РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 25 януари 2012 година
относно помощта, предоставена от Гърция на земеделски производители и кооперативи в зърнопроизводството
SA 27354 (C 36/10) (ex NN 3/10, ex CP 11/09)
(нотифицирано под номер C(2011) 9335)
(само текстът на гръцки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/320/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с член 108, параграф 2, първа алинея от Договора (1) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
На 18 ноември 2008 г. Комисията получи по електронна поща информация относно предполагаема помощ, отпусната от гръцката държава на земеделски производители и на обединения на земеделски кооперативи в зърнопроизводството. Предполагаемата помощ е предоставена под формата на безлихвени заеми. С писмо от 21 ноември 2008 г. Комисията поиска от гръцките власти да предоставят информация за въпросната помощ.
(2)
С писмо от 24 ноември 2008 г. Комисията покани жалбоподателя да представи попълнен формуляр за подаване на жалба. Комисията получи формуляра на 8 януари 2009 г.
(3)
След получаването на формуляра за подаване на жалба и тъй като гръцките власти не отговориха на писмото ѝ от 21 ноември 2008 г., на 23 януари 2009 г. Комисията им изпрати второ писмо, с което поиска информация за въпросната мярка. Гръцките власти не представиха отговор в рамките на посочения в писмото краен срок и на 24 март 2009 г. Комисията им изпрати напомняне.
(4)
На 14 май 2009 г. гръцките власти изпратиха писмо на Комисията, с което предоставиха съвсем ограничена информация относно помощта, която е обект на жалбата. На 11 юни 2009 г. Комисията изпрати на гръцките власти второ искане за информация, съдържащо по-подробни въпроси по отношение на предполагаемата държавна помощ.
(5)
На 20 юли 2009 г. гръцките власти поискаха удължаване на крайния срок за предоставяне на съответната информация до 30 август 2009 г. С писмо от 23 юли 2009 г. Комисията се съгласи с това удължаване на срока. С писмо по електронна поща от 1 септември 2009 г. гръцките органи поискаха удължаване на крайния срок с още един месец. С писмо от 14 септември Комисията разреши второто удължаване на крайния срок - до 30 септември 2009 г.
(6)
Повече от два месеца след определения краен срок Комисията все още не беше получила отговор и на 1 декември 2009 г. изпрати на гръцките власти напомняне, в което им даде още един месец за предоставяне на информация. В напомнянето Комисията обърна внимание на гръцките власти на факта, че ако не отговорят в предписания срок, Комисията ще изиска предоставянето на информацията („разпореждане за информация“) съгласно член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (2) (3). Освен това от 26 януари 2010 г. случаят е вписан под номер NN 3/10 в регистъра на помощите, за които не е постъпило уведомление.
(7)
Определеният от Комисията краен срок изтече без гръцките власти да предоставят каквато и да било информация. По тази причина на 10 март 2010 г. Комисията прие решение съгласно член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 659/1999, с което изиска от гръцките власти да предоставят необходимата информация.
(8)
Гръцките власти отговориха на 19 март 2010 г. В отговора си те твърдяха, че са отговорили на писмото на Комисията от 1 декември 2009 г. с писмо от 9 февруари 2010 г. С писмо от 17 май 2010 г. Комисията изпрати на гръцките власти редица допълнителни въпроси. Изискано беше също така да представят доказателство, че са изпратили писмо на Комисията на 9 февруари 2010 г. Междувременно Комисията получи допълнителна информация от жалбоподателя относно въпросната помощ. В тази връзка на 18 юни 2010 г. Комисията изпрати още едно писмо на гръцките власти, като им предостави възможност за изразяване на мнение по новата информация. Гръцките власти отговориха на писмото на Комисията от 17 май 2010 г., но не представиха каквото и да било доказателство, че на 9 февруари 2010 г. са изпратили писмо на Комисията. На 30 септември 2010 г. гръцките власти отговориха на писмото на Комисията от 18 юни 2010 г.
(9)
С писмо от 15 декември 2010 г. Комисията уведоми Гърция за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, по отношение на въпросната помощ. С писмо от 21 януари 2011 г. гръцките власти представиха своето мнение относно решението на Комисията от 15 декември 2010 г. Комисията изпрати на гръцките власти някои допълнителни въпроси с писмо от 5 май 2011 г., на което те отговориха на 6 юни 2011 г.
(10)
Решението на Комисията за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно въпросната мярка. Комисията получи мнение от една заинтересована страна, според която въпросните мерки са неправомерни. Гръцките власти бяха уведомени за това мнение, в отговор на което те представиха своето мнение с писмо от 1 декември 2011 г.
II. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА ПОМОЩТА
ΙΙ.1. Жалба
(11)
На 18 ноември 2008 г. Комисията получи информация по електронна поща относно предполагаема помощ, отпусната от гръцката държава на земеделски производители и обединения на земеделски кооперативи в зърнопроизводството. Според посочената жалба помощта е под формата на безлихвени заеми в размер на 150 милиона EUR, предоставени на обединения на земеделски кооперативи в сектора на зърнените култури.
II.2. Контекст
(12)
Според предоставената от гръцките власти информация, през 2008 г. гръцките земеделски производители са засели допълнително 60 хиляди хектара (600 хиляди stremmata (единица за площ, равна на десет ара)) царевица в сравнение с предходната година. Това е довело до значително свръхпроизводство на царевица, а оттам и до спад на цените. Положението с пшеницата е същото. Поради този факт и вследствие на икономическата криза гръцкото правителство е решило да предостави подпомагане на гръцките производители.
(13)
Според гръцките власти подпомагането е било предоставено на организации на производители - т.е. на обединения на земеделски кооперативи (ОЗК). ОЗК не са разполагали с необходимите средства за подпомагане на доходите на земеделските производители, а поради финансовата криза не са имали и достъп до финансовите пазари, за да изтеглят заеми. Гръцките власти заявяват освен това, че ако през зимата на 2008 г. кооперативите бяха продали събраните количества зърно, цените биха се понижили драстично, а производителите биха претърпели значителни загуби. Следователно, за да се избегне спад в цените на зърнените култури и да се гарантира минимален доход на земеделските производители, гръцкото правителство е решило да отпусне на ОЗК и непряко на земеделските производители (които са доставили продукцията си на кооперативите) помощ под формата на гарантиран от държавата заем с лихвена субсидия. Според гръцките власти сумите по отпуснатите на ОЗК заеми е трябвало след това да бъдат прехвърлени на производителите срещу количествата зърно, закупено или получено от ОЗК през 2008 г. Поради продължителната криза на зърнения пазар гръцките власти са удължили срока за погасяване на заемите до 30 септември 2010 г.
ΙΙ.3. Мярка
(14)
Гръцките власти са приели редица решения за привеждане в действие на помощта.
(15)
В Решение № 56700/B.3033 от 8 декември 2008 г. на гръцкия министър на икономическите въпроси и финансите се предвижда, inter alia, следното:
„Член 1. С настоящото се одобрява лихвена субсидия за заеми, които са отпуснати или ще бъдат отпуснати през 2008 г. от финансови институции на обединения на земеделски кооперативи (ОЗК) и на първични земеделски кооперативи в Гърция, за да бъде заплатено с тях на производителите за закупените или получените количества зърно през 2008 г. Въпросните заеми се субсидират от датата на отпускането им. […]
Член 3. Продължителността на въпросните заеми е от датата на отпускането им до датата на погасяването им, която не може да бъде по-късно от 30 септември 2009 г. […]“
(16)
В Решение № 2/88675/0025 от 9 декември 2008 г. на гръцкия министър на икономическите въпроси и финансите, се предвижда, inter alia, следното:
„1)
Гръцката държава предоставя 100 % гаранция за обезпечаване на заемите, отпускани от финансови институции на обединения на земеделски кооперативи (ОЗК) и на първични земеделски кооперативи в Гърция, за да бъде заплатено с тях на производителите за закупените или получените количества зърно през 2008 г., в съответствие с разпоредбите на Закон 2322/1995. За заемите, отпуснати от финансовите институции на ОЗК и на първични земеделски кооперативи през 2008 г. за покупка на зърно, важат разпоредбите на настоящото решение, считано от датата на отпускането им. Общият размер на заемите, които са отпуснати или ще бъдат отпуснати, не може да превишава 150 милиона EUR. […]
3)
[…] В случай, че непогасената част от заема не бъде изплатена при настъпване на падежа, въпросната сума става дължима и изискуема. Държавата възстановява гарантираните вземания на банките, след като те представят в срок от три месеца от датата на падежа подкрепящите документи, посочени в Решение № 2/478/0025/4.1.2006 г. на министъра на икономическите въпроси и финансите (Държавен вестник, серия II, № 16, 13.1.2006 г.).“
(17)
Крайният срок за погасяване на заемите е удължен до 30 декември 2010 г. въз основа на решения № 46825/B.2248 от 29 септември 2009 г. и № 2/69591/0025 от 2 октомври 2009 г. на министъра на икономическите въпроси и финансите.
(18)
С Решение № 8264 от 9 декември 2008 г. на гръцкия министър на развитието на селските райони и храните се предвижда разпределяне на сумата от 150 милиона EUR между 57 обединения на земеделски кооперативи. Въпросното решение се позовава също така на решение от 12 ноември 2008 г. на правителствената комисия относно отпускането на заеми в размер на 150 милиона EUR на обединения на земеделски кооперативи и на техните членове.
(19)
Според писмото на гръцките власти, изпратено на 19 март 2010 г., всички въпросни заеми (с изключение на един) са отпуснати от Agricultural Bank of Greece (Гръцката земеделска банка) (наричана по-долу „банка ATE“). Гръцките власти добавят, че лихвената субсидия и гаранцията, предоставени от държавата в сектора на зърнените култури, са били необходими с оглед справяне с понижението на цените през 2008 г., предизвикано от свръхпроизводството на зърно в Гърция. В това писмо гръцките власти изразяват мнението, че предоставеният от държавата малък кредитен механизъм не може да се счита за държавна помощ, тъй като той не нарушава конкуренцията, нито застрашава да я наруши, както и не засяга търговията между държавите-членки. Гръцките власти добавят, че ползата за отделните производители от въпросната мярка е била минимална.
(20)
Съгласно член 1 от договора за заем между банка ATE и ОЗК („Договор за заем“) отпусканите от банка ATE заеми се използват от заемополучателя само за закупуването или получаването на зърнени култури, които са произведени през 2008 г.
