РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 651/2012 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 4 юли 2012 година
относно емитирането на евромонети
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 133 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта за законодателен акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейската централна банка (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Заключенията на Съвета от 23 ноември 1998 г. и от 5 ноември 2002 г. относно колекционерските евромонети, Препоръка 2009/23/ЕО на Комисията от 19 декември 2008 г. относно общи насоки за националните страни и емитирането на разменни евромонети (3), получила подкрепата на Съвета в заключенията му от 10 февруари 2009 г., и Препоръка 2010/191/ЕС на Комисията от 22 март 2010 г. относно обхвата и действието на евробанкнотите и евромонетите като законно платежно средство (4) препоръчват практики във връзка с емитирането на евромонети, предназначени за обращение, включително и възпоменателни евромонети, консултация преди унищожаването на годни евромонети в обращение и използването на колекционерските евромонети.
(2)
Липсата на задължителни разпоредби относно емитирането на евромонети може да доведе до разнородни практики в държавите-членки и не спомага за постигане на достатъчно интегрирана рамка за единната парична единица. Следователно в интерес на прозрачността и правната сигурност е необходимо да се въведат правно обвързващи правила за емитирането на евромонети.
(3)
В съответствие с Регламент (ЕО) № 974/98 на Съвета от 3 май 1998 г. относно въвеждането на еврото (5), монетите, деноминирани в евро и в центове и съответстващи на купюрния строеж и техническите спецификации, определени от Съвета, имат статут на законно платежно средство във всички „държави-членки, чиято парична единица е еврото“. Купюрният строеж и техническите спецификации на евромонетите са установени с Регламент (ЕО) № 975/98 на Съвета от 3 май 1998 г. относно купюрния строеж и техническите спецификации на разменните евромонети (6).
(4)
Държавите-членки, чиято парична единица е еврото, следва да могат да емитират и възпоменателни монети с купюр 2 EUR, посветени на конкретни теми, в рамките на определен брой емисии за година и за емитираща държава-членка. Необходимо е да се установят определени ограничения за количествата от възпоменателни евромонети, за да се гарантира, че техният дял от общото количество монети в обращение с купюр 2 EUR остава нисък. Тези ограничения в количествата обаче не следва да възпрепятстват емитирането на достатъчно количество монети, с които да се осигури обращението на възпоменателните евромонети.
(5)
Държавите-членки, чиято парична единица е еврото, следва също да могат също да емитират колекционерски евромонети, които не са предназначени за разплащане и които следва лесно да се отличават от разменните монети. Колекционерските евромонети следва да имат статут на законно платежно средство само в емитиращата държава-членка и не следва да се емитират с цел пускането им в обращение.
(6)
Целесъобразно е емисиите от колекционерски евромонети да се включват в общото количество от монети, одобрявано от Европейската централна банка като цяло, а не за всяка отделна емисия.
(7)
Използването на отделните купюри на евромонетите и на евробанкнотите в настоящия им вид следва периодично да се разглежда внимателно от компетентните институции въз основа на критериите разходи и възприемане от населението. По-специално Комисията следва да извърши оценка на въздействието относно продължаването на емитирането на монети с купюр 1 и 2 цента.
(8)
С оглед избягване на унищожаването на годни евромонети в обращение в една държава-членка, когато е възможно друга държава-членка да се нуждае от тях, държавите-членки следва да се консултират помежду си преди да пристъпят към унищожаването на такива монети,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„монети в обращение“ означава евромонети, предназначени за обращение, чиито купюрен строеж и технически спецификации са определени в Регламент (ЕО) № 975/98;
2)
„възпоменателни монети“ означава монети в обращение, посветени на конкретна тема, както е определено в член 1з от Регламент (ЕО) № 975/98;
3)
„колекционерски монети“ означава евромонети, предназначени за колекциониране, които не са емитирани с оглед навлизането им в обращение.
Член 2
Видове евромонети
1. Държавите-членки могат да емитират два вида евромонети: монети в обращение и колекционерски монети.
2. Комисията извършва оценка на въздействието относно продължаващото емитиране на монети с купюр 1 и 2 цента. Тази оценка на въздействието включва анализ на разходите и ползите, като отчита действителните разходи за емитирането на такива монети спрямо тяхната стойност и свързаните с тях ползи.
Член 3
Емитиране на монети в обращение
1. Монети в обращение се емитират и пускат в обращение по номинална стойност.
