РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 236/2012 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 14 март 2012 година
относно късите продажби и някои аспекти на суапите за кредитно неизпълнение
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейската централна банка (1),
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
В разгара на финансовата криза през септември 2008 г. компетентните органи на редица държави-членки на ЕС и надзорните органи в трети държави като Съединените американски щати и Япония приеха спешни мерки за ограничаване или забрана на късите продажби на някои или всички ценни книжа. Те предприеха действие поради опасенията, че в условията на значителна финансова нестабилност късите продажби биха могли да засилят тенденцията към спад на цените на акциите, особено във финансовите институции, и така да застрашат съществуването им и да създадат системни рискове. Приетите от държавите-членки мерки бяха различни, защото Съюзът няма специална обща регулаторна рамка за късите продажби.
(2)
За да се гарантира правилното функциониране на вътрешния пазар и да се подобрят условията за това функциониране, особено по отношение на финансовите пазари, както и за да се осигури високо равнище на защита на потребителите и инвеститорите, е целесъобразно да се създаде обща регулаторна рамка за изискванията и правомощията по отношение на късите продажби и суапите за кредитно неизпълнение и да се гарантира по-тясна координация и съгласуваност между държавите-членки, когато трябва да се вземат мерки при извънредни обстоятелства. Необходимо е да се хармонизират правилата за късите продажби и някои аспекти на суапите за кредитно неизпълнение, за да се предотврати създаването на пречки пред правилното функциониране на вътрешния пазар, тъй като в противен случай има вероятност държавите-членки да продължат да вземат различни мерки.
(3)
Целесъобразно и необходимо е тези правила да бъдат под формата на регламент, за да се гарантира, че разпоредбите, с които пряко се налагат задължения за частни лица да уведомяват за нетните си къси позиции и да оповестяват тези позиции по отношение на някои инструменти и във връзка с непокритите къси продажби, се прилагат по еднакъв начин в Съюза. Регламент е необходим и за възлагането на правомощия на Европейския надзорен орган (Европейски орган за за ценни книжа и пазари) (ЕОЦКП), създаден с Регламент (ЕС) № 1095/2010 на Европейския парламент и на Съвета (4), който да координира вземаните от компетентните органи мерки или сам да взема мерки.
(4)
Обхватът на настоящия регламент следва да бъде колкото е възможно по-широк, за да се създаде предпазна регулаторна рамка, която да се използва при извънредни обстоятелства. Тази рамка следва да обхваща всички финансови инструменти, но да предвижда пропорционални мерки срещу рисковете, които може да произтичат от късите продажби на различни инструменти. Ето защо на компетентните органи и на ЕОЦКП следва да се разреши само при извънредни обстоятелства да вземат мерки, засягащи всички видове финансови инструменти и надхвърлящи постоянните мерки, прилагани само спрямо определени видове инструменти, когато има ясно установени рискове, които трябва да бъдат преодолени.
(5)
За да се прекрати сегашното положение на разпокъсаност, при което някои държави-членки са приели несъгласувани мерки, и да се ограничи възможността компетентните органи да вземат несъгласувани мерки, е важно потенциалните рискове, произтичащи от късите продажби и суапите за кредитно неизпълнение, да се регулират по хармонизиран начин. С изискванията, които да бъдат наложени, следва да се регулират установените рискове, без да се намаляват неоправдано ползите, които късите продажби осигуряват за качеството и ефективността на пазарите. Докато в някои ситуации късите продажби биха могли да имат отрицателни последици, при нормални пазарни условия късите продажби играят важна роля за осигуряването на правилното функциониране на финансовите пазари, по-специално във връзка с ликвидността на пазара и ефективното ценообразуване.
(6)
Позоваванията на физически или юридически лица в настоящия регламент следва да включват и регистрирани стопански сдружения без юридическа правосубектност.
(7)
По-високата прозрачност на значителните нетни къси позиции в определени финансови инструменти вероятно ще бъде от полза както за регулаторния орган, така и за участниците на пазара. За акциите, допуснати до търговия на място за търговия в Съюза, следва да се въведе двустепенен модел, който осигурява по-голяма прозрачност на значителните нетни къси позиции в акции на определено равнище. При достигането на по-ниския праг за съответната позиция следва да се отправи непублично уведомление до съответните регулаторни органи, за да могат те да наблюдават и при необходимост да разследват късите продажби, които биха могли да създадат системни рискове, да представляват злоупотреба или да доведат до хаос на пазарите; при достигането на по-високия праг позициите следва да бъдат публично оповестявани, за да се осигури на другите участници на пазара полезна информация за значителните индивидуални къси позиции в акции.
(8)
Следва да се въведе изискване за такова уведомяване на регулаторните органи за значителните нетни къси позиции, свързани с държавни дългови инструменти в Съюза, тъй като това би осигурило важна информация, въз основа на която те ще следят дали тези позиции фактически създават системни рискове или се използват за злоупотреби. С това изискване следва да се предвижда само непублично оповестяване пред регулаторните органи, защото публикуването на пазара на информация за такива инструменти би могло да окаже отрицателно влияние на пазарите на държавни дългови инструменти, на които ликвидността вече е намаляла.
(9)
Изискванията за уведомяване във връзка с държавни дългови инструменти следва да се прилагат за дълговите инструменти, емитирани от държавите-членки и от Съюза, включително от Европейската инвестиционна банка, всяко министерство, агенция или дружество със специално предназначение на държава-членка или международна финансова институция, учредена от две или повече държави-членки, което емитира дългови инструменти от името на държава-членка или от името на няколко държави-членки, като Европейския инструмент за финансова стабилност или бъдещия Европейски механизъм за стабилност. В случай на федерална държава-членка изискванията за уведомяване следва да се прилагат и по отношение на дългови инструменти, емитирани от член на федерацията. Това обаче не следва да се прилага за други регионални и местни или квазипублични орани в държава-членка, които емитират дългови инструменти. Целта на дълговите инструменти, емитирани от Съюза, е да се окаже подкрепа за платежния баланс или за финансовата стабилност на държавите-членки, или да се предостави макрофинансова помощ за трети държави.
(10)
За да се осигури пълнота и ефективност на изискването за прозрачност, е важно в обхвата на изискванията за уведомяване да се включат не само късите позиции, създадени чрез търговия с акции или държавни дългови инструменти на места за търговия, но и късите позиции, създадени чрез търговия извън местата за търговия, и нетните къси позиции, създадени чрез използване на деривати, като например опции, фючърси, инструменти, свързани с индекси, договори за разлики и финансови залагания въз основа на спред (spread bets), свързани с акции или държавен дълг.
(11)
Всеки режим по отношение на прозрачността следва да предвижда осигуряването на пълна и точна информация за позициите на физическите или юридическите лица, за да бъде полезен за регулаторните органи и пазарите. По-специално, в представяната на регулаторния орган или на пазара информация трябва да се отчитат както късите, така и дългите позиции, за да се осигурят ценни сведения за нетната къса позиция на съответното физическо или юридическо лице в акции, държавни дългови инструменти и суапи за кредитно неизпълнение.
(12)
При изчисляването на късите или дългите позиции следва да се отчита всяка форма на икономически интерес, който дадено физическо или юридическо лице има във връзка с емитирания акционерен капитал на дружество или емитираните държавни дългови инструменти на държава-членка или Съюза. По-специално, следва да се отчитат икономическите интереси, придобити пряко или косвено чрез използване на деривати като опции, фючърси, договори за разлики и финансови залагания въз основа на спред (spread bets), свързани с акции или държавни дългови инструменти и индекси, кошници от ценни книжа и борсово търгувани фондове. При свързаните с държавни дългови инструменти позиции следва да се отчитат и суапите за кредитно неизпълнение, свързани с емитентите на държавни дългови инструменти.
(13)
Освен режима за прозрачност, предвиден в настоящия регламент, Комисията следва да вземе предвид в контекста на прегледа на Директива 2004/39/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 април 2004 г. относно пазарите на финансови инструменти (5) дали включването от страна на инвестиционните посредници в отчетите за сделките на информация относно късите продажби би представлявало полезна допълнителна информация, която би позволила на компетентните органи да наблюдават равнищата на късите продажби.
(14)
Когато дадено лице купува суапи за кредитно неизпълнение, без да има дълга позиция в базовите държавни дългови инструменти, или каквито и да е активи, портфейл от активи, финансови задължения или финансови договори, чиято стойност има съответствие със стойността на държавните дългови инструменти, това от икономическа гледна точка може да е равнозначно на поемането на къса позиция в базовия дългов инструмент. Затова при изчисляването на нетната къса позиция по отношение на държавни дългови инструменти следва да се включват и суапите за кредитно неизпълнение, свързани със задължение на емитент на държавни дългови инструменти. Позицията в суапи за кредитно неизпълнение следва да се отчита както за да се определи дали дадено физическо или юридическо лице има значителна нетна къса позиция в държавни дългови инструменти, за която трябва да бъде уведомен компетентният орган, така и когато компетентен орган суспендира ограничения върху сделки с непокрити позиции в суапи за кредитно неизпълнение, за да се определи значителната непокрита позиция в суап за кредитно неизпълнение, свързан с емитент на държавни дългови инструменти, за която трябва да бъде уведомен компетентният орган.
(15)
За да се осигури възможност за текущо наблюдение на позициите, режимът за прозрачност следва да включва и уведомяване или оповестяване в случаите, когато промяната в дадена нетна къса позиция води до нарастването или намалението на размера ѝ над или под определени прагове.
(16)
За да бъде ефективен режимът за прозрачност, е важно той да се прилага, независимо къде се намира физическото или юридическото лице, включително в трети държави, в случаите когато въпросното лице има значителна нетна къса позиция в дружество, чиито акции са допуснати до търговия на място за търговия в Съюза, или нетна къса позиция в държавни дългови инструменти, емитирани от държава-членка или от Съюза.
(17)
Определението на къса продажба не следва да включва споразумение за обратно изкупуване между двете страни, при което едната страна продава на другата ценна книга на дадена цена със задължението да изкупи ценната книга на по-късна дата на друга определена цена, или да включва дериватен договор, при който е договорено на бъдеща дата да се извърши продажба на ценни книжа на определена цена. Определението не следва да включва и трансфер на ценни книжа по силата на споразумение за даване на ценни книжа на заем.
(18)
Смята се, че понякога непокритите къси продажби на акции и държавни дългови инструменти водят до повишаване на риска от неизпълнение на сетълмента и нестабилност. За да се намалят тези рискове, е целесъобразно да се въведат пропорционални ограничения за непокритите къси продажби по тези инструменти. В подробните разпоредби за ограниченията следва да се отчитат различните механизми, използвани понастоящем за извършване на покрити къси продажби. Те включват отделно споразумение за обратно изкупуване, въз основа на което лицето, което извършва къса продажба на ценна книга, изкупува своевременно еквивалентна ценна книга, за да позволи сетълмента на сделката за къса продажба, и включва финансови обезпечения, ако обезпеченото лице може да използва ценната книга за уреждане на сделката за къса продажба. Други примери включват: емисии права (offerings) на дружества за вече съществуващи акционери, заемни пулове и споразумения за обратно изкупуване, предоставяни например от местата за търговия, системите за клиринг или централните банки.
(19)
По отношение на непокритите къси продажби на акции е необходимо физическото или юридическото лице да е сключило споразумение с трета страна, съгласно което третата страна е потвърдила, че акцията е локализирана, което означава, че третата страна потвърждава, че счита, че може да предостави акцията за сетълмент на датата, на която трябва да се извърши сетълментът. За да се даде такова потвърждение, е необходимо да се вземат мерки по отношение на трети лица, така че физическото или юридическото лице да има разумни очаквания, че сетълментът може да се извърши в изисквания срок. Това включва мерки като разпределянето от третата страна на акциите за заемане или покупка, така че сетълментът да може да се извърши в изисквания срок. По отношение на късите продажби, които трябва да се покрият със закупуването на акцията в същия ден, тези мерки включват потвърждение от трета страна, че счита заемането или закупуването на акциите за лесно. Ликвидността на акциите, и по-специално равнището на оборота и лекотата, с която може да се извърши закупуването, продажбата и заемането с минимален ефект върху пазара, следва да се отчита от ЕОЦКП при определянето на това какви мерки са необходими за наличието на разумно очакване, че сетълментът може да се извърши в изисквания срок.
(20)
По отношение на непокритите къси продажби на държавен дълг фактът, че дадена къса продажба ще бъде покрита с изкупуване на държавния дълг същия ден, може да се счита за пример за пораждане на разумно очакване, че сетълментът ще може да се извърши в изисквания срок.
(21)
Суапите за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти следва да се основават на принципа на застрахователния интерес, като същевременно се отчита, че спрямо емитента на държавни дългови инструменти може да има интереси, различни от притежаването на облигации. Тези интереси включват хеджиране срещу риска от неизпълнение от страна на емитента на държавен дългов инструмент, когато физическо или юридическо лице има дълга позиция в държавния дълг на този емитент, или хеджиране срещу риска от спад в стойността на държавния дългов инструмент, когато физическото или юридическо лице има активи или пасиви, които се отнасят до образувания от публичния или частния сектор в съответната държава-членка и чиято стойност е свързана със стойността на държавния дълг. Такива активи следва да включват финансови договори, портфейл на активите или финансовите задължения, както и лихвен процент или сделки с валутни суапи, по отношение на които суапът за кредитно неизпълнение по държавен дългов инструмент се използва като инструмент за управление на риска от страна на контрагенти за хеджиране на експозиция по финансови и външнотърговски договори. Никоя позиция или портфейл от позиции, използвани в контекста на хеджирането на експозиции към държавен дълг, не следва да се разглежда като непокрита позиция в суап за кредитно неизпълнение по държавен дългов инструмент. Това включва всякакви експозиции на централното, регионалното и местното управление, субекти от публичния сектор или всяка експозиция, гарантирана от някой от посочените субекти. Освен това следва да се включи и експозицията на субекти от частния сектор, установени в държавата-членка. В този контекст следва да се отчитат всички експозиции, включително заеми, кредитен риск на контрагенти (включително потенциална експозиция, когато за такава експозиция се изисква регулаторен капитал), вземания и гаранции. Това включва също непреки експозиции на всеки от посочените субекти, получени inter alia чрез експозиция на индекси, фондове или дружества със специално предназначение.
(22)
Тъй като сключването на суап за кредитно неизпълнение по държавен дългов инструмент без свързана експозиция на риск от спад на стойността на държавния дългов инструмент може да има отрицателно въздействие върху стабилността на пазарите на държавен дълг, на физическите или юридически лица следва да бъде забранено да влизат в такива непокрити позиции на суапи за кредитно неизпълнение. При първите сигнали обаче, че пазарът на държавен дълг не функционира правилно, компетентният орган следва да може временно да суспендира такова ограничение. Такова суспендиране следва да се основава на убеждението на компетентния орган, което се основава на обективни причини, които са резултат от анализа на показателите, определени в настоящия регламент. Компетентните органи следва също да могат да използват допълнителни показатели.
(23)
Целесъобразно е да се предвидят и изисквания за централните контрагенти във връзка с процедурите за изкупуване и глобите за неизпълнение на сетълмента при сделки с акции. С процедурите за изкупуване и изискванията във връзка със забавата при сетълмент следва да се установят основни стандарти за дисциплината на сетълмента. Изискванията, свързани с изкупуването и налагането на глоби, следва да са достатъчно гъвкави, за да позволят на централния контрагент, чиято отговорност е да гарантира, че такива процедури са налице, да е в състояние да разчита на друг участник на пазара да осъществи оперативно изкупуването или да наложи глобата. За правилното функциониране на финансовите пазари обаче е от основно значение да бъдат разгледани по-широките аспекти на дисциплината на сетълмента в хоризонтално законодателно предложение.
(24)
С мерките, отнасящи се до държавни дългови инструменти и свързани с тях суапи за кредитно неизпълнение, включително по-висока прозрачност и ограничения за непокритите къси продажби, следва да се наложат изисквания, които са пропорционални и същевременно избягват отрицателното въздействие върху ликвидността на пазарите на държавни облигации и пазарите за обратно изкупуване на държавни облигации за държавни облигации.
(25)
Акциите все по-често се допускат до търговия на различни места за търговия в Съюза и в трети държави. Акции на редица големи дружества със седалище в трети държави също са допуснати до търговия на места за търговия в рамките на Съюза. От гледна точка на ефикасността е целесъобразно ценните книжа да бъдат изключени от обхвата на някои изисквания за уведомяване и оповестяване в случаите, когато основното място за търговия на съответния инструмент е в трета държава.
(26)
Дейностите по поддържане на пазара (market making) играят ключова роля за осигуряване на ликвидност на пазарите в Съюза, а маркет-мейкърите трябва да поемат къси позиции, за да я изпълняват. Налагането на изисквания за тези дейности би могло да наруши сериозно способността им за осигуряване на ликвидност и да окаже значително отрицателно влияние върху ефективността на пазарите на Съюза. Освен това маркет-мейкърите рядко поемат значителни къси позиции, освен за много кратки периоди. Затова е целесъобразно извършващите такава дейност физически или юридически лица да бъдат изключени от обхвата на изискванията, които биха могли да навредят на способността им да изпълняват тази функция и по този начин могат да окажат неблагоприятно въздействие върху пазарите на Съюза. За да важат тези изисквания и за еквивалентните лица от трети държави, е необходима процедура за оценяване на еквивалентността на пазарите на третите държави. Изключението следва да се прилага за различните видове дейности по поддържане на пазара, но не и за търговията за собствена сметка. Целесъобразно е също така да се прилага изключение и за определени операции на първичния пазар, като операциите, свързани с държавни дългови инструменти и стабилизационни схеми, защото това са важни дейности, допринасящи за ефективното функциониране на пазарите. Компетентните органи следва да бъдат уведомявани за използването на изключението и да имат правомощието да забраняват на дадено физическо или юридическо лице да използва изключението, ако не изпълнява съответните критерии. Компетентните органи следва също така да могат да изискват информация от физическото или юридическото лице, за да наблюдават използването на изключението от това лице.
(27)
В случай на неблагоприятни тенденции, които представляват сериозна заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазарите в дадена държава-членка или в Съюза, компетентните органи следва да имат правомощия за намеса чрез изискване за по-висока прозрачност или налагане на временни ограничения върху късите продажби, сделките със суапи за кредитно неизпълнение или други сделки, за да предотвратяват неконтролируемия спад на цената на даден финансов инструмент. Такива мерки биха могли да бъдат необходими при различни неблагоприятни събития или тенденции, като тук се включват не само финансови или икономически събития, но например и природни бедствия или терористични актове. Освен това има случаи, в които неблагоприятни събития или тенденции, които изискват прилагането на мерки, могат да се наблюдават само в една държава-членка и не оказват въздействие в трансграничен план. Тези правомощия трябва да бъдат достатъчно гъвкави, за да осигуряват възможност на компетентните органи за реакция при редица различни извънредни обстоятелства. Когато вземат такива мерки, компетентните органи следва надлежно да отчитат принципа на пропорционалността.
(28)
Тъй като настоящият регламент се отнася само до ограничения върху късите продажби и суапите за кредитно неизпълнение с цел предотвратяване на безреден спад в цената на финансов инструмент, необходимостта от други видове ограничения, като например ограничения на позициите или на продуктите, което може да даде основание за сериозни опасения за защита на инвеститорите, се разглеждат по по-подходящ начин в контекста на прегледа на Директива 2004/39/ЕО на Комисията.
(29)
Доколкото компетентните органи обикновено имат най-добрата възможност да наблюдават условията на пазара и да предприемат първоначални действия при неблагоприятни събития или тенденции, определяйки дали е възникнала сериозна заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазарите и дали трябва да се вземат мерки за преодоляване на това положение, правомощията във връзка с това и условията и процедурите за използването им следва да бъдат хармонизирани в най-високата възможна степен.
(30)
В случай на значителен спад на цената на даден финансов инструмент на дадено място за търговия компетентният орган следва да има и възможността временно да ограничи късите продажби на този финансов инструмент на това място за търговия, в рамките на територията, на която е компетентен, или да поиска от ЕОЦКП такова ограничение на такива къси продажби на други територии, за да може при необходимост да предотврати в кратък срок неконтролируемия спад на цената на съответния инструмент. От компетентния орган следва също да се изисква да уведомява ЕОЦКП за такова решение, така че ЕОЦКП да може незабавно да информира компетентните органи на други държави-членки с места за търговия, на които се търгува същият инструмент, да координира вземането на мерки от тези други държави-членки и, ако е необходимо, да им помага да постигнат споразумение или да вземат решение в съответствие с член 19 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
(31)
Когато дадено неблагоприятно събитие или тенденция засяга повече от една държава-членка или има други последствия в трансграничен план, например ако даден финансов инструмент е допуснат до търговия на различни места за търговия в редица държави-членки, от основно значение са тясното сътрудничество и консултациите между компетентните органи. ЕОЦКП следва да играе ключова координационна роля в такива положения и следва да се стреми да осигурява съгласуваност между компетентните органи. Фактът, че в състава на ЕОЦКП влизат представители на компетентните органи, ще спомогне за изпълнението на тази роля. Освен това компетентните органи следва да имат правомощия да предприемат мерки, когато са заинтересовани да се намесят.
(32)
Освен да координира мерките на компетентните органи, ЕОЦКП следва да гарантира, че компетентните органи вземат мерки само когато са необходими и пропорционални. ЕОЦКП следва да има възможността да издава, отправени до компетентните органи относно упражняването на правомощията им за намеса.
(33)
Макар че компетентните органи често имат най-добрата възможност да наблюдават и да реагират бързо при неблагоприятни събития или тенденции, ЕОЦКП следва също следва да има правомощието да взема мерки, когато късите продажби и други свързани с тях дейности създават заплаха за доброто функциониране и интегритета на финансовите пазари или за стабилността на цялата финансова система на Съюза или на част от нея и когато има въздействие в трансграничен план, а компетентните органи още не са предприели подходящи мерки за преодоляване на заплахата. ЕОЦКП следва да се консултира когато е възможно с Европейския съвет за системен риск (ЕССР), създаден с Регламент (ЕС) № 1092/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. за пруденциалния надзор върху финансовата система на Европейския съюз на макроравнище и за създаване на Европейски съвет за системен риск (6) и с други органи, когато дадена мярка би могла да окаже въздействие отвъд финансовите пазари, например при стоковите деривати, използвани за хеджиране на позиции в материални активи.
(34)
Правомощията на ЕОЦКП по настоящия регламент да ограничават при извънредни обстоятелства късите продажби и други свързани с тях дейности са в съответствие с член 9, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 1095/2010. Тези правомощия следва да не засягат правомощията на ЕОЦКП в извънредни ситуации съгласно член 18 от Регламент (ЕС) № 1095/2010. По-конкретно, ЕОЦКП следва да има право да взема индивидуални решения, с които да изисква от компетентните органи да вземат мерки или индивидуални решения, отправени до до участниците на финансовите пазари съгласно член 18 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
(35)
Позоваванията в настоящия регламент на членове 18 и 38 от Регламент (ЕС) № 1095/2010 са с декларативен ефект. Посочените членове се прилагат дори без такова позоваване.
(36)
Правомощията за намеса на компетентните органи и ЕОЦКП чрез ограничаване на късите продажби, суапите за кредитно неизпълнение и други сделки следва да бъдат само с временен характер и да се упражняват само за такъв срок и доколкото е необходимо за преодоляването на конкретната заплаха.
(37)
Поради специфичните рискове, които могат да възникнат при използването на суапи за кредитно неизпълнение, тези сделки изискват внимателно наблюдение от компетентните органи. По-специално, компетентните органи следва в изключителни случаи да имат правомощието да изискват от извършващите такива сделки физически или юридически лица информация за целите, с които се сключват тези сделки.
(38)
На ЕОЦКП следва да бъде предоставено правомощие да разследва случаи или практики, свързани с къси продажби или използване на суапи за кредитно неизпълнение, за да определя дали съответният случай или практика създава заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазарите. ЕОЦКП следва да публикува доклад, в който да излага констатациите си от извършенените разследвания.
(39)
Тъй като някои от разпоредбите на настоящия регламент могат да се прилагат спрямо физически или юридически лица и дейности в трети държави, в определени случаи е необходимо сътрудничество между компетентните органи и надзорните органи в трети държави. Ето защо компетентните органи следва да постигнат договорености с надзорните органи в трети държави. ЕОЦКП следва да координира изготвянето на тези договорености за сътрудничество и обмена на информация, получена от трети държави, между компетентните органи.
(40)
С настоящия регламент се зачитат основните права и съблюдават принципите, признати в Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) и в Хартата на основните права на Европейския съюз (Хартата), по-специално правото на защита на личните данни, предвидено в член 16 от ДФЕС и член 8 от Хартата. Прозрачността относно значителните нетни къси позиции, включително публичното оповестяване над определен праг в предвидените в регламента случаи, е необходима за осигуряването на стабилност на финансовия пазар и защита на инвеститорите. Подобна прозрачност ще позволи на регулаторните органи да наблюдават използването на къси продажби във връзка със стратегии за злоупотреба, както и въздействието на късите продажби върху правилното функциониране на пазарите. Прозрачността би могла да спомогне и за намаляването на асиметрията на информацията, гарантирайки, че всички участници на пазара са подходящо информирани по въпроса доколко късите продажби засягат цените. Всеки обмен или предаване на информация от компетентните органи следва да се извършва в съответствие с правилата относно предаването на лични данни, определени в Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. относно защита на физическите лица при обработването на лични данни и за движението на тези данни (7). Всеки обмен или предаване на информация от страна на ЕОЦКП следва да се извършва в съответствие с правилата относно предаването на лични данни по Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2000 г. относно защитата на лицата по отношение на обработката на лични данни от институции и органи на Общността и за свободното движение на такива данни (8), който следва да се прилга изцяло към обработката на лични данни за целите на настоящия регламент.
(41)
Като вземат предвид принципите, предвидени в съобщението на Комисията за по-строги наказателни разпоредби за сектора на финансовите услуги, и правните актове на Съюза, приети вследствия на това съобщение, държавите-членки следва да определят правила за санкциите и административните мерки, които да се прилагат при нарушаване на разпоредбите на настоящия регламент, и следва да осигурят тяхното прилагане. Тези санкции и административни мерки следва да бъдат ефективни, пропорционални и възпиращи. Те следва да се основават на насоките, приети от ЕОЦКП за насърчаване на конвергенцията и междусекторната последователност на санкционния режим във финансовия сектор.
(42)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнението на настоящия регламент, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 година за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (9), Комисията следва постоянно да информира Европейския парламент за напредъка по отношение на решения, определящи еквивалентността на правната и надзорна рамка на трета страна с изискванията на настоящия регламент.
(43)
На Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от ДФЕС във връзка с подробните разпоредби за изчисляването на късите позиции, когато дадено физическо или юридическо лице има непокрита позиция в суап за кредитно неизпълнение, във връзка с праговете, при достигането на които се изисква уведомяване или оповестяване, и във връзка с допълнителното уточняване на критериите и факторите, въз основа на които да се определя дали дадено неблагоприятно събитие или тенденция създава сериозна заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазара в държава-членка или Съюза. От особено важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище на съответните институции, органи и агенции по целесъобразност. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и Съвета.
