegali mogħtija qabel l-1 ta’ Jannar 2003, is-sezzjoni VI tal-linji gwida Komuntarji dwar it-TSE jipprovdu għall-eċċezzjonijiet.
(a)
Għajnuna tista' tkun approvata għall-kost tar-rimi ta’ bhejjem mejta, anke jekk mogħtija fuq il-livell ta’ produzzjoni, ipproċessar u rreklamar, sa 100 %;
(b)
Barr aminn hekk, f'każi eċċezzjonali għajnuna għar-rimi ta’ skart tal-biċċeriji tista' tkun kompatibbli mas-suq intern jekk ikun ikkunsidrat it-terminu qasir u l-bżonn li jkun żgurat li l-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas” hu osservat fit-tul.
(290)
Dawn eċċezzjonijiet mhumiex applikabbli lanqas. Il-kontributi annwali mhumiex limitati għall-kostijiet tar-rimi ta’ bhejjem mejta, li kienu fi kwalunkwe każ iffinanzjati għall-parti l-kbira skont l-arranġamenti tal-għajnuna agrikola, lanqas ma huma miżura fir-terminu l-qasir ta’ durata limitat fir-rispett ta’ skart tal-biċċeriji.
(291)
L-aħħar nett għandu jkun enfasizzat li l-Ġermanja nnifisha m'għamlitx argumenti konvinċenti dwar il-kontributi annwali skont il-linji gwida Komunitarji dwar it-TSE u l-linji gwida dwar l-għajnuna agrikola 2007-2013.
(292)
Peress li l-kontributi annwali jibbenefikaw lil ZT, ma jistgħux ikunu kkunsidrati bħala għajnuna li hi kompaibbli mas-suq intern skont it-tifsira fil-linji gwida Komunitarji dwar it-TSE u l-linji gwida dwar l-għajnuna agrikola 2007-2013 skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE.
13. VALUTAZZJONI TAL-KOMPATIBILITÀ TAL-KONTRIBUT ANNWALI BĦALA GĦAJNUNA AMBJENTALI SKONT L-ARTIKOLU 107(3)(c) TAT-TFUE
(293)
Il-kontributi annwali jikkostitwixxu għajnuna operatorja, li hi ġeneralment ipprojbita (66). Għalhekk l-oneru tal-prova għall-kompatibilità ta’ tali għajnuna hu tal-Istat Membru. Il-Ġermanja sostniet li l-kontributi annwali huma għajnuna ambjentali.
(294)
Skont il-paragrafu 132 tal-linji gwida dwar l-għajnuna ambjentali, għajnuna ta’ investiment lill-impriżi li qed isewwu l-ħsara billi jirrijabilitaw siti kontaminati hi meqjusa kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira fl-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE sakemm din twassal għal titjib fil-protezzjoni ambjentali. Madankollu, il-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas” imniżżel fl-Artikolu 191(2) TFUE u l-linji gwida dwar l-għajnuna ambjentali għandhom ikunu osservati. Skont il-paragrafu 132 tal-linji gwida dwar l-għajnuna ambjentali in-niġġies għandu jiffinanzja r-rijabilitazzjoni mingħajr għajnuna mill-Istat. Il-persuna li għandha tkun meqjusa bħala n-niġġies hi determinata skont min hu responsabbli skont il-liġi nazzjonali.
(295)
Il-mument relevanti għall-valutazzjoni tas-sitwazzjoni skont il-liġi nazzjonali dwar ir-responsabilità jiddependi fuq il-poizzjoni legali fil-ħin meta saret id-deċiżjoni uffiċjali.
(296)
Il-Ġermanja ma tiċħadx li skont l-ordnijiet tat-tindif tal-21 ta’ April 1997 għas-sit Sohrschied u tal-31 ta’ Marzu 1998 għas-sit Sprendlingen-Gensingen, ZT ingħatat l-obbligu totali bħala niġġies li jnaddaf iż-żewġ siti skont il-liġi nazzjonali applikabbli dak iż-żmien. Għaldaqstant ZT hi responsabbli skont il-liġi Ġermaniża bħala n-niġġies għall-kost biex tirruimedja għall-kontaminazzjoni tal-ħamrija fiż-żewġ siti. Il-Ġermanja targumenta li skont sentenza tal-Bundesverfassungsgericht mogħtija fis-16 ta’ Frar 2000 (67), il-finanzjament tal-kostijiet tat-tindif lil hinn mil-limitu tar-responsabbiltà jfisser li l-kontributi annwali għandhom jitqiesu bħala għajnuna kompatibbli, peress li r-responsabbiltà ta’ persuni privati kienet limitata permezz ta’ din is-sentenza għall-valuri tas-suq tal-art.