2. Малка част от тях - не повече от 5 % от съвкупната обща нетна стойност и количество от монетите в обращение, емитирани от държава-членка, като се вземат предвид само годините с положителни нетни емисии - могат да се пускат в продажба над номиналната им стойност, ако монетите се отличават със специално качество, опаковка или с предоставени допълнителни услуги.
Член 4
Емитиране на възпоменателни монети
1. Всяка държава-членка, чиято парична единица е еврото, може да емитира само две възпоменателни монети годишно, освен когато:
а)
всички държави-членки, чиято парична единица е еврото, колективно емитират възпоменателни монети; или
б)
възпоменателна монета се емитира по повод временно овакантяване или временно заемане на поста държавен глава.
2. Общият брой на възпоменателните монети, пуснати в обращение при всяка отделна емисия, не може да надвишава по-високата от следните две горни граници:
а)
0,1 % от съвкупния общ нетен брой монети с купюр 2 EUR, пуснати в обращение от всички държави-членки, чиято парична единица е еврото, до началото на годината, предхождаща годината на емитиране на възпоменателната монета; тази горна граница може да бъде увеличена на 2,0 % от съвкупния общ нетен брой монети с купюр 2 EUR на всички държави-членки, чиято парична единица е еврото, ако монетите са посветени на широко призната и дълбоко символична тема, като в този случай емитиращата държава-членка се въздържа през следващите четири години от емитиране на друга възпоменателна монета при използване на завишението и като следва да посочи причините, поради които е избрала завишението; или
б)
5,0 % от съвкупния общ нетен брой монети с купюр 2 EUR, пуснати в обращение от съответната държава-членка до началото на годината, предхождаща годината на емитиране на възпоменателната монета.
3. Решението за колективно емитиране от всички държави-членки, чиято парична единица е еврото, на възпоменателни монети с общ дизайн се взема от Съвета. Правото на глас на държавите-членки, чиято парична единица не е еврото, се спира за приемането на това решение.
Член 5
Емитиране на колекционерски монети
1. Колекционерските монети имат статута на законно платежно средство само в емитиращата държава-членка.
Емитиращата държава-членка е ясно обозначена и лесно разпознаваема на монетата.
2. С оглед на лесното им отличаване от монетите в обращение, колекционерските монети отговарят на всички изброени по-долу критерии:
а)
тяхната номинална стойност трябва да се различава от номиналната стойност на монетите в обращение;
б)
изображенията върху тях не може да наподобяват тези върху общите страни на монетите в обращение, а ако изображенията върху тях наподобяват тези върху националната страна на монети в обращение, техният цялостен облик да може да бъде лесно различен;
в)
те трябва да се различават значително от монетите в обращение най-малко по две от следните три характеристики - цвят, диаметър и тегло; разликата се смята за съществена, когато стойностите, включително допуските, са извън допустимите отклонения, определени за монетите в обращение; и
г)
те не може да имат релефен гурт с фини фестони или форма „испанско цвете“.
3. Колекционерските монети могат да се пускат в продажба на номиналната им стойност или над нея.
4. Емисиите на колекционерски монети са включени в общото количество от монети, което се одобрява от Европейската централна банка.
5. Държавите-членки вземат всички необходими мерки с цел възпрепятстване използването на колекционерски монети като разплащателно средство.
Член 6
Консултации преди унищожаване на монетите в обращение
Преди унищожаването на разменни монети, които не са негодни за обращение евромонети по смисъла на член 2, буква б) от Регламент (ЕС) № 1210/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 15 декември 2010 г. относно установяване на истинността на евро монетите и обработката на негодни за употреба евро монети (7), държавите-членки се консултират помежду си посредством ресорния подкомитет към Икономическия и финансов комитет и уведомяват директорите на монетните дворове на държави-членки, чиято парична единица е еврото.
Член 7
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите-членки в съответствие с Договорите.