(21)
По отношение на условията за отпускане на заема гръцките власти отбелязват, че лихвеният процент е процентът, приложим за 12-месечни гръцки съкровищни облигации (емитирани непосредствено преди датата, от която започва да се начислява лихва), увеличен с 30 %. Освен това те твърдят, че Договорът за заем между банка ATE и ОЗК включва условие, което доказва, че не става въпрос за държавна помощ. Това условие гласи: „Заемополучателят с настоящото поема задължение преди отпускане на заема да подпише с гръцката държава, представлявана от Банката за целите на настоящото, договор за обезпечение върху продуктите, страничните продукти и друго движимо имущество, което заемополучателят ще закупи с този заем, както и върху всички стоки, които притежава или управлява, съгласно разпоредбите на Закон 2844/2000.“ С други думи, ОЗК предоставят обезпечение на държавата (представлявана от банка ATE) под формата на продуктите, закупени от ОЗК със заема.
(22)
Заместник-министърът на финансите приема Решение № 2/21304/0025 на 26 октомври 2010 г. Според посоченото решение:
„А.
Обединенията на земеделски кооперативи (ОЗК) и първичните земеделски кооперативи в Гърция, които са получили заеми, гарантирани от гръцката държава съгласно Решение № 2/88675/0025/9.12.2008 г. на заместник-министъра на икономическите въпроси и финансите, което е в сила към настоящия момент, имат възможност да преструктурират заемите с падеж 30 септември 2010 г., гарантирани от гръцката държава съгласно горепосоченото решение, както следва:
Общата продължителност на преструктурирания заем е пет години, платим на шестмесечни вноски (главница и лихви), като първата вноска е дължима на 30 март 2011 г., а последната - на 30 септември 2015 г.
Освен това всеки заемополучател до настъпване на падежа на заема заплаща на гръцката държава предпазна премия в размер на 2 % от неиздължената към момента част на заема. Първото плащане по премията се извършва при плащането на първата вноска на 30 март 2011 г.
С настоящото се премахват съществуващите обезпечения под формата на зърно в полза на гръцката държава.
Лихвеният процент по преструктурираните по този начин заеми е процентът, прилаган от всяка финансова институция по заеми от същата категория. […]“
III. МНЕНИЕ НА ГЪРЦИЯ
(23)
В отговора си от 21 януари 2011 г. гръцките власти твърдят, че както лихвената субсидия, така и държавната гаранция за заемите трябва да се разглеждат в светлината на Съобщението на Комисията „Временна общностна рамка за мерките за държавна помощ за подпомагане на достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза“ (5) (наричана по-долу „временна рамка“). По-специално те заявяват, че въпросните заеми са отпуснати по време на финансовата и икономическа криза от 2008 г. и 2009 г. с цел преодоляване на кризата.
(24)
Гръцките власти заявяват също така, че поради големия брой крайни получатели (членове на кооперативите) ползата от безлихвения заем за всеки получател е била толкова малка, че не може да се счита за предизвикваща нарушаване на конкуренцията.
(25)
Накрая, гръцките власти твърдят, че задължението на всеки заемополучател да заплаща 2 % застрахователна премия в съответствие с Министерско решение № 2/21304/0025/26.10.2010 доказва отсъствието на държавна помощ.
(26)
В писмото си от 1 декември 2011 г. гръцките власти повтарят редица от представените в хода на процедурата аргументи относно необходимостта от прилагането на тези мерки и основанията за това. Също така те заявяват, че приемането на Министерско решение № 2/21304/0025/26.10.2010 г. и прилагането на лихвен процент при преструктурирането на заемите (процентът, прилаган от всяка финансова институция по заеми от същата категория) означават, че лихвената субсидия не представлява помощ. Гръцките власти добавят, че предоставените от държавата лихвени субсидии през периода от 2009 г. до 28 ноември 2011 г. възлизат на 7 762 113 EUR.
ΙV. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
ΙV.1. Наличие на помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора
(27)
Съгласно член 107, параграф 1 от Договора всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(28)
Преди да пристъпи към оценяване дали въпросната мярка отговаря на условията на член 107, параграф 1 от Договора, Комисията отбелязва, че има два аспекта на мярката, които следва да бъдат разгледани в светлината на тази разпоредба: а) лихвената субсидия, и б) държавната гаранция.
ΙV.1.1 Лихвена субсидия
(29)
Лихвената субсидия, предоставена от гръцката държава на кооперативите съгласно Министерско решение № 56700/B.3033/8.12.2008 г., отговаря на всички условия, посочени в член 107, параграф 1 от Договора. Субсидията е отпусната от гръцката държава и предоставя явно предимство, тъй като благодарение на нея заемът фактически е напълно безлихвен. Преките получатели на помощта са кооперативите. Като се има предвид обаче, че с отпускането на заемите намерението на държавата е било да се повишат доходите на гръцките земеделски производители чрез изкуствено повишаване на цената на зърнените култури, продавани от производителите на кооперативите, то непреките получатели на помощта са земеделските производители. Накрая, спазено е и условието за избирателност, тъй като получателите на помощта са единствено тези кооперативи и, в крайна сметка, земеделските производители, които са закупили или произвели зърно в Гърция през 2008 г. Лихвената субсидия е предоставена преди прилагането на Министерско решение № 2/21304/0025/26.10.2010 г. и преди преструктурирането на заемите, когато е постановено, че лихвеният процент, приложим по отношение на преструктурирания заем, ще бъде процентът, прилаган от всяка финансова институция по заеми от същата категория.
(30)
Що се отнася до условието за „нарушаване на конкуренцията“, в съответствие със съдебната практика на Съда, самият факт, че се засилва конкурентното положение на едно предприятие спрямо други конкурентни предприятия, като му се предоставя икономическо преимущество, което то иначе не би получило в нормалния ход на неговата дейност, говори за възможно нарушаване на конкуренцията (6). Помощта за дадено предприятие засяга търговията между държавите-членки, когато въпросното предприятие функционира на пазар, който е отворен за вътрешнообщностна търговия (7). Освен това, в съответствие със съдебната практика на Съда, няма праг или процент, под който може да се счита, че търговията между държавите-членки не е засегната. Дори относително малкият размер на помощта или относително неголемите мащаби на предприятията не означават a priori, че търговията между държавите-членки не е засегната (8). Секторът на зърнените култури се характеризира със значителна вътрешнообщностна търговия. Следователно настоящата мярка може да засегне търговията между държавите-членки.
(31)
В светлината на горното изглежда, че по отношение на лихвената субсидия са изпълнени всички условия, посочени в член 107, параграф 1.
ΙV.1.2. Държавна гаранция
(32)
С Министерско решение № 2/88675/0025/9.12.2008 г. гръцката държава решава да предостави на кооперативите гаранция по заемите, сключени с банка ATE. Общо казано, по отношение на гаранциите се прилагат критериите, определени в член 107, параграф 1 от Договора. Както е отбелязано в раздел 2.1 от Известието на Комисията относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО по отношение на държавните помощи под формата на гаранции (9) (наричано по-долу „Известие относно гаранциите“), пряко предоставяните гаранции от държавата действително могат да представляват държавна помощ. Ползата от дадена държавна гаранция се състои в това, че свързаният с гаранцията риск се поема от държавата. Поемането на този риск обикновено се възнаграждава с подходяща премия (раздел 2.2 от Известието относно гаранциите). Когато държавата се отказва от такава премия, е налице полза за предприятието, на което е предоставена държавната гаранция, и изтичане на ресурси от държавата. Следователно в този случай гаранцията се предоставя чрез ресурси на държавата. В Известието относно гаранциите е посочено също така, че дори и да не са извършени никакви плащания от държавата по дадена гаранция, може въпреки това да е налице държавна помощ.
(33)
Предоставената на ОЗК и в крайна сметка на земеделските производители полза благодарение на гаранцията е ясна: заемополучателите не е трябвало да плащат - поне до 30 март 2011 г. (вж. съображение 22) - съответната премия, която обикновено се заплаща като възнаграждение за съответния риск. В сравнение с положението без гаранция, държавната гаранция дава възможност на заемополучателите така също да получат по-добри финансови условия по заемите, отколкото нормално биха получили на финансовите пазари. В раздел 3.4 от Известието относно гаранциите е посочен списък на всички условия, които трябва да бъдат изпълнени, за да не се счита за държавна помощ дадена схема за държавни гаранции. Ясно е, че разглежданата мярка не отговаря на всички посочени условия. Например изглежда, че най-малко две от тези условия не са изпълнени в този случай: въпросната гаранция покрива повече от 80 % от заемите и изглежда, че разглежданата схема важи за заемополучатели във финансово затруднение.
(34)
Както е посочено в съображение 29, преките получатели на тази помощ са кооперативите. Като се има предвид обаче, че с отпускането на заемите намерението на държавата е било да се повишат доходите на гръцките земеделски производители чрез изкуствено повишаване на цената на зърнените култури, продавани от производителите на кооперативите, то непреките получатели на помощта са земеделските производители. Условието за избирателност също е изпълнено, тъй като получателите на помощта са само онези кооперативи и земеделски производители, които са закупили или произвели зърно в Гърция през 2008 г.
(35)
Посоченото в съображение 30 се отнася и до условията за „нарушаване на конкуренцията“ и „засягане на търговията“.
(36)
Накрая, гръцките власти твърдят, че предоставеното обезпечение от ОЗК на държавата, както е предвидено в Договора за заем, показва, че не е налице никаква помощ. Както обаче посочва Комисията в решението си за откриване на процедурата, случаят не е такъв поради следните причини: а) първо, ако кооперативите не погасят заемите, държавата ще реши по своя преценка дали да се възползва от правата, които ѝ дават споразуменията за обезпечение, или да не се възползва; б) второ, изглежда, че обезпечението не покрива пълния размер на заема, тъй като цената, заплащана от ОЗК на земеделските производители за закупуването на зърно (която нормално би трябвало да е равна на размера на заемите), е по-висока от пазарната цена.
(37)
Следва да се отбележи също така, че това обезпечение е премахнато с Министерско решение № 2/21304/0025/26.10.2010 г. Както е посочено в съображение 22 по-горе, това обезпечение е заместено с премията от 2 %, считано от датата на първата погасителна вноска, дължима на 30 март 2011 г. В писмото си от 7 юни 2011 г. гръцките власти твърдят, че в съответствие с Известието относно гаранциите плащането на премия е средство за защита на малките и средните предприятия, чиято способност да погасяват задълженията си може да бъде засегната от неблагоприятни условия. Този довод е недопустим поради причините, описани подробно в съображения 38, 39 и 40.