(297)
Madankollu, l-argument tal-Ġermanja mhux rilevanti. L-ewwel nett, id-deċiżjoni tal-Bundesverfassungsgericht tapplika biss inter partes, jiġifieri bejn il-partijiet fil-kawża. Madankollu, fuq kollox, bidla fil-każistika tal-ogħla qorti ma tbiddilx is-sitwazzjoni legali u għalhekk mhix raġuni għal reviżjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 51(1)(1) tal-Att dwar il-Proċedura Amministrattiva fir-rigward tal-atti amministrattivi li kienu saru vinkolanti.
(298)
Skont il-ġurisprudenza Ġermaniża s-sentenza tal-Bundesverfassungsgericht ma tbiddilx il-fatt li f'dak iż-żmien tal-ordni tat-tindif in-niġġiesa kollha kienu responsabbli għall-kostijiet kollha tat-tindif. Wara s-sentenza tal-Bundesverfassungsgericht tas-16 ta’ Frar 2000 l-ebda niġġiesa ma setgħu jevitaw ir-responsabbiltà totali fir-rigward ta’ ordni preċedenti li kienet saret vinkolanti.
(299)
Għaldaqstant ZT hi responsabbli anke meta tkun ikkunsidrata s-sentenza tal-Bundesverfassungsgericht tas-16 ta’ Frar 2000 fil-każ tas-siti ta’ Sprendlingen-Gensingen u ta’ Sohrschied li kienet ċitata mill-Ġermanja.
(300)
Peress li ZT ma appellatx kontra l-ordinijiet tat-tindif, huma akkwistaw effett vinkolanti u huma finali. Biex il-Ġermanja issa, wara l-avveniment, tinnega l-essenza tar-responsabbiltà ta’ ZT għas-sit ta’ Sohrschied hu argument li ma jistax ikun aċċettat. ZT setgħet tappella kontra l-ordni tat-tindif tal-21 ta’ April 1997 u ma ħallithiex issir obbligatorja. Mhux ix-xogħol tal-Kummissjoni li tirrevedi deċiżjoni vinkolanti minn awtorità nazzjonali fir-rigward ta’ sitwazzjoni nazzjonali dwar ir-responsabbiltà fid-dawl tal-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas”.
(301)
Barra minn hekk, il-Ġermanja nnifisha tirrikonoxxi li d-deċiżjoni tal-Bundesverfassungsgericht tas-16 ta’ Frar 2000 tapplika biss għall-individwi privati, u mhux għal persuni ġuridiċi skont il-liġi pubblika. Dan hu għaliex il-bażi legali biex tillimita r-responsabbiltà hi l-liġi tal-proprjetà, li persuni ġuridiċi skont il-liġi publika ma jistgħux jinvokaw. Għaldaqstant ma jistax ikun ikkontestat li skont il-liġi nazzjonali, ZT hi responsabbli kompletament għas-siti kontaminati.
(302)
Trattament li hu potenzjalment inugwali bejn persuni ġuridiċi skont il-liġi privata u persuni ġuridiċi skont il-liġi pubblika fis-sistema legali tal-Istat Membru ma tistax tkun invokata skont il-linji gwida tal-għajnuna ambjentali. Dwar il-kwistjoni tar-responsabbiltà għal siti kontaminati, huma jiddikjaraw li l-liġi nazzjonali biss tapplika.
(303)
Peress li ZT hi responsabbli skont il-liġi Ġermaniża għall-kostijiet kollha tat-tindif taż-żewġ siti, il-kontribut annwali ma jistax ikun kunsidrat kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-linji gwida dwar għajnuna tal-Istat fuq protezzjoni ambjentali skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE.
14. KONKLUŻJONIJIET
(304)
Il-kontributi annwali mogħtija lil ZT mill-1979 jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artiolu 107(1) tat-TFUE. Il-Ġermanja tat il-kontributi annwali bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-TFUE.