(44)
Комисията следва да представи на Европейския парламент и Съвета доклад, в който да се оценяват целесъобразността на предвидените прагове, при чието достигане се изисква уведомяване и публично оповестяване, действието на ограниченията и изискванията, свързани с прозрачността на нетните къси позиции, и въпросът дали са целесъобразни други ограничения или условия за късите продажби или суапите за кредитно неизпълнение.
(45)
Доколкото целите на настоящия регламент не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки, въпреки че националните компетентни органи имат по-добра възможност да наблюдават тенденциите на пазара и ги познават по-добре, цялостното въздействие на проблемите, свързани с късите продажби и суапите за кредитно неизпълнение, може да бъде напълно разбрано само в контекста на целия Съюз и следователно целите на настоящия регламент могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приема мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тези цели.
(46)
Тъй като някои държави-членки вече са въвели ограничения върху късите продажби и понеже в настоящия регламент се предвиждат делегирани актове и задължителни технически стандарти, които следва да бъдат приети преди той да може да се прилага ефективно, необходимо е да се предвиди достатъчно дълъг срок за целите на прехода. Тъй като е от съществено значение преди 1 ноември 2012 г. да се определят ключови несъществени елементи, които ще спомогнат за спазването на настоящия регламент от участниците на пазара и осигуряването на негового прилагане от компетентните органи, е необходимо също така предоставяне на средства на Комисията да приема технически стандарти и делегирани актове преди посочената дата,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Обхват
1. Настоящият регламент се прилага за:
а)
финансовите инструменти по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), които са допуснати до търговия на място за търговия в Съюза, включително когато тези инструменти се търгуват извън място за търговия;
б)
дериватите, които са посочени в приложение I, раздел В, точки 4-10 от Директива 2004/39/ЕО и които са свързани с финансов инструмент, посочен в буква а) или с емитент на такъв финансов инструмент, включително когато тези деривати се търгуват извън място за търговия;
в)
дълговите инструменти, емитирани от държава-членка или Съюза, и посочените в приложение I, раздел В, точки 4-10 от Директива 2004/39/ЕО деривати, които са свързани или се позовават на дългови инструменти, емитирани от държава-членка или Съюза.
2. Членове 18, 20 и 23-30 се прилагат за всички финансови инструменти по смисъла на член 2, параграф 1, буква а).
Член 2
Определения
1. За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„финансов инструмент“ означава финансов инструмент, посочен в раздел В от приложение I към Директива 2004/39/ЕО;
б)
„къса продажба“ на акция или дългов инструмент означава всяка продажба на акция или дългов инструмент, която/който продавачът не притежава към момента на сключването на договора за продажба, включително такава продажба, при която към момента на сключването на договора за продажба продавачът е взел назаем или се е споразумял да вземе назаем акцията или дълговия инструмент, за да я/го достави към момента на сетълмента, без да се включва:
i)
продажба от една от страните съгласно споразумение за обратно изкупуване, при което едната страна се е съгласила да продаде на другата страна ценна книга на определена цена със задължение за другата страна да продаде обратно ценната книга на по-късна дата на друга определена цена,
ii)
трансфер на ценни книжа съгласно споразумение за даване на ценни книжа на заем, или
iii)
сключване на фючърсен договор или на друг дериватен договор, при който е договорено на бъдеща дата да се извърши продажба на ценни книжа на определена цена;
в)
„суап за кредитно неизпълнение“ означава дериватен договор, при който едната страна плаща такса на другата страна в замяна на плащане или друга полза при настъпване на кредитно събитие, свързано с определено образувание, и при всяко друго неизпълнение, свързано с този дериватен договор, което има сходен икономически ефект;
г)
„емитент на държавни дългови инструменти“ означава всеки от по-долу изброените емитенти на дългови инструменти:
i)
Съюзът,
ii)
държава-членка, включително министерство, агенция или дружество със специално предназначение на държавата-членка,
iii)
в случая на федерална държава-членка - член на федерацията,
iv)
дружество със специално предназначение за няколко държави-членки,
v)
международна финансова институция, учредена от две или повече държави-членки, чиято цел е да мобилизира средства и да отпуска финансова помощ в полза на своите членове, които изпитват или са заплашени от сериозни проблеми, свързани с финансирането, или
vi)
Европейската инвестиционна банка;
д)
„суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти“ означава суап за кредитно неизпълнение, при който ще бъде извършено плащане или ще бъде предоставена друга полза в случай на настъпване на кредитно събитие или неизпълнение, свързано с емитент на държавни дългови инструменти;
е)
„държавен дългов инструмент“ означава дългов инструмент, емитиран от емитент на държавни дългови инструменти;
ж)
„емитирани държавни дългови инструменти“ означава всички държавни дългови инструменти, които са емитирани от емитент на държавни дългови инструменти, които не са обратно изкупени;
з)
„емитиран акционерен капитал“ на дадено дружество означава всички обикновени и привилегировани акции, емитирани от дружеството, без конвертируемите облигации;
и)
„държава-членка по произход“ означава:
i)
по отношение на инвестиционен посредник по смисъла на член 4, параграф 1, точка 1 от Директива 2004/39/ЕО, или на регулирания пазар по смисъла на член 4, параграф 1, точка 14 от Директива 2004/39/ЕО - държавата-членка по произход по смисъла на член 4, параграф 1, точка 20 от Директива 2004/39/ЕО;
ii)
по отношение на кредитна институция държавата-членка по произход по смисъла на член 4, точка 7 от Директива 2006/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 14 юни 2006 г. относно предприемането и осъществяването на дейност от кредитните институции (10);
iii)
по отношение на всяко друго юридическо лице, което не попада под точка i) или ii) означава държавата-членка, в която се намира регистрираното седалище, а когато липсва регистрирано седалище - държавата-членка, в която се намира неговото главно управление;
iv)
по отношение на физическо лице - държавата-членка, в която се намира главното управление на дейността му, а когато липсва такова главно управление - държавата-членка на постоянното му местожителство;
й)
„съответен компетентен орган“ означава:
i)
по отношение на държавните дългови инструменти на дадена държава-членка или в случая на федерална държава-членка, във връзка с на държавните дългови инструменти на член на федералната държава, или на суап за кредитно неизпълнение, свързан с държава-членка или с член на федералната държава - компетентния орган на тази държава-членка,
ii)
по отношение на държавните дългови инструменти на Съюза или на суап за кредитно неизпълнение, свързан със Съюза - компетентния орган на юрисдикцията, в която се намира службата, която емитира дълговите инструменти,
iii)
по отношение на държавни дългови инструменти на няколко държави-членки, които действат чрез дружество със специално предназначение, или на суап за кредитно неизпълнение, свързан с такова дружество със специално предназначение - компетентния орган на юрисдикцията, в която е учредено дружеството със специално предназначение,
iv)
по отношение на държавния дълг на международна финансова институция, учредена от две или повече държави-членки, чиято цел е да мобилизира средства и да отпуска финансова помощ в полза на своите членове, които изпитват или са заплашени от сериозни проблеми, свързани с финансирането, компетентния орган, на юрисдикцията, в рамките на която е учредена международната финансова институция,
v)
по отношение на финансов инструмент, различен от инструментите по подточки i)-iv) - компетентния орган по отношение на този финансов инструмент съгласно член 2, точка 7 от Регламент (ЕО) № 1287/2006 на Комисията (11), определен в съответствие с глава III от посочения регламент,
vi)
по отношение на финансов инструмент, който не влиза в обхвата на подточки i)-v) - компетентния орган на държавата-членка, в която финансовият инструмент е бил допуснат за първи път до търговия на място за търговия,
vii)
по отношение на дългов инструмент, издаден от Европейската инвестиционна банка - компетентния орган на държавата-членка, в която е седалището на Европейската инвестиционна банка;
к)
„дейности по поддържане на пазара“ означава дейностите на инвестиционен посредник или кредитна институция или лице от трета държава или дружество, посочено в член 2, параграф 1, буква л) от Директива 2004/39/ЕО, което е член на място за търговия или на пазар в трета държава, чиято законодателна и надзорна уредба е била обявена от Комисията за еквивалентна съгласно член 17, параграф 2, когато извършва сделки с даден финансов инструмент за своя сметка, независимо дали се търгува на място за търговия или извън него, по един от следните начини:
i)
като обявява едновременно твърда котировка „купува“ и твърда котировка „продава“ със сравним размер и конкурентни цени, осигурявайки по този начин ликвидност на пазара редовно и постоянно;
ii)
като част от обичайната си дейност, изпълнявайки поръчки, инициирани от клиенти, или в отговор на искания от клиенти за покупка или продажба,
iii)
като се хеджират позициите, произтичащи от изпълнението на поръчки съгласно подточки i) и ii);
л)
„място за търговия“ означава регулиран пазар по смисъла на член 4, параграф 1, точка 14 от Директива 2004/39/ЕО или многостранна търговска схема по смисъла на член 4, параграф 1, точка 15 от Директива 2004/39/ЕО;
м)
„основно място за търговия“ във връзка с акция означава мястото за търговия с най-висок оборот за тази акция;
н)
„одобрен първичен дилър“ означава физическо или юридическо лице, подписало споразумение с емитент на държавни дългови инструменти или официално признато за първичен дилър от емитент на държавни дългови инструменти или от негово име, по силата на което споразумение или признаване се задължава да извършва за своя сметка сделки на първичния и вторичния пазар, свързани с емитираните от емитента дългови инструменти;
о)
„централен контрагент“ означава правно образувание, което посредничи между страните по договори, търгувани на един или повече финансови пазари, като изпълнява функцията на купувач за всеки продавач и функцията на продавач за всеки купувач, и което отговаря за функционирането на клирингова система;
п)
„ден за търгуване“ означава ден за търгуване, както е посочено в член 4 от Регламент (ЕО) № 1287/2006;
р)
„оборот“ по отношение на акция означава оборота по смисъла на член 2, точка 9 от Регламент (ЕО) № 1287/2006.
2. Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 42 с цел доуточняване на определенията по параграф 1 от настоящия член, по-конкретно с цел да се уточни кога се смята, че едно физическо или юридическо лице притежава даден финансов инструмент по смисъла на определението за къса продажба в параграф 1, буква б).
Член 3
Къси и дълги позиции
1. За целите на настоящия регламент за къса позиция, свързана с емитирания акционерен капитал или с емитираните държавни дългови инструменти, се счита всяка позиция, произтичаща от:
а)
къса продажба на акция, емитирана от дружеството, или на дългов инструмент, емитиран от емитент на държавни дългови инструменти;
б)
сключването на сделка, с която се създава или която е свързана с финансов инструмент, различен от инструмент по буква а), когато ефектът или един от ефектите на сделката е осигуряване на финансова полза за физическото или юридическото лице, което сключва сделката, при спад на цената или стойността на акцията или дълговия инструмент.
2. За целите на настоящия регламент за дълга позиция, свързана с емитирания акционерен капитал или с емитираните държавни дългови инструменти, се счита всяка позиция, произтичаща от:
а)
притежаването на акция, емитирана от дружеството, или на дългов инструмент, емитиран от емитент на държавни дългови инструменти;
б)
сключването на сделка, с която се създава или която е свързана с финансов инструмент, различен от инструмент по буква а), когато ефектът или един от ефектите на сделката е осигуряване на финансова полза за физическото или юридическото лице, което сключва сделката, при нарастване на цената или стойността на акцията или дълговия инструмент.
3. За целите на параграфи 1 и 2 изчислението на къса позиция или дълга позиция, що се отнася до всяка позиция, която се държи от съответното лице непряко, включително чрез или посредством индекс, кошница от ценни книжа или интереси в борсово търгуван фонд или подобна единица, се определя от въпросното физическо или юридическо лице, което действа разумно предвид публично достъпната информация относно състава на съответния индекс или кошница от ценни книжа, или на интересите на съответния борсово търгуван фонд или подобна единица. При изчислението на такава къса или дълга позиция никое лице не е задължено да получи информация в реално време относно този състав от страна на което и да е било лице.
За целите на параграфи 1 и 2 при изчислението на късата или дългата позиция по отношение на държавни дългови инструменти се включва всеки суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, свързан с емитента на държавни дългови инструменти.
4. За целите на настоящия регламент позицията, която остава, след като всички дълги позиции, държани от дадено физическо или юридическо лице по отношение на емитирания акционерен капитал, се приспаднат от всички къси позиции, държани от това физическо или юридическо лице по отношение на посочения капитал, е нетната къса позиция по отношение на емитирания акционерен капитал на съответното дружество.
5. За целите на настоящия регламент позицията, която остава, след като всички дълги позиции, държани от дадено физическо или юридическо лице по отношение на емитираните държавни дългови инструменти, и всички дълги позиции в дългови инструменти на емитент на държавни дългови инструменти, чиято цена има висока корелация спрямо цената на дадените държавни дългови инструменти, се приспаднат от всички къси позиции, държани от това физическо или юридическо лице по отношение на същите държавни дългови инструменти, е нетната къса позиция по отношение на емитираните държавни дългови инструменти на съответния емитент на държавни дългови инструменти.
6. Изчисленията за държавните дългови инструменти по параграфи 1-5 се извършват за всеки отделен емитент на държавни дългови инструменти, дори когато отделни субекти емитират държавни дългови инструменти от името на емитента на държавни дългови инструменти.
7. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 42, с които да определя:
а)
случаите, в които се смята, че дадено физическо или юридическо лице притежава акция или дългов инструмент за целите на параграф 2;
б)
случаите, в които дадено физическо или юридическо лице има нетна къса позиция, за целите на параграфи 4 и 5, както и метода за изчисляване на такава позиция;
в)
метода за изчисляване на позициите за целите на параграфи 3, 4 и 5 в случаите, когато различни лица в група имат дълги или къси позиции, или при дейности по управление на фондове по отношение на отделни фондове.
За целите на буква в) от първата алинея методът на изчисление отчита по-конкретно дали се следват различни инвестиционни стратегии във връзка с конкретен емитент посредством повече от един отделни фондове, управлявани от едно и също лице, дали същата инвестиционна стратегия се следва по отношение на конкретен емитент чрез повече от един фонд, и дали повече от един портфейл в рамките на същата единица се управлява на дискреционна основа, като се преследва същата инвестиционна стратегия по отношение на конкретен емитент.
Член 4
Непокрита позиция в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти
1. За целите на настоящия регламент се смята, че дадено физическо или юридическо лице има непокрита позиция в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, когато суапът за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти не служи за хеджиране на:
а)
риска от неизпълнение от страна на емитента, когато физическото или юридическото лице има дълга позиция в държавни дългови инструменти на емитента, с когото е свързан суапът за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти; или
б)
риска от спад в стойността на държавния дълг, когато физическото или юридическо лице има активи или пасиви, включващи не само, но и финансови договори, портфейл от активи или финансови задължения, чиято стойност е свързана със стойността на държавния дълг.
2. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 42, с които определя за целите на параграф 1 от настоящия член:
а)
случаите, в които се смята, че с дадена сделка със суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти се извършва хеджиране срещу риск от неизпълнение или риска от спад в стойността на държавния дълг,и метода на изчисляване на непокритата позиция в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти;
б)
метода за изчисляване на позициите, когато различни лица в група имат дълги или къси позиции, или при дейности по управление на фондове по отношение на отделни фондове.
ГЛАВА II
ПРОЗРАЧНОСТ НА НЕТНИТЕ КЪСИ ПОЗИЦИИ
Член 5
Уведомяване на компетентните органи за значителните нетни къси позиции в акции
1. Физическо или юридическо лице, което има нетна къса позиция по отношение на емитирания акционерен капитал на дружество, чиито акции са допуснати до търговия на място за търговия, уведомява съответния компетентен орган в съответствие с член 9, когато позицията му надхвърли или спадне под съответния праг за уведомяване, посочен в параграф 2 от настоящия член.
2. Съответният праг за уведомяване е 0,2 % от емитирания акционерен капитал на съответното дружество и всеки 0,1 % над този процент.
3. Европейският надзорен орган (Европейският орган за ценни книжа и пазари) (ЕОЦКП) може да отправи до Комисията становище относно коригирането на праговете, посочени в параграф 2, като отчита развитието на финансовите пазари.
4. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 42, за промяна на праговете, посочени в параграф 2 от настоящия член, като отчита развитието на финансовите пазари.
Член 6
Публично оповестяване на значителните нетни къси позиции в акции
1. Всяко физическо или юридическо лице, което има нетна къса позиция по отношение на емитирания акционерен капитал на дружество, чиито акции са допуснати до търговия на място за търговия, оповестява публично подробна информация за позицията, в съответствие с член 9, когато позицията му надхвърли или спадне под съответния праг за оповестяване, посочен в параграф 2 от настоящия член.
2. Съответният праг за оповестяване е 0,5 % от емитирания акционерен капитал на дружеството и всеки 0,1 % над този процент.
3. ЕОЦКП може да отправи до Комисията становище относно коригиране на праговете, посочени в параграф 2, като отчита развитието на финансовите пазари.
4. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 42, за промяна на праговете, посочени в параграф 2 от настоящия член, като отчита развитието на финансовите пазари.
5. Настоящият член не засяга законовите, подзаконовите и административните разпоредби, приети във връзка с предложения за поглъщане, сделки за сливане и други сделки, засягащи собствеността или контрола на дружествата, регулирани от определените от държавите-членки надзорни органи съгласно член 4 от Директива 2004/25/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 април 2004 г. относно предложенията за поглъщане (12), за които се изисква оповестяване на късите позиции при по-строги условия от посочените в настоящия член.
Член 7
Уведомяване на компетентните органи за значителните нетни къси позиции в държавни дългови инструменти
1. Всяко физическо или юридическо лице, което има нетна къса позиция по отношение на емитираните държавни дългови инструменти, уведомява съответния компетентен орган в съответствие с член 9, когато такава позиция надхвърли или падне под съответните прагове за уведомяване за съответния емитент на държавни дългови инструмени.
2. Съответните прагове за уведомяване се състоят от първоначален размер и последователни нарастващи равнища за всеки емитент на държавни дългови инструменти, определени в приетите от Комисията мерки съгласно параграф 3. ЕОЦКП публикува на своя уебсайт праговете за уведомяване за всяка държава-членка.
3. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 42, за определяне на началните размери и последователните нарастващи равнища по параграф 2 от настоящия член.
Комисията:
а)
гарантира, че праговете се определят на такова равнище, че да не се изисква уведомяване за позиции с минимални размери;
б)
отчита общата стойност на емитираните и неизкупени обратно държавни дългови инструменти на всеки емитент на държавни дългови инструменти и средния размер на поетите от участниците на пазара позиции, свързани с държавните дългови инструменти на същия емитент на държавни дългови инструменти, както и
в)
отчита ликвидността на всеки пазар на държавни облигации.
Член 8
Уведомяване на компетентните органи относно непокрити позиции по суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти
Когато компетентен орган суспендира ограниченията в съответствие с член 14, параграф 2, физическо или юридическо лице, което има непокрита позиция по отношение на суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, уведомява съответния компетентен орган, когато такава позиция достигне или падне под определените в съответствие с член 7 съответни прагове за уведомяване за съответния емитент на държавни дългови инструменти.
Член 9
Метод за уведомяване и оповестяване
1. При всяко уведомяване или оповестяване по членове 5, 6, 7 или 8 се посочват подробни данни за самоличността на физическото или юридическото лице, което има съответната позиция, размерът на съответната позиция, емитентът, по отношение на когото се държи съответната позиция, и датата, на която съответната позиция е открита, променена или закрита.
За целите на членове 5, 6, 7 и 8 физическите и юридическите лица, които имат значителни нетни къси позиции, съхраняват за срок от пет години данните за брутните позиции, които съставляват значителна нетна къса позиция.
2. Нетната къса позиция се изчислява към 24.00 ч. в деня за търгуване, в който физическото или юридическото лице придобива съответната позиция. Този момент се прилага за всички сделки, независимо от използваното средство за търговия, включително сделки, изпълнени посредством ръчна или автоматизирана търговия, и независимо от това дали сделките са се извършили в обичайните часове за търговия. Уведомяването или оповестяването се извършва до 15.30 ч. на следващия ден за търгуване. Посочените в настоящия параграф часове се изчисляват в съответствие с часовите пояси в държавите-членки на съответните компетентни органи, които трябва да бъдат уведомени за съответните позиции.
3. Уведомлението до съответния компетентен орган с изискваната информация се гарантира поверителността на информацията, като се включват механизми за удостоверяване на източника на уведомлението.
4. Публичното оповестяване на информация, установена в член 6, се извършва по начин, осигуряващ бърз достъп до информацията на недискриминационен принцип. Тази информация се публикува на централен уебсайт, управляван или контролиран от съответния компетентен орган. Компетентните органи съобщават адреса на този уебсайт на ЕОЦКП, който на свой ред публикува връзката към всички подобни централни уебсайтове на своя собствен уебсайт.
5. За да се осигури последователно прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти, в които подробно да се определя каква информация трябва да бъде представяна за целите на параграф 1.
ЕОЦКП предоставя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 31 март 2012 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
6. За да се осигурят еднакви условия за прилагането на параграф 4, ЕОЦКП разработва проекти на технически стандарти за изпълнение, в които да се определят средствата за публично оповестяване на информация.
ЕОЦКП представя на Комисията посочените проекти на технически стандарти за изпълнение до 31 март 2012 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 10
Прилагане на изискванията за уведомяване и оповестяване
Изискванията за уведомяване и оповестяване по членове 5, 6, 7 и 8 се прилагат за физическите или юридическите лица независимо дали притежават постоянно местожителство или са установени в рамките на Съюза или в трета държава.
Член 11
Информация, която се представя на ЕОЦКП
1. На всяко тримесечие компетентните органи представят на ЕОЦКП информация в обобщен вид за нетните къси позиции, свързани с емитирания акционерен капитал и емитираните държавни дългови инструменти, както и за непокритите позиции, свързани със суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, за които те се явяват съответни компетентни органи и получават уведомления по членове 5, 7 и 8.
2. За да изпълнява задълженията си по настоящия регламент, ЕОЦКП може по всяко време да изисква от съответния компетентен орган допълнителна информация за нетните къси позиции, свързани с емитирания акционерен капитал и емитираните държавни дългови инструменти, или за непокритите позиции, свързани със суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти.
Компетентният орган представя на ЕОЦКП поисканата информация в срок от седем календарни дни. Когато има неблагоприятни събития или тенденции, които представляват сериозна заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазара в засегнатата държава-членка или в друга държава-членка, компетентният орган представя на ЕОЦКП всяка налична информация въз основа на изискванията за уведомление по членове 5, 7 и 8 в срок от 24 часа.
3. За да се осигури последователно прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти, в които подробно се определя каква информация трябва да бъде представяна в съответствие с параграфи 1 и 2.
ЕОЦКП предоставя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 31 март 2012 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
4. За да се осигурят еднакви условия за прилагането на параграф 1, ЕОЦКП разработва проекти на технически стандарти за изпълнение, с които се определя форматът на информацията, предоставяна в съответствие с параграфи 1 и 2.
ЕОЦКП представя на Комисията посочените проекти на технически стандарти за изпълнение до 31 март 2012 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
ГЛАВА III
НЕПОКРИТИ КЪСИ ПРОДАЖБИ
Член 12
Ограничения за непокритите къси продажби в акции
1. Физическо или юридическо лице може да извършва къса продажба на акция, допусната до търговия на място за търговия, само когато е изпълнено едно от следните условия:
а)
физическото или юридическото лице е получило в заем акцията; или е предприело алтернативни действия с подобни правни последици;
б)
физическото или юридическото лице е сключило договор за получаване в заем на акцията или има право, по силата на друго дължимо по неоспорим начин вземане съгласно договорно или вещно право, да му бъде прехвърлено владението върху съответен брой ценни книжа от същия клас, така че сетълментът да може да се извърши в изисквания срок;
в)
физическото или юридическото лице има споразумение с трета страна, съгласно което третата страна е потвърдила, че акцията e локализирана и е взела мерки спрямо трети лица, така че съответното физическо или юридическо лице да има разумно очакване, че сетълментът може да се извърши в изисквания срок.
2. За да се осигурят еднакви условия за прилагането на параграф 1, ЕОЦКП разработва проекти на технически стандарти за изпълнение, с които да се определят видовете договори, споразумения и мерки, гарантиращи адекватно, че акцията ще бъде налична за сетълмента. При определянето на необходимите мерки за наличие на разумно очакване, че сетълментът може да се извърши в срок, ЕОЦКП отчита, inter alia, търговията в рамките на деня и ликвидността на акциите.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на посочените технически стандарти за изпълнение до 31 март 2012 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 13
Ограничения за непокритите къси продажби в държавни дългови инструменти
1. Физическо или юридическо лице може да извършва къса продажба на държавен дългов инструмент, само ако е изпълнено едно от следните условия:
а)
физическото или юридическото лице е получило в заем държавния дългов инструмент; или е предприело алтернативни действия с подобни правни последици;
б)
физическото или юридическото лице е сключило договор за получаване в заем на държавния дългов инструмент или има право, по силата на друго дължимо по неоспорим начин вземане съгласно договорно или вещно право, да му бъде прехвърлено владението върху съответен брой ценни книжа от същия клас, така че сетълментът да може да се извърши в изисквания срок;
в)
физическото или юридическото лице има споразумение с трета страна, съгласно което третата страна е потвърдила, че държавният дългов инструмент е локализиран или има други причини за разумни очаквания, че сетълментът може да се извърши в изисквания срок.
2. Ограниченията в параграф 1 не се прилагат, ако сделката служи за хеджиране на дадена дълга позиция в дългови инструменти на емитент, чиято цена има висока корелация спрямо цената на същия държавен дългов инструмент.
3. Когато ликвидността на държавния дългов инструмент спадне под прага, определен в съответствие с посочената в параграф 4 методика, съответният компетентен орган може временно да спре ограниченията, посочени в параграф 1. Преди да спре тези ограничения, съответният компетентен орган уведомява ЕОЦКП и останалите компетентни органи за планираното спиране на ограниченията.
Спирането на ограниченията първоначално е с действие за срок от най-много шест месеца от датата на публикуването на уебсайта на съответния компетентен орган. Срокът на действие на такова спиране на ограниченията може да бъде удължаван за срок не по-дълъг от шест месеца, при условие че основанията за спирането продължават да се прилагат. Ако срокът на действие не бъде удължен до края на първоначалния срок или на всеки следващ удължен срок, спирането на ограниченията автоматично се прекратява.
В рамките на 24 часа след уведомяването от съответния компетентен орган ЕОЦКП представя становище въз основа на параграф 4 относно съобщеното спиране на ограниченията или удължаването на срока на действие на спирането. Становището се публикува на уебсайта на ЕОЦКП.
4. Комисията приема делегирани актове съгласно член 42, като определя параметрите и методите за изчисляване на прага на ликвидност, посочен в параграф 3 от настоящия член, по отношение на емитираните държавни дългови инструменти.
Параметрите и методите, с които държавите-членки изчисляват прага, се определят по такъв начин, че достигането му да представлява значителен спад в сравнение със средното равнище на ликвидност за съответния държавен дългов инструмент.
Прагът се установява въз основа на обективни критерии, специфични за съответния пазар на държавни дългови инструменти, включително общата стойност на емитираните и неизкупени обратно държавни дългови инструменти на всеки емитент на държавни дългови инструменти.