(38)
Първо, разпоредбата относно предпазната премия от 2 % е въведена едва през октомври 2010 г. и се отнася само до сумите, които все още са били дължими през септември 2010 г. Дори да приемем, quod non, че тази премия премахва всеки евентуален елемент на държавна помощ, държавната гаранция все пак би представлявала държавна помощ до този момент.
(39)
Второ, от текста на Министерско решение № 2/21304/0025/26.10.2010 г. става ясно, че ОЗК могат, но не са длъжни да се възползват от съответната разпоредба (вж. съображение 22). В това отношение гръцките власти отбелязват, че всъщност заемополучателите са били длъжни да се възползват от въпросната разпоредба, тъй като, както е предвидено в член 13 от Договора за заем, ако не са погасили заема до 30 септември 2009 г., дължимата сума става платима от държавата в рамките на три месеца, а държавата от своя страна ще предприеме мерки за принудително изпълнение по административен ред срещу заемополучателя. Този довод също е недопустим - ако държавата погаси дължимите суми, не е сигурно, че тя ще предприеме мерки срещу първоначалния длъжник с цел възстановяване на тези суми, тъй като винаги може да използва правото си на преценка да не го направи.
(40)
Накрая, изглежда, че премията от 2 % сама по себе си не е елемент, който в съответствие с Известието относно гаранциите доказва отсъствието на държавна помощ, както твърдят гръцките власти. Дори ако приемем, че всички получатели по мярката са малки и средни предприятия, както твърдят гръцките власти, приложимата част от Известието относно гаранциите би бил раздел 3.5. В този раздел от Известието се обяснява, че за да се счита, че дадена гаранция, предоставена по схема, изискваща еднократна премия, не представлява държавна помощ, трябва да бъдат изпълнени всички други условия, посочени в раздел 3.4, букви а), б), в), д), е) и ж). Както вече бе обяснено в съображение 33, в настоящия случай тези условия не са изпълнени: въпросната гаранция покрива повече от 80 % от заемите и изглежда, че разглежданата схема важи за заемополучатели във финансово затруднение.
(41)
В светлината на горното изглежда, че по отношение на държавната гаранция по заемите са изпълнени всички условия, посочени в член 107, параграф 1.
ΙV.2. Съвместимост на помощта
ΙV.2.1. Общи бележки
(42)
Договорът допуска известни изключения от общия принцип за несъвместимост на държавната помощ с вътрешния пазар, определен в член 107, параграф 1 от Договора. Част от тези изключения явно не са приложими в настоящия случай. Това са по-специално предвидените в член 107, параграф 2, които обхващат помощи със социален характер, помощи за отстраняване на щети, причинени от природни бедствия, както и помощи, свързани с обединението на Германия.
(43)
Същото важи за изключенията, предвидени в член 107, параграф 3, букви а) и г) от Договора, тъй като въпросната помощ не е предназначена нито за насърчаване на икономическото развитие на региони, където жизненото равнище е необичайно ниско или където има високо равнище на непълна заетост, нито за насърчаване на важни проекти от общоевропейски интерес или за насърчаване на културата и опазване на наследството.
(44)
Следователно единствената дерогация, която би могла да се приложи в случая, е предвидената в член 107, параграф 3, буква в) от Договора, която предвижда, че помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес, могат да се считат за съвместими с вътрешния пазар. Помощта е обхваната от тази дерогация, ако съответства на правилата на Съюза, регламентиращи държавните помощи. В областта на земеделието тези правила са изложени в Основните насоки на Общността за държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007-2013 г. (10) (наричани по-долу „Земеделски насоки“).
(45)
Според информацията, която е на разположение на Комисията, целта на въпросната мярка е справянето със ситуацията, породена от свръхпроизводството на зърно в Гърция през 2008 г. По-специално гръцките власти признават в писмото си от 19 март 2010 г., че една от целите на мярката е била „да гарантира минимален доход на производителите“.
(46)
Освен това, тъй като заемите в размер на 150 милиона EUR са предназначени за закупуване от ОЗК на зърното, произведено от техните членове (Министерско решение № 8264 от 9 декември 2008 г.), изглежда, че помощта е предоставена на база на произведените количества.
(47)
Видът на предоставената от Гърция помощ не е предвиден нито в Земеделските насоки, нито в други правила на Съюза по този въпрос, а и гръцките власти не твърдят това. Следователно явно тя представлява оперативна помощ, предназначена да повиши доходите на земеделските производители чрез изкуствено повишаване на цените на зърнените култури. Такива мерки са строго забранени от правилата на Съюза в областта на държавните помощи.
(48)
Следва да се припомни, че, според съдебната практика на Съда на Европейския съюз, оперативната помощ, т.е. помощта, чиято цел е облекчаване на разходите на предприятията, които те обикновено поемат при обичайното управление на дейността си, по принцип нарушава конкуренцията поради това, че от една страна не улеснява „развитието“ на нито един икономически сектор, а от друга страна осигурява на получателите изкуствена финансова подкрепа, която нарушава дълготрайно конкуренцията и засяга търговията по начин, който противоречи на общия интерес.
(49)
По-специално пазарите на земеделски продукти в Европейския съюз изцяло се регулират чрез общи организации на пазарите (ООП). Една от задачите на ООП е да гарантират лоялната конкуренция между операторите в съответния сектор в рамките на Европейския съюз. Мерки за подкрепа на пазара като мерките, въведени и финансирани от Гърция, изглежда противоречат на целите на ООП на зърнени култури и има вероятност да засегнат сериозно функционирането на този пазар.
(50)
Както многократно е подчертавал Съдът, (11), всяка намеса на държава-членка в пазарните механизми, с изключение на специално предвидените в правилата на Съюза форми, рискува да окаже влияние върху функционирането на общите организации на пазара и да създаде необосновани предимства за определени икономически групи в Съюза. По-специално в скорошната си съдебна практика (12) Съдът припомня за пореден път, че в областите, обхванати от обща организация на пазара, особено когато тази организация се основава на общи ценови правила, държавите-членки нямат право да се намесват чрез едностранно приети национални разпоредби в механизма на формиране на цените, определяни на съответния производствен етап от общата организация.
(51)
Следва да се отбележи, че националните механизми за подкрепа на цените, като разглежданите в настоящия случай, подкопават общите ценови правила и изобщо крайната цел на механизмите, създадени с правила на Съюза за обща организация на пазарите, дори когато се прилагат с цел подпомагане на доходите на земеделските производители.
(52)
Накрая, Комисията разгледа също така дали помощта може да бъде определена за съвместима съгласно Съобщението на Комисията - Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (13). Въпреки това, дори ако получателят към момента на предоставяне на помощта е бил предприятие в затруднение по смисъла на раздел 2 от посочените Насоки (което не е ясно), гръцките власти не са представили доказателства, че във въпросните случаи са изпълнени многобройните условия, определени в Насоките, което евентуално би могло да оправдае предоставянето на помощ на конкретен получател.
IV.2.2. Временна рамка
(53)
Гръцките власти обосновават предоставянето на помощта с икономическата криза и липсата на достъп до финансиране за кооперативите. През 2009 г. Комисията, като отчете сериозността на финансовата криза, прие „Временната рамка“ (14), в която обяви за съвместима с вътрешния пазар помощ в размер до 15 000 EUR в случая на земеделски производители, занимаващи се с първично производство на селскостопански продукти.
(54)
В писмото си от 21 януари 2011 г. гръцките власти твърдят, че както лихвената субсидия, така и държавната гаранция за заемите са обхванати от разпоредбите на Временната рамка. По-специално те заявяват, че въпросните заеми са отпуснати по време на финансовата и икономическа криза от 2008 г. и 2009 г. с цел преодоляване на кризата. Гръцките власти добавят, че поради големия брой крайни получатели (членове на кооперативите) ползата от безлихвения заем за всеки получател е била толкова малка, че не може да се счита за предизвикваща нарушаване на конкуренцията. Накрая, гръцките власти заявяват, че според член 7 от Временната рамка тя се прилага също така в случаите на схеми за държавни помощи, за които не е постъпило уведомление.
(55)
Комисията не може да приеме представените от гръцките власти аргументи и счита, че във въпросния случай разпоредбите на Временната рамка не са приложими. Първо, обхватът на Временната рамка е разширен и първичното земеделско производство е включено едва на 31 октомври 2009 г. (15) Следователно никакви схеми за държавни помощи, одобрени преди влизането в сила на това разширение, не могат да бъдат обхванати от Временната рамка. В настоящия конкретен случай член 1 от Министерско решение № 56700/B.3033/8.12.2008 г. гласи, че лихвената субсидия се отнася до заеми, които са били или са щели да бъдат отпуснати през 2008 г. Следователно въпросните заеми, а оттам и държавната помощ, са били отпуснати преди 31 октомври 2009 г.
(56)
Второ, Комисията отбелязва, че въпросните мерки не отговарят на включеното във Временната рамка условие, според което, за да бъде счетена такава помощ за съвместима, тя трябва да се прилага за целия земеделски сектор, а не само за един продуктов сектор, в случая сектора на зърнените култури.
V. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(57)
Комисията констатира, че Гърция неправомерно е привела в действие въпросната схема за помощ в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора. Като се има предвид, че помощта е несъвместима с вътрешния пазар, Гърция трябва да прекрати схемата и да възстанови от получателите предоставената помощ.
(58)
Индивидуалната помощ, отпусната по въпросната схема, не представлява помощ, ако към момента на предоставянето ѝ е отговаряла на условията, определени с регламент, приет в съответствие с член 2 от Регламент (ЕО) № 994/98 на Съвета от 7 май 1998 г. по прилагането на членове 92 и 93 от Договора за създаване на Европейската общност към някои категории хоризонтална държавна помощ (16) и приложим към момента на предоставянето на помощта.
(59)
Индивидуалната помощ, отпусната по въпросната схема, която към момента на предоставянето ѝ е отговаряла на условията, определени с регламент, приет в съответствие с член 1 от Регламент (ЕО) № 994/98, или определени в рамките на друга одобрена схема за помощ, е съвместима с вътрешния пазар до максималните интензитети на помощта, приложими към този вид помощ,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Схемата, въведена в полза на земеделските производители и кооперативи в зърнопроизводството в съответствие с Министерски решения № 56700/Β.3033/8.12.2008 г. и № 2/88675/0025/9.2.2008 г. под формата на гарантиран от гръцката държава заем с лихвена субсидия, представлява държавна помощ. Посочената държавна помощ, която е предоставена неправомерно от Гърция в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз, е несъвместима с вътрешния пазар.