(305)
Ma jistgħux ikunu dikjarati kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 106(2) tat-TFUE jew l-Artikolu 107(2) u (3) tat-TFUE.
(306)
Skont l-Artikolu 1(b)(iv) flimkien mal-Artikolu 15(3) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 għajnuna għal liema l-limitu taż-żmien ta’ rkupru spiċċa hi kunsidrata bħala għajnuna eżistenti. Skont l-Artikolu 15 il-poter tal-Kummissjoni li tirkupra għajnuna tapplika għal perjodu ta’ għaxar snin. Il-limitu taż-żmien ta’ rkupru jibda jgħodd mill-ġurnata fejn ingħatat l-għajnuna illegali lill-benefiċjarju u hu sospiż b'kull miżura li tieħu l-Kummissjoni fir-rigward tal-għajnuna illegali. Il-limitu taż-żmien ikompli wara kull interruzzjoni.
(307)
Il-Qrati tal-Unjoni sostnew li mhux biss iż-żmien għall-irkupru ma jistax ikun interrot permezz ta’ proċedura formali iżda wkoll li rikjesta għal informazzjoni tikkostitwixxi att li jista' jinterrompi l-limitu ta’ żmien (68).
(308)
Il-kwerelant sfida l-kontribut annwali lil ZT f'Jannar 2008 u fis-26 ta’ Mejju 2008 il-Ġermanja ntbagħtet talba għal informazzjoni. Din it-talba għal informazzjoni interrompiet il-limitu taż-żmien għall-irkupru. Bħala riżultat il-kontributi annwali kollha li rċeviet ZT qabel is-26 ta’ Mejju 1998 huma kkunsidrati bħala għajnuna eżistenti. Min-naħa l-oħra il-kontributi annwali kollha li rċeviet ZT wara s-26 ta’ Mejju 1998 jikkostitwixxu għajnuna ġdida.
(309)
Skont l-Artikolu 14 tar-Regolament (KE) Nru 659/1999, il-Kummissjoni m'għandhiex tirrikjedi l-irkupru tal-għajnuna jekk dan ikun kontra l-prinċipju ġenerali tal-liġi tal-Unjoni. Fil-każ preżenti, hemm il-mistoqsija dwar jekk is-sentenza tal-BverwG tas-16 ta’ Diċembru 2010 setgħetx toħloq aspettattivi leġittimi għall-benefiċjarju li l-miżura taħt valutazzjoni ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat.
(310)
F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni l-ewwel nett tosserva li s-sentenza tikkonċerna biss pagamenti magħmula għas-sena 2010. Jekk xejn, setgħet allura toħloq biss aspettattivi leġittimi għal dik is-sena (u s-snin ta’ wara, sakemm il-mekkaniżmu jibqa' l-istess).
(311)
Iżda anke għas-sena 2010 (u s-snin ta’ wara), is-sentenza mhux kapaċi toħloq aspettattivi leġittimi. Skont il-każistika stabbilita, il-prinċipju tal-protezzjoni tal-aspettattivi leġittimi japplika għal individwu f'sitwazzjoni fejn istituzzjoni tal-Unjoni Ewropea, billi tagħti lil dik il-pesuna assigurazzjonijiet preċiżi, wasslitha għal aspettattivi fondati sew (69). Tali assigurazzjonijiet, fi kwalunkwe forma li jingħataw, jikkostitwixxu informazzjoni preċiża, inkundizzjonata u konsistenti (70).
(312)
F'dan il-każ, il-Kummissjoni ma tatx lil ZT assigurazzjonijiet preċiżi ta’ dan it-tip, kuntrarjament: Fetħet il-proċedura formali ta’ investigazzjoni fl-20 ta’ Lulju 2010.
(313)
Il-BverwG mhix istituzzjoni tal-Unjoni Ewropea. Skont il-każistika stabbiliat, fir-rigward tas-superviżjoni tal-konformità tal-Istati Membri mal-obbligi tagħhom skont l-Artikoli 107 tal-KE u 108 tal-KE, il-qrati nazzjonali u l-Kummissjoni jissodisfaw rwoli kumplimentari u separati (71). Filwaqt li l-kompatibilità ta’ miżuri ta’ għajnuna mas-suq intern jaqgħu taħt il-kompetenza esklussiva tal-Kummissjoni, soġġetta għar-reviżjoni mill-Qrati tal-Unjoni, huma l-qrati nazzjonali li jridu jiżguraw li d-drittijiet tal-individwi huma mħarsa fejn l-obbligu li tagħti notifika minn qabel tal-għajnuna tal-Istat lill-Kummissjoni skont l-Artikolu 108(3) tat-Trattat hu miksur (72).