5. За да се осигурят еднакви условия за прилагането на параграф 1, ЕОЦКП може да разработва проекти на технически стандарти за изпълнение, с които да се определят видовете договори или споразумения, гарантиращи адекватно, че държавният дългов инструмент ще бъде наличен за сетълмента. ЕОЦКП взема предвид по-специално необходимостта от запазване на ликвидността на пазарите, особено на пазарите на държавни облигации и пазарите за обратно изкупуване на държавни облигации.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на изпълнителни технически стандарти до 31 март 2012 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 14
Ограничения за непокритите суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти
1. Физическо или юридическо лице може да сключва сделки със суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, само когато тази сделка не води до непокрита позиция в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, както е посочено в член 4.
2. Компетентен орган би могъл временно да спре ограниченията, посочени в параграф 1, ако има обективни основания да счита, че пазарът му на държавни дългови инструменти не функционира добре и такива ограничения биха могли да имат отрицателно отражение върху пазара на суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, особено чрез увеличаване на цената на заемите за емитентите на държавни дългови инструменти или чрез засягане на способността на емитентите на държавни дългови инструменти да емитират нови дългови инструменти. Тези основания се базират на следните показатели:
а)
висок или покачващ се лихвен процент за държавните дългови инструменти;
б)
увеличаване на разликата между лихвените проценти върху държавните дългови инструменти в сравнение с държавните дългови инструменти на други емитенти на държавни дългови инструменти;
в)
увеличаване на разликата в суапите за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти в сравнение със собствената крива и с други емитенти на държавни дългови инструменти;
г)
навременността на връщането на цената на държавните дългови инструменти към първоначалното равновесие след мащабна търговия;
д)
размера на държавните дългови инструменти, които могат да бъдат търгувани.
Компетентният орган може също да използва показатели, различни от посочените в букви а)-д) от първата алинея.
Преди временно да спре ограниченията по настоящия член съответният компетентен орган уведомява ЕОЦКП и другите компетентни органи за предложеното временно спиране и за основанията за него.
Спирането на ограниченията първоначално действа за срок от най-много 12 месеца от датата на публикуването на уебсайта на съответния компетентен орган. Срокът на действие на такова спиране на ограниченията може да бъде удължаван за срок от не повече от шест месеца, ако основанията за спирането продължават да се прилагат. Ако срокът на действие на спирането не бъде удължен до края на първоначалния срок или на всеки следващ удължен срок, спирането на ограниченията автоматично се прекратява.
В рамките на 24 часа след уведомяването от съответния компетентен орган ЕОЦКП представя становище относно предвижданото временно спиране на ограниченията или относно удължаването на неговия срок на действие, независимо от това дали компетентният орган е обосновал временното спиране на показатели по първа алинея, букви а)-д) или на други показатели. Когато предвижданото временно спиране или удължаването на неговия срок на действие се основава на втора алинея, в становището се включва също така оценка на показателите, използвани от компетентния орган. Становището се публикува на уебсайта на ЕОЦКП.
Член 15
Процедури за изкупуване
1. Централният контрагент в държава-членка, осигуряващ услуги по клиринг за акции, осигурява установяването на процедури, които отговарят на всяко едно от следни изисквания:
а)
когато дадено физическо или юридическо лице, което продава акции, не може да достави акциите за сетълмент в срок от четири работни дни след деня за извършване на сетълмента, автоматично се привеждат в действие процедурите за изкупуване на акциите, за да се осигури доставката им за сетълмент;
б)
когато изкупуването на акциите за доставка не е възможно, на купувача се изплаща сума въз основа на стойността на акциите, които трябва да бъдат доставени на датата на доставка, плюс сума за загубите, понесени от купувача в резултат на неизпълнението на сетълмента; и
в)
физическото или юридическото лице, което не изпълни задължението си за сетълмент, изплаща като обезщетение всички изплатени суми по букви а) и б).
2. Централният контрагент в държава-членка, който предоставя услуги по клиринг за акции, осигурява установяването на процедури, които гарантират, че когато дадено физическо или юридическо лице, което продава акции, не достави акциите за сетълмент до датата за извършване на сетълмент, това лице е длъжно да извършва ежедневни плащания за всеки ден, през който е в забава.
Ежедневните плащания трябва да бъдат достатъчно високи, за да възпират физическите и юридическите лица от неизпълнението на задължението за сетълмент.
ГЛАВА IV
ИЗКЛЮЧЕНИЯ
Член 16
Изключение в случаите когато основното място за търговия е в трета държава
1. Членове 5, 6, 12 и 15 не се прилагат за акциите на дадено дружество, допуснати до търговия на място за търговия в Съюза, когато основното място за търговия на тези акции се намира в трета държава.
2. Съответният компетентен орган по отношение на акциите на дадено дружество, търгувани на място за търговия в Съюза и на място за търговия в трета държава, установява поне веднъж на всеки две години дали основното място за търговия на тези акции се намира в трета държава.
Съответният компетентен орган уведомява ЕОЦКП за всички акции, за които е установено, че основното място за търговия се намира в трета държава.
Веднъж на всеки две години ЕОЦКП публикува списък на акциите, чието основно място за търговия е в трета държава. Списъкът важи за срок от две години.
3. За да се осигури последователно прилагане на разпоредбите на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти, определящи метода за изчисляване на оборота, въз основа на който се установява основното място за търговия на дадена акция.
ЕОЦКП представя на Комисията посочените проекти на регулаторни технически стандарти до 31 март 2012 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
4. За да се осигурят единни условия за прилагането на параграфи 1 и 2, ЕОЦКП разработва проекти на технически стандарти за изпълнение, с които се определя:
а)
датата, на която трябва да се извършват всички изчисления за установяване на основното място за търговия на дадена акция, и периодът, по отношение на който трябва да се извършват тези изчисления;
б)
датата, до която съответният компетентен орган трябва да уведомява ЕОЦКП за посочените акции, когато основното място за търговия е в трета държава;
в)
датата, от която списъкът влиза в сила след публикуването му от ЕОЦКП.
ЕОЦКП представя на Комисията посочените проекти на технически стандарти за изпълнение до 31 март 2012 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 17
Изключения за дейностите по поддържане на пазара и операциите на първичния пазар
1. Членове 5, 6, 7, 12, 13 и 14 не се прилагат за сделки, извършени във връзка с дейности по поддържане на пазара.
2. Съгласно процедурата по член 44, параграф 2 Комисията може да приема решения, с които се определя дали законодателната и надзорна рамка на дадена трета държава гарантира, че всеки пазар, лицензиран в същата държава, изпълнява задължителните законови изисквания, които за целите на изключението по параграф 1 са еквивалентни на изискванията по дял III от Директива 2004/39/ЕО, по Директива 2003/6/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 28 януари 2003 г. относно търговията с вътрешна информация и манипулирането на пазара (пазарна злоупотреба) (13) и по Директива 2004/109/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 15 декември 2004 година относно хармонизиране изискванията за прозрачност по отношение на информацията за издателите, чиито ценни книжа са допуснати за търгуване на регулиран пазар (14), и които подлежат на ефективен надзор и контрол в същата трета държава.
Законодателната и надзорна уредба на дадена трета държава може да се смята за еквивалентна, когато:
а)
пазарите на тази трета държава подлежат на лицензиране и постоянен ефективен надзор и контрол;
б)
пазарите на тази трета държава имат ясни и прозрачни правила за допускане на ценните книжа до търговия, така че тези ценни книжа могат да бъдат търгувани в условията на равнопоставеност, ред, ефективност и свобода на договарянето;
в)
емитентите на ценни книжа на тази трета държава са задължени да спазват изисквания за периодично и текущо оповестяване на информация, с което се осигурява висока защита на инвеститорите; и
г)
прозрачността и интегритета на пазара на тази трета държава са осигурени чрез предотвратяване на пазарните злоупотреби под формата на търговия с вътрешна информация и манипулиране на пазара.
3. Членове 7, 13 и 14 не се прилагат за дейността на дадено физическо или юридическо лице, когато то, действайки като одобрен първичен дилър по споразумение с емитент на държавни дългови инструменти, извършва за своя сметка сделки с даден финансов инструмент на първичния или вторичния пазар, свързани с държавните дългови инструменти.
4. Членове 5, 6, 12, 13 и 14 от настоящия регламент не се прилагат за дадено физическо или юридическо лице, когато то извършва къса продажба на ценна книга или има нетна къса позиция във връзка с извършването на стабилизация съгласно глава III от Регламент (ЕО) № 2273/2003 на Комисията от 22 декември 2003 г. за прилагане на Директива 2003/6/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на изключенията относно програмите за обратно изкупуване и стабилизирането на финансови инструменти (15).
5. Изключението, посочено в параграф 1, се прилага само когато съответното физическо или юридическо лице предварително е уведомило в писмена форма компетентния орган на своята държава-членка по произход, че възнамерява да използва изключението. Уведомяването се извършва не по-късно от 30 календарни дни преди датата, на която физическото или юридическото лице възнамерява да използва изключението за първи път.
6. Изключението, посочено в параграф 3, се прилага само когато одобреният първичен дилър е уведомил в писмена форма съответния компетентен орган по отношение на въпросните държавни дългови инструменти, че възнамерява да използва изключението. Уведомяването се извършва не по-късно от 30 календарни дни преди датата, на която физическото или юридическото лице, когато то, действайки като одобрен първичен дилър, възнамерява да използва изключението за първи път.
7. Компетентният орган, посочен в параграфи 5 и 6, може да забрани използването на изключението, ако смята, че физическото или юридическото лице не отговаря на условията за използване на изключението. Всяка забрана се налага в срока от 30 календарни дни, посочен в параграфи 5 или 6, или след това, ако компетентният орган получи информация, че е имало промени в обстоятелствата, свързани с физическото или юридическото лице, и то вече не отговаря на условията за изключението.
8. Всяко лице от трета държава, което не е лицензирано в Съюза, изпраща уведомлението, посочено в параграфи 5 и 6, на компетентния орган на основното място за търговия в Съюза, на което то търгува.
9. Всяко физическо или юридическо лице, което е подало уведомление по параграф 5, уведомява възможно най-скоро в писмена форма компетентния орган на своята държава-членка по произход, ако има промени, които засягат правото на лицето да използва изключението, или ако то вече не желае да използва изключението.
10. Физическо или юридическо лице, което е подало уведомление по параграф 6, уведомява възможно най-скоро в писмена форма съответния компетентен орган по отношение на въпросните държавни дългови инструменти, ако има промени, които засягат правото му да използва изключението, или ако вече не желае да използва изключението.
11. Компетентният орган на държавата-членка по произход може да отправи искане в писмена форма за информация от дадено физическо или юридическо лице, което извършва дейност, използвайки изключенията по параграф 1, 3 или 4, за държаните къси позиции или за дейностите, извършвани при използване на изключението. Посоченото физическо или юридическо лице представя информацията най-късно в срок от четири календарни дни след подаването на искането.
12. В срок от две седмици от получаването на уведомлението съгласно параграф 5 или 9 компетентният орган уведомява ЕОЦКП за всички маркет-мейкъри и съгласно параграф 6 или параграф 10 за всички одобрени първични дилъри, които използват изключението, и за всички маркет-мейкъри и одобрени първични дилъри, които вече не използват изключението.
13. ЕОЦКП публикува и актуализира редовно на интернет сайта си списък на маркет-мейкърите и одобрените първични дилъри, използващи изключението,.
14. Уведомление по настоящия член може да бъде направено от лице до компетентен орган и от компетентен орган до ЕОЦКП по всяко време в рамките на шестдесет календарни дни преди 1 ноември 2012 г.
ГЛАВА V
ПРАВОМОЩИЯ ЗА НАМЕСА НА КОМПЕТЕНТНИТЕ ОРГАНИ И ЕОЦКП
РАЗДЕЛ 1
Правомощия на компетентните органи
Член 18
Уведомяване и оповестяване при изключителни обстоятелства
1. При условията по член 22 компетентен орган може да изиска физическите или юридическите лица, които имат нетни къси позиции по отношение на определен финансов инструмент или клас финансови инструменти, да го уведомяват или да оповестяват публично подробни данни за позицията си, когато тя надхвърли или спадне под прага за уведомяване, определен от компетентния орган, и когато:
а)
са налице неблагоприятни събития или тенденции, които представляват сериозна заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазара в съответната държава-членка или в една или повече други държави-членки; и
б)
мярката е необходима за преодоляване на заплахата и няма да има отрицателни последици за ефективността на финансовите пазари, които да са непропорционални спрямо ползите от мярката.
2. Параграф 1 от настоящия член не се прилага за финансовите инструменти, за които вече се изисква прозрачност по членове 5-8. Мярката по параграф 1 може да се прилага при обстоятелства, определени от компетентния орган или да подлежи на посочени от него изключения. По-специално, може да се определят изключения, които да важат за дейностите по поддържане на пазара и за операциите на първичния пазар.
Член 19
Уведомление от кредитори при извънредни обстоятелства
1. При условията на член 22 компетентен орган може да вземе посочената в параграф 2 от настоящия член мярка, ако:
а)
са налице неблагоприятни събития или тенденции, които представляват сериозна заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазара в съответната държава-членка или в една или повече други държави-членки; и
б)
мярката е необходима за преодоляване на заплахата и няма да има отрицателни последици за ефективността на финансовите пазари, които да са непропорционални спрямо ползите от мярката.
2. Компетентен орган може да изиска физическите или юридическите лица, които заемат определен финансов инструмент или клас финансови инструменти, да го уведомяват за съществена промяна на таксите за такова заемане.
Член 20
Ограничения за късите продажби и подобни сделки при извънредни обстоятелства
1. При условията на член 22 компетентен орган на може да вземе една или повече от мерките, посочени в параграф 2 от настоящия член, ако:
а)
са налице неблагоприятни събития или тенденции, които представляват сериозна заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазара в съответната държава-членка или в една или повече други държави-членки; и
б)
мярката е необходима за преодоляване на заплахата и няма да има отрицателни последици за ефективността на финансовите пазари, които да са непропорционални спрямо ползите от мярката.
2. Компетентен орган може да забрани или да наложи условия за сключването на следните сделки от физически или юридически лица:
а)
къса продажба; или
б)
различна от къса продажба сделка, с която се създава или която е свързана с финансов инструмент, като ефектът или един от ефектите от сделката е осигуряване на финансова полза за физическото или юридическото лице при спад на цената или стойността на друг финансов инструмент.
3. Мярка, взета съгласно параграф 2, може да се прилага за сделки, свързани с всички финансови инструменти, с финансовите инструменти от определен клас или с определен финансов инструмент. Мярката може да се прилага при обстоятелства или да съдържа изключения, определени от компетентния орган. По-специално, може да се определят изключения, които да важат за дейностите по поддържане на пазара и за операциите на първичния пазар.
Член 21
Ограничения за сделките със суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти при извънредни обстоятелства
1. При спазване на условията по член 22, компетентен орган може да наложи ограничения на физическите или юридическите лица да сключват сделки със суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти или да ограничи стойността на позициите в суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, които е позволено да бъдат поемани от тези лица ако:
а)
са налице неблагоприятни събития или тенденции, които представляват сериозна заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазара в съответната държава-членка или в една или повече други държави-членки; и
б)
мярката е необходима за преодоляване на заплахата и няма да има отрицателни последици за ефективността на финансовите пазари, които да са непропорционални спрямо ползите от мярката.
2. Мярка, предприета по параграф 1, може да се отнася до сделки със суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти от определен клас или за определени сделки със суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти. Мярката може да се прилага при обстоятелства или да съдържа изключения, определени от компетентния орган. По-специално, може да се определят изключения, които да важат за дейностите по поддържане на пазара и за операциите на първичния пазар.
Член 22
Мерки, приемани от други компетентни органи
Без да се засяга член 26, компетентен орган може да наложи или да удължи действието на мярка съгласно членове 18, 19, 20 или 21 във връзка с финансов инструмент, за който той не е „съответен компетентен орган“, само със съгласието на съответния компетентен орган.
Член 23
Правомощие за временно ограничаване на късите продажби на финансови инструменти при значителен спад на цената
1. Когато цената на един финансов инструмент на дадено място за търговия в рамките на един ден за търгуване е намаляла значително спрямо цената на затваряне в предходния ден за търгуване на същото място за търговия, компетентният орган на държавата-членка по произход на посоченото място за търговия решава дали е целесъобразно да забрани или да наложи ограничения на физическите или юридическите лица да извършват къси продажби на посочения финансов инструмент на това място за търговия или по друг начин да ограничи сделките с посочения финансов инструмент на това място за търговия, за да се предотврати неконтролируемият спад на цената на финансовия инструмент.
Когато съгласно първата алинея компетентният орган се е уверил, че е целесъобразно да предприеме такива действия, той забранява или налага ограничения на физическите или юридически лица да извършват къси продажби на това място за търговия - когато става дума за акция или дългов инструмент, или ограничава сделките със съответния финансов инструмент на това място за търговия - когато става дума за друг вид финансов инструмент, за да се предотврати неконтролируемият спад на цената на финансовия инструмент.
2. Мярката по параграф 1 се прилага най-много до края на деня за търгуване, следващ деня за търгуване, в който се наблюдава спадът на цената. Ако в края на деня за търгуване, който следва деня за търгуване, през който е наблюдаван спадът на цената, въпреки наложената мярка е налице нов съществен спад на цената на финансовия инструмент със стойност в размер най-малко половината от сумата, определена в параграф 5, компетентният орган може да продължи мярката за допълнителен срок, който не превишава два дни за търгуване след края на втория ден за търгуване.
3. Мярката по параграф 1 се прилага при обстоятелства, определени от компетентния орган, или да подлежи на посочени от него изключения. По-специално, може да се определят изключения, които да важат за дейностите по поддържане на пазара и за операциите на първичния пазар.
4. Компетентният орган на държавата-членка по произход на посоченото място за търговия, където за един ден за търгуване стойността на финансов инструмент е спаднала до стойността, посочена в параграф 5, уведомява ЕОЦКП за решението, взето съгласно параграф 1, най-малко два часа след приключването на деня за търгуване. ЕОЦКП информира незабавно компетентните органи на държавите-членки по произход на места за търговия, където се търгува същият финансов инструмент.
Ако компетентен орган не е съгласен с действие, предприето от друг компетентен орган относно финансов инструмент, търгуван на различни места за търговия, регулирани от различни компетентни органи, ЕОЦКП може да помогне на тези органи да постигнат договореност съгласно член 19 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Съгласуването приключва преди полунощ в края на същия ден за търгуване. Ако засегнатите компетентни органи не постигнат договореност в рамките на фазата на съгласуване, ЕОЦКП би могъл да вземе решение съгласно член 19, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1095/2010. Решението се взема преди започването на следващия ден за търгуване.
5. Спадът на стойността се определя на 10 % или повече за ликвидните акции, както е определено в член 22 от Регламент (ЕО) № 1287/2006, а за неликвидните акции и други класове финансови инструменти размерът ще бъде определен от Комисията.
6. ЕОЦКП може да изготви и да изпрати на Комисията становище относно необходимостта от коригиране на прага, посочен в параграф 5, като отчита развитието на финансовите пазари.
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 42, като променя праговете, посочени в параграф 5 от настоящия член, отчитайки развитието на финансовите пазари.
7. Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 42, определяйки какво съставлява съществен спад на стойността на финансовите инструменти, различни от ликвидни акции, като отчита особеностите на всеки клас финансови инструменти и различията по отношение нестабилността.
8. За да се осигури последователно прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти, с които се установява методът за изчисляване на спада от 10 % на стойността на ликвидните акции и спада на стойността, определян от Комисията съгласно параграф 7.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 31 март 2012 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на регулаторните технически стандарти, посочени в алинея първа, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 24
Срок на ограниченията
Всяка мярка, наложена по членове 18, 19, 20 или 21, първоначално действа за срок от най-много три месеца от датата на публикуване на обявлението по член 25.
Срокът на действие на мярката може да бъде удължаван, като всеки следващ срок е не повече от три месеца, при условие че основанията за взимане на мярката продължават да се прилагат. Ако срокът на дадена мярка не бъде удължен преди края на тримесечния срок, действието на мярката автоматично се прекратява.
Член 25
Обявление за ограниченията
1. Всеки компетентен орган публикува на уебсайта си обявление за всяко решение за налагане или удължаване на срока на действие на мярка по членове 18-23.
2. Обявлението съдържа подробни сведения най-малко за:
а)
наложените мерки, включително за инструментите и класовете на сделките, за които се прилагат тези мерки, и за срока им на действие;
б)
основанията на компетентния орган да смята, че е необходимо да наложи мерките, включително данните в подкрепа на тези основания.
3. Всяка мярка по членове 18-23 влиза в сила при публикуването на обявлението или от посочения в обявлението момент след публикуването и се прилага само за сделките, които се сключват след влизането на мярката в сила.
Член 26
Уведомяване на ЕОЦКП и другите компетентни органи
1. Преди да наложи или да удължи срока на мярка по член 18, 19, 20 или 21 и преди да наложи ограничение по член 23, компетентният орган уведомява ЕОЦКП и другите компетентни органи за мярката, която предлага.
2. В уведомлението се съдържат подробни сведения за планираните мерки, посочват се класовете на финансовите инструменти и сделки, за които ще се прилагат мерките, данните, които дават основание за вземане на мерките, и моментът във времето, от който се планира мерките да влязат в сила.
3. Уведомяването за намерение за налагане или удължаване на срока на мярка по член 18, 19, 20 или 21 се извършва най-малко 24 часа преди момента, от който се планира мярката да влезе в сила или срокът ѝ да бъде удължен. При извънредни обстоятелства компетентният орган може да извърши уведомяването по-малко от 24 часа преди момента, от който се планира мярката да влезе в сила, ако не може да даде предизвестие от 24 часа. Уведомяване за ограничение по член 23 се извършва преди планираното влизане на мярката в сила.
4. Компетентен орган, който получи уведомление по настоящия член, може да вземе мерки по членове 18-23 в същата държава-членка, когато е уверен, че мярката е необходима, за да се подпомогне компетентният орган, който извършва уведомлението. Компетентният орган, който получава уведомлението, също дава предизвестие по параграфи 1-3, когато планира да вземе мерки.
РАЗДЕЛ 2
Правомощия на ЕОЦКП
Член 27
Координация от страна на ЕОЦКП
1. ЕОЦКП подпомага и координира действията на компетентните органи, когато те вземат мерки съгласно раздел 1. По-специално, ЕОЦКП гарантира, че компетентните органи следват съгласуван подход по отношение на взетите мерки, особено по въпроса кога трябва да се използват правомощията за намеса, по въпроса за характера на всяка от наложените мерки и по въпроса за началото и срока на действие на мерките.
2. След като получи уведомление по член 26 за мярка, която ще бъде наложена или чийто срок на действие предстои бъде удължен съгласно член 18, 19, 20 или 21, в срок от 24 часа ЕОЦКП издава становище, в което заявява дали смята мярката или планираната мярка за необходима за преодоляването на извънредните обстоятелства. В становището се посочва дали ЕОЦКП смята, че са възникнали неблагоприятни събития или тенденции, които представляват сериозна заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазара в една или повече държави-членки, дали мярката или планираната мярка е целесъобразна и пропорционална с оглед на преодоляването на заплахата и дали планираният срок на действие на мерките е оправдан. Ако ЕОЦКП смята, че другите компетентни органи също трябва да вземат мерки за преодоляване на заплахата, той посочва и това в становището си. Становището се публикува на интернет сайта на ЕОЦКП.
3. Когато компетентен орган предлага да вземе или взема мерки въпреки становището на ЕОЦКП по параграф 2, или отказва да вземе мерки въпреки становището на ЕОЦКП по посочения параграф, той публикува на уебсайта си в срок от 24 часа след получаването на становището на ЕОЦКП обявление, в което подробно излага причините за това свое решение. При възникването на такова положение ЕОЦКП преценява дали са изпълнени условията и дали случаят оправдава използването на правомощията му за намеса съгласно член 28.
4. ЕОЦКП преразглежда мерките по настоящия член редовно и във всеки случай поне на всеки три месеца. Ако мярката не бъде удължена до края на тримесечния срок, срокът на действието ѝ изтича автоматично.
Член 28
Правомощия на ЕОЦКП за намеса при извънредни обстоятелства
1. В съответствие с член 9, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 1095/2010 ЕОЦКП взема при условията на параграф 2 от настоящия член следните мерки:
а)
изисква физическите или юридическите лица, които имат нетни къси позиции по отношение на определен финансов инструмент или клас финансови инструменти, да уведомят даден компетентен орган или да оповестят публично подробни данни за всяка такава позиция; или
б)
забранява или налага условия за извършването на къса продажба или сделка от физически или юридически лица, с която се създава или която е свързана с финансов инструмент, различен от финансовите инструменти, посочени в член 1, параграф 1, буква в), когато ефектът или един от ефектите от сделката е осигуряване на финансова полза за физическото или юридическото лице при спад на цената или стойността на друг финансов инструмент.
Дадена мярка може да се прилага по-специално при обстоятелства или да съдържа изключения, определени от ЕОЦКП. По-специално, може да се определят изключения, които да важат за дейностите по поддържане на пазара и за операциите на първичния пазар.
2. ЕОЦКП взема решение по параграф 1 само ако:
а)
мерките по параграф 1, букви а) и б) са предназначени за преодоляване на заплаха за правилното функциониране и интегритета на финансовите пазари или стабилността на цялата финансова система на Съюза или част от нея, когато има последствия и в трансграничен план; и
б)
компетентният орган или органи не са взели мерки за преодоляване на заплахата или един или повече компетентни органи за всели мерки, които не са подходящи за преодоляването ѝ.
3. Когато взема мерките по параграф 1, ЕОЦКП отчита следното:
а)
доколко мярката допринася за преодоляването на заплахата за правилното функциониране и интегритета на финансовите пазари или за стабилността на цялата финансова система на Съюза или част от нея или доколко подобява способността на компетентните органи да следят заплахата;
б)
дали мярката не поражда риск от регулаторен арбитраж;
в)
дали мярката не оказва отрицателно влияние върху ефективността на финансовите пазари - включително чрез намаляване на ликвидността на тези пазари или чрез създаване на несигурност за участниците на пазара - което да е непропорционално високо спрямо ползите от въвеждането на мярката.
Когато един или повече компетентни органи са взели мярка по членове 18, 19, 20 или 21, ЕОЦКП може да вземе всяка от мерките по параграф 1 от настоящия член, без да издава становището, предвидено в член 27.
4. Преди да реши да наложи или да удължи срока на мярка, посочена в параграф 1, ЕОЦКП се консултира с Европейския съвет за системен риск и, по целесъобразност, с други органи.
5. Преди да реши да наложи или да удължи срока на мярка, посочена в параграф 1, ЕОЦКП уведомява компетентните органи, засегнати от мярката, която планира да вземе. В уведомлението се съдържат подробни сведения за планираните мерки, както и се посочва класът на финансовите инструменти и сделки, за които ще се прилагат мерките, данните, които дават основание за вземане на мерките, и моментът във времето, от който се планира мерките да влязат в сила.