Член 2
Индивидуалната помощ, която е отпусната по схемата, посочена в член 1, не представлява помощ, ако към момента на предоставянето ѝ е отговаряла на условията, определени с регламент, приет в съответствие с член 2 от Регламент (ЕО) № 994/98 и приложим към момента на предоставянето на помощта.
Член 3
Индивидуалната помощ, отпусната по схемата, посочена в член 1, която към момента на предоставянето ѝ е отговаряла на условията, определени с регламент, приет в съответствие с член 1 от Регламент (ЕО) № 994/98, или определени в рамките на друга одобрена схема за помощ, е съвместима с вътрешния пазар до максималните интензитети на помощта, приложими към този вид помощ.
Член 4
1. Гърция възстановява от получателите несъвместимата помощ, предоставена по схемата, посочена в член 1.
2. Сумите, подлежащи на възстановяване, включват лихви, изчислени от датата, на която помощта е предоставена на получателите, до датата на действителното им възстановяване.
3. Лихвата се изчислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (17).
4. Гърция анулира всички неизплатени плащания по схемата за помощ, посочена в член 1, считано от датата, на която е уведомена за настоящото решение.
Член 5
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 1, е незабавно и ефективно.
2. Гърция осигурява изпълнението на настоящото решение в срок от четири месеца от датата, на която е уведомена за него.
Член 6
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение Гърция предоставя на Комисията следната информация:
а)
списък на получателите, които са получили помощ по схемата, посочена в член 1, и общия размер на помощта, получена от всеки от тях;
б)
общата сума (главница и лихви), която следва да бъде възстановена от всеки получател;
в)
подробно описание на вече предприетите и на планираните мерки за изпълнение на настоящото решение;
г)
документи, доказващи, че от получателите е изискано да възстановят помощта.
2. Гърция уведомява редовно Комисията за напредъка в прилагането на националните мерки, които са предприети с цел изпълнение на настоящото решение, до пълното възстановяване на помощта, посочена в член 1. При поискване от страна на Комисията Гърция незабавно предоставя информация за вече предприетите и планираните мерки за изпълнение на настоящото решение. Тя предоставя и подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателите.
Член 7
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 25 януари 2012 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-25 ta’ Jannar 2012
dwar l-għajnuna mogħtija mill-Greċja lill-bdiewa li jipproduċu ċ-ċereali u lill-kooperattivi tal-ġbir taċ-ċereali
Nru SA 27354 (C 36/10) (ex NN 3/10, ex CP 11/09)
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 9335)
(It-test bil-Grieg biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/320/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1) tiegħu,
Wara li stiednet lill-partijiet interessati biex iressqu l-kummenti tagħhom skont l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tat-Trattat (1) u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
I. PROĊEDURA
(1)
Fit-18 ta’ Novembru 2008, il-Kummissjoni rċeviet e-mail b’xi informazzjoni dwar għajnuna allegatament mogħtija mill-Istat Grieg lill-bdiewa li jipproduċu ċ-ċereali u lill-Junjins tal-Kooperattivi Agrikoli tal-ġbir taċ-ċereali. L-allegata għajnuna ngħatat f’forma ta’ self mingħajr imgħax. Permezz tal-ittra tal-21 ta’ Novembru 2008, il-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet Griegi jipprovdu informazzjoni dwar l-għajnuna inkwistjoni.
(2)
Bl-ittra tal-24 ta’ Novembru 2008, il-Kummissjoni talbet lil min ressaq l-ilment biex jissottometti formola ta’ lment kompluta. Il-Kummissjoni rċeviet il-formola fit-8 ta’ Jannar 2009.
(3)
Wara li rċeviet il-formola tal-ilment, u ladarba l-awtoritajiet Griegi kienu għadhom ma wiġbux l-ittra tagħha tal-21 ta’ Novembru 2008, il-Kummissjoni bagħtitilhom it-tieni ittra fit-23 ta’ Jannar 2009, fejn talbithom informazzjoni dwar il-miżura inkwistjoni. L-awtoritajiet Griegi ma wiġbux sad-data ta’ skadenza stabbilita f’dik l-ittra u l-Kummissjoni bagħtitilhom nota ta’ tfakkir fl-24 ta’ Marzu 2009.
(4)
Fl-14 ta’ Mejju 2009, l-awtoritajiet Griegi bagħtu ittra lill-Kummissjoni, fejn tawha biss informazzjoni limitata ħafna dwar l-għajnuna li kienet is-suġġett tal-ilment. Fil-11 ta’ Ġunju 2009, il-Kummissjoni bagħtet lill-awtoritajiet Griegi t-tieni talba għall-informazzjoni, b’mistoqsijiet iktar dettaljati fir-rigward tal-allegata għajnuna mill-Istat.
(5)
Fl-20 ta’ Lulju 2009, l-awtoritajiet Griegi talbu biex l-iskadenza għall-preżentazjoni tal-informazzjoni rilevanti tiġi estiża sat-30 ta’ Awwissu 2009. Permezz tal-ittra tat-23 ta’ Lulju 2009, il-Kummissjoni qablet ma’ din l-estensjoni. Permezz ta’ e-mail tal-1 ta’ Settembru 2009, l-awtoritajiet Griegi talbu li l-iskadenza tiġi estiża b’xahar ieħor. Permezz tal-ittra tal-14 ta’ Settembru, il-Kummissjoni kkonċediet it-tieni estensjoni tal-iskadenza, sat-30 ta’ Settembru 2009.
(6)
‘Il fuq minn xahrejn wara l-iskadenza stabbilita, il-Kummissjoni kienet għadha ma rċeviet l-ebda risposta, u fl-1 ta’ Diċembru 2009, hija bagħtet lill-awtoritajiet Griegi nota ta’ tfakkir, u tathom xahar ieħor biex jipprovdu l-informazzjoni. Fin-nota ta’ tfakkir, il-Kummissjoni ġibdet l-attenzjoni tal-awtoritajiet Griegi dwar il-fatt li jekk ma jwiġbux fiż-żmien stipulat, il-Kummissjoni mbagħad tesiġi li l-informazzjoni tiġi pprovduta (“inġunzjoni għall-għoti ta’ informazzjoni”) skont l-Artikolu 10(3) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (2) (*). Barra minn hekk, mis-26 ta’ Jannar 2010, il-każ ġie rreġistrat bħala għajnuna mhux notifikata, bin-numru NN 3/10.
(7)
Id-data ta’ skadenza stabbilita mill-Kummissjoni ġiet approvata mingħajr ma l-awtoritajiet Griegi pprovdew informazzjoni. Għalhekk, fl-10 ta’ Marzu 2010, il-Kummissjoni adottat deċiżjoni skont l-Artikolu 10(3) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999, fejn talbet lill-awtoritajiet Griegi jipprovdu l-informazzjoni meħtieġa.
(8)
Finalment, l-awtoritajiet Griegi wieġbu fid-19 ta’ Marzu 2010. Fit-tweġiba tagħhom, huma qalu li kienu wieġbu għall-ittra tal-Kummissjoni tal-1 ta’ Diċembru 2009 bl-ittra tad-9 ta’ Frar 2010. Bl-ittra tas-17 ta’ Mejju 2010, il-Kummissjoni bagħtet lill-awtoritajiet Griegi għadd ta’ mistoqsijiet oħra. Talbithom ukoll jagħtu prova li huma bagħtu lill-Kummissjoni ittra fid-9 ta’ Frar 2010. Sadattant, il-Kummissjoni rċeviet iktar informazzjoni mingħand min ressaq l-ilment dwar l-għajnuna inkwistjoni. Għalhekk hija bagħtet ittra oħra lill-awtoritajiet Griegi, fit-18 ta’ Ġunju 2010, li biha tathom l-opportunità li jikkummentaw dwar l-informazzjoni l-ġdida. L-awtoritajiet Griegi wieġbu l-ittra tal-Kummissjoni tas-17 ta’ Mejju 2010, iżda ma taw l-ebda prova li huma bagħtu lill-Kummissjoni ittra fid-9 ta’ Frar 2010. Fit-30 ta’ Settembru 2010, l-awtoritajiet Griegi wieġbu l-ittra tal-Kummissjoni tat-18 ta’ Ġunju 2010.
(9)
Bl-ittra tal-15 ta’ Diċembru 2010, il-Kummissjoni nnotifikat lill-Greċja bid-deċiżjoni tagħha li tibda l-proċedura stipulata fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat fir-rigward tal-għajnuna. Bl-ittra tal-21 ta’ Jannar 2011, l-awtoritajiet Griegi bagħtu l-kummenti tagħhom dwar id-deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-15 ta’ Diċembru 2010. Il-Kummissjoni bagħtet lill-awtoritajiet Griegi iktar mistoqsijiet fl-ittra tal-5 ta’ Mejju 2011, li għalihom irċeviet tweġibiet fis-6 ta’ Ġunju 2011.
(10)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tibda l-proċedura kienet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom dwar il-miżura inkwistjoni. Il-Kummissjoni rċeviet kummenti mingħand parti interessata waħda, li argumentat li l-miżuri inkwistjoni kienu illegali. L-awtoritajiet Griegi ġew innotifikati b’dawn il-kummenti, u min-naħa tagħhom imbagħad issottomettew il-kummenti tagħhom fl-ittra tal-1 ta’ Diċembru 2011.
II. DESKRIZZJONI DETTALJATA TAL-GĦAJNUNA
ΙΙ.1. Ilment
(11)
Fit-18 ta’ Novembru 2008, il-Kummissjoni rċeviet e-Mail b’xi informazzjoni dwar għajnuna allegatament mogħtija mill-Istat Grieg lill-bdiewa li jipproduċu ċ-ċereali u lill-Junjins ta’ Kooperattivi Agrikoli. Skont dan l-ilment, l-għajnuna ngħatat f’forma ta’ self mingħajr imgħax, liema self ammonta għal EUR 150 miljun mogħti lill-Junjins ta’ Kooperattivi Agrikoli fis-settur taċ-ċereali.
II.2. Sfond
(12)
Skont l-informazzjoni mogħtija mill-awtoritajiet Griegi, matul l-2008, il-bdiewa Griegi żergħu 60 elf ettaru (600 elf stremmata) ieħor ta’ qamħirrum meta mqabbel mas-sena preċedenti. Dan wassal għal produzzjoni żejda tal-qamħirrum, u sussegwentement għal prezzijiet imnaqqsa. L-istess ħaġa seħħet fil-produzzjoni tal-qamħ. Għaldaqstant, u minħabba l-kriżi ekonomika, il-gvern Grieg iddeċieda li jgħin lill-produtturi Griegi.