Съставено в Страсбург на 4 юли 2012 година
REGOLAMENT (UE) Nru 651/2012 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-4 ta’ Lulju 2012
dwar il-ħruġ tal-muniti tal-euro
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 133 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġiżlattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-Opinjoni tal-Bank Ċentrali Ewropew (1),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Il-konklużjonijiet tal-Kunsill tat-23 ta’ Novembru 1998 u tal-5 ta’ Novembru 2002 dwar il-muniti tal-euro maħsuba għall-kollezzjoni, ir-Rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni 2009/23/KE tad-19 ta’ Diċembru 2008 dwar linji gwida komuni għall-uċuħ nazzjonali u l-ħruġ ta’ muniti tal-euro maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni (3), approvata mill-konklużjonijiet tal-Kunsill tal-10 ta’ Frar 2009, u r-Rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni 2010/191/UE tat-22 ta’ Marzu 2010 dwar il-firxa u l-effetti tal-valuta legali tal-karti tal-flus u l-muniti tal-euro (4), jirrakkomandaw prattika fir-rigward tal-ħruġ ta’ muniti tal-euro maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni, inklużi muniti tal-euro kommemorattivi, u konsultazzjoni qabel il-qerda ta’ muniti tal-euro li jkunu tajbin għaċ-ċirkolazzjoni u l-użu ta’ muniti tal-euro għall-kolletturi.
(2)
In-nuqqas tad-dispożizzjonijiet obbligatorji għall-ħruġ ta’ muniti tal-euro jista' jirriżulta fi prattika differenti bejn Stat Membru u ieħor u ma jwassalx għal qafas integrat biżżejjed għall-munita waħdanija. Fl-interessi tat-trasparenza u taċ-ċertezza legali, hu għalhekk neċessarju li jiġu introdotti regoli li jorbtu dwar il-ħruġ ta’ muniti tal-euro.
(3)
Skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 974/98 tat-3 ta’ Mejju 1998 dwar l-introduzzjoni tal-euro (5), il-muniti denominati fl-euro u ċ-ċenteżmi u li jikkonformaw mad-denominazzjonijiet u l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi stipulati mill-Kunsill għandhom l-istatus ta’ munita legali fl-Istati Membri kollha li l-munita tagħhom hija l-euro. Id-denominazzjonijiet u l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi ta’ muniti tal-euro huma stipulati fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 975/98 tat-3 ta’ Mejju 1998 dwar denominazzjonijiet u speċifikazzjonijiet tekniċi tal-muniti tal-euro maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni (6).
(4)
L-Istati Membri li l-munita tagħhom hija l-euro għandhom ikunu jistgħu joħorġu wkoll muniti ta’ żewġ euro kommemorattivi għaċ-ċirkolazzjoni sabiex jiċċelebraw avvenimenti speċifiċi, skont il-limiti ffissati kull sena u li jkunu applikabbli għal kull Stat Membru li joħorġ il-muniti fir-rigward tan-numru ta’ ħruġ ta’ tali muniti li jinħarġu. Huwa neċessarju li jiġu stabbiliti ċerti limiti fuq il-volumi għall-muniti tal-euro kommemorattivi biex ikun żgurat li dawn il-muniti jibqgħu perċentwal żgħir mill-għadd totali tal-muniti ta’ żewġ euro fiċ-ċirkolazzjoni. Dawn il-limiti fuq il-volumi għandhom, madankollu, jippermettu l-ħruġ ta’ volum ta’ muniti biżżejjed li jiżgura li l-muniti tal-euro kommemorattivi jistgħu jiċċirkolaw b'mod effettiv.
(5)
L-Istati Membri li l-munita tagħhom hija l-euro għandhom ikunu jistgħu joħorġu muniti tal-euro għall-kolletturi, li ma jkunux maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni u li għandhom ikunu jistgħu jintgħarfu mingħajr diffikultà mill-muniti tal-euro fiċ-ċirkolazzjoni. Il-muniti tal-euro għall-kolletturi għandu jkollhom status ta’ munita legali biss fl-Istat Membru li joħroġhom u ma għandhomx jinħarġu bil-ħsieb li jidħlu fiċ-ċirkolazzjoni.
(6)
Huwa kunsiljabbli li jittieħed kont tal-ħruġ tal-muniti tal-euro għall-kolletturi fil-volum ta’ muniti li jiġi approvat mill-Bank Ċentrali Ewropew, iżda dan għandu jsir fuq bażi globali milli għal kull ħarġa individwali.
(7)
L-użu ta’ denominazzjoni differenti ta’ muniti tal-euro u ta’ karti tal-flus tal-euro, kif attwalment imfasslin, għandu jiġi eżaminat perjodikament u bir-reqqa mill-istituzzjonijiet kompetenti fid-dawl tal-kriterji tal-ispejjeż u ta’ aċċettabbiltà pubblika. B'mod partikolari, il-Kummissjoni għandha tagħmel stima tal-impatt fuq il-ħruġ kontinwat tal-muniti ta’ ċenteżmu u ta’ żewġ ċenteżmi.