6. Уведомяването се извършва най-малко 24 часа преди момента, от който се планира мярката да влезе в сила или срокът ѝ да бъде удължен. При извънредни обстоятелства ЕОЦКП може да извърши уведомяването по-малко от 24 часа преди момента, от който се планира мярката да влезе в сила, ако не може да даде предизвестие от 24 часа.
7. ЕОЦКП публикува на интернет сайта си обявление за всяко решение за налагане или удължаване на срока на мярка по параграф 1. Обявлението съдържа подробни сведения най-малко за:
а)
наложените мерки, включително за инструментите и класовете на сделките, за които се прилагат тези мерки, и за срока им на действие; и
б)
основанията на ЕОЦКП да смята, че е необходимо да наложи мерките, подкрепени от съответните данни.
8. След като реши да наложи или да удължи срока на мярка по параграф 1, ЕОЦКП незабавно уведомява компетентните органи за взетата мярка.
9. Всяка мярка влиза в сила при публикуването на обявлението на уебсайта на ЕОЦКП или от посочения в обявлението момент след публикуването и се прилага само за сделките, които се сключват след влизането на мярката в сила.
10. ЕОЦКП преразглежда посочените параграф 1 мерки през подходящи интервали от време, но най-малко веднъж на всеки три месеца. Ако срокът на дадена мярка не бъде удължен до края на тримесечния срок, действието на мярката автоматично се прекратява. За удължаването на срока на мерките се прилагат параграфи 2-9.
11. Всяка мярка, приета от ЕОЦКП по настоящия член, има предимство пред всяка мярка, взета по-рано от компетентен орган съгласно раздел 1.
Член 29
Правомощия на ЕОЦКП в извънредни ситуации, свързани с държавни дългови инструменти
В случай на извънредна ситуация, свързана с държавен дългов инструмент или с суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти се прилагат членове 18 и 38 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 30
Допълнително определяне на понятията „неблагоприятни събития или тенденции“
На Комисията се предоставя правомощието да приема делагирани актове в съответствие с член 42 за установяване на критериите и факторите, които компетентните органи и ЕОЦКП трябва да отчитат, когато определят в кои случаи са налице неблагоприятните събития или тенденции по членове 18-21 и член 27, както и заплахите, посочени в член 28, параграф 2, буква а).
Член 31
Разследвания от страна на ЕОЦКП
По искане на един или повече компетентни органи, на Европейския парламент, на Съвета или на Комисията, или по собствена инициатива ЕОЦКП може да извършва разследване на определен случай или практика, свързани с къси продажби или с използването на суапи за кредитно неизпълнение, за да прецени дали съответният случай или практика създава заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазара в Съюза.
В рамките на три месеца след края на всяко такова разследване ЕОЦКП публикува доклад, в който излага констатациите си и евентуални препоръки във връзка със съответния случай или практика.
ГЛАВА VI
РОЛЯ НА КОМПЕТЕНТНИТЕ ОРГАНИ
Член 32
Компетентни органи
Всяка държава-членка определя един или няколко компетентни органа за целите на настоящия регламент.
Ако държавата-членка посочи няколко компетентни органа, тя ясно определя съответните им функции и посочва орган, които е отговорен за координиране на сътрудничеството и обмена на информация с Комисията, ЕОЦКП и компетентните органи на другите държави-членки.
Държавите-членки информират Комисията, ЕОЦКП и компетентните органи на другите държави-членки за посочените от тях компетентни органи.
Член 33
Правомощия на компетентните органи
1. За да изпълняват задълженията си в рамките на настоящия регламент на компетентните органи се предоставят всички правомощия за упражняване на надзор и извършване на разследвания, необходими за изпълнението на техните функции. Те упражняват правомощията си по един от следните начини:
а)
пряко;
б)
в сътрудничество с други органи; или
в)
чрез сезиране на компетентните съдебни органи.
2. За да изпълняват задълженията си в рамките на настоящия регламент, на компетентните органи се предоставят следните правомощия съгласно националното законодателство:
а)
да получават достъп до документи във всякаква форма и да получават или правят копие от тях;
б)
да изискват информация от всяко физическо или юридическо лице, а ако е необходимо - да призовават и изслушват всяко физическо или юридическо лице с цел получаване на информация;
в)
да осъществяват проверки на място със или без предизвестие;
г)
да изискват съществуващата информация за телефонни разговори и обменяни данни;
д)
да изискват прекратяването на всяка практика, която противоречи на разпоредбите на настоящия регламент;
е)
да изискват запор, възбрана и/или отнемане в полза на държавата на имущество.
3. Без да се засягат разпоредбите на параграф 2, буква а) и б), компетентните органи имат право в отделни случаи да изискват от физическо или юридическо лице, което сключва сделка със суап за кредитно неизпълнение, да представи:
а)
обяснение за целите на сделката - дали целта е хеджиране на риск или друга; и
б)
данни, потвърждаващи съществуването на съответния риск, когато сделката се извършва с цел хеджиране.
Член 34
Професионална тайна
1. Задължението за опазване на професионалната тайна се прилага по отношение на всички физически или юридически лица, които работят или са работили за компетентния орган или за който и да е орган или физическо или юридическо лице, на които компетентният орган е възлагал задачи, включително одитори и експерти, с които компетентният орган е имал договори. Поверителна информация, представляваща професионална тайна, не може да бъде разкривана на никое друго физическо или юридическо лице или орган, освен когато това разкриване на информация е необходимо за съдебни производства.
2. Цялата информация, обменяна между компетентните органи по силата на настоящия регламент, отнасяща се до търговски или оперативни условия и други икономически или лични дела, се счита за поверителна и за нея важат изискванията за професионална тайна, освен когато компетентният орган заяви в момента на предаването ѝ, че тази информация може да се разкрива, или това разкриване на информация е необходимо за съдебни производства.
Член 35
Задължение за сътрудничество
Компетентните органи си сътрудничат, когато е необходимо или подходящо за целите на настоящия регламент. По-специално, компетентните органи си предоставят своевременно информацията, необходима за изпълнението на задълженията им съгласно настоящия регламент.
Член 36
Сътрудничество с ЕОЦКП
Компетентните органи си сътрудничат с ЕОЦКП за целите на настоящия регламент в съответствие с Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Компетентните органи незабавно предоставят на ЕОЦКП цялата необходима информация за изпълнение на задълженията му, в съответствие с Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 37
Сътрудничество при искания за проверки на място или разследвания
1. Компетентният орган на дадена държава-членка може да поиска съдействие от компетентния орган на друга държава-членка във връзка с проверки на място или разследвания.
Отправящият искането компетентен орган информира ЕОЦКП за всяко искане по първата алинея. При разследване или проверка с трансгранични аспекти ЕОЦКП може и при поискване да поема координацията на разследването или проверката.
2. Когато даден компетентен орган получи искане от компетентен орган на друга държава-членка за извършване на проверка на място или разследване, той може:
а)
да извърши самостоятелно проверката на място или разследването;
б)
да позволи на компетентния орган, който е отправил искането, да участва в проверката на място или разследването;
в)
да позволи на компетентния орган, който е отправил искането, сам да извърши проверката на място или разследването;
г)
да назначи одитори или експерти, които да извършат проверката на място или разследването;
д)
да сподели изпълнението на определени задачи, свързани с надзорната дейност, с другите компетентни органи.
3. ЕОЦКП може да поиска от компетентните органи да проведат определени действия в рамките на разследването или проверки на място, когато искането на ЕОЦКП за информацията е основателно, за да може да упражни правомощие, което изрично му е поверено от настоящия регламент.
Член 38
Сътрудничество с трети държави
1. Когато е възможно, компетентните органи сключват договорености за сътрудничество с надзорните органи на трети държави във връзка с обмена на информация с компетентните органи в трети държави, с изпълнението на задълженията, произтичащи от настоящия регламент, в трети държави и с вземането на сходни мерки в трети държави от съответните надзорни органи с цел допълване на мерките, взети съгласно глава V. Тези договорености за сътрудничество гарантират най-малкото ефикасен обмен на информация, позволяващ на компетентните органи да изпълняват своите задължения съобразно настоящия регламент.
Всеки компетентен орган уведомява ЕОЦКП и компетентните органи на останалите държави-членки, когато планира да сключи такава договореност.
2. Договореностите за сътрудничество съдържат разпоредби относно обмена на данни и информация, необходими за спазването на задължението по член 16, параграф 2 от страна на съответния компетентен орган.
3. ЕОЦКП координира разработването на договорености за сътрудничество между компетентните органи и съответните надзорни органи на трети държави. За тази цел ЕОЦКП изготвя модели на договорености за сътрудничество, които могат да се използват от компетентните органи и.
ЕОЦКП координира и обмена между компетентните органи на информация, която е получена от надзорните органи на трети държави и която може да бъде от значение за вземането на мерки по глава V.
4. Компетентните органи сключват с надзорните органи на трети държави договорености за сътрудничество, предвиждащи обмен на информация, само ако по отношение на разкриваната информация съществуват гаранции за запазване на професионалната тайна, които са най-малко равностойни на предвидените в член 34. Такъв обмен на информация има за цел изпълнение на задачите на тези компетентни органи.
Член 39
Предаване и съхранение на лични данни
По отношение на предаването на лични данни между държавите-членки или между държавите-членки и трети държави държавите-членки прилагат Директива 95/46/ЕО. По отношение на предаването на лични данни от ЕОЦКП до държавите-членки или до трета държава ЕОЦКП спазва Регламент (ЕО) № 45/2001.
Личните данни, посочени в настоящия параграф, се съхраняват за срок от най-много пет години.
Член 40
Разкриване на информация пред трети държави
Компетентен орган може да предава на надзорен орган на трета държава данни и анализи на данни, когато са спазени условията по член 25 или 26 от Директива 95/46/ЕО, но такова предаване се прави за всеки отделен случай. Компетентният орган трябва да бъде уверен, че предаването на данните е необходимо за целите на настоящия регламент. Всяко предаване на данни се извършва в рамките на споразумението, че третата държава няма да предава данните на надзорния орган на друга трета държава без изричното писмено разрешение на компетентния орган.
Компетентен орган може да разкрива информация, която е поверителна по силата на член 34 и е получена от компетентен орган на друга държава-членка, на надзорния орган на трета държава само ако компетентният орган е получил изрично съгласие от компетентния орган, който е предал информацията, като в съответните случаи информацията се разкрива единствено за целите, за които този компетентен орган е дал съгласие.
Член 41
Санкции
Държавите-членки установяват разпоредби за санкциитеи административните мерки, приложими при нарушения на настоящия регламент, и вземат всички мерки, необходими за осигуряване на тяхното изпълнение. Тези санкции и административни мерки трябва да бъдат ефективни, пропорционални и възпиращи.
В съответствие с Регламент (ЕС) № 1095/2010 ЕОЦКП може да приема насоки за гарантиране на последователен подход относно санкциите и административните мерки, които се въвеждат от държавите-членки.
Държавите-членки уведомяват Комисията и ЕОЦКП за разпоредбите, посочени в първа и втора алинея, до 1 юли 2012 г. и ги уведомяват незабавно за всяко последващо изменение на тези разпоредби.
ЕОЦКП публикува на интернет сайта си и актуализира редовно списък с действащите санкции и административни мерки, приложими във всяка държава-членка.
Държавите-членки предоставят ежегодно на ЕОЦКП обобщена информация относно всички наложени санкции и административни мерки. В случай че компетентен орган оповести публично налагането на санкция или административна мярка, едновременно с това той уведомява ЕОЦКП за нея.
ГЛАВА VII
ДЕЛЕГИРАНИ АКТОВЕ
Член 42
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на установените в настоящия член условия.
2. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегираните актове по член 2, параграф 2, член 3, параграф 7, член 4, параграф 2, член 5, параграф 4, член 6, параграф 4, член 7, параграф 3, член 17, параграф 2, член 23, параграф 5, и член 30 за неопределен срок.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 2, параграф 2, член 3, параграф 7, член 4, параграф 2, член 5, параграф 4, член 6, параграф 4, член 7, параграф 3, член 17, параграф 2, член 23, параграф 5 и член 30 може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. Решението за оттегляне поражда действие в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в него дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 2, параграф 2, член 3, параграф 7, член 4, параграф 2, член 5, параграф 4, член 6, параграф 4, член 7, параграф 3, член 17, параграф 2, член 23, параграф 5, и член 30 влиза в единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от три месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с три месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 43
Краен срок за приемането на делегираните актове
Комисията приема делегираните актове по член 2, параграф 2, член 3, параграф 7, член 4, параграф 2, член 5, параграф 4, член 6, параграф 4, член 7, параграф 3, член 17, параграф 2, член 23, параграф 5, и член 30 до 31 март 2012 г.
Комисията може да удържи срока с шест месеца.
ГЛАВА VIII
АКТОВЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ
Член 44
Процедура на комитета
1. Комисията се подпомага от Европейския комитет за ценни книжа, създаден с Решение 2001/528/ЕО на Комисията (16). Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
ГЛАВА IХ
ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 45
Преглед и докладване
До 30 юни 2013 г. въз основа на обсъждания с компетентните органи и ЕОЦКП Комисията представя на Европейския парламент и Съвета доклад относно:
а)
целесъобразността на праговете за уведомяване и оповестяване по членове 5, 6, 7 и 8;
б)
отражението на отделните изисквания за оповестяване по член 6, със специално внимание спрямо въздействието им върху ефикасността и нестабилността на финансовите пазари;
в)
целесъобразността на пряко централизирано докладване пред ЕОЦКП;
г)
действието на ограниченията и изискванията по глави II и III;
д)
целесъобразността на ограниченията относно необезпечени суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти и целесъобразността на евентуални други ограничения или условия за късите продажби или суапите за кредитно неизпълнение.
Член 46
Преходна разпоредба
1. Действащите мерки в обхвата на настоящия регламент, които са влезли в сила преди 15 септември 2010 г., могат да продължат да се прилагат до 1 юли 2013 г., при условие че за тях бъде уведомена Комисията до 24 април 2012 г.
2. Сделките със суапи за кредитно неизпълнение в резултат от непокрита позиция в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, сключени преди 25 март 2012 г. или по време на суспендирането на ограниченията относно необезпечени суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти съгласно член 14, параграф 2, би могло да бъдат задържани до падежа на договора за суапи за кредитно неизпълнение.
Член 47
Персонал и ресурси на ЕОЦКП
До 31 декември 2012 г. ЕОЦКП извършва оценка на своите нужди от персонал и ресурси, свързани с изпълнението на неговите правомощия и задължения по настоящия регламент, и представя доклад пред Европейския парламент, Съвета и Комисията.
Член 48
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 ноември 2012 г.
Независимо от това член 2, параграф 2, член 3, параграф 7, член 4, параграф 2, член 7, параграф 3, член 9, параграф 5, член 11, параграфи 3 и 4, член 12, параграф 2, член 13, параграфи 4 и 5, член 16, параграфи 3 и 4, член 17, параграф 2, член 23, параграфи 5, 7 и 8 и членове 30, 42, 43 и 44 се прилагат от 25 март 2012 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 14 март 2012 година.
REGOLAMENT (UE) Nru 236/2012 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-14 ta’ Marzu 2012
dwar bejgħ bin-nieqes u ċerti aspetti tas-swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u partikolarment l-Artikolu 114 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara t-trasmissjoni tal-abbozz tal-att leġislattiv lill-Parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Bank Ċentrali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (2),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (3),
Billi:
(1)
Fl-eqqel tal-kriżi finanzjarja f’Settembru 2008, l-awtoritajiet kompetenti f’diversi Stati Membri u l-awtoritajiet superviżorji f’pajjiżi terzi bħall-Istati Uniti tal-Amerika u l-Ġappun adottaw miżuri ta’ emerġenza sabiex jirrestrinġu jew jipprojbixxu l-bejgħ bin-nieqes fit-titoli kollha jew uħud minnhom. Aġixxew minħabba tħassib li fi żmien ta’ instabbiltà finanzjarja konsiderevoli, il-bejgħ bin-nieqes seta’ jaggrava l-inżul dejjem ’l isfel fil-prezzijiet tal-ishma, b’mod partikolari f’istituzzjonijiet finanzjarji, b’mod li finalment setgħet tiġi mhedda l-vijabilità tagħhom u toħloq risjki sistemiċi. Il-miżuri adottati minn Stati Membri kienu diverġenti minħabba li l-Unjoni ma għandhiex qafas regolatorju komuni speċifiku sabiex tittratta kwistjonijiet ta’ bejgħ bin-nieqes.
(2)
Biex jiġi żgurat il-funzjonament xieraq tas-suq intern u jittejbu l-kundizzjonijiet tal-funzjonament tiegħu, partikolarment rigward is-swieq finanzjarji, u biex jiġi żgurat livell għoli ta’ protezzjoni għall-konsumaturi u l-investituri, huwa għalhekk xieraq li jiġi stabilit qafas regolatorju komuni fir-rigward tar-rekwiżiti u setgħat dwar il-bejgħ bin-nieqes u s-swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu u jiġu żgurati aktar koordinazzjoni u konsistenza bejn l-Istati Membri fejn jeħtieġ li jittieħdu miżuri f’ċirkostanzi eċċezzjonali. Huwa meħtieġ li jiġu armonizzati r-regoli għall-bejgħ bin-nieqes u ċerti aspetti tas-swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu biex jiġi pprevenut il-ħolqien ta’ ostakli għall-funzjonament kif imiss tas-suq intern, għax inkella huwa probabbli li l-Istati Membri jibqgħu jieħdu miżuri diverġenti.
(3)
Huwa xieraq u meħtieġ li dawk ir-regoli jieħdu l-forma leġislattiva ta’ Regolament sabiex jiġi żgurat li dispożizzjonijiet li jimponu direttament obbligi fuq partijiet privati sabiex jinnotifikaw u jiddivulgaw pożizzjonijiet bin-nieqes netti li għandhom x’jaqsmu ma’ ċerti strumenti u dwar bejgħ bin-nieqes skopert jiġu applikati b’mod uniformi fl-Unjoni kollha. Regolament huwa wkoll meħtieġ biex jikkonferixxi setgħat lill-Awtorita’ Superviżorja Ewropea (Awtorità Ewropea tat-Titoli u s-Swieq) (AETS) stabbiltà bir-Regolament (UE) Nru 1095/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4) biex tikkoordina miżuri meħuda mill-awtoritajiet kompetenti jew biex tieħu miżuri hi stess.
(4)
Il-kamp ta’ applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament għandu jkun wiesa’ kemm jista’ jkun possibbli biex jipprovdi qafas regolatorju preventiv biex jintuża f’ċirkostanzi eċċezzjonali. Dak il-qafas għandu jkopri l-istrumenti finanzjarji kollha imma jipprovdi rispons proporzjonat għar-riskji li l-bejgħ bin-nieqes ta’ strumenti differenti jista’ jirrappreżenta. Għalhekk, huwa biss fil-każ ta’ ċirkostanzi eċċezzjonali li l-awtoritajiet kompetenti u l-AETS għandhom ikunu intitolati li jieħdu miżuri fir-rigward tat-tipi kollha tal-istrumenti finanzjarji, u jmorru lil hinn mill-miżrui permanenti li japplikaw biss għal tipi partikolari ta’ strumenti fejn ikun hemm riskji identifikati li jeħtieġu li jiġu indirizzati.
(5)
Biex tintemm is-sitwazzjoni frammentata tal-lum fejn xi Stati Membri ħadu miżuri diverġenti u biex tiġi ristretta l-possibilità li jittieħdu miżuri diverġenti mill-awtoritajiet kompetenti huwa importanti li jiġu indirizzati r-riskji potenzjali li joriġinaw mill-bejgħ bin-nieqes u swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu b’mod armonizzat. Ir-rekwiżiti li għandhom jiġu imposti għandhom jindirizzaw ir-riskji identifikati mingħajr ma jkunu ta’ detriment mhux mistħoqq għall-benefiċċji li l-bejgħ bin-nieqes jipprovdi għall-kwalità u l-effiċjenza tas-swieq. Filwaqt li f’ċerti sitwazzjonijiet jista’ jkun hemm effetti negattivi, f’kundizzjonijiet normali tas-suq il-bejgħ bin-nieqes għandu rwol importanti fl-iżgurar tal-funzjonament korrett tas-swieq finanzjarji, b’mod partikolari fil-kuntest tal-likwidità tas-suq u l-formazzjoni effiċjenti tal-prezzijiet.
(6)
Referenzi f’dan ir-Regolament għal persuni fiżiċi u ġuridiċi għandhom jinkludu assoċjazzjonijiet ta’ negozju rreġistrati mingħajr personalità ġuridika.
(7)
Trasparenza msaħħa li għandha x’taqsam ma’ pożizzjonijiet bin-nieqes netti sinifikanti fi strumenti finanzjarji speċifiċi x’aktarx tkun ta’ benefiċċju kemm għar-regolatur kif ukoll għall-parteċipanti fis-suq. Għal ishma ammessi għan-negozjar f’ċentru tan-negozjar fl-Unjoni, għandu jiddaħħal mudell fuq żewġ saffi li jipprovdi għal trasparenza akbar ta’ pożizzjonijiet bin-nieqes netti sinifikanti f’ishma fil-livell xieraq. Fil-livell limitu l-aktar baxx, in-notifika ta’ pożizzjoni għandha ssir privatament lir-regolaturi konċernati biex tippermettilhom jimmonitorjaw u, fejn meħtieġ, jinvestigaw il-bejgħ bin-nieqes li jista’ joħloq riskji sistemiċi, ikun abbużiv jew joħloq swieq diżorganizzati; fil-livell limitu ogħla, il-pożizzjonijiet għandhom jiġu ddivulgati pubblikament lis-suq sabiex tiġi pprovduta informazzjoni utli lil parteċipanti oħra fis-suq dwar pożizzjonijiet bin-nieqes individwali sinifikanti f’ishma.
(8)
Rekwiżit li r-regolaturi jiġu nnotifikati bil-pożizzjonijiet bin-nieqes netti sinifikanti li għandhom x’jaqsmu ma’ dejn sovran fl-Unjoni għandu jkun introdott peress illi tali notifika tipprovdi informazzjoni importanti li jgħin lir-regolaturi fil-monitoraġġ dwar jekk dawn il-pożizzjonijiet ikunux fil-fatt qed joħolqu riskji sistemiċi jew ikunux qed jintużaw għal għanijiet abbużivi. Tali rekwiżit għandu jinkludi biss divulgazzjoni privata lir-regolaturi minħabba li l-pubblikazzjoni ta’ informazzjoni lis-suq għal dawn l-istrumenti jista’ jkollha effett detrimentali fuq swieq ta’ dejn sovran fejn il-likwidità tkun diġà indebolita.
(9)
Ir-rekwiżiti ta’ notifika marbuta ma’ dejn sovran għandhom japplikaw għall-istrumenti ta’ dejn maħruġa minn Stat Membru u mill-Unjoni, inklużi l-Bank Ewropew tal-Investiment, dipartiment tal-gvern ta’ Stat Membru, aġenzija, vettura bi skop speċjali jew istituzzjoni finanzjarja internazzjonali stabbilita minn żewġ Stati Membri jew aktar li toħroġ id-dejn f’isem Stat Membru jew f’isem diversi Stati Membri, bħall-Faċilità Ewropea ta’ Stabbiltà Finanzjarja jew il-Mekkaniżmu Ewropew ta’ Stabbiltà prospettiv. Fil-każ ta’ Stati Membri federali, ir-rekwiżiti tan-notifika għandhom japplikaw wkoll għal strumenti ta’ dejn maħruġa minn membri tal-federazzjoni. Huma m’għandhomx, madankollu, japplikaw għal korpi oħra reġjonali jew lokali jew korpi quasi-pubbliċi fi Stat Membru li joħroġ strumenti ta ‘dejn. L-għan ta’ strumenti ta’ dejn maħruġa mill-Unjoni huwa li jipprovdu appoġġ għall-bilanċ tal-pagamenti jew istabbiltà finanzjarja lill-Istati Membri, jew assistenza makro-finanzjarja lill-pajjiżi terzi.
(10)
Sabiex tiġi żgurata trasparenza komprensiva u effikaċi, huwa importanti li ir-rekwiżiti tan-notifika jkopru mhux biss pożizzjonijiet bin-nieqes li jinħolqu permezz tan-negozjar tal-ishma jew id-dejn sovran f’ċentri tan-negozjar imma anke pożizzjonijiet bin-nieqes li jinħolqu permezz tan-negozjar barra minn ċentri tan-negozjar u pożizzjonijiet bin-nieqes netti li jinħolqu permezz tal-użu ta’ derivati, bħal opzjonijiet, futuri, strumenti marbuta mal-indiċi, kuntratti għal differenzi u spread bets li għandhom x’jaqsmu ma’ ishma jew dejn sovran.
(11)
Sabiex ikun utli għar-regolaturi u s-swieq, kwalunkwe reġim ta’ trasparenza għandu jipprovdi informazzjoni kompleta u akkurata dwar pożizzjonijiet ta’ persuna fiżika jew ġuridika. B’mod partikolari, l-informazzjoni pprovduta lir-regolatur jew lis-suq għandha tqis kemm pożizzjonijiet bin-nieqes kif ukoll twal sabiex tiġi pprovduta informazzjoni importanti dwar il-pożizzjonijiet bin-nieqes netti ta’ persuna fiżika jew ġuridika f’ishma, dejn sovran u swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu.
(12)
Il-kalkolu ta’ pożizzjonijiet bin-nieqes jew twal għandu jqis kwalunkwe forma ta’ interess ekonomiku li persuna fiżika jew ġuridika jkollha fir-rigward tal-kapital azzjonarju maħruġ ta’ kumpanija jew lid-dejn sovran maħruġ ta’ Stat Membru jew tal-Unjoni. B’mod partikolari għandu jqis dan l-interess ekonomiku miksub direttament jew indirettament permezz tal-użu ta’ derivati bħal opzjonijiet, futuri, kuntratti għal differenzi u spread bets li jkollhom x’jaqsmu ma’ ishma jew dejn sovran, u indiċijiet, basktijiet ta’ titoli u fondi kummerċjali ta’ skambju. Fil-każ ta’ pożizzjonijiet li għandhom x’jaqsmu ma’ dejn sovran, għandu jqis ukoll is-swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu li jkollu x’jaqsam ma’ emittenti tad-dejn sovran.
(13)
Barra mir-reġim ta’ trasparenza previst f’dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tikkunsidra, fil-kuntest tar-reviżjoni tagħha tad-Direttiva 2004/39/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-21 ta’ Arpil 2004 dwar is-swieq fl-istrumenti finanzjarji (5), jekk l-inklużjoni min-naħa tad-ditti ta’ investiment ta’ tagħrif dwar il-bejgħ bin-nieqes fir-rapporti ta’ tranżazzjoni magħmulin lill-awtoritajiet kompetenti tagħtix tagħrif supplementari utili li jippermetti lill-awtoritajiet kompetenti jimmonitorjaw il-livell ta’ bejgħ bin-nieqes.