(314)
F'dan il-każ, il-BverwG ta sentenza dwar miżura li fuqha l-Kummissjoni kienet diġà fetħet proċedura formali ta’ investigazzjoni. Skont il-każistika tal-Qorti, din id-deċiżjoni għandha twassal lill-Istati Membri biex jissospendu l-pagament taħt din il-miżura (73). Barra minn hekk, il-BverwG ta is-sentenza tiegħu (billi ġġustifikaha fost l-oħrajn b'allegazzjoni ta’ nuqqas ta’ applikabbiltà tar-raba' kriterju ta’ Altmark) mingħajr ma rrefera l-każ lill-Qorti tal-Ġustizzja minkejja l-fatt li l-Kummissjoni kienet diġà fetħet proċedura formali ta’ investigazzjoni.
(315)
Taħt dawn iċ-ċirkostanzi, il-Kummissjoni tikkunsidra li s-sentenza tal-BverwG ma tistax tikkostitwixxi informazzjoni preċiża, inkundizzjonata u konsistenti.
(316)
Għaldaqstant, l-irkupru mhux kuntrarju għall-prinċipju ġenerali tal-liġi tal-Unjoni dwar il-protezzjoni tal-aspettattivi leġittimi -
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-kontributi annwali mogħtija mill-Ġermanja liil Zweckverband Tierkörperbeseitigung fir-Rhineland-Palatinate, Saarland, Rheingau-Taunus-Kreis u Landkreis Limburg-Weilburg (“il-benefiċjarju”) mill-1 ta’ Jannar 1979 bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat u huma inkompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 2
1. Il-Ġermanja għandha tieħu lura immedjatament mill-benefiċjarju l-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1 li tħallset mis-26 ta’ Mejju 1998.
2. Fuq is-somom li għandhom ikunu rkuprati għandu jitħallas imgħax mid-data ta’ meta l-pagamenti tal-għajnuna msemmija fil-paragrafu 1 saru disponibbli lill-benefiċjarju sal-irkupru tagħhom.
3. L-imgħax għandu jkun ikkalkolat fuq bażi komposta skont il-Kapitolu V tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 (74).
4. Il-Ġermanja għandha twaqqaf il-pagamenti tal-għajnuna kollha pendenti taħt l-iskema msemmija fil-paragrafu 1 b'effett immedjat mid-data tal-adozzjoni ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 3
Il-Ġermanja għandha tiżgura li l-għajnuna imsemmija fl-Artikolu 2(1) hi mħallsa lura fi żmien erba' xhur wara d-data tan-notifika ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 4
1. Il-Ġermanja għandha tagħti lill-Kummissjoni l-informazzjoni segwenti fi żmien xahrejn min-notifika ta’ din id-Deċiżjoni:
(a)
l-ammont totali (prinċipali u interessi) li għandu jkun irkuprat mill-benefiċjarju;
(b)
deskrizzjoni dettaljata tal-miżuri diġà meħuda jew ippjanati sabiex ikun hemm konformità ma’ din id-Deċiżjoni;
(c)
dokumenti li juru li l-benefiċjarju kien ordnat iħallas lura l-għajnuna.
2. Il-Ġermanja ser iżżomm lill-Kummissjoni infurmata rigward il-progress tal-miżuri nazzjonali meħuda għall-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni sakemm ikun lest l-irkupru tal-għajnuna mogħtija skont l-iskema msemmija fl-Artikolu 2(1). Għandha tippreżenta immedjatament, fuq sempliċi rikjesta mill-Kummissjoni, informazzjoni dwar il-miżuri diġà meħuda jew ippjanati sabiex ikun hemm konformità ma’ din id-Deċiżjoni. Għandha tipprovdi wkoll informazzjoni dettaljata fir-rigward tal-ammonti tal-għajnuna u imgħax diġà rkuprati mill-benefiċjarju.
Artikolu 5
Din id-Deċiżjoni hi indirizzata lir-Repubblika Federali tal-Ġermanja.
Magħmul fi Brussell, il-25 ta’ April 2012.