(8)
Sabiex ikun evitat li muniti tal-euro li jkunu tajbin għaċ-ċirkolazzjoni jinqerdu minn Stat Membru wieħed waqt li jista' jkun hemm il-ħtieġa ta’ dawn il-muniti fi Stat Membru ieħor, l-Istati Membri għandhom jikkonsultaw lil xulxin qabel jinqerdu dawn il-muniti,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, id-definizzjonijiet li ġejjin għandhom japplikaw:
(1)
“muniti għaċ-ċirkolazzjoni” tfisser muniti tal-euro maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni, li d-denominazzjonijiet u l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tagħhom huma stipulati fir-Regolament (KE) Nru 975/98;
(2)
“muniti kommemorattivi” tfisser muniti għaċ-ċirkolazzjoni, li huma maħsuba biex jikkommemoraw suġġett speċifiku kif speċifikat fl-Artikolu 1h tar-Regolament (KE) Nru 975/98;
(3)
“muniti għall-kolletturi” tfisser muniti tal-euro maħsuba għall-kollezzjoni li ma jkunux maħruġin sabiex jidħlu fiċ-ċirkolazzjoni.
Artikolu 2
Tipi ta’ muniti tal-euro
1. L-Istati Membri jistgħu joħorġu żewġ tipi ta’ muniti tal-euro: muniti għaċ-ċirkolazzjoni u muniti għall-kolletturi.
2. Il-Kummissjoni għandha tagħmel stima tal-impatt fuq il-ħruġ kontinwat tal-muniti ta’ ċenteżmu u ta’ żewġ ċenteżmi. Dik l-istima ta’ impatt għandha tinkludi analiżi fir-rigward tal-benefiċċji korrispondenti għall-ispejjeż li tqis l-ispejjeż reali tal-produzzjoni ta’ dawk il-muniti fl-isfond tal-valur u l-benefiċċji tagħhom.
Artikolu 3
Ħruġ tal-muniti għaċ-ċirkolazzjoni
1. Il-muniti għaċ-ċirkolazzjoni għandhom jinħarġu u jiddaħħlu fiċ-ċirkolazzjoni fil-valur nominali tagħhom.
2. Proporzjon minuri, li ma jaqbiżx il-5 % tal-valur nett totali kumulat u tal-volum tal-muniti għaċ-ċirkolazzjoni maħruġin minn Stat Membru, b'kont meħud biss tas-snin ta’ ħruġ nett pożittiv, jista' jitqiegħed fis-suq b'valur nominali ogħla jekk dan ikun ġustifikat mill-kwalità speċjali tal-munita, minn preżentazzjoni f'pakkett speċjali jew minn kwalunkwe servizz addizzjonali pprovdut.
Artikolu 4
Ħruġ tal-muniti tal-euro kommemorattivi
1. Kull Stat Membru li l-munita tagħhom hija l-euro jista' joħroġ biss żewġ muniti kommemorattivi fis-sena, għajr fejn:
(a)
jinħarġu b'mod kollettiv muniti kommemorattivi mill-Istati Membri kollha li l-munita tagħhom hija l-euro; jew
(b)
tinħareġ munita kommemorattiva fl-okkażjoni ta’ post temporanju vakanti jew ta’ kariga provviżorja tal-funzjoni ta’ Kap tal-Istat.
2. L-għadd totali ta’ muniti kommemorattivi imqiegħda fiċ-ċirkolazzjoni għal kull ħarġa individwali ma għandux jaqbeż l-ogħla limitu mit-tnejn li ġejjin:
(a)
0,1 % tal-għadd nett totali kumulat tal-muniti ta’ żewġ euro mdaħħla fiċ-ċirkolazzjoni mill-Istati Membri kollha li l-munita tagħhom hija l-euro sal-bidu tas-sena qabel is-sena ta’ ħruġ tal-munita kommemorattiva; dan il-limitu jista' jogħla għal 2,0 % tal-għadd nett totali kumulat tal-muniti ta’ żewġ euro tal-Istati Membri kollha li l-munita tagħhom hija l-euro jekk ikun kommemorat suġġett ampjament rikonoxxut u ferm simboliku, li f'każ bħal dan, l-Istat Membru li jagħmel il-ħarġa għandu joqgħod lura milli jniedi munita kommemorattiva oħra li tuża l-limitu miżjud matul l-erba' snin sussegwenti u għandu jagħti r-raġunijiet għala għażel il-limitu miżjud; jew
(b)
5,0 % tal-għadd nett totali kumulat tal-muniti ta’ żewġ euro mdaħħla fiċ-ċirkolazzjoni mill-Istat Membru kkonċernat sal-bidu tas-sena qabel is-sena ta’ ħruġ tal-munita kommemorattiva.