(14)
Ix-xiri ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu mingħajr ma wieħed ikollu pożizzjoni twila f’dejn sovran sottostanti jew kwalunkwe assi, portafoll ta’ assi, obbligazzjonijiet finazjarji jew kuntratti finanzjarji li l-valur tagħhom ikun ikkorrelat mal-valur tad-dejn sovran jista’ jkun, f’sens ekonomiku, ekwivalenti għat-teħid ta’ pożizzjoni bin-nieqes fl-istrument sottostanti ta’ dejn. Il-kalkolu ta’ pożizzjoni bin-nieqes netta fir-rigward ta’ dejn sovran għandu għalhekk jinkludi s-swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu fir-rigward ta’ obbligu ta’ emittent ta’ dejn sovran. Il-pożizzjoni tas-swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu għandha titqies kemm għall-fini li jiġi ddeterminat jekk persuna fiżika jew ġuridika jkollhiex pożizzjoni bin-nieqes netta sinifikanti li għandha x’taqsam ma’ dejn sovran li jkun jeħtieġ li jiġi nnotifikat lil awtorità kompententi u fejn awtorità kompetenti tissospendi restrizzjonijiet fuq tranżazzjonijiet skoperti ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu għall-fini li tiġi ddeterminata l-pożizzjoni sinifikanti mhux koperta fi swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu fir-rigward ta’ emittent ta’ dejn sovran li jeħtieġ li jiġi nnotifikat lill-awtorità kompetenti.
(15)
Sabiex jiġi permess il-monitoraġġ kontinwu ta’ pożizzjonijiet, ir-reġim ta’ trasparenza għandhom jinkludu wkoll notifika jew divulgazzjoni fejn bidla f’pożizzjoni bin-nieqes netta tirriżulta f’żieda jew tnaqqis ’il fuq jew taħt ċerti limiti.
(16)
Sabiex ikunu effikaċi, huwa importanti li r-reġim ta’ trasparenza japplikaw irrispettivament minn fejn tinstab il-persuna fiżika jew ġuridika, inkluż f’pajjiż terz, fejn dik il-persuna jkollha pożizzjoni bin-nieqes netta sinifikanti f’kumpanija li jkollha ishma ammessi għan-negozjar f’ċentru tan-negozjar fl-Unjoni jew pożizzjoni bin-nieqes netta f’dejn sovran maħruġ minn Stat Membru jew mill-Unjoni.
(17)
Id-definizzjoni ta’ bejgħ bin-nieqes m’ għandhiex tinkludi ftehim ta’ riakkwist bejn żewġ partijiet fejn parti waħda tbigħ lill-oħra titolu għal prezz speċifikat b’impenn li tixtri t-titolu lura f’data aktar tard għal prezz speċifikat ieħor jew biex tinkludi kuntratt derivattiv fejn huwa maqbul li jinbigħu titoli għal prezz speċifikat f’data futura. Barra minn hekk, id-definizzjoni m’għandhiex tinkludi trasferiment ta’ titoli taħt ftehim ta’ self ta’ titoli.
(18)
Bejgħ bin-nieqes skopert ta’ ishma u dejn sovran xi kultant jitqies bħala li jżid ir-riskju potenzjali ta’ nuqqas ta’ saldu u volatilità. Sabiex jitnaqqsu dawn ir-riskji huwa xieraq li jitpoġġew restrizzjonijiet proporzjonati fuq bejgħ bin-nieqes skopert ta’ tali strumenti. Ir-restrizzjonijiet dettaljati għandhom iqisu l-arranġamenti differenti użati bħalissa għal bejgħ bin-nieqes kopert. Dawn jinkludu ftehim ta’ riakkwist separat li abbażi tiegħu l-persuna li tbigħ bin-nieqes titolu tixtri lura titolu ekwivalenti fiż-żmien dovut biex tippermetti s-saldu tat-tranżazzjoni ta’ bejgħ bin-nieqes u tinkludi arranġamenti kollaterali jekk min jakkwista l-kollaterali jista’ juża t-titolu biex isaldi t-tranżazzjoni ta’ bejgħ bin-nieqes. Aktar eżempji jinkludu: ħruġ ta’ drittijiet (offerti) ta’ kumpaniji lill-azzjonijiet eżistenti, gruppi ta’ self (lending pools) u faċilitajiet għal ftehim ta’ riakkwist ipprovduti, pereżempju, minn ċentri ta’ negozjar, sistemi tal-ikklerjar (clearing) jew banek ċentrali.
(19)
Fir-rigward tal-bejgħ skopert ta’ ishma, huwa meħtieġ li persuna naturali jew ġuridika jkollha arranġament ma’ parti terza li bis-saħħa tiegħu dik il-parti terza tkun ikkonfermat li s-sehem nstab, li jfisser li l-parti terza tikkonferma li hija tikkunsidra li hija tista’ tagħmel is-sehem disponibbli għas-saldu meta jkun dovut. Sabiex tingħata din il-konferma huwa jeħtieġ li jittieħdu miżuri fir-rigward ta’ partijiet terzi sabiex il-persuna ġuridika naturali jew ġuridika jkollha aspettattiva raġonevoli li s-saldu jista’ jsir meta jkun dovut. Dan jinkludi miżuri bħal allokazzjoni mill-parti terza ta’ ishma għal self jew tax-xiri sabiex s-saldu jsir meta jkun dovut. Fir-rigward tal-bejgħ bin-nieqes li għandu jkun kopert permezz tax-xiri tas-sehem matul il-jum stess, tali miżuri għandhom jikludu il-konferma mill-parti terzi li hija tikkunsidra li s-sehem jkun faċli biex li jiġi misluf jew mixtri. Il-likwidità tal-ishma, b’mod partikolari l-livell tal-fatturat u l-faċilità li biha x-xiri, il-bejgħ u s-self jista’ jsir b’impatt minimu fis-suq, titqies mill-AETS meta jiġi determinat x’miżuri huma neċessarji sabiex ikun hemm aspettattiva raġonevoli li s-saldu jista’ jiġi affettwat meta dovut.
(20)
Fir-rigward tal-bejgħ irregolari skopert tad-dejn sovran, il-fatt li bejgħ bin-nieqes ikun kopert bl-akkwist tad-dejn sovran matul l-istess ġurnata jista’ jitqies bħala eżempju ta’ stennija raġonevoli li s-saldu jista’ jiġi affettwat meta jkun dovut.
(21)
Is-swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrani għandhom ikunu bbażati fuq il-prinċipju tal-interessi li jistgħu jkunu assigurati filwaqt li jiġi rikonoxxut li jista’ jkun hemm interessi f’emittent sovran barra mis-sjieda ta’ bonds. Dawn l-interessi jinkludu l-iħħeġġjar kontra r-riskju tal-inadempjenza tal-emittent tad-dejn sovran meta persuna fiżika jew ġuridika jkollha pożizzjoni twila fid-dejn sovran ta’ dak l-emittent tad-dejn, jew iħħeġġjar kontra riskju ta’ deklin fil-valur tad-dejn sovran fejn il-persuna naturali jew ġuridika jkollha beni jew tkun soġġetta għal debiti li jirreferu għal entitajiet pubbliċi jew privati fl-Istat Membru kkonċernat u li l-valur tagħhom ikun korrelatat mal-valur tad-dejn sovran. Tali beni għandhom jinkludu kuntratti finanzjarji, portafoll ta’ beni jew ta’ obbligazzjonijiet finanzjarji, kif ukoll rata ta’ mgħax jew tranżazzjonijiet ta’ swap ta’ munita f’dak li inrelazzjoni miegħu l-iswap tal-kreditu sovran jintuża bħala għodda ta’ ġestjoni tar-riskju tal-kontroparti għall-espożizzjoni tal-iħħeġġjar f’kuntratti finanzjarji u ta’ kummerċ barrani. L-ebda pożizzjoni jew portafoll ta’ pożizzjonijiet użati fil-kuntest tal-hedgin tal-espożizzjonijiet għal sovran ma għandu jitqies bħala pożizzjoni mhux koperta fi swap ta’ inadempjenza ta’ kreditu sovran. Dan jinkludi l-espożizzjonijiet kollha għall-amministrazzjoni ċentrali, reġjonali u lokali, entijiet tas-settur pubbliku jew kull espożizzjoni ggarantita minn kull enti riferit. Barra minn hekk, l-espożizzjoni għal entijiet tas-settur privat stabbiliti fl-Istat Membru kkonċernat għandha wkoll tkun inkluża. L-espożizzjonijiet kollha għandhom jitqiesu f’dan il-kuntest inklużi l-mutwi, ir-riskju ta’ kreditu tal-kontroparti (inkluża l-espożizzjoni potenzjali fejn il-kapital regolatorju huwa rikjest għal tali espożizzjoni), reċevibbli u garanziji. Dan jinkludi wkoll l-espożizzjonijiet indiretti għal kull enti riferit ottenut, inter alia, permezz ta’ espożizzjoni għall-indiċijiet, fondi jew vetturi bi skop speċjali.
(22)
Billi d-dħul fi swap ta’ inadempjenza ta’ kreditu sovran mingħajr l-espożizzjoni sottostanti għar-riskju ta’ deklin fil-valur tad-dejn sovran jista’ jkollu impatt negattiv fuq l-istabilità tas-swieq tad-dejn sovran, il-persuni fiżiċi jew ġuridiċi ma għandhomx jitħallew jidħlu f’tali pożizzjonijiet ta’ swap ta’ inadempjenza ta’ kreditu mhux kopert. B’danakollu, mal-ewwel sinjal li s-suq tad-dejn sovran mhux jaħdem kif imiss, l-awtorità kompetenti għandha tingħata s-setgħa tissospendi tali restrizzjoni temporanjament. Tali sospensjoni għandha tkun ibbażata fuq it-twemmin tal-awtorità kompetenti fuq raġunijiet oġġettivi wara analiżi tal-indikaturi stipulati f’dan ir-Regolament. L-awtoritajiet kompetenti għandha tingħatalhom is-setgħa jużaw indikaturi addizzjonali.
(23)
Huwa xieraq ukoll li jiġu inklużi rekwiżiti għall-kontropartijiet ċentrali b’rabta mal-proċeduri ta’ xiri sfurzat u multi għal falliment ta’ saldu ta’ tranżazzjonijiet f’ishma. Il-proċeduri tax-xiri sfurzat u r-rekwiżiti ta’ saldu tard għandhom jistabbilixxu ġabra ta’ standards bażiċi b’rabta mad-dixxiplina fis-saldu. Ir-rekwiżiti dwar ix-xiri sfurzat u l-multi għandhom ikunu flessibbli biżżejjed biex jippermettu li l-kontroparti ċentrali li tkun responsabbli biex tiżgura li tali proċeduri jkunu implimentati tkun tista’ sserraħ fuq parteċipant ieħor tas-suq għat-twettiq operazzjonali tax-xiri sfurzat jew l-impożizzjoni tal-multa. Madankollu, għall-funzjonament korrett tas-swieq finanzjarji jeħtieġ li jiġu indirizzati aspetti usa’ tad-dixxiplina tas-saldu fi proposta leġislattiva orizzontali.
(24)
Il-miżuri dwar id-dejn sovran u s-swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrani, inkluż trasparenza akbar u restrizzjonijiet fuq il-bejgħ bin-nieqes skopert, għandhom jimponu rekwiżiti li jkunu proporzjonati u fl-istess waqt jevitaw impatt avvers fuq il-likwidità tas-swieq tal-bonds sovrani u s-swieq tar-riakkwist tal-bonds sovrani.
(25)
L-ishma qed jiġu ammessi dejjem aktar għan-negozju f’ċentri tan-negozjar differenti kemm fl-Unjoni u f’pajjiżi terzi. Ħafna kumpaniji kbar ibbażati f’pajjiż terz għandhom ukoll ishma ammessi għan-negozjar f’ċentru tan-negozjar fl-Unjoni. Għal raġunijiet ta’ effiċjenza, huwa xieraq li t-titoli jiġu eżentati minn ċerti rekwiżiti tan-notifika u d-divulgazzjoni, fejn iċ-ċentru prinċipali għan-negozjar ta’ dak l-istrument ikun f’pajjiż terz.
(26)
Attivitajiet ta’ ġenerazzjoni tas-suq għandhom rwol kruċjali f’li jipprovdu likwidità lis-swieq fl-Unjoni u l-ġeneraturi tas-suq jeħtieġ li jieħdu pożizzjonijiet bin-nieqes sabiex iwettqu dak ir-rwol. L-impożizzjoni ta’ rekwiżiti fuq tali attivitajiet jista’ jimpedixxi severament l-abilità tagħhom li jipprovdu likwidità u jkollhom impatt negattiv sinifikanti fuq l-effiċjenza tas-swieq tal-Unjoni. Barra minn hekk persuni li jiġġeneraw s-suq ma jkunux mistennija li jieħdu pożizzjonijiet bin-nieqes sinifikanti ħlief għal perjodi qosra ħafna. Huwa għalhekk xieraq li persuni fiżiċi jew ġuridiċi involuti f’dawn l-attivitajiet jiġu eżentati minn rekwiżiti li jistgħu jfixklu l-abilità tagħhom li jwettqu din il-funzjoni u għalhekk jistgħu jaffettwaw b’mod negattiv lis-swieq tal-Unjoni. Sabiex tali rekwiżiti jiġbru entitajiet ekwivalenti ta’ pajjiż terz hemm bżonn proċedura sabiex tiġi vvalutata l-ekwivalenza ta’ swieq ta’ pajjiż terzi. L-eżenzjoni għandha tapplika għat-tipi differenti ta’ attività ta’ ġenerazzjoni tas-suq imma mhux għan-negozjar tal-proprjetà. Huwa xieraq ukoll li jiġu eżentati ċerti operazzjonijiet fis-suq primarju bħal dawk li għandhom x’jaqsmu ma’ dejn sovran u skemi ta’ stabilizzazzjoni minħabba li huma attivitajiet importanti li jgħinu fil-funzjonament effiċjenti tas-swieq. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiġu nnotifikati dwar l-użu ta’ eżenzjonijiet u għandu jkollhom is-setgħa li jipprojbixxu persuna fiżika jew ġuridika milli tuża eżenzjoni jekk din ma tkunx tissodisfa l-kriterji rilevanti tal-eżenzjoni. L-awtoritajiet kompetenti għandhom ukoll ikunu kapaċi jitolbu informazzjoni minn persuna fiżika jew ġuridika biex jimmonitorjaw l-użu tagħha tal-eżenzjoni.
(27)
Fil-każ ta’ żviluppi avversi li jikkostitwixxu theddida serja għall-istabbiltà finanzjarja jew għall-fiduċja fis-suq fi Stat Membru jew l-Unjoni, l-awtoritajiet kompetenti għandu jkollhom setgħat ta’ intervent sabiex jirrikjedu trasparenza akbar jew li jimponu restrizzjonijiet temporanji fuq il-bejgħ bin-nieqes u tranżazzjonijiet ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu jew tranżazzjonijiet oħra sabiex jipprevjenu nżul diżordinat fil-prezz ta’ strument finanzjarju. Tali miżuri jistgħu jkunu meħtieġa minħabba varjetà ta’ avvenimenti jew żviluppi avversi inkluż mhux biss avvenimenti finanzjarji jew ekonomiċi imma anke pereżempju diżastri naturali jew atti terroristiċi. Barra minn hekk, xi avveniment jew żviluppi avversi li jeħtieġu miżuri jistgħu sempliċement joriġinaw fi Stat Membru wieħed biss u mhux neċessarjament ikollhom xi implikazzjonijiet transkonfinali. Tali setgħat jeħtieġ li jkunu flessibbli biżżejjed biex l-awtoritajiet kompetenti jittrattaw firxa ta’ ċirkostanzi eċċezzjonali differenti. Fit-teħid ta’ miżuri bħal dawn, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jirrispettaw il-prinċipju tal-proporzjonalità.
(28)
Billi dan ir-Regolament jindirizza biss ir-restrizzjonijiet fuq il-bejgħ bin-nieqes u l-iswaps tal-inadempjenza tal-kreditu għall-prevenzjoni ta’ deklin diżorganizzat fil-prezz ta’ strument finanzjarju, il-ħtieġa ta’ tipi oħrajn ta’ restrizzjonijiet bħalma huma l-limiti tal-pożizzjoni jew ir-restrizzjonijiet fuq il-prodotti, li jistgħu jwasslu għal tħassib gravi dwar il-ħarsien tal-investitur, jitqiesu b’mod aktar xieraq fil-kuntest tar-reviżjoni mill-Kummissjoni tad-Direttiva 2004/39/KE.
(29)
Filwaqt li l-awtoritajiet kompetenti normalment huma normalment fl-aħjar pożizzjoni biex jimmonitorjaw il-kundizzjonijiet tas-suq u biex jirreaġixxu inizjalment għal avveniment jew żvilupp avvers billi jiddeċiedu jekk ikunx hemm theddida serja għall-istabbiltà finanzjarja u l-fiduċja fis-suq u jekk ikunx neċessajru li jittieħdu miżuri biex tiġi indirizzata sitwazzjoni bħal din, is-setgħat f’dan ir-rigward u l-kundizzjonijiet u proċeduri għall-użu minnhom għandhom jiġu armonizzati kemm jista’ jkun possibbli.
(30)
Fil-każ ta’ waqgħa sinifikanti fil-prezz ta’ strument finanzjarju f’ċentru tan-negozjar, awtorità kompetenti għandha wkoll tkun kapaċi tirrestrinġi temporanjament il-bejgħ bin-nieqes tal-istrument finanzjarju f’dak iċ-ċentru fil-ġuriżdizzjoni tagħha stess jew titlob tali restrizzjoni lill-AETS f’ġuriżdizzjonijiet oħra sabiex tkun kapaċi tintervjeni rapidament fejn xieraq u tipprevjeni għal perjodu qasir waqgħa diżordinata fil-prezz tal-istrument konċernat. L-awtorità kompetenti għandu wkoll ikollha l-obbligu li tinnotifika tali deċiżjoni lill-AETS, b’tali mod li l-AETS tkun tista’ minnufih tinforma lill-awtoritajiet kompetenti ta’ Stati Membri oħra b’postijiet fejn jiġi kkumerċjalizzat l-istess strument, tikkoordina t-teħid ta’ miżuri minn dawk l-Istati Membri l-oħra u, jekk ikun hemm bżonn, tassistihom fl-ilħiq ta’ ftehim, jew tieħu deċiżjoni hija stess, fi qbil mal-Artikolu 19 tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010.
(31)
Fejn avveniment jew żvilupp avvers jestendi lil hinn minn Stat Membru wieħed jew ikollha implikazzjonijiet transkonfinali oħra, pereżempju jekk strument finanzjarju jkun ammess għall-kummerċ f’postijiet tal-kummerċ differenti f’għadd ta’ Stati Membri differenti, huwa essenzjali li jkun hemm konsultazzjoni u kooperazzjoni mill-qrib bejn l-awtoritajiet kompetenti. L-AETS għandu jkollha rwol ewlieni fil-koordinazzjoni f’din is-sitwazzjoni u għandha tipprova tiżgura konsistenza bejn l-awtoritajiet kompetenti. Il-kompożizzjoni tal-AETS, li tinkludi rappreżentanti ta’ awtoritajiet kompetenti, ser tgħinha fil-qadi ta’ tali rwol. Barra minn hekk, l-awtoritajiet kompetenti għandu jkollhom is-setgħa li jieħdu miżuri meta jkollhom interess li jintervjenu.
(32)
Flimkien ma’ miżuri ta’ koordinazzjoni minn awtoritajiet kompetenti, l-AETS għandha tiżgura li l-miżuri jittieħdu biss minn awtoritajiet kompetenti fejn ikun meħtieġ u proporzjonat. L-AETS għandha tkun kapaċi tagħti opinjonijiet lill-awtoritajiet kompetenti dwar l-użu ta’ setgħat ta’ intervent.
(33)
Filwaqt li l-awtoritajiet kompetenti spiss ser ikunu fl-aħjar pożizzjoni biex jimmonitorjaw u jirreaġixxu rapidament għal avveniment jew żvilupp avvers, l-AETS stess għandu jkollha wkoll is-setgħa li tieħu miżuri fejn il-bejgħ bin-nieqes u attivitajiet oħra relatati jheddu l-funzjonament ordinat u l-integrità tas-swieq finanzjarji jew tal-istabbiltà tas-sistema finanzjarja sħiħa jew parti minnha fl-Unjoni, fejn ikun hemm implikazzjonijiet transkonfinali u fejn l-awtoritajiet kompetenti ma’ ħadux miżuri suffiċjenti biex jindirizzaw it-theddida. L-AETS għandha tinforma lill-Bord Ewropew tar-Riskju Sistemiku (BERS) stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 1092/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-24 ta’ Novembru 2010 dwar is-sorveljanza makroprudenzjali tal-Unjoni tas-sistema finanzjarja u li jistabbilixxi Bord Ewropew dwar ir-Riskju Sistemiku (6) fejn possibbli, u awtoritajiet oħra rilevanti meta tali miżura jkun jista’ jkollha effetti lil hinn mis-swieq finanzjarji, bħal ma jista’ jkun il-każ għal derivati ta’ kommodita’ li jintużaw biex jiħħeġġjaw pożizzjonijiet fiżiċi.
(34)
Is-setgħat tal-AETS skont dan ir-Regolament sabiex tirrestrinġi l-bejgħ bin-nieqes u attivitajiet oħra relatati f’ċirkostanzi eċċezzjonali huma konformi mal-Artikoli 9(5) tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010. Dawk is-setgħat għandhom ikunu mingħajr ħsara għas-setgħat tal-AETS f’sitwazzjoni ta’ emerġenza skont l-Artikolu 18 tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010. B’mod partikolari, l-AETS għandha tkun tista’ tadotta deċiżjonijiet individwali li jirrikjedu li l-awtoritajiet kompetenti jieħdu miżuri jew deċiżjonijiet individwali indirizzati lejn parteċipanti fis-suq finanzjarju skont l-Artikolu 18 tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010.
(35)
Ir-referenzi f’dan ir-Regolament għall-Artikoli 18 u 38 tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010 huma ta’ natura deklaratorja. Dawk l-artikoli japplikaw ukoll fl-assenza ta’ tali referenzi.
(36)
Is-setgħat ta’ intervent tal-awtoritajiet kompetenti u l-AETS biex jirristrinġu l-bejgħ bin-nieqes, is-swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu u tranżazzjonijiet oħra għandhom ikunu ta’ natura temporanja biss u għandhom jiġu eżerċitati biss għal dan il-perijodu u sa fejn meħtieġ sabiex tiġi indirizzata t-theddida speċifika.
(37)
Minħabba r-riskji speċifiċi li jistgħu jinħolqu mill-użu tas-swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu, dawn it-tranżazzjonijiet jeħtieġu monitoraġġ mill-qrib minn awtoritajiet kompetenti. B’mod partikolari, l-awtoritajiet kompetenti, f’każijiet eċċezzjonali, għandu jkollhom is-setgħa li jirrikjedu informazzjoni minn persuni fiżiċi jew ġuridiċi li qed jidħlu għal dawn it-tranżazzjonijiet dwar l-għan għal liema jkunu daħlu għat-tranżazzjoni.
(38)
L-AETS għandha tingħata wkoll setgħa li twettaq inkjesta dwar kwistjoni jew prattika li għandha x’taqsam mal-bejgħ bin-nieqes jew l-użu ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu sabiex tivvaluta jekk dik il-kwistjoni jew prattika tippreżentax xi theddida potenzjali għall-istabbiltà finanzjarja jew għall-fiduċja fis-suq. Meta twettaq tali inkjesti l-AETS għandha tippubblika rapport bis-sejbiet tagħha.
(39)
Minħabba li xi dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament jistgħu japplikaw għal persuni fiżiċi jew ġuridiċi u azzjonijiet f’pajjiżi terzi, huwa meħtieġ li l-awtoritajiet kompetenti u l-awtoritajiet super viżorji f’pajjiżi terzi jikkooperaw f’ ċerti sitwazzjonijiet. L-awtoritajiet kompetenti għandhom għalhekk jidħlu f’arranġamenti ma’ awtoritajiet superviżorji f’pajjiżi terzi. L-AETS għandha tikkoordina l-iżvilupp ta’ dawn l-arranġamenti ta’ kooperazzjoni u l-iskambju ta’ informazzjoni rċevuta minn pajjiżi terzi bejn l-awtoritajiet kompetenti.
(40)
Dan ir-Regolament jħares id-drittijiet fundamentali u josserva l-prinċipji rikonoxxuti partikolarment fit-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropew (TFUE) u l-Karta dwar id-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea (il-Karta), partikolarment id-dritt tal-protezzjoni tad-data personali previst fl-Artikolu 16 TFUEu l-Artikolu 8 tal-Karta. It-trasparenza rigward il-pożizzjonijiet bin-nieqes netti sinifikanti, inkluż id-divulgazzjoni pubblika oltre ċertu livell limitu, fejn prevista f’dan ir-Reoglament, hija meħtieġa għar-raġunijiet ta’ stabbiltà tas-suq finanzjarju u l-protezzjoni għall-investituri. Tali trasparenza ser tippermetti lir-regolaturi jimmonitorjaw l-użu tal-bejgħ bin-nieqes b’rabta mal-istrateġiji abbużivi u l-implikazzjonijiet tal-bejgħ bin-nieqes fuq il-funzjonament kif imiss tas-swieq. Barra minn hekk, tali trasparenza tista’ tgħin biex jitnaqqsu assimetriji fl-informazzjoni, u jiġi żgurat li l-parteċipanti kollha fis-suq jkunu informati adegwatement dwar safejn il-bejgħ bin-nieqes qed jaffettwa l-prezzijiet. Kwalunkwe skambju jew trasmissjoni ta’ informazzjoni minn awtoritajiet kompetenti għandu jsir skont ir-regoli dwar it-trasferiment ta’ data personali mniżżla fid-Direttiva 95/46/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-24 ta’ Ottubru 1995 fuq il-protezzjoni tal-individwi fejn jidħol l-ipproċessar ta’ data personali u fuq il-moviment liberu ta’ din id-data (7). Kwalunkwe skambju jew trasmissjoni ta’ informazzjoni mill-AETS għandha ssir skont ir-regoli dwar it-trasferiment ta’ data personali mniżżla fir-Regolament (KE) Nru 45/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill fit-18 ta’ Diċembru 2000 fuq il-protezzjoni tal-individwi fejn jidħol l-ipproċessar ta’ data personali mill-istituzzjonijiet u l-korpi tal-Komunità u dwar il-movement liberu ta’ dak id-data (8), li għandha tkun applikabbli għal kollox għall-ipproċessar ta’ data personali għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament.
(41)
Filwaqt li jieħdu kont tal-prinċipji ddelineati fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar it-tisħiħ tar-reġimi ta’ sanzjoni fis-settur tas-servizzi finanzjarji u atti legali tal-Unjoni adottati bħala segwitu għal dik il-Komunikazzjoni, l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu regoli dwar penali u miżuri amministrattiviapplikabbli għal ksur tad-disposizzjonijet ta’ dan ir-Regolament u jiżguraw li jkunu implimentati. Dawk il-penali u miżuri amministrattivi għandhom ikunu effikaċi, proporzjonati u dissważivi. Għandhom ikunu msejsin fuq linji gwida adottati mill-AETS għall-promozzjoni tal-konverġenza u l-konsistenza bejn is-setturi tar-reġimi ta’ penali fis-settur finanzjarju.