(13)
Skont l-awtoritajiet Griegi, l-għajnuna ngħatat lill-organizzazzjonijiet tal-produtturi, jiġifieri l-Junjins tal-Kooperattivi Agrikoli (UACs). Il-UACs ma kellhomx il-fondi meħtieġa biex jappoġġjaw id-dħul tal-bdiewa, u lanqas ma kellhom l-aċċess għas-swieq finanzjarji biex jagħtu self, minħabba l-kriżi finanzjarja. L-awtoritajiet Griegi argumentaw ukoll li, li kieku matul ix-xitwa tal-2008 l-Kooperattivi biegħu l-ammonti ta’ ċereali miġbura, il-prezzijiet kienu jaqgħu b’mod sinifikanti u l-produtturi kienu jesperjenzaw telf sinifikanti. Għalhekk, biex jipprevieni li jkun hemm tnaqqis fil-prezzijiet taċ-ċereali, u biex jiżgura dħul minimu għall-bdiewa, il-gvern Grieg iddeċieda li jagħti lill-UACs, u indirettament lill-bdiewa (li kienu taw il-prodotti tagħhom lill-Kooperattivi), għajnuna f’forma ta’ self garantit mill-Istat b’sussidju fuq ir-rati tal-imgħax. Skont l-awtoritajiet Griegi, l-ammonti ta’ self mogħtija lill-UACs imbagħad jingħataw lill-produtturi għall-ammonti ta’ ċereali mixtrija jew riċevuti mill-UACs fl-2008. Minħabba l-kriżi protratta fis-suq taċ-ċereali, l-awtoritajiet Griegi estendew id-data ta’ skadenza li kienet ġiet stabbilita għar-ripagament tas-self sat-30 ta’ Settembru 2010.
ΙΙ.3. Miżura
(14)
L-awtoritajiet Griegi adottaw għadd ta’ Deċiżjonijiet li bihom setgħet tibda tingħata l-għajnuna.
(15)
Id-Deċiżjoni Nru 56700/B.3033 tat-8 ta’ Diċembru 2008 li ttieħdet mill-Ministru Grieg tal-Affarijiet Ekonomiċi u l-Finanzi tistipula dan li ġej, inter alia:
“Artikolu 1. Għaldaqstant, qed tingħata l-approvazzjoni għas-self b’sussidju fuq ir-rati tal-imgħax li ngħata, jew se jingħata, fl-2008, minn istituzzjonijiet Finanzjarji lill-Junjins tal-Kooperattivi Agrikoli (UACs) u lill-Kooperattivi Agrikoli Primarji fil-Greċja, biex b’hekk ikun għad-dispożizzjoni tal-produtturi għall-kwantitajiet ta’ ċereali mixtrija jew riċevuti fl-2008. Is-self inkwistjoni se jkun issussidjat minn dakinhar li jingħata. […]
Artikolu 3. Id-durata tas-self inkwistjoni għandha tkun mid-data meta jingħata sad-data meta jitħallas lura, li ma tistax tkun wara t-30.9.2009.[…]”
(16)
Id-Deċiżjoni Nru 2/88675/0025 tad-9 ta’ Diċembru 2008 li ttieħdet mill-Ministru Grieg tal-Affarijiet Ekonomiċi u l-Finanzi tistipula dan li ġej, inter alia:
“1.
L-Istat Grieg għandu jagħti garanzija ta’ 100 % biex jiżgura s-self li jkun se jingħata mill-Istituzzjonijiet Finanzjarji lill-Junjins tal-Kooperattivi Agrikoli (UACs) u lill-Kooperattivi Agrikoli Primarji fil-Greċja, biex b’hekk dan ikun għad-dispożizzjoni tal-produtturi għall-kwantitajiet ta’ ċereali mixtrija jew riċevuti fl-2008, skont id-dispożizzjonijiet tal-Liġi 2322/1995. Is-self mogħti mill-Istituzzjonijiet Finanzjarji lill-UACs u lill-Kooperattivi Agrikoli Primarji fl-2008 għandu jkun soġġett għad-dispożizzjonijiet ta’ din id-Deċiżjoni mid-data minn meta jingħata. L-ammont totali ta’ self li ngħata, jew li se jingħata, m’għandux jaqbeż il-EUR 150 miljun. […]
3.
[…] F’każ ta’ nuqqas ta’ ħlas lura tal-ammont pendenti tas-self mal-maturità, tali ammont isir dovut u pagabbli. Sabiex jirċievu r-rimborż tal-pretensjonijiet iggarantiti tagħhom mill-Istat, il-Banek ikollhom jissottomettu d-dokumenti ta’ appoġġ speċifikati fid-Deċiżjoni Nru 2/478/0025/4.1.2006 (il-Gazzetta tal-Gvern, Serje II, Nru 16/13.1.2006) meħuda mill-Ministru tal-Affarijiet Ekonomiċi u l-Finanzi.”
(17)
Skont id-deċiżjonijiet Nru 46825/B.2248 tad-29 ta’ Settembru 2009 u Nru 2/69591/0025 tat-2 ta’ Ottubru 2009 meħuda mill-Ministru tal-Affarijiet Ekonomiċi u l-Finanzi, id-data ta’ skadenza stipulata għar-ripagament tas-self ġiet estiża għat-30 ta’ Diċembru 2010.
(18)
Id-Deċiżjoni Nru 8264 tad-9 ta’ Diċembru 2008 meħuda mill-Ministru Grieg tal-Iżvilupp Rurali u l-Ikel ippermettiet l-allokazzjoni tal-ammont ta’ EUR 150 miljun lil 57 Junjin tal-Kooperattivi Agrikoli. Semmiet ukoll id-deċiżjoni tat-12 ta’ Novembru 2008 tal-Kummissjoni Governattiva dwar l-għoti ta’ self li jammonta għal EUR 150 miljun lill-Junjins tal-Kooperattivi Agrikoli u l-membri tagħhom.
(19)
Skont l-ittra li l-awtoritajiet Griegi bagħtu fid-19 ta’ Marzu 2010, is-self kollu inkwistjoni (minbarra wieħed) ingħata mill-Bank Agrikolu tal-Greċja (minn issa ‘l quddiem “ATE Bank”). L-awtoritajiet Griegi żiedu li s-sussidju fuq ir-rati tal-imgħax u l-garanzija mogħtija mill-Istat fis-settur taċ-ċereali kienu meħtieġa biex jiġi indirizzat it-tnaqqis fil-prezzijiet fl-2008, liema tnaqqis kien ikkawżat mill-produzzjoni żejda taċ-ċereali fil-Greċja. F’din l-ittra, l-awtoritajiet Griegi esprimew l-opinjoni li l-faċilità ta’ kreditu żgħir mogħtija mill-Istat ma setgħetx titqies bħala għajnuna mill-Istat, ladarba la kkawżat, u lanqas heddet li tikkawża, distorsjoni tal-kompetizzjoni, u lanqas ma affettwat il-kummerċ bejn l-Istati Membri. L-awtoritajiet Griegi żiedu li l-benefiċċju mill-miżuri inkwistjoni għall-produtturi individwali kien wieħed minimu.
(20)
Skont l-Artikolu 1 tal-Ftehim ta’ Self bejn l-ATE Bank u l-UACs (il-“Ftehim ta’ Self”), is-self mogħti minn ATE Bank għandu jintuża biss mill-mutwatarju għax-xiri jew għall-aċċettazzjoni ta’ ċereali prodotti fl-2008.
(21)
Fir-rigward tal-kondizzjonijiet għall-għoti ta’ self, l-awtoritajiet Griegi indikaw li r-rata tal-imgħaxkienet ir-rata applikabbli għall-bonds tat-teżor Grieg mifruxa fuq perjodu ta’ tnax-il xahar (maħruġa eżatt qabel id-data li fiha bdew japplikaw ir-rati tal-imgħax), miżjuda bi 30 %. Argumentaw ukoll li l-Ftehim ta’ Self bejn l-ATE Bank u l-UACs kien jinkludi kondizzjoni li tagħti prova li ma kienet involuta l-ebda għajnuna mill-Istat. Il-kondizzjoni kienet tgħid: “B’hekk, il-mutwatarju jassumi l-obbligu, qabel ma jingħata s-self, li flimkien mal-Istat Grieg, kif irrappreżentat mill-Bank għall-iskopijiet tas-sitwazzjoni inkwistjoni, jiffirma kuntratt ta’ kollateral fuq il-prodotti, il-prodotti sekondarji u mobbli oħra li l-mutwatarju jista’ jixtri b’dan is-self, u fuq il-prodotti kollha li huma fis-sjieda tiegħu jew taħt il-ġestjoni tiegħu, skont id-dispożizzjonijiet tal-Liġi 2844/2000.” Fi kliem ieħor, il-kollateral jiġi pprovdut mill-UACs lill-Istat (kif irrappreżentat mill-ATE Bank), fir-rigward tal-prodotti mixtrija mill-UACs permezz tas-self.
(22)
Id-Deċiżjoni Nru 2/21304/0025 ittieħdet mid-Deputat Ministru tal-Finanzi fis-26 ta’ Ottubru 2010. Skont din id-Deċiżjoni:
“A.
Il-Junjins tal-Kooperattivi Agrikoli (UACs) u l-Kooperattivi Agrikoli Primarji fil-Greċja li kisbu self garantit mill-Istat Grieg skont id-Deċiżjoni Nru 2/88675/0025/9.12.2008 meħuda mid-Deputat Ministru tal-Affarijiet Ekonomiċi u l-Finanzi, kif inhi fis-seħħ attwalment, għandu jkollhom l-għażla li jħallsu s-self garantit mill-Istat Grieg iddatat it-30.9.2010, skont id-deċiżjoni msemmija hawn fuq, bil-mod li se jiġi spjegat hawn taħt:
Il-perjodu kollu tas-self inkluż fil-ħlas huwa stabbilit għal ħames snin, pagabbli permezz ta’ ripagamenti kull sitt xhur, bl-ewwel ripagament jitħallas fit-30.3.2011 u l-aħħar wieħed fit-30.9.2015.
Barra minn hekk, kull mutwatarju għandu jħallas lill-Istat Grieg, sa meta jiskadi s-self, primjum li jammonta għal 2 % tal-ammont attwalment mhux imħallas tas-self. L-ewwel depożitu se jsir malli jitħallas l-ewwel ripagament fit-30.3.2011.
B’hekk il-kollaterali eżistenti dwar iż-żrieragħ li jiffavorixxu lill-Istat Grieg jiġu aboliti.