3. Id-deċiżjoni jekk isirx il-ħruġ ta’ muniti kommemorattivi b'disinn komuni, maħruġin b'mod kollettiv mill-Istati Membri kollha li l-munita tagħhom hija l-euro, għandu jittieħed mill-Kunsill. Id-drittijiet ta’ vot tal-Istati Membri li l-munita tagħhom mhijiex l-euro għandhom ikunu sospiżi għall-adozzjoni ta’ din id-deċiżjoni.
Artikolu 5
Ħruġ tal-muniti għall-kolletturi
1. Il-muniti għall-kolletturi għandhom ikollhom l-istatus ta’ munita legali biss fl-Istat Membru li joħroġhom.
L-identità tal-Istat Membru li jagħmel il-ħarġa għandha tkun rikonoxxibbli b'mod ċar u faċli fuq il-munita.
2. Sabiex ikunu faċilment distingwibbli mill-muniti għaċ-ċirkolazzjoni, il-muniti għall-kolletturi għandhom jissodisfaw il-kriterji kollha li ġejjin:
(a)
il-valur nominali tagħhom għandu jkun differenti mill-valuri nominali tal-muniti għaċ-ċirkolazzjoni;
(b)
l-immaġni tagħhom m'għandhiex tkun simili għan-naħat komuni ta’ muniti għaċ-ċirkolazzjoni, u jekk l-immaġini tagħhom tkun simili għal xi naħa nazzjonali ta’ muniti għaċ-ċirkolazzjoni, l-apparenza globali tagħhom tkun xorta waħda faċilment distingwibbli;
(c)
il-lewn, id-dijametru u l-piż tagħhom għandhom ivarjaw b'mod sinifikanti mill-muniti għaċ-ċirkolazzjoni fir-rigward ta’ mill-anqas tnejn minn dawn it-tliet karatterstiċi; id-differenza għandha titqies bħala sinifikanti jekk il-valuri inklużi t-tolleranzi jkunu barra mill-firxiet ta’ tolleranzi stabbiliti għall-muniti għaċ-ċirkolazzjoni; u
(d)
xifirhom ma għandux ikollu forma ta’ arzell jew forma ta’ “fjura Spanjola”.
3. Il-muniti għall-kolletturi jistgħu jitqiegħdu fis-suq fil-valur nominali tagħhom jew f'valur ogħla.
4. Għandu jittieħed kont tal-ħarġiet tal-muniti għall-kolletturi fuq bażi globali fid-dawl tal-volum tal-ħruġ ta’ muniti li għandu jiġi approvat mill-Bank Ċentrali Ewropew.
5 L-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri kollha xierqa sabiex jiskuraġġixxu l-użu ta’ muniti għall-kolletturi bħala mezz ta’ ħlas.
Artikolu 6
Konsultazzjoni qabel il-qerda tal-muniti fiċ-ċirkolazzjoni
Qabel jinqerdu l-muniti għaċ-ċirkolazzjoni li ma jkunux muniti tal-euro li mhumiex tajba għaċ-ċirkolazzjoni fis-sens tal-Artikolu 2(b) tar-Regolament (UE) Nru 1210/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-15 ta’ Diċembru 2010 li jikkonċerna l-awtentikazzjoni tal-muniti tal-euro u t-trattament ta’ muniti tal-euro li mhumiex tajba għaċ-ċirkolazzjoni (7), l-Istati Membri għandhom jikkonsultaw lil xulxin permezz tas-sottokumitat rilevanti tal-Kumitat Ekonomiku u Finanzjarju u jinformaw lid-diretturi taz-zekek tal-Istati Membri li l-munita tagħhom hija l-euro.
Artikolu 7
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Huwa għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri skont it-Trattati.
Magħmul fi Strasburgu, l-4 ta’ Lulju 2012.