(42)
Sabiex ikunu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament, għandhom jiġu kkonferiti setgħat ta’ implimentazzjoni lill-Kummissjoni. Dawk is-setgħat għandhom ikunu eżerċitati f’konformità mar-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Frar 2011 li jistabbilixxi r-regoli u l-prinċipji ġenerali rigward mekkaniżmi għall-kontroll mill-Istati Membri tal-eżerċizzju tal-Kummissjoni li timplimenta s-setgħat (9). Il-Kummissjoni għandha żżomm lill-Parlament Ewropew infurmat dwar il-progress marbut mad-deċiżjonijiet li jiddeterminaw l-ekwivalenza tal-oqfsa ġuridiċi u superviżorji ta’ pajjiżi terzi mar-rekwiżiti ta’ dan ir-Regolament.
(43)
Is-setgħa li jkunu adotatti atti skont l-Artikolu 290 TFUE għandha tkun delegata lill-Kumissjoni fir-rigward tad-dettalji li jikkonċernaw il-kalkolu ta’ pożizzjonijiet bin-nieqes, fejn persuna fiżika jew ġuridika jkollha pożizzjoni skoperta fi swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu, il-livelli limitu ta’ notifika jew divulgazzjoni u aktar speċifikazzjoni tal-kriterji u fatturi biex jiġi ddeterminat f’liema każijiet avveniment jew żvilupp avvers joħloq theddida serja għall-istabbiltà finanzjarja jew għall-fiduċja fis-suq fi Stat Membru jew fl-Unjoni. Huwa ta’ importanza partikolari li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet adatti matul il-ħidma preparatorja tagħha, anki fil-livell ta’ esperti tal-istituzzjonijiet, l-awtoritajiet u l-aġenziji rilevanti, fejn dan ikun f’loku. Il-Kummissjoni, meta tkun qed tħejji u tfassal l-atti delegati, għandha tiżgura trażmissjoni simultanja, fil-ħin u xierqa tad-dokumenti relevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(44)
Il-Kummissjoni għandha tissottometti rapport lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill li jivvaluta l-adegwatezza tal-livelli limitu tan-notifika u d-divulgazzjoni pubblika previsti, l-operazzjoni tar-restrizzjonijiet u r-rekwiżiti li għandhom x’jaqsmu mat-trasparenza ta’ pożizzjonijiet bin-nieqes netti u jekk kwalunkwe restrizzjoni jew kondizzjoni oħra fuq bejgħ bin-nieqes jew swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu tkunx xierqa.
(45)
Billi l-objettivi ta’ dan ir-Regolament ma jistgħux jinkisbu suffiċjentement mill-Istati Membri minkejja li l-awtoritajiet kompetenti huma f’pożizzjoni aħjar biex jimmonitorjaw u għandhom għarfien aħjar, tal-iżviluppi tas-suq, l-impatt kumplessiv tal-problemi relatati mal-bejgħ bin-nieqes u s-swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu jistgħu jinftiehmu aħjar biss f’kuntest tal-Unjoni, u għalhekk jinkiseb aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri, konformement mal-prinċipju ta’ sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Skont il-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stabbilit f’dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li hu meħtieġ sabiex jinkisbu dawk l-għanijiet.
(46)
Billi xi Stati Membri diġà daħħlu fis-seħħ restrizzjonijiet fuq bejgħ bin-nieqes u billi dan ir-Regolament jipprevedi atti delegati u standards tekniċi vinkolanti li għandhom jiġu adottati qabel ma jkunjista’ jiġi applikat b’mod utli, huwa meħtieġ li jiġi previst perijodu suffiċjenti ta’ żmien għal finijiet ta’ tranżizzjoni. Billi huwa essenzjali li jiġu speċifikati, qabel l-1 ta’ Novembru 2012, l-elementi mhux essenzjali prinċipali li se jiffaċilitaw il-konformita’ mill-parteċipanti fis-suq ma’ dan ir-Regolament u l-infurzar mill-awtoritajiet kompetenti, huwa wkoll neċessarju li l-Kummissjoni tiġi provduta bil-mezzi biex tadotta standards tekniċi u atti delegati qabel dik id-data,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Kamp ta’ applikazzjoni
1. Dan ir-Regolament għandu japplika għal dan li ġej:
(a)
strument finanzjarji fit-tifsira tal-punt (a) tal-Artikolu 2(1) li jkunu ammessi għan-negozjar f’ċentru tan-negozjar fl-Unjoni, inklużi tali strumenti meta jiġu nnegozjati barra minn ċentru tan-negozjar;
(b)
derivati msemmija fil-punti (4) sa (10) tat-Taqsima C tal-Anness I tad-Direttiva 2004/39/KE relatati ma’ strumenti finanzjarji msemmija fil-punt (a) jew ma’ emittent ta’ tali strument finanzjarju, inkluż tali derivati meta nnegozjati barra ċentru tan-negozjar;
(c)
strumenti ta’ dejn maħruġa minn Stat Membru jew l-Unjoni u derivati li hemm riferiment għalihom fl-Anness I it-Taqsima C il-punti (4) sa (10) tad-Direttiva 2004/39/KE relatati jew li hemm riferiment għalihom ma’ strumenti ta’ dejn maħruġa minn Stat Membru jew l-Unjoni.
2. L-Artikolu 18, 20 u 23 sa 30 għandhom japplikaw għall-istrumenti finanzjarji kollha fit-tifsira tal-punt (a) tal-Artikolu 2(1).
Artikolu 2
Definizzjonijiet
1. Għall-għan ta’ dan ir-Regolament, japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“strument finanzjarju” tfisser strument elenkat fit-Taqsima C tal-Anness I tad-Direttiva 2004/39/KE;
(b)
“bejgħ bin-nieqes” b’rabta ma’ sehem jew strument ta’ dejn tfisser kwalunkwe bejgħ tas-sehem jew l-istrument ta’ dejn li bejjiegħ ma jkollux is-sjieda tiegħu fil-waqt tad-dħul fil-ftehim ta’ bejgħ, inkluż bejgħa fejn fil-waqt tad-dħul fil-ftehim ta’ bejgħ il-bejjiegħ ikun issellef jew ftiehem li jissellef is-sehem jew l-istrument ta’ dejn għall-konsenja fis-salduli ma jinkludix:
(i)
bejgħa minn kwalunkwe parti taħt ftehim ta’ riakkwist fejn parti qablet li tbigħ lill-oħra titolu għal prezz speċifikat b’impenn mill-parti l-oħra li tbigħ it-titolu lura f’data aktar tard għal prezz speċifikat ieħor,
(ii)
trasferiment ta’ titoli fil-kwadru ta’ ftehim ta’ self ta’ titoli, jew
(iii)
id-dħul f’kuntratt ta’ futuri jew kuntratt ta’ derivattiv ieħor fejn huwa maqbul li jinbigħu t-titoli għal prezz speċifikat f’data futura;
(c)
“swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu” tfisser kuntratt ta’ derivat fejn parti waħda tħallas miżata lil parti oħra għal ħlas jew benefiċċju ieħor fil-każ ta’ avveniment ta’ kreditu li għandu x’jaqsam ma’ entità referenzjarja u ta’ kwalunkwe inadempjenza oħra, relatata ma’ dak il-kuntratt ta’ derivati, li jkollu effett ekonomiku simili;
(d)
“emittent sovran” ifisser kwalunkwe minn dawn li ġejjin li joħroġ strumenti ta’ dejn:
(i)
l-Unjoni;
(ii)
Stat Membru, inkluż dipartiment tal-gvern, aġenzija jew vettura bi skop speċjali tal-Istat Membru;
(iii)
f’każ ta’ Stat Membru federali, il-membri tal-federazzjoni;
(iv)
vettura bi skop speċjali għal diversi Stati Membri;
(v)
istituzzjoni finanzjarja internazzjonali stabbilita minn żewġ Stati Membri jew aktar li jkollha l-fini li timmobilizza l-iffinanzjar u tagħti assistenza finanzjarja għall-benefiċċju tal-membri tagħha li jkunu għaddejjin jew mheddin minn problemi finanzjarji severi, jew
(vi)
il-Bank Ewropew tal-Investiment;
(e)
“swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovran” tfisser swap ta’ inadempjenza tal-kreditu fejn ħlas jew benefiċċju ieħor jitħallas f’każ ta’ avveniment ta’ kreditu jew inadempjenza marbut ma’ emittent sovran;
(f)
“dejn sovran” ifisser strument ta’ dejn maħruġ minn emittent sovran;
(g)
“dejn sovran maħruġ” ifisser it-total tad-dejn sovran maħruġ minn emittenti sovran li ma ġiex mifdi;
(h)
“kapital azzjonarju maħruġ” fir-rigward ta’ kumpanija, tfisser it-total ta’ ishma ordinarji u kwalunkwe sehem preferut maħruġ mill-kumpanija imma ma jinkludix titoli ta’ dejn trasferibbli;
(i)
“Stat Membru ta’ domiċilju” tfisser:
(i)
b’rabta ma’ ditta ta’ investiment fit-tifsira tal-punt (1) tal-Artikolu 4(1) tad-Direttiva 2004/39/KE jew ma’ suq regolat fit-tifsira tal-punt (14) tal-Artikolu 4(1) tad-Direttiva 2004/39/KE, l-Istat Membru ta’ domiċilju fit-tifsira tal-punt 20 tal-Artikolu 4(1) tad-Direttiva 2004/39/KE;
(ii)
b’relazzjoni ma’ istituzzjonijiet ta’ kreditu, l-Istat Membru ta’ domiċilju fit-tifsira tal-punt 7 tal-Artikolu 4 tad-Direttiva 2006/48/KE tal-Parlament Europew u tal-Kunsill tal-14 ta’ Ġunju 2006 dwar l-aċċess għall-attività tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu u l-eżerċizzju tagħhom (10);
(iii)
b’rabta ma’ kwalunkwe persuna ġuridika mhux imsemmija fil-punti (i) jew (ii), l-Istat Membru li fih jinsab l-uffiċċju reġistrat tagħha jew jekk ma għandhiex uffiċċju reġistrat l-Istat Membru li fih jinsab l-uffiċċju prinċipali tagħha;
(iv)
b’rabta ma’ persuna fiżika l-Istat Membru li fih jinsab l-uffiċċju prinċipali ta’ dik il-persuna, jew, jekk ma jkunx hemm uffiċċju prinċipali, l-Istat Membru li fih hija domiċiljata dik il-persuna;
(j)
“awtorità kompetenti rilevanti” tfisser:
(i)
b’rabta mad-dejn sovran ta’ Stat Membru, jew, fil-każ ta’ Stat Membru federali, rigward dejn sovran ta’ membru tal-federazzjoni jew swap ta’ inadempjenza tal-kreditu li għandu x’jaqsam ma’ Stat Membru jew membru ta’ federazzjoni, l-awtorità kompetenti ta’ dak l-Istat Membru;
(ii)
b’rabta mad-dejn sovran tal-Unjoni jew swap ta’ inadempjenza tal-kreditu li għandu x’jaqsam mal-Unjoni, l-awtorità kompetenti tal-ġurisdizzjoni li fiha jinsab id-dipartiment li joħroġ id-dejn;
(iii)
b’rabta mad-dejn sovran ta’ diversi Stati Membri li jaġixxu permezz ta’ vettura bi skop speċjali jew swap ta’ inadempjenza tal-kreditu li għandu x’jaqsam ma’ tali vettura bi skop speċjali, l-awtorità kompetenti tal-ġuriżdizzjoni li fiha hija stabbilita l-vettura bi skop speċjali;
(iv)
b’rabta mad-dejn sovran ta’ istituzzjoni finanzjarja internazzjonali stabbilita minn żewġ Stati Membri jew aktar li jkollha l-fini li timmobilizza l-iffinanzjar u tagħti assistenza finanzjarja għall-benefiċċju tal-membri tagħha li jkunu għaddejjin jew mheddin minn problemi finanzjarji severi, l-awtorità kompetenti tal-ġuriżdizzjoni fejn tkun stabbilitia l-istituzzjoni finanzjarja internazzjonali;
(v)
b’rabta ma’ strument finanzjarju ieħor għajr strument imemmi fil-punt (i) sa (iv), l-awtorità kompetenti għal dak l-istrument finanzjarju kif iddefinita fil-punt (7) tal-Artikolu 2 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1287/2006 (11) u ddeterminat skont il-Kapitolu III ta’ dak ir-Regolament;
(vi)
b’rabta ma’ strument finanzjarju li mhuwiex kopert skont il-punti (i) sa (v), l-awtorità kompetenti tal-Istat Membru li fih l-istrument finanzjarju kien ammess għall-ewwel darba għan-negozjar f’ċentru għan-negozjar;
(vii)
b’rabta ma’ strument ta’ dejn maħruġ mill-Bank Ewropew tal-Investiment, l-awtorità kompetenti tal-Istat Membru li fih jinsab il-Bank Ewropew tal-Investiment;
(k)
“attivitajiet ta’ ġenerazzjoni tas-suq” tfisser l-attivitajiet ta’ ditta ta’ investiment, istituzzjoni ta’ kreditu, entità ta’ pajjiż terz, jew ditta kif imsemmi fil-punt (1) tal-Artikoul 2(1) tad-Direttiva 2004/39/KE, li tkun membru ta’ ċentru tan-negozjar jew ta’ suq f’pajjiż terz li l-qafas legali u superviżorju tiegħu jkun ġie ddikjarat bħala ekwivalenti mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 17(2) meta tinnegozja bħala prinċipal fi strument finanzjarju, kemm jekk innegozjata fiċ-ċentru tan-negozjar jew barra, fi kwalunkwe waħda minn dawn il-kapaċitajiet:
(i)
billi ddaħħal kwoti fuq żewġ binarji, sodi u simultanji, ta’ daqs komparabbli u bi prezzijiet kompetittivi, bir-riżultat li tiġi pprovduta likwidità fuq bażi regolari u kontinwa lis-suq;
(ii)
bħala parti mill-operat normali tagħha, billi tissodisfa ordnijiet mibdija minn klijenti jew b’rispons għat-talbiet tal-klijenti għan-negozjar;
(iii)
billi tiħħeġġja pożizzjonijiet li jirriżultaw mit-twettiq tal-kompiti taħt punti (i) u (ii);
(l)
“ċentru tan-negozjar” tfisser suq regolat fit-tifsira tal-punt (14) tal-Artikolu 4(1) tad-Direttiva 2004/39/KE, jew faċilità tan-negozjar multilaterali fit-tifsira tal-punt (15) tal-Artikolu 4(1) tad-Direttiva 2004/39/KE;
(m)
“ċentru prinċipali” fir-rigward ta’ sehem tfisser iċ-ċentru tan-negozjar ta’ dak is-sehem bl-ogħla fatturat;
(n)
“negozjant primarju awtorizzat” tfisser persuna fiżika jew ġuridika li tkun iffirmat ftehim ma’ emittent sovran jew li għandha rikonoxximent formali bħala negozjant primarju mingħand jew f’isem emittent sovran u li, skont dak il-ftehim jew rikonoxximent, tikkommetti ruħa li tinnegozja bħala prinċipal b’konnessjoni ma’ operazzjonijiet primarji u sekondarji tas-suq li għandhom x’jaqsmu ma’ dejn maħruġ minn dak l-emittent;
(o)
“kontroparti ċentrali” tfisser entità ġuridika li tinterponi lilha nnifisha bejn il-kontropartijiet għall-kuntratti nnegozjati f’suq finanzjarju wieħed jew aktar, u ssir ix-xerrej għal kull bejjiegħ u l-bejjiegħ għal kull xerrej u li hija responsabbli għall-operazzjoni ta’ sistema tal-ikklerjar (clearing);
(p)
“jum ta’ negozju” jfisser jum ta’ negozju kif iddefinit fl-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 1287/2006;
(q)
“fatturat” ta’ sehem tfisser fatturat skont it-tifsira fil-punt (9) tal-Artikolu 2 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1287/2006.
2. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 42 li jispeċifikaw id-definizzjonijiet stipulati fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, u partikolarment jispeċifikaw meta persuna fiżika jew ġuridika titqies li jkollha s-sjieda ta’ strument finanzjarji għall-finijiet tad-definizzjoni ta’ bejgħ bin-nieqes fil-punt (b) tal-paragrafu 1.
Artikolu 3
Pożizzjonijiet bin-nieqes u twal
1. Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, pożizzjoni li tirriżulta minn waħda minn dawn li ġejjin għandha titqies li hija pożizzjoni bin-nieqes relatata mal-kapital azzjonarju maħruġ jew dejn sovran maħruġ:
(a)
bejgħ bin-nieqes ta’ sehem maħruġ minn kumpanija jew ta’ strument ta’ dejn maħruġ minn emittent sovran;
(b)
id-dħul fi tranżazzjoni li toħloq jew li għandha x’taqsam ma’ strument finanzjarju għajr l-istrument imsemmi fil-punt (a) meta l-effett jew wieħed mill-effetti tat-tranżazzjoni jkun li jagħti vantaġġ finanzjarju lill-persuna fiżika jew ġuridika li tkun dieħla f’dik it-tranżazzjoni, fil-każ ta’ tnaqqis fil-prezz jew valur tas-sehem jew tal-istrument ta’ dejn.
2. Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, pożizzjoni li tirriżulta minn waħda minn dawn li ġejjin għandha titqies li hija pożizzjoni twila relatata ma’ kapital azzjonarju maħruġ jew dejn sovran maħruġ:
(a)
pussess ta’ sehem maħruġ minn kumpanija jew ta’ strument ta’ dejn maħruġ mill-emittent sovran;
(b)
id-dħul fi tranżazzjoni li toħloq jew li għandha x’taqsam ma’ strument finanzjarju għajr l-istrument imsemmi fil-punt (a) meta l-effett jew wieħed mill-effetti tat-tranżazzjoni jkun li jagħti vantaġġ finanzjarju lill-persuna fiżika jew ġuridika li tkun dieħla f’dik it-tranżazzjoni, fil-każ ta’ żieda fil-prezz jew valur tas-sehem jew tal-istrument ta’ dejn.
3. Għall-finijiet ta’ paragrafi 1 u 2, il-kalkolu ta’ pożizzjoni bin-nieqes jew twila għandu, fir-rigward ta’ kull pożizzjoni miżmuma indirettament mill-persuna rilevanti, inkluż permezz ta’ kull indiċi, basket ta’ titoli jew kull interess f’fondi nnegozjati fuq is-suq jew entitajiet simili, għandu jiġi ddeterminat mill-persuna fiżika jew ġuridika rilevanti li taġixxi b’mod raġonevoli u tqis l-informazzjoni disponibbli pubblikament dwar il-kompożizzjoni tal-indiċi jew il-basket tat-titoli rilevanti, jew tal-interessi miżmuma mill-fond rilevanti nnegozjat fuq is-suq jew l-entità simili. Fil-kalkolu ta’ tali pożizzjoni bin-nieqes jew twila, l-ebda persuna m’għandha tintalab tikseb xi informazzjoni f’ħin reali dwar din il-kompożizzjoni mingħand xi persuna.
Għall-finijiet tal-paragrafi 1 u 2, il-kalkolu ta’ pożizzjoni bin-nieqes jew twila li għandha x’taqsam ma’ dejn sovran għandha tinkludi kwalunkwe swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovran li għandu x’jaqsam mal-emittent sovran.
4. Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, il-pożizzjoni li jifdal wara t-tnaqqis ta’ kwalunkwe pożizzjoni twila li persuna fiżika jew ġuridika jkollha b’rabta mal-kapital azzjonarju maħruġ minn kwalunkwe pożizzjoni bin-nieqes li l-istess persuna fiżiħa jew ġuridika jkollha b’rabta ma’ dak il-kapital għandha titqies bħala l-pożizzjoni bin-nieqes netta b’rabta mal-kapital azzjonarju maħruġ tal-kumpanija kkonċernata.
5. Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, il-pożizzjoni li jifdal wara t-tnaqqis ta’ kwalunkwe pożizzjoni twila li persuna fiżika jew ġuridika jkollha b’rabta mad-dejn sovran maħruġ u kwalunkwe pożizzjoni twila fi strumenti tad-dejn ta’ emittent, li l-prezz tagħha għandu korrelazzjoni għolja mal-prezz tad-dejn sovran partikolari minn kwalunkwe pożizzjoni bin-nieqes li l-istess persuna fiżika jew ġuridika jkollha b’rabta mal-istess dejn sovran għandha titqies bħala pożizzjoni bin-nieqes netta b’rabta mad-dejn sovran maħruġ tal-emittent sovran ikkonċernat.
6. Il-kalkolu ta’ dejn sovran skont il-paragrafi 1 sa 5 għandu jkun għal kull emittent sovran anki jekk entitajiet separati joħorġu dejn sovran f’isem l-emittent sovran.
7. Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 42 filwaqt li tispeċifika:
(a)
il-każijiet meta persuna fiżika jew ġuridika titqies li tkun is-sid ta’ sehem jew strument ta’ dejn għall-finijiet tal-paragrafu 2;
(b)
każijiet fejn persuna fiżika jew ġuridika jkollha pożizzjoni bin-nieqes netta għall-finijiet tal-paragrafi 4 u 5 u l-metodu tal-kalkolu ta’ tali pożizzjoni;
(c)
il-metodu tal-kalkolu tal-pożizzjonijiet għall-finijiet tal-paragrafi 3, 4 u 5 fejn entitajiet differenti fi grupp ikollhom pożizzjonijiet twal jew bin-nieqes jew għall-attivitajiet ta’ mmaniġġjar ta’ fondi relatati ma’ fondi separati.
Għall-finijiet tal-punt (c) tal-ewwel subparagrafu, il-metodu ta’ kalkolu għandu jqis b’mod partikolari, jekk jiġux segwiti strateġiji ta’ investiment differenti b’rabta mal-emittent partikolari permezz ta’ aktar minn fond separat wieħed ġestit mill-istess ġestur tal-fondi, jekk l-istess strateġija ta’ investiment tkun persegwita b’rabta ma’ emittent partikolari permezz ta’ aktar minn fond wieħed u jekk aktar minn portafoll wieħed fl-istess entità jkunx ġestit fuq bażi diskrezzjonali li tkun tippersegwita l-istess strateġija ta’ investiment b’rabta ma’ emittent partikolari.
Artikolu 4
Pożizzjoni skoperta fi swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovran
1. Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, persuna fiżika jew ġuridika għandha titqies li jkollha pożizzjoni skoperta fi swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovran meta s-swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovran ma jkunx qed iservi biex jiħħeġġja kontra:
(a)
r-riskju ta’ inadempjenza fejn il-persuna fiżika jew ġuridika jkollha pożizzjoni twila fid-dejn sovran tal-emittent li miegħu huwa marbut l-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovran, jew
(b)
ir-riskju ta’ deklin tal-valur tad-dejn sovran meta l-persuni fiżika jew ġuridika jkollha beni jew tkun soġġetta għal debiti, inklużi imma mhux biss kuntratti finanzjarji, portafoll ta’ beni jew obbligazzjonijiet finanzjarji li l-valur tagħhom ikun korrelatat mal-valur tad-dejn sovran.
2. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 42 li tispeċifika, għall-finijiet tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu:
(a)
il-każijiet fejn tranżazzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovran titqies li tkun qed tiħħeġġja kontra riskju ta’ inadempjenza jew riskju ta’ tnaqqis fil-valur tad-dejn sovran, u l-metodu tal-kalkolu ta’ pożizzjoni skoperta fi swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovran;
(b)
il-metodu tal-kalkolu tal-pożizzjonijiet fejn entitajiet differenti fi grupp ikollhom pożizzjonijiet twal jew bin-nieqes jew għall-attivitajiet ta’ mmaniġġjar ta’ fondi relatati ma’ fondi separati.
KAPITOLU II
TRASPARENZA TAL-POŻIZZJONIJIET BIN-NIEQES NETTI
Artikolu 5
Notifika lill-awtoritajiet kompetenti ta’ pożizzjonijiet bin-nieqes netti sinifikanti f’ishma
1. Persuna fiżika jew ġuridika li jkollha pożizzjoni bin-nieqes netta fir-rigward tal-kapital azzjonarju maħruġ ta’ kumpanija li jkollha ishma ammessi għan-negozjar f’ċentru tan-negozjar għandha tinnotifika lill-awtorità kompetenti rilevanti, f’konformità mal-Artikolu 9 meta l-pożizzjoni tilħaq jew taqa’ taħt livell limitu ta’ notifika rilevanti msemmija fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu.
2. Livell limitu ta’ notifika rilevanti huwa perċentwal li huwa ugwali għal 0,2 % tal-kapital azzjonarju maħruġ ta’ dik il-kumpanija konċernata u kull 0,1 % aktar minn dak.
3. L-Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Ewropea tat-Titoli u s-Swieq) (AETS) tista’ toħroġ lill-Kummissjoni opinjoni dwar l-aġġustament tal-livelli limitu msemmija fil-paragrafu 2, billi tqis l-iżviluppi fis-swieq finanzjarji.
4. Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 42 li jimmodifikaw il-livelli limitu msemmija fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu, filwaqt li tqis l-iżviluppi fis-swieq finanzjarji.
Artikolu 6
Divulgazzjoni pubblika ta’ pożizzjonijiet bin-nieqes netti sinifikanti f’ishma
1. Persuna fiżika jew ġuridika li jkollha pożizzjoni bin-nieqes netta fir-rigward tal-kapital azzjonarju maħruġ ta’ kumpanija li għandha ishma ammessi għan-negozjar f’ċentru tan-negozjar għandha tiddivulga d-dettalji ta’ dik il-pożizzjoni lill-pubbliku, f’konformità mal-Artikolu 9, meta l-pożizzjoni tilħaq jew taqa’ taħt livell limitu ta’ notifika rilevanti msemmi fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu.
2. Livell limitu ta’ pubblikazzjoni rilevanti huwa perċentwal li huwa ugwali għal 0,5 % tal-kapital azzjonarju maħruġ ta’ dik il-kumpanija konċernata u kull 0,1 % aktar minn dak.
3. L-AETS tista’ toħroġ lill-Kummissjoni opinjoni dwar l-aġġustament tal-livelli limitu msemmija fil-paragrafu 2, billi tqis l-iżviluppi fis-swieq finanzjarji.
4. Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 42 li jimmodifikaw il-livelli limitu msemmija fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu, filwaqt li tqis l-iżviluppi fis-swieq finanzjarji.
5. Dan l-Artikolu huwa mingħajr preġudizzju għal-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi adottati fir-rigward ta’ offerti ta’ xiri, tranżazzjonijiet ta’ fużjoni u tranżazzjonijiet oħra li jaffettwaw is-sjieda jew il-kontroll ta’ kumpaniji, regolati mill-awtoritajiet ta’ sorveljanza maħtura mill-Istati Membri skont l-Artikolu 4 tad-Direttiva 2004/25/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-21 ta’ April 2004 fuq offerti ta’ xiri (12) li jeħtieġu d-divulgazzjoni ta’ pożizzjonijiet bin-nieqes lil hinn mir-rekwiżiti ta’ dan l-Artikolu.