Ir-rata tal-imgħax għas-self stabbilita se tkun ir-rata użata minn kull Istituzzjoni Finanzjarja għall-istess kategorija ta’ self. […]”
III. KUMMENTI TAL-GREĊJA
(23)
Fit-tweġiba tagħhom tal-21 ta’ Jannar 2011, l-awtoritajiet Griegi argumentaw li kemm is-sussidju fuq ir-rati tal-imgħax kif ukoll il-garanzija mill-Istat għas-self għandhom jitqiesu mill-perspettiva tal-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar il-qafas Komunitarju temporanju għall-miżuri ta’ għajnuna mill-Istat biex isostnu l-appoġġ għall-finanzjament fil-kriżi finanzjarja u ekonomika attwali (4) (minn issa ‘l quddiem “qafas temporanju”). B’mod partikolari, kien hemm l-argument li s-self inkwistjoni ngħata matul il-kriżi finanzjarja u ekonomika tal-2008 u l-2009 bl-għan li tingħeleb il-kriżi.
(24)
L-awtoritajiet Griegi sostnew ukoll li, minħabba n-numru kbir ta’ benefiċjarji finali (membri tal-kooperattiva), il-benefiċċju mis-self mingħajr imgħax għal kull benefiċjarju tant kien limitat li ma setax jitqies bħala self li qed jikkawża distorsjoni.
(25)
Finalment, l-awtoritajiet Griegi argumentaw li l-obbligu li kull mutwatarju jħallas primjum ta’ assigurazzjoni ta’ 2 %, skont id-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2/21304/0025/26.10.2010 juri li ma kien hemm l-ebda għajnuna mill-Istat.
(26)
Fl-ittra tagħhom tal-1 ta’ Diċembru 2011, l-awtoritajiet Griegi rrepetew għadd ta’ argumenti ppreżentati matul il-proċedura dwar il-ħtieġa li dawn il-miżuri jiġu implimentati u r-raġunijiet għal dan. Huma argumentaw ukoll li l-kwistjoni tad-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2/21304/0025/26.10.2010 u l-applikazzjoni ta’ rata tal-imgħax meta s-self kien ristrutturat (ir-rata applikata minn kull istituzzjoni finanzjarja għall-istess kategorija ta’ self) indikaw li s-sussidju fuq ir-rati tal-imgħax ma kkostitwixxiex għajnuna. Żiedu li, fil-perjodu bejn l-2009 u t-28 ta’ Novembru 2011, is-sussidji fuq ir-rati tal-imgħax mogħtija mill-Istat ammontaw għal EUR 7 762 113.
ΙV. VALUTAZZJONI TAL-GĦAJNUNA
ΙV.1. L-eżistenza tal-għajnuna fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat
(27)
Skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat, kull għajnuna ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni tal-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, sa fejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern.
(28)
Qabel ma tgħaddi għall-valutazzjoni ta’ jekk il-miżura inkwistjoni tissodisfax il-kondizzjonijiet tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat, il-Kummissjoni tindika li hemm żewġ aspetti tal-miżura li għandhom jiġu eżaminati fid-dawl ta’ din id-dispożizzjoni: (i) is-sussidju fuq ir-rati tal-imgħax, u (ii) il-garanzija mill-Istat.
ΙV.1.1. Is-Sussidju fuq ir-Rati tal-imgħax
(29)
Is-sussidju fuq ir-rati tal-imgħax mogħti mill-Istat Grieg lill-kooperattivi skont id-Deċiżjoni Ministerjali Nru 56700/B.3033/8.12.2008, jissodisfa l-kondizzjonijiet kollha tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Is-sussidju jingħata mill-Istat Grieg u jikkonferixxi vantaġġ evidenti, ladarba fir-realtà jrendi s-self kompletament ħieles mill-imgħax. Il-benefiċjarji diretti tal-għajnuna huma l-kooperattivi. Madankollu, ladarba bl-għoti tas-self l-intenzjoni tal-Istat kienet li jiżdied id-dħul tal-bdiewa Griegi billi b’mod artifiċjali jiżdied il-prezz taċ-ċereali mibjugħa mill-produtturi lill-kooperattivi, il-bdiewa (produtturi) huma l-benefiċjarji indiretti tal-għajnuna. Finalment, il-kondizzjoni ta’ selettività ġiet issodisfata wkoll, ladarba l-benefiċjarji tal-għajnuna huma dawk il-kooperattivi biss u, finalment, il-bdiewa li xtraw jew ipproduċew ċereali fil-Greċja fl-2008. Is-sussidju fuq ir-rati tal-imgħax ingħata qabel ma ġiet applikata d-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2/21304/0025/26.10.2010 u qabel il-ħlas tas-self il-ġdid li stipula li r-rata tal-imgħax applikabbli għall-ħlas tas-self għandha tkun ir-rata applikata minn kull istituzzjoni finanzjarja għall-istess kategorija ta’ self.
(30)
Fir-rigward tal-kondizzjoni tad-“distorsjoni tal-kompetizzjoni”, f’konformità mal-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja, is-sempliċi fatt li l-pożizzjoni kompetittiva ta’ impriża tiġi msaħħa meta mqabbla ma’ impriżi kompetittivi oħra, billi tingħata benefiċċju ekonomiku li kieku ma kienx ikollha normalment fin-negozju tagħha, jindika possibbiltà ta’ distorsjoni tal-kompetizzjoni (5). Jidher li l-għajnuna mogħtija lil impriża taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri fejn dik l-impriża topera f’suq miftuħ għall-kummerċ intra-Komunitarju (6). Barra minn hekk, skont il-ġurisprudenza tal-Qorti, mhemmx limitu jew perċentwali, li taħthom jista’ jiġi kkunsidrat li l-kummerċ bejn l-Istati Membri mhuwiex milqut. Anki l-ammont relattivament żgħir tal-għajnuna jew id-daqs relattivament żgħir tal-impriża ma jeskludix minn qabel il-possibbiltà li l-kummerċ bejn l-impriżi jista’ ma jkunx milqut (7). Hemm ammont sostanzjali ta’ kummerċ intra-Komunitarju fis-settur taċ-ċereali. Għalhekk, il-miżura attwali tista’ taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(31)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, jidher li fir-rigward tas-sussidju fuq ir-rati tal-imgħax, il-kondizzjonijiet kollha tal-Artikolu 107(1) ġew issodisfati.
ΙV.1.2. Il-Garanzija mill-Istat
(32)
Permezz tad-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2/88675/0025/9.12.2008, l-Istat Grieg iddeċieda li jagħti lill-Kooperattivi l-garanzija tiegħu għas-self kuntrattat mal-ATE Bank. Inġenerali, il-kriterji tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat japplikaw għall-garanziji. Kif indikat fis-Sezzjoni 2.1 tal-Avviż tal-Kummissjoni dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat tal-KE għall-għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ garanziji (8) (minn issa ‘l quddiem “Avviż dwar il-Garanziji”), il-garanziji mogħtija direttament mill-Istat jistgħu tabilħaqq jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat. Il-benefiċċju ta’ garanzija mill-Istat huwa li r-riskju assoċjat mal-garanzija jiġġarrab mill-Istat. Normalment, primjum adegwat għandu jagħmel tajjeb għal dan ir-riskju (Sezzjoni 2.2 tal-Avviż dwar il-Garanziji). Meta l-Istat ma jesiġix tali primjum, hemm benefiċċju kemm għall-impriża li tingħata l-garanzija mill-Istat kif ukoll tnaqqis fir-riżorsi tal-Istat. Il-garanzija f’dan il-każ għalhekk tingħata permezz tar-riżorsi tal-Istat. L-Avviż dwar il-Garanziji jkompli jispeċifika li jekk jiġi żvelat li qatt ma saru pagamenti mill-Istat li jgawdi minn garanzija, xorta jista’ jkun għad hemm lok għal għajnuna mill-Istat.
(33)
Il-benefiċċju mogħti lill-UACs u finalment lill-bdiewa permezz tal-garanzija huwa evidenti: il-mutwatarji ma kellhomx iħallsu, tal-inqas sat-30 ta’ Marzu 2011 (ara l-premessa 22), il-primjum adegwat li normalment għandu jitħallas biex jagħmel tajjeb għar-riskju xieraq. Barra minn hekk, meta mqabbla ma’ sitwazzjoni bla garanzija, il-garanzija mill-Istat tippermetti li l-mutwatarji jiksbu termini finanzjarji għas-self aħjar minn dawk li normalment ikunu disponibbli fis-swieq finanzjarji. Is-Sezzjoni 3.4 tal-Avviż dwar il-Garanziji tipprovdi lista tal-kondizzjonijiet kollha li għandhom jiġu ssodisfati sabiex skema ta’ garanziji mill-Istat ma titqiesx bħala għajnuna mill-Istat. Huwa evidenti li l-miżura li qed tiġi eżaminata ma tissodisfax il-kondizzjonijiet kollha inkwistjoni. Pereżempju, jidher li tal-inqas tnejn minn dawn il-kondizzjonijiet ma ġewx issodisfati f’dan il-każ: il-garanzija inkwistjoni tkopri iktar minn 80 % tas-self, u jidher li l-iskema li qed tiġi eżaminata mhijiex limitata għall-mutwatarji li jinsabu f’diffikultà finanzjarja.
(34)
Kif inhu msemmi fil-premessa 29, il-benefiċjarji diretti ta’ din l-għajnuna huma l-kooperattivi. Madankollu, ladarba bl-għoti tas-self l-intenzjoni tal-Istat Grieg kienet li jiżdied id-dħul tal-bdiewa Griegi, billi b’mod artifiċjali jiżdied il-prezz taċ-ċereali mibjugħa mill-produtturi lill-Kooperattivi, il-bdiewa (produtturi) huma l-benefiċjarji indiretti tal-għajnuna. Il-kondizzjoni ta’ selettività ġiet issodisfata wkoll, ladarba l-benefiċjarji tal-għajnuna huma biss dawk il-kooperattivi u l-bdiewa li xtraw jew ipproduċew iċ-ċereali fil-Greċja fl-2008.
(35)
L-istess kunsiderazzjonijiet japplikaw għall-kondizzjonijiet tad-“distorsjoni tal-kompetizzjoni” u tal-“effett fuq il-kummerċ” bħal dawk imsemmija fil-premessa 30.