Artikolu 7
Notifika lill-awtoritajiet kompetenti ta’ pożizzjonijiet bin-nieqes netti sinifikant f’dejn sovran
1. Persuna naturali jew legali li jkollha pożizzjoni bin-nieqes netta għad-dejn sovran maħruġ għandha tinnotifika lill-awtorità kompetenti rilevanti, f’konformita’ mal-Artikolu 9, meta tali pożizzjoni tilħaq jew taqa’ taħt livelli limitu ta’ notifika rilevanti għall-emittent sovran ikkonċernat.
2. Il-livelli limitu ta’ notifika rilevanti għandhom jikkonsistu mill-ammont inizjali u mbagħad livelli inkrimentali addizzjonali speċifikati fir-rigward ta’ kull emittent sovran, kif speċifikat fil-miżuri meħuda mill-Kummissjoni skont il-paragrafu 3. L-AETS għandha tippubblika fil-websajt tagħha l-limiti minimi tan-notifiki għal kull Stat Membru.
3. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 42 li jispeċifika l-ammonti u l-livell inkrementali msemmija fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu.
Il-Kummissjoni għandha:
(a)
tiżgura li l-livelli limitu ma jiġux stabbiliti f’tali livell li jirrikjedi notifika ta’ pożizzjonijiet li jkunu ta’ valur minimu;
(b)
tieħu kont tal-ammont totali tad-dejn sovran maħruġ pendenti għal kull emittent sovran u d-daqs medju ta’ pożizzjonijiet miżmuma minn parteċipanti fis-suq relatati mad-dejn sovran ta’ dak l-emittent sovran; u
(c)
tieħu kont tal-likwidità ta’ kull suq tal-bonds sovrani.
Artikolu 8
Notifika lill-awtoritajiet kompetenti dwar pożizzjonijiet skoperti fi swaps ta’ inadempjenza ta’ kreditu sovran
Meta awtorità kompetenti tissospendi restrizzjonijiet f’konformita’ mal-Artikolu 14(2), persuna fiżika jew ġuridika li jkollha pożizzjoni mhux koperta fi swap ta’ inadempjenza ta’ kreditu sovran għandha tinnotifika lill-awtorità kompetenti relevanti meta tali pożizzjoni tilħaq jew taqa’ taħt il-livelli limiti relevanti għan-notifika għall-emittent sovran, kif speċifikat skont it-termini tal-Artikolu 7.
Artikolu 9
Metodu ta’ notifika u divulgazzjoni
1. Kwalunkwe notifika jew divulgazzjoni skont l-Artikoli 5, 6, 7 jew 8 għandu jistabilixxi dettalji tal-identità tal-persuna fiżika jew ġuridika li jkollha l-pożizzjoni rilevanti, id-daqs tal-pożizzjoni rilevanti, l-emittent fir-rigward ta’ liema pożizzjoni rilevanti tkun miżmuma u d-data li fiha tkun inħolqot, inbidlet jew ma baqgħetx tinżamm il-pożizzjoni rilevanti.
Għall-finijiet tal-Artikoli 5, 6, 7 jew 8, il-persuni fiżiċi u ġuridiċi li għandhom pożizzjonijiet bin-nieqes netti sinifikanti għandhom iżommu, għal perijodu ta’ ħames snin, ir-rekords tal-pożizzjonijiet grossi li jagħmlu pożizzjoni bin-nieqes netta sinifikanti.
2. Il-ħin rilevanti għall-kalkolu ta’ pożizzjoni bin-nieqes netta għandu jkun nofsillejl fi tmiem il-jum ta’ negozju li fih il-persuna fiżika jew ġuridika jkollha l-pożizzjoni rilevanti. Dak il-ħin għandu japplika għat-tranżazzjonijiet kollha irrispettivament mill-mezzi ta’ negozjar użati, inklużi tranżazzjonijiet eżegwiti permezz ta’ negozjar jew manwali jew awtomatizzat, u irrispettivament minn jekk it-tranżazzjonijiet ikunux seħħew matul is-sigħat normali tan-negozjar. In-notifika jew id-divulgazzjoni ma għandhomx isiru aktar tard mit-15:30 fil-jum ta’ negozju li jkun imiss. Il-ħinijiet speċifikati f’dan il-paragrafu għandhom jiġu kkalkulati skont il-ħin fl-Istat Membru tal-awtorità kompetenti rilevanti li lilha trid tiġi nnotifikata l-pożizzjoni rilevanti.
3. In-notifika ta’ informazzjoni lil awtorità kompetenti rilevanti tiżgura l-kunfidenzjalità tal-informazzjoni u tinkorpora mekkaniżmi biex jiġi awtentikat is-sors tan-notifika.
4. Id-divulgazzjoni pubblika ta’ informazzjoni stipulata fl-Artikolu 6 għandha ssir b’mod li tiżgura aċċess mgħaġġel għall-informazzjoni fuq bażi mhux diskriminatorja. Dik l-informazzjoni għandha titqiegħed fuq sit tal-Internet ċentrali operat jew sorveljat mill-awtorità kompetenti rilevanti. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jikkomunikaw l-indirizz ta’ dak is-sit tal-Internet lill-AETS, li, imbagħad, għandha tpoġġi l-link għas-siti tal-Internet ċentrali bħal dawn fuq is-sit tal-Internet tagħha stess.
5. Sabiex tiġi żgurata l-armonizzazzjoni konsistenti tal-paragrafu 1, l-AETS għandha tiżviluppa abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika d-dettalji tal-informazzjoni li għandha tingħata għall-finijiet tal-paragrafu 1.
L-AETS għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Marzu 2012.
Is-setgħat huma ddelegati lill-Kummissjoni biex tadotta l-istandards regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010.
6. Sabiex jiġu żgurati kundizzjonijiet uniformi għall-applikazzjoni tal-paragrafu 4, l-AETS tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi ta’ implimentazzjoni biex tiddetermina l-mezzi li bihom l-informazzjoni tkun tista’ tiġi ddivulgata lill-pubbliku.
L-AETS għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi implimentatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Marzu 2012.
Is-setgħat huma mogħtija lill-Kummissjoni biex tadotta l-istandards tekniċi ta’ implimentazzjoni msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010.
Artikolu 10
Applikazzjoni tar-rekwiżiti ta’ notifika u divulgazzjoni
Ir-rekwiżiti ta’ notifika u divulgazzjoni skont l-Artikoli 5, 6, 7 u 8 japplikaw għall-persuni fiżiċi jew ġuridiċi kemm jekk domiċiljati jew ikunu stabbiliti fl-Unjoni jew f’pajjiż terz.
Artikolu 11
Informazzjoni li trid tiġi pprovduta lill-AETS
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jipprovdu informazzjoni f’forma sommarja lill-AETS fuq bażi trimestrali dwar pożizzjonijiet bin-nieqes netti lil għandhom x’jaqsmu mal-kapital azzjonarju maħruġ jew ta’ dejn sovran maħruġ, u pożizzjonijiet skoperti li jkollhom x’jaqsmu ma’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditusovran, li għalihom tkun l-awtorità kompetenti rilevanti u li tirċievi notifiki skont Artikoli 5, 7 u 8.
2. L-AETS tista’ titlob fi kwalunkwe waqt, sabiex twettaq id-dmirijiet tagħha skont dan ir-Regolament, fi kwalunkwe ħin, informazzjoni addizzjonali minn awtorità kompetenti rilevanti dwar pożizzjonijiet bin-nieqes netti li jkollhom x’jaqsmu mal-kapital azzjonarju maħruġ u ta’ dejn sovran maħruġ, jew pożizzjonijiet skoperti li jkollhom x’jaqsmu ma’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu sovran.
L-awtorità kompetenti għandha tipprovdi l-informazzjoni mitluba lill-AETS mhux iżjed tard minn sebat ijiem kalendarji. Fejn ikun hemm inċidenti jew żviluppi avversi li jikkostitwixxu theddida serja għall-istabilità finanzjarja jew għall-fiduċja fis-swieq fl-Istat Membru konċernat jew fi Stat Membru ieħor, l-awtorità kompetenti tipprovdi lill-AETS kull tagħrif disponibbli msejjes fuq ir-rekwiżiti ta’ notifika skont it-termini tal-Artikoli 5, 7 u 8 fi żmien 24 siegħa.
3. Sabiex tiġi żgurata l-applikazzjoni konsistenti ta’ dan l-Artikolu, l-AETS għandha tiżviluppa abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji li jispeċifikaw d-dettalji tal-informazzjoni li għandha tiġi pprovduta skont il-paragrafi 1 u 2.
L-AETS għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Marzu 2012.
Is-setgħat huma ddelegati lill-Kummissjoni biex tadotta l-istandards regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010.
4. Sabiex jiġu żgurati kundizzjonijiet uniformi tal-applikazzjoni tal-paragrafu 1, l-AETS għandha tiżviluppa abbozz ta’ standards tekniċi implimentatorji li jiddefinixxu l-format tal-informazzjoni li għandha tiġi pprovduta skont il-paragrafi 1 u 2.
L-AETS għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi implimentatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Marzu 2012.
Is-setgħat huma mogħtija lill-Kummissjoni biex tadotta l-istandards tekniċi ta’ implimentazzjoni msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010.
KAPITOLU III
BEJGĦ BIN-NIEQES SKOPERTI
Artikolu 12
Restrizzjonijiet fuq bejgħ bin-nieqes skoperti ta’ ishma
1. Persuna fiżika jew ġuridika tista’ tidħol biss f’bejgħa bin-nieqes ta’ sehem ammess għan-negozjar f’ċentru tan-negozjar fejn waħda mill-kondizzjonijiet segwenti tkun ssodisfatta:
(a)
il-persuna fiżika jew ġuridika tkun isselfet is-sehem; jew għamlet dispożizzjonijiet alternattivi li rriżultaw f’effett legali simili;
(b)
il-persuna fiżika jew ġuridika tkun daħlet fi ftehim biex tissellef is-sehem jew ikollha talba oħra assolutament infurzabbli b’kuntratt jew b’liġi dwar il-proprjetà biex tiġi trasferita s-sjieda ta’ għadd korrispondenti ta’ titoli tal-istess klassi sabiex ikun jista’ jiġi affettwat saldu meta jkun dovut; jew
(c)
il-persuna fiżika jew ġuridika jkollha arranġament ma’ parti terza li permezz tiegħu dik il-parti terza tkun ikkonfermat li s-sehem ikun ġie identifikat, u tkun ħadet miżuri vis-à-vis partijiet terzi meħtieġa sabiex il-persuna fiżika jew ġuridika jkollha aspettattivi raġonevolili s-saldu jista’ jiġi effettwat meta dan ikun dovut.
2. Sabiex jiġu żgurati kondizzjonijiet uniformi ta’ applikazzjoni tal-paragrafu 1, l-AETS tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi ta’ implimentazzjoni biex jiġu ddeterminati t-tipi ta’ ftehimiet, arranġamenti u miżuri li jiżguraw adegwatement li s-sehem ikun disponibbli għas-saldu. Fid-determinazzjoni ta’ liema miżuri huma neċessarji ħalli jkun hemm stennija raġonevoli li s-saldu jista’ jiġi effettwat meta dovut, l-AETS tqis, inter alia, in-negozjar intraġurnata u l-likwidità tal-ishma.
L-AETS għandha tissottometti l-abbozzi għal dawk l-istandards tekniċi implimentatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Marzu 2012.
Is-setgħat huma mogħtija lill-Kummissjoni biex tadotta l-istandards tekniċi ta’ implimentazzjoni msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010.
Artikolu 13
Restrizzjonijiet fuq bejgħ bin-nieqes skoperti ta’ dejn sovran
1. Persuna fiżika jew ġuridika tista’ tidħol biss f’bejgħ bin-nieqes ta’ dejn sovran fejn waħda mill-kundizzjonijiet segwenti tkun sodisfatta:
(a)
il-persuna fiżika jew ġuridika tkun isselfet id-dejn sovran; jew għamlet dispożizzjonijiet alternattivi li rriżultaw f’effett legali simili;
(b)
il-persuna fiżika jew ġuridika tkun daħlet fi ftehim biex tissellef dejn sovran jew ikollha talba oħra assolutament infurzata b’kuntratt jew b’liġi dwar il-proprjetà biex tiġi trasferita s-sjieda ta’ għadd korrispondenti ta’ titoli tal-istess klassi sabiex ikun jista’ jsir saldu meta jkun dovut; jew
(c)
il-persuna fiżika jew ġuridika jkollha arranġament ma’ parti terza li permezz tiegħu dik il-parti terza tkun ikkonfermat li d-dejn sovran ikun ġie identifikat jew inkella jkollha aspettattiva raġonevoli li s-saldu jkunu jista’ jsir meta dan ikun dovut.
2. Ir-restrizzjonijiet fil-paragrafu 1 ma japplikawx jekk it-tranżazzjoni sservi biex tiħħeġġja pożizzjoni twila fl-istrumenti ta’ dejn ta’ emittent, li l-prezz tagħha jkollha korrelazzjoni għolja mal-prezz tad-dejn sovran partikolari.
3. Fejn il-likwidità tad-dejn sovran taqa’ taħt il-limitu stabbilit skont il-metodoloġija msemmija fil-paragrafu 4, ir-restrizzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1 jistgħu jiġu temporanjament sospiżi mill-awtorità kompetenti rilevanti. Qabel ma jiġu sospiżi dawk ir-restrizzjonijiet, l-awtorità kompetenti rilevanti għandha tinnotifika lill-AETS u l-awtoritajiet kompetenti oħra bis-sospensjoni proposta.
Sospensjoni għandha tkun valida għal perijodu inizjali ta’ mhux aktar minn sitt xhur mid-data tal-pubblikazzjoni tagħha fis-sit tal-Internet tal-awtorità kompetenti rilevanti. Is-sospensjoni tista’ tiġġedded għal perijodi ta’ mhux aktar minn sitt xhur jekk ir-raġunijiet għas-sospensjoni jibqgħu japplikaw. Jekk is-sospensjoni ma tiġġeddidx sal-aħħar tal-perijodu inizjali jew ta’ kwalunkwe perijodu ta’ tiġdid sussegwenti, din għandha tiskadi awtomatikament.
L-AETS, fi żmien 24 siegħa minnnotifika mill-awtorità kompetenti rilevanti, għandha toħroġ opinjoni bbażata fuq il-paragrafu 4 dwar s-sospensjoni nnotifikata jew tiġdid ta’ sospensjoni. L-opinjoni għandha tiġi ppubblikata fuq is-sit tal-Internet tal-AETS.
4. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti delegati f’konformità mal-Artikolu 42 u tispeċifika l-parametri u l-metodi biex jiġi kkalkolat il-limitu ta’ likwidità msemmi fil-paragrafu 3 ta’ dan l-Artikolu fir-rigward tad-dejn sovran maħruġ.
Il-parametri u l-metodi biex l-Istati Membri jikkalkulaw il-limitu għandhom jiġu stabbiliti b’tali mod li meta jintlaħaq, dan jirrappreżenta tnaqqis sinifikanti meta mqabbel mal-livell medju tal-likwidità għad-dejn sovran ikkonċernat.
Il-limitu għandu jiġi definit abbażi ta’ kriterji oġġettivi speċifiċi għas-suq tad-dejn sovran rilevanti, inkluż l-ammont totali ta’ dejn sovran maħruġ pendenti għal kull emittent sovran.
5. Sabiex jiġu żgurati kundizzjonijiet uniformi ta’ applikazzjoni tal-paragrafu 1, l-AETS tista’ tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi ta’ implimentazzjoni biex jiġu ddeterminati t-tipi ta’ ftehimiet jew arranġamenti li jiżguraw adegwatement li l-istrument ta’ dejn sovran ser ikun disponibbli għas-saldu. L-AETS għandha, b’mod partikolari, tqis il-bżonn li tiġi ppreservata l-likwidità tas-swieq, speċjalment is-s-swieq tal-bonds sovrani u tar-riakkwist tal-bonds sovrani
L-AETS għandha tippreżenta dan l-abbozz ta’ standards tekniċi ta’ implimentazzjoni lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Marzu 2012.
Is-setgħat huma mogħtija lill-Kummissjoni biex tadotta l-istandards tekniċi ta’ implimentazzjoni msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010.
Artikolu 14
Restrizzjonijiet fuq swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu sovran
1. Persuna fiżika jew ġuridika tista’ tidħol fi tranżazzjonijiet ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu sovran biss meta dik it-tranżazzjoni ma twassalx għal pożizzjoni skoperta fi swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovran kif imsemmi fl-Artikolu 4.
2. Awtorità kompetent tista’ tissospendi temporanjament ir-restrizzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1, meta għandha raġunijiet oġġettivi biex temmen lis-suq tagħha ta’ dejn sovran ma jkunx qed jiffunzjona b’mod korrett u li r-restrizzjonijiet jistgħu jkollhom impatt negattiv fuq is-suq tas-swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu sovran, billi tiżdied l-ispiża tas-self għall-emittenti sovrani jew tiġi effettwata l-kapaċità tagħhom li joħorġu dejn ġdid. Dawn ir-raġunijiet għandhom ikunu bbażati fuq l-indikaturi li ġejjin:
(a)
rata ta’ mgħax għolja jew tiżdied fuq id-dejn sovran;
(b)
twessigħ ta’ varjazzjonijiet fir-rati ta’ mgħax fuq id-dejn sovran b’paragun mad-dejn sovran ta’ emittenti sovrani oħra;
(c)
twessigħ tal-varjazzjonijiet tas-swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovran b’paragun mal-kurva proprja u b’paragun ma’ emittenti sovrani oħra;
(d)
iż-żmien opportun tar-ritorn tal-prezz tad-dejn sovran lejn l-ekwilibriju oriġinali wara trattativa kummerċjali fuq skala kbira;
(e)
ammonti ta’ dejn sovran li jistgħu jiġu nnegozjati.
L-awtorità kompetenti tista’ tuża ukoll indikaturi oħra li mhumiex dawk stabbiliti fil-punti (a) sa (e) tal-ewwel subparagrafu.
Qabel ma tissospendi ir-restrizzjonijiet taħt dan l-Artikolu, l-awtorità kompetenti rilevanti għandha tinnotifika lill-AETS u awtoritajiet kompetenti oħra bis-sospensjoni proposta u r-raġunijiet li fuqha hija bbażata.
Is-sospensjoni għandha tkun valida għal perijodu inizjali ta’ mhux aktar minn 12-il xahar mid-data tal-pubblikazzjoni tagħha fis-sit tal-Internet tal-awtorità kompetenti rilevanti. Is-sospensjoni tista’ tiġġedded għal perijodi ta’ mhux aktar minn sitt xhur kull darba jekk ir-raġunijiet għas-sospensjoni jibqgħu japplikaw. Jekk is-sospensjoni ma tiġġeddidx sal-aħħar tal-perijodu inizjali jew wara kwalunkwe perijodu ta’ tiġdid sussegwenti, din għandha tiskadi awtomatikament.
L-AETS, fi żmien 24 siegħa minn notifika mill-awtorità kompetenti rilevanti, għandha toħroġ opinjoni dwar is-sospensjoni intenzjonata jew it-tiġdid ta’ dik is-sospensjoni, irrispettivament mill-fatt jekk l-awtorità kompetenti tkunx ibbażat is-sospensjoni fuq l-indikaturi stabbiliti fil-punti (a) sa (e) tal-ewwel subparagrafu jew fuq indikaturi oħra. Meta s-sospensjoni intenzjonata jew it-tiġdid tas-sospensjoni hija bbażata fuq it-tieni subparagrafu, dik l-opinjoni għandha tinkludi wkoll valutazzjoni tal-indikaturi użati mill-awtorità kompetenti. L-opinjoni għandha tiġi ppubblikata fuq is-sit tal-Internet tal-AETS.
Artikolu 15
Proċeduri ta’ xiri sfurzat
1. Kontroparti ċentrali fi Stat Membru li tipprovdi servizzi tal-ikklerjar (clearing) għall-ishma għandha tiżgura li jkunu fis-seħħ proċeduri li jikkonformaw mar-rekwiżiti kollha li ġejjin:
(a)
meta persuna fiżika jew ġuridika li tbigħ ishma ma tkunx tista’ tikkonsenja l-ishma għas-saldu fi żmien erbat ijiem ta’ negozju mill-jum li fih ikun dovut is-saldu, jiskattaw awtomatikament proċeduri għax-xiri sfurzat tal-ishma sabiex jiżguraw il-konsenja għas-saldu;
(b)
fejn ix-xiri sfurzat tal-ishma għall-konsenja ma jkunx possibbli, jitħallas ammont lix-xerrej abbażi tal-valur tal-ishma li jrid jiġi kkonsenjat fid-data tal-konsenja flimkien ma’ ammont għal telf imġarrab mix-xerrej bħala riżultat tal-falliment tas-saldu; u
(c)
il-persuna fiżika jew ġuridika li tonqos milli ssalda għandha tirrimborsal-ammonti kollha mħallsa kollha skont il-punti (a) u (b).
2. Kontroparti ċentrali fi Stat Membru li tipprovdi servizzi tal-ikklerjar (clearing) għall-ishma għandha tiżgura li jkunu fis-seħħ proċeduri li jiżguraw li meta persuna fiżika jew ġuridika li tbigħ ishma tonqos milli tikkonsenja l-ishma għas-saldu sad-data li fiha jkun dovut is-saldu, din il-persuna jkollha tagħmel pagamenti kuljum għal kull jum li s-saldu jibqa’ ma jseħħx.
Il-pagamenti ta’ kuljum għandhom ikunu biżżejjed għoljin sabiex ikun ta’ deterrent għall-persuni fiżiċi jew ġuridiċi li jonqsu li jsaldaw.
KAPITOLU IV
EŻENZJONIJIET
Artikolu 16
Eżenzjoni fejn iċ-ċentru tan-negozjar prinċipali jkun f’pajjiż terz
1. L-Artikoli 5, 6, 12 u 15 ma għandhomx japplikaw għal ishma ta’ kumpanija ammessi għan-negozjar f’ċentru tan-negozjar fl-Unjoni fejn iċ-ċentru tan-negozjar prinċipali tal-ishma jkun jinstab f’f’pajjiż terz.
2. L-awtorità kompetenti rilevanti għandha tiddetermina, għal ishma ta’ kumpanija li jkunu nnegozjati f’ċentru tan-negozjar fl-Unjoni u ċentru f’pajjiż terz, għall-inqas kull sentejn, jekk iċ-ċentru prinċipali għan-negozjar ta’ dawk l-ishma jkunx f’pajjiż terz.
L-awtorità kompetenti rilevanti għandha tinnotifika lill-AETS bi kwalunkwe tali ishma identifikati li jkollhom is-suq prinċipali ta’ negozjar tagħhom f’pajjiż terz.
Kull sentejn l-AETS għandha tippubblika l-lista ta’ ishma li għalihom iċ-ċentru prinċipali ta’ negozjar jinstab f’pajjiż terz. Il-lista għandha tkun effettiva għal perijodu ta’ sentejn.
3. Sabiex tiżgura l-armonizzazzjoni konsistenti ta’ dan l-Artikolu, l-AETS għandha tiżviluppa abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji biex jiġi speċifikat il-metodu biex jiġi ddeterminat iċ-ċentru prinċipali għan-negozjar ta’ sehem.
L-AETS għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Marzu 2012.
Is-setgħa hija ddelegata lill-Kummissjoni biex tadotta l-istandards regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010.
4. Sabiex tiżgura l-uniformità fil-kundizzjonijiet tal-applikazzjoni tal-paragrafi 1 u 2, l-AETS tista’ tiżviluppa abbozz ta’ standards tekniċi ta’ implimentazzjoni biex jiġu speċifikati:
(a)
id-data li fiha u l-perijodu li fir-rigward tiegħu għandu jsir kwalunkwe kalkolu li jiddetermina ċ-ċentru prinċipali ta’ negozjar għal sehem;
(b)
id-data sa meta l-awtorità rilevanti għandha tinnotifika lill-AETS b’dawn l-ishma li għalihom iċ-ċentru prinċipali ta’ negozjar ikun f’pajjiż terz;
(c)
id-data li minna l-lista għandha tkun effettiva wara l-pubblikazzjoni mill-AETS.
L-AETS għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi implimentatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Marzu 2012.
Is-setgħa hija mogħtija lill-Kummissjoni biex tadotta l-istandards tekniċi ta’ implimentazzjoni msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010.
Artikolu 17
Eżenzjoni għall-attivitajiet ta’ ġenerazzjoni tas-suq u operazzjonijiet tas-suq primarju
1. L-Artikoli 5, 6, 7, 12, 13 u 14 ma għandhomx japplikaw għat-tranżazzjonijiet imwettqa minħabba l-attivitajiet ta’ ġenerazzjoni tas-suq.
2. Il-Kummissjoni tista’ tadotta deċiżjonijiet skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 44(2), biex tiddetermina li l-qafas legali u superviżorju ta’ pajjiż terz jiżgura li suq awtorizzat f’dak il-pajjiż terz jikkonforma ma’ rekwiżiti vinkolanti li jkunu, għall-fini tal-applikazzjoni tal-eżenzjoni skont il-paragrafu 1, ekwivalenti għar-rekwiżiti skont it-Titolu III tad-Direttiva 2004/39/KE, skont id-Direttiva 2003/6/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-28 ta’ Jannar 2003 dwar insider dealing u manipulazzjoni tas-suq (abbuż tas-suq) (13) u mid-Direttiva 2004/109/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-15 ta’ Diċembru 2004 dwar l-armonizzazzjoni tar-rekwiżiti ta’ trasparenza f’dak li għandu x’jaqsam ma’ informazzjoni dwar emittenti li t-titoli tagħhom huma ammessi għall-kummerċ f’suq regolat (14), u li jkunu suġġetti għal superviżjoni u infurzar effikaċi f’dak il-pajjiż terz.
Il-qafas legali u superviżorju ta’ pajjiż terz jista’ jitqies ekwivalenti meta f’dak il-pajjiż terz:
(a)
is-swieq ikunu suġġetti għall-awtorizzazzjoni u għas-superviżjoni u infurzar effikaċi fuq bażi kontinwa;
(b)
is-swieq ikollhom regoli ċari u trasparenti fir-rigward ta’ ammissjoni ta’ titoli għan-negozjar sabiex dawn it-titoli jkunu kapaċi li jiġu nnegozjati b’mod ġust, ordinat u effiċjenti, u jkunu negozjabbli liberament;
(c)
l-emittenti ta’ titoli jkunu suġġetti għal rekwiżiti ta’ informazzjoni perjodika u kontinwa sabiex jiġi żgurat livell għoli ta’ protezzjoni għall-investitur; u
(d)
it-trasparenza u l-integrità fis-suq huma żgurati billi ssir prevenzjoni tal-abbuż tas-suq fil-forma insider dealing u manipulazzjoni tas-suq.
3. L-Artikoli 7, 13 u 14 ma għandhomx japplikaw għal persuna fiżika jew ġuridika meta, fejn tkun qed taġixxi bħala negozjant primarju awtorizzat skont ftehim ma’ emittent ta’ dejn sovran, tkun qed tinnegozja bħala prinċipal fi strument finanzjarju inkonnessjoni ma’ operazzjonijiet tas-suq primarju jew sekondarju relatati mad-dejn sovran.