(36)
Finalment, l-awtoritajiet Griegi argumentaw li l-kollateral ipprovdut mill-UACs lill-Istat jindika li mhemm l-ebda għajnuna. Madankollu, kif deċiż mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni dwar it-tnedija tal-proċedura, dan mhuwiex il-każ għar-raġunijiet li ġejjin: (a) L-ewwel nett, jekk il-kooperattivi ma jaslux li jħallsu lura s-self, ikun jiddependi mill-Istat jekk isirx użu mid-drittijiet ikkonferiti mill-ftehimiet ta’ kollateral jew le. (b) It-tieni nett, jidher li l-kollateral ma setax jagħmel tajjeb għall-ammont sħiħ tas-self. Ir-raġuni hija li l-prezz imħallas mill-UACs lill-bdiewa għax-xiri taċ-ċereali (li normalment għandu jkun l-istess bħall-ammonti mislufa), huwa ogħla mill-prezz tas-suq.
(37)
Għandu jiġi nnutat ukoll li dan il-kollateral ġie abolit permezz tad-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2/21304/0025/26.10.2010. Kif jissemma fil-premessa 22 hawn fuq, dan il-kollateral ġie sostitwit bi primjum ta’ 2 % minn dakinhar li kien dovut l-ewwel ripagament fit-30 ta’ Marzu 2011. Fl-ittra tagħhom tas-7 ta’ Ġunju 2011, l-awtoritajiet Griegi qalu li, f’konformità mal-Avviż dwar il-Garanziji, l-għoti ta’ primjum joffri protezzjoni għall-impriżi żgħar u medji, liema impriżi jista’ jkollhom l-abbiltà ta’ ripagament tagħhom mhedda minn kondizzjonijiet negattivi. Dan l-argument huwa inammissibbli minħabba raġunijiet li se jiġu deskritti fid-dettall fil-premessi 38, 39 u 40.
(38)
L-ewwel nett, l-għoti ta’ primjum ta’ 2 % ma ġiex stabbilit qabel Ottubru 2010 u kien japplika biss għall-ammonti li kienu għadhom dovuti f’Settembru 2010. Anki jekk, quod non, naċċettaw li dan il-primjum neħħa kull element ta’ għajnuna mill-Istat, il-garanzija mill-Istat xorta tibqa’ tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat sa dak iż-żmien.
(39)
It-tieni nett, mill-mod kif inhi miktuba d-Deċiżjoni Ministerjali Nru 2/21304/0025/26.10.2010 jidher li l-UACs huma kapaċi, iżda mhux obbligati, jużaw id-dispożizzjoni rilevanti (ara l-premessa 22). L-awtoritajiet Griegi nnutaw f’dan ir-rigward li, fir-realtà, il-mutwatarji kienu kapaċi jużaw id-dispożizzjoni inkwistjoni ladarba, kif stipulat fl-Artikolu 13 tal-Ftehim ta’ Self, sakemm ma jħallsux lura s-self sat-30 ta’ Settembru 2009, l-ammont dovut isir pagabbli lill-Istat fi żmien tliet xhur, u dan tal-aħħar min-naħa tieħu jieħu azzjoni ta’ infurzar amministrattiva kontra l-mutwatarju. Anki dan l-argument huwa inammissibbli: jekk l-Istat ma jasalx li jħallas lura l-ammonti dovuti, mhemmx ċertezza li huwa se jieħu azzjoni kontra d-debitur oriġinali bl-għan li jirkupra dawn l-ammonti, iżda dejjem ikollu d-diskrezzjoni li ma jagħmilx dan.
(40)
Finalment, jidher li l-primjum ta’ 2 % fih innifsu mhuwiex element li, skont l-Avviż dwar il-Garanziji, jagħti prova li mhemm l-ebda għajnuna mill-Istat, kif jargumentaw l-awtoritajiet Griegi. Anki jekk naċċettaw li l-benefiċjarji kollha taħt il-miżura kienu impriżi żgħar u medji, kif jargumentaw l-awtoritajiet Griegi, il-parti tal-Avviż dwar il-Garanziji li tkun tapplika kieku tkun is-Sezzjoni 3.5. F’din is-sezzjoni, l-Avviż jispjega li, sabiex garanzija mogħtija taħt skema li tesiġi li primjum uniku ma titqiesx li tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, għandhom jiġu ssodisfati l-kondizzjonijiet l-oħra kollha stipulati f’punti 3.4(a), (b), (c), (e), (f) u (g). Kif diġà ġie spjegat fil-premessa 33, dawn il-kondizzjonijiet ma ġewx issodisfati f’dan il-każ: il-garanzija inkwistjoni tkopri iktar minn 80 % tas-self, u jidher li l-iskema li qed tiġi eżaminata mhijiex limitata għall-mutwatarji li jinsabu f’diffikultà finanzjarja.
(41)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, jidher li fir-rigward tal-garanzija mill-Istat għas-self, il-kondizzjonijiet kollha tal-Artikolu 107(1) ġew issodisfati.
ΙV.2. Kompatibbiltà tal-għajnuna
ΙV.2.1. Kummenti ġenerali
(42)
It-Trattat jippermetti xi eċċezzjonijiet għall-prinċipju ġenerali tal-inkompatibbiltà tal-għajnuna mill-Istat mas-suq intern stabbilit fl-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Uħud minn dawn l-eċċezzjonijiet ovvjament ma japplikawx f’dan il-każ. Notevolment, dawk stipulati fl-Artikolu 107(2), li jkopru l-għajnuna ta’ natura soċjali, l-għajnuna mogħtija sabiex tirrimedja għall-ħsara kkawżata minn diżastri naturali u l-għajnuna relatata mar-riunifikazzjoni tal-Ġermanja.
(43)
L-istess japplika għall-eċċezzjonijiet stipulati fl-Artikolu 107(3)(a) u (d) tat-Trattat, ladarba l-għajnuna inkwistjoni la kienet intiża għall-promozzjoni tal-iżvilupp ekonomiku ta’ żoni fejn il-livell tal-għajxien huwa eżaġeratament baxx jew fejn hemm livell serju ta’ qgħad, u lanqas ma kienet intiża għal proġetti ta’ interess Ewropew komuni jew għall-promozzjoni tal-konservazzjoni tal-kultura jew tal-patrimonju.
(44)
Għalhekk, l-unika deroga li tista’ tapplika għal dan il-każ hija dik stipulata fl-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat, li tistabbilixxi li għajnuna maħsuba sabiex tiffaċilita l-iżvilupp ta’ ċerti attivitajiet ekonomiċi jew ta’ ċerti reġjuni ekonomiċi tista’ titqies bħala kompatibbli mas-suq intern fejn tali għajnuna ma tfixkilx il-kondizzjonijiet tal-kummerċ sa livell li jkun kuntrarju għall-interess komuni.. Sabiex tkun koperta minn din id-deroga, l-għajnuna għandha tkun konformi mar-regoli tal-Unjoni li jirregolaw l-għajnuna mill-Istat. Fil-qasam tal-agrikoltura, dawn ir-regoli huma stabbiliti fil-linji gwida tal-Kummissjoni għall-għajnuna mill-Istat fis-Settur tal-Agrikoltura u l-Forestrija 2007-2013 (9) (minn issa ‘l quddiem il-“Linji gwida agrikoli”).
(45)
Skont l-informazzjoni li l-Kummissjoni għandha għad-dispożizzjoni tagħha, l-iskop tal-miżura inkwistjoni kien li tiġi trattata s-sitwazzjoni kkawżata mill-ammont żejjed ta’ ċereali prodott fil-Greċja fl-2008. B’mod partikolari, l-awtoritajiet Griegi jammettu fl-ittra tagħhom tad-19 ta’ Marzu 2010 li wieħed mill-iskopijiet tal-miżura kien li “jiġi salvagwardjat id-dħul minimu għall-produtturi”.
(46)
Barra minn hekk, ladarba s-self ta’ EUR 150 miljun kien maħsub għax-xiri mill-UACs ta’ ċereali prodotti mill-membri tagħhom (Deċiżjoni Ministerjali Nru 8264 tad-9 ta’ Diċembru 2008), jidher li l-għajnuna ngħatat abbażi tal-kwantitajiet prodotti.
(47)
It-tip ta’ għajnuna mogħtija mill-Greċja mhuwiex stipulat fil-Linji gwida agrikoli jew f’regoli oħra tal-Unjoni dwar is-suġġett, u l-awtoritajiet Griegi lanqas ma qalu li dan huwa l-każ. Għalhekk jidher li din l-għajnuna tikkostitwixxi għajnuna għall-operat li kienet maħsuba biex iżżid id-dħul tal-bdiewa billi b’mod artifiċjali jiżdied il-prezz taċ-ċereali. Interventi bħal dawn huma strettament ipprojbiti mil-leġiżlazzjoni tal-Unjoni dwar l-għajnuna mill-Istat.
(48)
Għandu jiġi mfakkar li, skont il-ġurisprudenza tad-dipartimenti kompetenti tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea, l-għajnuna għall-operat, jiġifieri l-għajnuna maħsuba biex ittaffi l-piż impost fuq l-impriżi mill-ispejjeż li normalment jinkorru fil-ġestjoni ordinarja tal-attivitajiet tagħhom, fil-prinċipju kkawżat distorsjoni tal-kompetizzjoni sa tali punt li, min-naħa l-waħda, ma ffaċilitat l-“iżvilupp” tal-ebda settur ekonomiku u, min-naħa l-oħra, tat lill-benefiċjarji għajnuna finanzjarja artifiċjali li kkawżat distorsjoni kontinwa tal-kompetizzjoni u affettwat lill-kummerċ b’mod li jkun kuntrarju għall-interess komuni.
(49)
B’mod partikolari, is-swieq tal-prodotti agrikoli fl-Unjoni Ewropea huma rregolati bir-reqqa permezz tal-organizzazzjonijiet komuni tas-suq (OKS). Wieħed mill-kompiti tal-OKS huwa li tkun żgurata l-kompetizzjoni ġusta bejn l-operaturi fis-settur ikkonċernat fi ħdan l-Unjoni Ewropea. Jidher li l-miżuri ta’ appoġġ lis-suq bħal dawk introdotti u ffinanzjati mill-Greċja jmorru kontra l-għanijiet tal-OKS taċ-ċereali u x’aktarx huma ta’ natura tali li jikkawżaw disturb serju fl-operat tagħha.
(50)
Hekk kif indikat ripetutament il-Qorti tal-Ġustizzja, (10) kull intervent minn Stat Membru fil-mekkaniżmi tas-suq, esklużi dawk speċifikament stipulati f’regolament tal-Unjoni, jirriskja li jinterferixxi mal-operat tal-organizzazzjonijiet komuni tas-suq u li jagħti vantaġġi inġusti lil ċerti gruppi ekonomiċi fl-Unjoni. B’mod partikolari, f’sentenza iktar riċenti (11), il-Qorti għal darba oħra indikat li fl-oqsma koperti minn organizzazzjoni komuni, speċjalment meta din l-organizzazzjoni tkun ibbażata fuq sistema komuni ta’ prezzijiet, l-Istati Membri ma jistgħux jintervienu aktar, permezz ta’ dispożizzjonijiet nazzjonali meħudin unilateralment, fil-mekkaniżmu tal-formazzjoni tal-prezzijiet irregolati, fl-istess stadju ta’ produzzjoni, mill-organizzazzjoni komuni.
(51)
Għandu jiġi nnutat li l-mekkaniżmi nazzjonali għall-għajnuna għal prezzijiet bħal dawk inkwistjoni f’dan il-każ jikkompromettu s-sistema komuni għall-prezzijiet u b’mod iktar ġenerali l-finalità tal-mekkaniżmi stabbiliti mir-regolamenti tal-Unjoni dwar l-organizzazzjoni komuni tas-swieq, minkejja li fil-mira tagħhom kellhom id-dħul tal-bdiewa.
(52)
Finalment, il-Kummissjoni kkunsidrat ukoll jekk l-għajnuna setgħetx tkun kompatibbli skont il-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni - il-Linji Gwida tal-Komunità dwar Għajnuna mill-Istat għas-Salvataġġ u r-Ristrutturar ta’ Impriżi f’Diffikultà (12). Madankollu, anki jekk il-benefiċjarju kien f’diffikultà meta l-impriża ngħatat l-għajnuna, fi ħdan it-tifsira ta’ Sezzjoni 2 ta’ dawk il-Linji Gwida (fatt li mhuwiex ċar), l-awtoritajiet Griegi ma pprovdew l-ebda indikazzjoni li d-diversi kondizzjonijiet stipulati fiha, li possibbilment jistgħu jiġġustifikaw l-għoti tal-għajnuna lil benefiċjarju speċifiku, kienu ssodisfati fil-każijiet inkwistjoni.
IV.2.2. Il-Qafas temporanju
(53)
Sabiex jiġi ġġustifikat l-għoti tal-għajnuna, l-awtoritajiet Griegi jsemmu l-kriżi ekonomika u n-nuqqas ta’ aċċess min-naħa tal-Kooperattivi għall-finanzjament. Fl-2009, il-Kummissjoni, wara li rrikonoxxiet l-istat serju tal-kriżi finanzjarja, adottat il-“Qafas Temporanju” (13), li bih iddikjarat il-konformità mal-għajnuna lis-suq intern, li fil-każ tal-produtturi agrikoli primarji tista’ tilħaq il-EUR 15 000.
(54)
Fl-ittra tagħhom tal-21 ta’ Jannar 2011, l-awtoritajiet Griegi argumentaw li kemm is-sussidju fuq ir-rati tal-imgħax kif ukoll il-garanzija mill-Istat għas-self kienu koperti mid-dispożizzjonijiet tal-qafas temporanju. B’mod partikolari, argumentaw li s-self inkwistjoni ngħata matul il-kriżi finanzjarja u ekonomika tal-2008 u l-2009 u kellu l-għan li jegħleb il-kriżi. L-awtoritajiet Griegi żiedu li, minħabba n-numru kbir ta’ benefiċjarji finali (membri tal-kooperattiva), il-benefiċċju mis-self mingħajr imgħax għal kull benefiċjarju tant kien limitat li ma setax jitqies bħala self li kkawża distorsjonijiet. Finalment, l-awtoritajiet Griegi sostnew li, skont l-Artikolu 7 tal-qafas temporanju, id-dispożizzjonijiet tiegħu applikaw ukoll f’każijiet ta’ skemi ta’ għajnuna mhux notifikati mogħtija mill-Istat.
(55)
Il-Kummissjoni ma tistax taċċetta l-argumenti ppreżentati mill-awtoritajiet Griegi u tinsisti li d-dispożizzjonijiet tal-qafas temporanju ma japplikawx għall-każ inkwistjoni. L-ewwel nett, l-ambitu tal-qafas temporanju ġie estiż biex jinkludi l-produzzjoni agrikola primarja fil-31 ta’ Ottubru 2009 (14). Għalhekk, kull skema ta’ miżuri mill-Istat approvata qabel id-dħul fis-seħħ ta’ din l-estensjoni ma tistax tkun koperta mill-qafas temporanju. F’dan il-każ partikolari, l-Artikolu 1 tad-Deċiżjoni Ministerjali Nru 56700/B.3033/8.12.2008 jiddikjara li s-sussidju fuq ir-rati tal-imgħax għandu x’jaqsam ma’ self li ngħata, jew għandu jingħata fl-2008. Konsegwentement, is-self imsemmi, u għalhekk l-għajnuna mill-Istat, ingħataw qabel il-31 ta’ Ottubru 2009.
(56)
It-tieni nett, il-Kummissjoni għandha tindika li l-miżuri inkwistjoni ma jissodisfawx il-kondizzjoni stipulata fil-qafas temporanju, li tiddikjara li sabiex tali għajnuna titqies kompatibbli, għandha tapplika għas-settur agrikolu kollu, mhux għal settur ta’ prodott wieħed, bħal pereżempju s-settur taż-żrieragħ bħal fil-każ inkwistjoni.
V. KONKLUŻJONI
(57)
Il-Kummissjoni sabet li l-Greċja implimentat illegalment l-iskema ta’ għajnuna inkwistjoni, u b’hekk marret kontra l-Artikolu 108(3) tat-Trattat. Ladarba l-għajnuna mhijiex kompatibbli mas-suq intern, il-Greċja għandha twaqqaf l-iskema kompletament u tirkupra l-għajnuna mogħtija mingħand il-benefiċjarji.
(58)
Għajnuna individwali mogħtija taħt l-iskema inkwistjoni ma tikkostitwixxix għajnuna jekk, meta tingħata, tkun tissodisfa l-kondizzjonijiet stipulati f’regolament adottat skont l-Artikolu 2 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 994/98 tas-7 ta’ Mejju 1998 dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 92 u 93 tat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea għal ċertu kategoriji ta’ għajnuna Statali orizzontali (15), applikabbli fiż-żmien meta ngħatat l-għajnuna.
(59)
Għajnuna individwali mogħtija taħt l-iskema inkwistjoni li, fiż-żmien meta tingħata, tkun tissodisfa l-kondizzjonijiet stipulati f’regolament adottat skont l-Artikolu 1 tar-Regolament (KE) Nru 994/98 jew taħt skema ta’ għajnuna oħra approvata hija kompatibbli mas-suq intern sal-limitu massimu tal-intensitajiet tal-għajnuna li japplikaw għal dan it-tip ta’ għajnuna,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-iskema stabbilita favur il-bdiewa li jipproduċu ċ-ċereali u l-kooperattivi agrikoli tal-ġbir taċ-ċereali skont id-Deċiżjonijiet Ministerjali Nru 56700/Β.3033/8.12.2008 u Nru 2/88675/0025/9.2.2008 f’forma ta’ self garantit mill-Istat Grieg b’sussidju fuq ir-rati tal-imgħax tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat. Din l-għajnuna mill-Istat li illegalment ġiet mogħtija mill-Greċja, bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea hija inkompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 2
L-għajnuna individwali mogħtija taħt l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 ma tikkostitwixxix għajnuna jekk, meta tingħata, hija tissodisfa l-kondizzjonijiet stabbiliti f’regolament adottat skont l-Artikolu 2 tar-Regolament (KE) Nru 994/98 applikabbli fiż-żmien meta tingħata.
Artikolu 3
L-għajnuna individwali mogħtija taħt l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 li, fiż-żmien meta tingħata, tkun tissodisfa l-kondizzjonijiet stipulati f’regolament adottat skont l-Artikolu 1 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 994/98 jew taħt skema ta’ għajnuna oħra approvata hija kompatibbli mas-suq intern sal-limitu massimu tal-intensitajiet tal-għajnuna li japplikaw għal dan it-tip ta’ għajnuna.
Artikolu 4
1. Il-Greċja tista’ tirkupra l-għajnuna inkompatibbli mogħtija taħt l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 mill-benefiċjarji.
2. Is-somom li se jkunu rkuprati jakkumulaw imgħax mid-data li tqiegħdu għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarji sakemm jiġu fil-fatt irkuprati.
3. L-imgħax għandu jiġi kkalkulat b’mod kompost skont id-dispożizzjonijiet stabbiliti fil-Kapitolu V tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 (16).
4. Il-Greċja għandha tikkanċella l-pagamenti pendenti kollha taħt l-iskema ta’ għajnuna msemmija fl-Artikolu 1 wara d-data tan-notifikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 5
1. L-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Arikolu 1 se jkun immedjat u effettiv.
2. Il-Greċja għandha tiżgura li din id-Deċiżjoni tiġi implimentata fi żmien erba’ xhur mid-data tan-notifikazzjoni tagħha.
Artikolu 6
1. Fi żmien xahrejn min-notifikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni, il-Greċja għandha tissottometti lill-Kummissjoni l-informazzjoni li ġejja:
(a)
lista tal-benefiċjarji li rċivew l-għajnuna taħt l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 u l-ammont totali tal-għajnuna riċevuta minn kull wieħed minnhom;
(b)
l-ammont totali (kapital u imgħax) li se jkun irkuprat mingħand kull benefiċjarju;
(c)
deskrizzjoni dettaljata tal-miżuri meħuda u li huma ppjanati għall-konformità ma’ din id-Deċiżjoni;
(d)
dokumenti li juru li l-benefiċjarji ntalbu jħallsu lura l-għajnuna.
2. Il-Greċja għandha żżomm lill-Kummisjoni infurmata bil-progress tal-miżuri nazzjonali li ttieħdu biex jimplimentaw din id-Deċiżjoni sakemm l-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1 ikun ikkompletat. Hija għandha tissottometti immedjatament, fuq sempliċi talba tal-Kummissjoni, informazzjoni dwar il-miżuri li diġà ttieħdu u dwar dawk ippjanati għall-konformità ma’ din id-Deċiżjoni. Għandha wkoll tipprovdi informazzjoni dettaljata dwar l-ammonti ta’ għajnuna u imgħax diġà rkuprati mill-benefiċjarji.
Artikolu 7
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Ellenika.
Magħmul fi Brussell, il-25 ta’ Jannar 2012.