4. L-Artikoli 5, 6, 12, 13 u 14 ta’ dan ir-Regolament ma għandhomx japplikaw għal persuna fiżika jew ġuridika meta tidħol f’bejgħa bin-nieqes ta’ titolu jew ikolla pożizzjoni bin-nieqes netta relatata mat-twettiq ta’ stabilizzazzjoni skont il-Kapitolu III tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 2273/2003 tat-22 ta’ Diċembru 2003 li jimplimenta d-Direttiva 2003/6/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill rigward l-eżenzjonijiet għall-programmi tax-xiri lura u l-istabbilizzazzjoni tal-istrumenti finanzjarji (15).
5. L-eżenzjoni msemmija fil-paragrafu 1 għandha tapplika biss fejn il-persuna fiżika jew ġuridika konċernata tkun l-ewwel innotifikat bil-miktub lill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru ta’ domiċilju tagħha, li jkollha l-intenzjoni li tagħmel użu mill-eżenzjoni. In-notifika għandha ssir mhux iżjed tard minn 30 jum kalendarju qabel ma l-persuna fiżika jew ġuridika jkollha l-ewwel intenzjoni li tuża l-eżenzjoni.
6. L-eżenzjoni msemmija fil-paragrafu 3 għandha tapplika biss fejn in-negozjant primarju awtorizzat ikun l-ewwel innotifika bil-miktub lill-awtorità kompetenti rilevanti rigward id-debitu sovran ikkonċernat, li biħsiebu jagħmel użu mill-eżenzjoni. In-notifika għandha ssir mhux iżjed tard minn 30 jum kalendarju qabel ma l-persuna fiżika jew ġuridika li taġixxi bħala negozjant primarju jkollha l-ewwel ħsieb li tuża l-eżenzjoni.
7. L-awtorità kompetenti msemmija fil-paragrafi 5 u 6 tista’ tipprojbixxi l-użu tal-eżenzjoni jekk tqis li l-persuna fiżika jew ġuridika ma tissodisfax il-kundizzjonijiet tal-eżenzjoni. Kwalunkwe projbizzjoni għandha tiġi imposta fi żmien it-30 jum kalendarju msemmi fil-paragrafi 5 u 6 jew sussegwentement jekk l-awtorità kompetenti ssir konxja li kien hemm bidliet fiċ-ċirkostanzi tal-persuna fiżika jew ġuridika b’mod li ma tibqax tissodisfa l-kundizzjonijiet tal-eżenzjoni.
8. Entità ta’ pajjiż terz li ma tkunx awtorizzata fl-Unjoni għandha tibgħat in-notifika msemmija fil-paragrafi 5 u 6 lill-awtorità kompetenti taċ-ċentru prinċipali tan-negozjar fl-Unjoni li fih tinnegozja.
9. Persuna fiżika jew ġuridika li tkun tat notifika skont il-paragrafu 5 għandha mill-aktar fis possibbli tinnotifika bil-miktub lill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru ta’ domiċilju tagħha fejn ikun hemm xi bidliet li jaffettwaw l-eliġibilità ta’ dik il-persuna li tuża l-eżenzjoni, jew jekk ma għadhiex tixtieq tagħmel użu mill-eżenzjoni.
10. Persuna fiżika jew ġuridika li tkun tat notifika skont il-paragrafu 6 għandha tinnotifika bil-miktub lill-awtorità kompetenti rilevanti mill-aktar fis possibbli rigward id-debitu sovran ikkonċernat fejn ikun hemm xi bidliet li jaffettwaw l-eliġibilità ta’ dik il-persuna li tuża l-eżenzjoni, jew jekk ma għadhiex tixtieq tagħmel użu mill-eżenzjoni.
11. L-awtorità kompetenti tal-Istat Membru ta’ domiċilju tista’ titlob informazzjoni, bil-miktub, minn persuna fiżika jew ġuridika li tkun qed topera taħt l-eżenzjonijiet stipulati fil-paragrafi 1, 3 jew 4 dwar il-pussess ta’ pożizzjonijiet bin-nieqes jew attivitajiet imwettqa skont l-eżenzjoni. Il-persuna fiżika jew ġuridika għandha tipprovdi l-informazzjoni mhux aktar tard minn erbat ijiem kalendarji wara li tkun saret it-talba.
12. Awtorità kompetenti għandha tinnotifika lill-AETS fi żmien ġimagħtejn min-notifika skont il-paragrafu 5 jew 9 bi kwalunkwe ġeneratur tas-suq u b’konformità mal-paragrafu 6 jew 10 bi kwalunkwe negozjant primarju awtorizzat li jkun qed jagħmel użu mill-eżenzjoni u bi kwalunkwe ġeneratur tas-suq u negozjant primarju awtorizzat li ma baqgħux jagħmlu użu mill-eżenzjoni.
13. L-AETS għandha tippubblika u taġġorna fuq is-sit tal-Internet tagħha lista ta’ ġeneraturi tas-suq u negozjanti primarji awtorizzati li jkunu qed jużaw l-eżenzjoni u għandha żżomm is-sit tal-Internet imsemmi aġġornat.
14. Notifika taħt dan l-Artikolu tista’ ssir minn persuna lil awtorità kompetenti u minn awtorità kompetenti lill-AETS fi kwalunkwe ħin fi żmien 60 jum kalendarju qabel l-1 ta’ Novembru 2012.
KAPITOLU V
SETGĦAT TA’ INTERVENT TAL-AWTORITAJIET KOMPETENTI U TAL-AETS
TAQSIMA 1
Setgħat tal-awtoritajiet kompetenti
Artikolu 18
Notifika u divulgazzjoni f’ċirkostanzi eċċezzjonali
1. Suġġetta għall-Artikolu 22, awtorità kompetenti tista’ teħtieġ lill-persuni fiżiċi jew ġuridiċi li jkollhom pożizzjonijiet bin-nieqes netti fir-rigward ta’ strument finanzjarju speċifiku jew klassi ta’ strumenti finanzjarji jinnotifikawha jew jiddivulgaw lill-pubbliku dettalji tal-pożizzjoni meta l-pożizzjoni tilħaq jew taqa’ taħt livell limitu ta’ notifika ffissat mill-awtorità kompetenti u fejn:
(a)
ikun hemm avvenimenti jew żviluppi avversi li jikkostitwixxu theddida serja għall-istabbiltà finanzjarja jew għall-fiduċja fis-suq fl-Istat Membru kkonċernat jew fi Stat Membru ieħor jew aktar; u
(b)
il-miżura tkun neċessarja sabiex tiġi indirizzata t-theddida u ma jkollhiex effett ta’ ħsara fuq l-effiċjenza tas-swieq finanzjarji li tkun sproporzjonata għall-benefiċċji tagħha.
2. Il-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu ma għandux japplika għal strumenti finanzjarji li fir-rigward tagħhom it-trasparenza tkun diġà meħtieġa skont l-Artikoli 5 sa 8. Miżura skont il-paragrafu 1 tista’ tapplika f’ċirkostanzi jew tkun suġġetta għal eċċezzjonijiet speċifikati mill-awtorità kompetenti. Eċċezzjonijiet jistgħu partikolarment ikunu speċifikati biex japplikaw għall-attivitajiet tal-ġenerazzjoni tas-suq u l-attivitajiet tas-suq primarju.
Artikolu 19
Notifika minn selliefa f’ċirkostanzi eċċezzjonali
1. Suġġetta għall-Artikolu 22, awtorità kompetenti tista’ tieħu l-miżura msemmija fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu, fejn:
(a)
ikun hemm avvenimenti jew żviluppi avversi li jikkostitwixxu theddida serja għall-istabilità finanzjarja jew għall-fiduċja fis-suq fl-Istat Membru kkonċernat jew fi Stat Membru ieħor jew aktar; u
(b)
il-miżura tkun neċessarja sabiex tiġi indirizzata t-theddida u ma jkollhiex effett ta’ ħsara fuq l-effiċjenza tas-swieq finanzjarji li tkun sproporzjonata għall-benefiċċji tagħha.
2. Awtorità kompetenti tista’ teħtieġ lill-persuni fiżiċi jew ġuridiċi impenjati f’self ta’ strument finanzjarju speċifiku jew klassi ta’ strumenti finanzjarji jinnotifikawha dwar kwalunkwe tibdil sinifikanti fil-miżati mitluba għal tali self.
Artikolu 20
Restrizzjonijiet dwar bejgħ bin-nieqes u tranżazzjonijiet simili f’ċirkostanzi eċċezzjonali
1. Suġġetta għall-Artikolu 22, awtorità kompetenti tista’ tieħu waħda mill-miżuri jew aktar imsemmija fil-paragrafi 2 ta’ dan l-Artikolu, fejn:
(a)
ikun hemm avvenimenti jew żviluppi avversi li jikkostitwixxu theddida serja għall-istabbiltà finanzjarja jew għall-fiduċja fis-suq fl-Istat Membru jew fi Stat Membru ieħor jew aktar; u
(b)
il-miżura tkun neċessarja sabiex tiġi indirizzata t-theddida u ma jkollhiex effett ta’ ħsara fuq l-effiċjenza tas-swieq finanzjarji li tkun sproporzjonata għall-benefiċċji tagħha.
2. Awtorità kompetenti tista’ tipprojbixxi jew timponi kundizzjonijiet li għandhom x’jaqsmu ma’ persuni fiżiċi jew ġuridiċi li qed jidħlu għal:
(a)
bejgħa bin-nieqes; jew
(b)
tranżazzjoni għajr bejgħa bin-nieqes li toħloq, jew relatata ma’ strument finanzjarju ieħor u l-effett jew wieħed mill-effetti ta’ dik it-tranżazzjoni jkun li jagħti vantaġġ finanzjarju lill-persuna fiżika jew ġuridika fil-każ ta’ tnaqqis fil-prezz jew il-valur ta’ strument finanzjarju.
3. Miżura meħuda skont il-paragrafu 2 tista’ tapplika għal tranżazzjonijiet li jikkonċernaw l-istrumenti finanzjarji kollha, strumenti finanzjarji ta’ klassi speċifika jew strument finanzjarju speċifiku. Il-miżura tista’ tapplika f’ċirkostanzi jew tkun suġġetta għal eċċezzjonijiet speċifikati mill-awtorità kompetenti. Eċċezzjonijiet jistgħu partikolarment ikunu speċifikati biex japplikaw għall-attivitajiet tal-ġenerazzjoni tas-suq u l-attivitajiet tas-suq primarju.
Artikolu 21
Restrizzjonijiet fuq tranżazzjonijiet ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu sovran f’ċirkostanzi eċċezzjonali
1. Suġġetta għall-Artikolu 22, awtorità kompetenti tista’ tillimita l-kapaċita ta’ persuni fiżiċi jew ġuridiċi milli jidħlu fi tranżazzjonijiet sovrani ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu jew tista’ tillimita l-valur ta’ pożizzjonijiet sovrani skoperti ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu li dawk il-persuni huma permessi jidħlu fihom fejn:
(a)
ikun hemm avvenimenti jew żviluppi avversi li jikkostitwixxu theddida serja għall-istabbiltà finanzjarja jew għall-fiduċja fis-suq fl-Istat Membru kkonċernat jew fi Stat Membru ieħor jew aktar; u
(b)
il-miżura tkun neċessarja sabiex tiġi indirizzata t-theddida u ma jkollhiex effett ta’ ħsara fuq l-effiċjenza tas-swieq finanzjarji li tkun sproporzjonata għall-benefiċċji tagħha.
2. Miżura meħuda skont il-paragrafu 1 tista’ tapplika għal tranżazzjonijiet sovrani ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu ta’ klassi speċifika jew għal tranżazzjonijiet sovrani speċifiċi ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu. Il-miżura tista’ tapplika f’ċirkostanzi jew tkun suġġetta għal eċċezzjonijiet speċifikati mill-awtorità kompetenti. Eċċezzjonijiet jistgħu partikolarment ikunu speċifikati biex japplikaw għall-attivitajiet tal-ġenerazzjoni tas-suq u l-attivitajiet tas-suq primarju.
Artikolu 22
Miżuri minn awtoritajiet oħra kompetenti
Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 26, awtorità kompetenti rigward strument finanzjarju, li għalih ma hix l-awtorità kompetenti rilevanti, ma tistax timponi jew iġġedded miżura skont l-Artikolu 18, 19, 20 jew 21 ħlief bil-kunsens tal-awtorità kompetenti rilevanti.
Artikolu 23
Setgħa li tirrestrinġi il-bejgħ bin-nieqes ta’ strumenti finanzjarji temporanjament fil-każ ta’ waqgħa sinifikanti fil-prezz
1. Fejn il-prezz ta’ strument finanzjarju dwar iċ-ċentru tan-negozjar ikun waqa’ b’mod sinifikanti matul jum wieħed ta’ negozjar b’relazzjoni mal-prezz tal-għeluq imsemmi f’dak iċ-ċentru fil-jum preċedenti ta’ negozju, l-awtorità kompetenti tal-Istat Membru ta’ domiċilju għal dak iċ-ċentru għandha tqis jekk ikunx xieraq li tipprojbixxi jew tirrestrinġi persuni fiżiċi jew ġuridiċi milli jidħlu f’bejgħ bin-nieqes tal-istrumenti finanzjarji f’dak iċ-ċentru tan-negozjar jew inkella jillimitaw it-tranżazzjonijiet f’dak l-istrument finanzjarju f’dak iċ-ċentru tan-negozjar sabiex jiġi pprevenut tnaqqis diżordinat fil-prezz tal-istrument finanzjarju.
Fejn l-awtorità kompetenti tkun sodisfatta skont l-ewwel subparagrafu li jkun xieraq li tagħmel hekk, hi għandha, fil-każ ta’ sehem jew strument ta’ dejn tipprojbixxi jew tirrestrinġi persuni fiżiċi jew ġuridiċi milli jidħlu f’bejgħa bin-nieqes f’dak iċ-ċentru tan-negozjar jew, fil-każ ta’ tip ieħor ta’ strumenti finanzjarji, jillimitaw it-tranżazzjonijiet f’dak l-istrument finanzjarju f’dak iċ-ċentru tan-negozjar sabiex ikun hemm prevenżjoni ta’ tnaqqis diżordinat fil-prezz tal-istrumenti finanzjarji.
2. Il-miżura skont il-paragrafu 1 għandha tapplika għal perijodu li ma jaqbiżx it-tmiem tal-jum ta’ negozjar wara l-jum ta’ negozjar li fih isseħħ il-waqgħa fil-prezz. Jekk fi tmiem tal-jum ta’ negozjar wara l-jum ta’ negozjar li fih isseħħ il-waqgħa fil-prezz. ikun hemm, minkejja l-miżura li qed tiġi imposta, waqgħa sinifikattiva oħra fil-valur, tal-inqas, ta’ nofs l-ammont speċifikat fil-paragrafu 5 tal-istrument finanzjarju mill-prezz tal-għeluq tal-ewwel jum ta’ negozju, l-awtorità kompetenti tista’ testendi l-miżura għal perijodu ulterhuri li ma jaqbiżx jumejn ta’ negozjar wara t-tmiem tat-tieni jum ta’ negozju.
3. Il-miżura taħt il-paragrafu 1 għandha tapplika f’ċirkostanzi jew tkun suġġetta għal eċċezzjonijiet speċifikati mill-awtorità kompetenti. Eċċezzjonijiet jistgħu partikolarment ikunu speċifikati biex japplikaw għall-attivitajiet tal-ġenerazzjoni tas-suq u l-attivitajiet tas-suq primarju.
4. Awtorità kompetenti tal-Istat Membru ta’ domiċilju ta’ ċentru fejn strument finanzjarju jkun niżel waqt jum wieħed ta’ negozjar bil-valur imsemmi fil-paragrafu 5 għandha tinnotifika lill-AETS dwar id-deċiżjoni meħuda skont il-paragrafu 1 l-aktar tard sagħtejn wara t-tmiem tal-jum ta’ negozjar. L-AETS għandha immedjatament tinforma lill-awtoritajiet kompetenti dwar l-Istati Membri ta’ domiċilju li jinnegozjaw l-istess strument finanzjarju.
Jekk awtorità kompetenti ma tkunx taqbel ma’ azzjoni meħuda minn awtorità kompetenti oħra dwar strument finanzjarju negozjat f’ċentri differenti regolati minn atoritajiet kompetenti differenti, l-AETS tista’ tassisti lil dawk l-awtoritajiet biex jilħqu ftehim bi qbil mal-Artikolu 19 ta’ Regolament (UE) Nru 1095/2010.
Il-konċiljazzjoni għandha tiġi kkompletata qabel nofsillejl fi tmiem tal-istess jum ta’ negozjar. Jekk l-awtoritajiet kompetenti kkonċernati ma jirnexxilhomx jilħqu ftehim fi żmien il-fażi ta’ konċiljazzjoni, l-AETS tista’ tieħu deċiżjoni b’konformità mal-Artikolu 19(3) tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010. Id-deċiżjoni għandha tittieħed qabel il-ftuħ tal-jum ta’ negozjar li jmiss.
5. Il-waqgħa fil-valur għandha tkun ta’ 10 % jew aktar fil-każ ta’ sehem likwidu, kif definit fl-Artikolu 22 tar-Regolament (KE) Nru 1287/2006, u għall-ishma mhux likwidi u għall-klassijiet l-oħra tal-istrumenti finanzjarji tkun ta’ ammont speċifikat mill-Kummissjoni.
6. L-AETS tista’ toħroġ u tibgħat lill-Kummissjoni opinjoni dwar l-aġġustament tal-limiti minimi msemmija fil-paragrafu 5, filwaqt li jitqiesu l-iżviluppi fis-swieq finanzjarji.
Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 42 biex timmodifika l-limiti minimi msemmija fil-paragrafu 5 ta’ dan l-Artikolu, filwaqt li tqis l-iżviluppi fis-swieq finanzjarji.
7. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti delegati skont l-Artikolu 42 u tispeċifika dak li jikkostitwixxi waqgħa sinifikattiva fil-valur għall-istrumenti finanzjarji għajr ishma likwidi, filwaqt li tqis l-ispeċifiċitajiet ta’ kull klassi ta’ strumenti finanzjarji u d-differenzi fil-volatilità.
8. Sabiex tkun żgurata l-armonizzazzjoni konsistenti ta’ dan l-Artikolu, l-AETS għandha tiżviluppa abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika l-metodu ta’ kalkolu tal-waqgħa ta’ 10 % għall-ishma likwidi u tal-waqgħa fil-valur speċifikat mill-Kummissjoni kif imsemmi fil-paragrafu 7.
L-AETS għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Marzu 2012.
Is-setgħa hija ddelegata lill-Kummissjoni biex tadotta l-istandards regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010.
Artikolu 24
Perijodu ta’ restrizzjonijiet
Kwalunkwe miżura imposta skont l-Artikoli 18, 19, 20 jew 21 għandha tkun valida għal perijodu inizjali ta’ mhux aktar minn tliet xhur mid-data tal-pubblikazzjoni tal-avviż skont l-Artikolu 25.
Il-miżura tista’ tiġġedded għal aktar perijodi ta’ mhux aktar minn tliet xhur kull darba jekk ir-raġunijiet għat-teħid tal-miżura jkomplu japplikaw. Jekk il-miżura ma tiġġeddidx sal-aħħar ta’ tali perijodu ta’ tliet xhur, din għandha tiskadi awtomatikament.
Artikolu 25
Avviż ta’ restrizzjonijiet
1. Awtorità kompetenti għandha tippubblika fuq is-sit tal-Internet tagħha avviż ta’ kwalunkwe deċiżjoni li timponi jew iġġedded kwalunkwe miżura msemmija fl-Artikoli 18 sa 23.
2. L-avviż għandu jispeċifika tal-anqas id-dettalji ta’:
(a)
il-miżuri imposti inkluż l-istrumenti u l-klassijiet ta’ tranżazzjonijiet li għalihom japplikaw u d-durata tagħhom;
(b)
tar-raġunijiet għaliex l-awtorità kompetenti taħseb li jkun meħtieġ li jiġu imposti l-miżuri inkluża l-evidenza li tappoġġja dawk ir-raġunijiet.
3. Miżura meħuda skont l-Artikoli 18 sa 23 għandha tidħol fis-seħħ meta l-avviż jiġi ppubblikat jew f’ħin speċifikat fl-avviż jiġifieri wara l-pubblikazzjoni tiegħu u għandha tapplika biss fir-rigward ta’ tranżazzjoni li titwettaq wara li l-miżura tkun daħlet fis-seħħ.
Artikolu 26
Notifika lill-AETS u lil awtoritajiet kompetenti oħra
1. Qabel ma timponi jew iġġedded kwalunkwe miżura skont l-Artikolu 18, 19, 20 jew 21 u qabel ma timponi kwalunkwe restrizzjoni skont l-Artikolu 23, awtorità kompetenti għandha tinnotifika lill-AETS jew lil awtoritajiet kompetenti oħra bil-miżuri li tipproponi.
2. In-notifika għandha tinkludi dettalji tal-miżuri proposti, il-klassijiet ta’ strumenti finanzjarji u t-tranżazzjonijiet li għalihom ser japplikaw, l-evidenza li tappoġġja r-raġunijiet għal dawk il-miżuri u meta jkun intenzjonat li l-miżuri jidħlu fis-seħħ.
3. In-notifika ta’ proposa biex tiġi imposta jew imġedda miżura skont l-Artikolu 18, 19, 20 jew 21 għandha ssir mhux inqas minn 24 siegħa qabel ma jkun intenzjonat li l-miżura tidħol fis-seħħ jew tiġġedded. F’ċirkostanzi eċċezzjonali, awtorità kompetenti tista’ tagħmel in-notifika inqas minn 24 siegħa qabel ma jkun intenzjonat li l-miżura tidħol fis-seħħ fejn ma jkunx possibbli li jingħata avviż ta’ 24 siegħa. Notifika ta’ restrizzjoni skont l-Artikolu 23 għandha ssir qabel meta jkun intenzjonat li l-miżura tidħol fis-seħħ.
4. Awtorità kompetenti li tirċievi notifika skont dan l-Artikolu tista’ tieħu miżuri skont l-Artikoli 18 sa 23 f’dak l-Istat Membru meta tkun sodisfatta li l-miżura tkun meħtieġa sabiex tgħin lill-awtorità kompetenti li tagħmel in-notifika. L-awtorità kompetenti li tirċievi n-notifika għandha tagħti wkoll notifika skont il-paragrafi 1 sa 3 fejn hi tkun qed tipproponi li jittieħdu l-miżuri.
TAQSIMA 2
Setgħat tal-AETS
Artikolu 27
Koordinazzjoni mill-AETS
1. L-AETS għandha teżerċita rwol ta’ faċilitazzjoni u koordinazzjoni b’rabta mal-miżuri meħuda mill-awtoritajiet kompetenti skont it-Taqsima 1. B’mod partikolari l-AETS għandha tiżgura li jittieħed approċċ konsistenti mill-awtoritajiet kompetenti fir-rigward tal-miżuri meħuda speċjalment dwar meta jkun meħtieġ li jintużaw setgħat ta’ intervent, in-natura ta’ kwalunkwe miżura imposta u l-bidu u t-tul ta’ tali miżura.
2. Wara li tirċievi notifika skont l-Artikolu 26 dwar kwalunkwe miżura li għandha tiġi imposta jew imġedda skont l-Artikolu 18, 19, 20 jew 21, l-AETS għandha fi żmien 24 siegħa toħroġ opinjoni dwar jekk tqisx li l-miżura jew il-miżura proposta tkunx meħtieġa biex jiġu indirizzati ċ-ċirkostanzi eċċezzjonali. L-opinjoni għandha tiddikjara jekk l-AETS tikkunsidrax li jkunu seħħew episodji avversi, jew ikunu nħolqu żviluppi li jikkostitwixxu theddida serja għall-istabbiltà finanzjarja jew għall-fiduċja fis-suq fi Stat Membru wieħed jew aktar, jekk il-miżura jew il-miżura proposta tkunx xierqa u proporzjonata sabiex tiġi indirizzata t-theddida u jekk id-durata proposta ta’ kwalunkwe miżura bħal din tkunx ġustifikata. Jekk tqis li t-teħid ta’ kwalunkwe miżura minn awtoritajiet kompetenti oħra tkun meħtieġa biex tiġi indirizzata t-theddida, l-AETS għandha wkoll tiddikjara dan fl-opinjoni tagħha. L-opinjoni għandha tiġi ppubblikata fuq is-sit tal-Internet tal-AETS.
3. Fejn tipproponi li tieħu jew tieħu miżuri kontrarji għal opinjoni tal-AETS imsemmija fil-paragrafu 2 jew tonqos milli tieħu miżuri kontra opinjoni tal-AETS skont dak il-paragrafu, awtorità kompetenti għandha tippubblika fuq is-sit tal-Internet tagħha fi żmien 24 siegħa li tirċievi l-opinjoni tal-AETS avviż li jispjega fid-dettal ir-raġunijiet tagħha għal dan. Fejn tirriżulta sitwazzjoni bħal din l-AETS għandha tikkunsidra jekk il-kundizzjonijiet humiex sodisfatti u jekk dan huwiex każ xieraq għall-użu tas-setgħat tagħha ta’ intervent skont l-Artikolu 28.
4. L-AETS għandha teżamina l-miżuri skont dan l-Artikolu regolarment u fi kwalunkwe każ mill-inqas kull tliet xhur. Jekk miżura ma tiġġeddidx sal-aħħar ta’ tali perijodu ta’ tliet xhur, din għandha awtomatikament tiskadi.
Artikolu 28
Setgħat ta’ intervent tal-AETS f’ċirkostanzi eċċezzjonali
1. Skont l-Artikolu 9(5) tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010, l-AETS għandha, suġġetta għall-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu, jew:
(a)
tirrikjedi li persuni fiżiċi jew ġuridiċi li jkollhom pożizzjonijiet bin-nieqes netti fir-rigward ta’ strument finanzjarju speċifiku jew klassi ta’ strumenti finanzjarji jinnotifikaw awtorità kompetenti jew jiddivulgaw lill-pubbliku d-dettalji ta’ kwalunkwe tali pożizzjoni; jew
(b)
tipprojbixxi jew timponi kundizzjonijiet fuq id-dħul minn persuni fiżiċi jew ġuridiċi f’bejgħa bin-nieqes jew tranżazzjoni li toħloq, jew tirrelata ma’, strument finanzjarju għajr l-istrumenti finanzjarji msemmija fil-punt (c) tal-Artikolu 1(1) fejn l-effet jew wieħed mill-effetti tat-tranżazzjoni jkun li jagħti vantaġġ finanzjarju lill-persuna fiżika jew ġuridika fil-każ ta’ tnaqqis fil-prezz jew il-valur ta’ strument finanzjarju ieħor.
Miżura tista’ tapplika f’ċirkostanzi partikolari, jew tkun suġġetta għal eċċezzjonijiet, speċifikati mill-AETS. Eċċezzjonijiet jistgħu partikolarment ikunu speċifikati biex japplikaw għall-attivitajiet tal-ġenerazzjoni tas-suq u l-attivitajiet tas-suq primarju.
2. L-AETS għandha tieħu biss deċiżjoni skont il-paragrafu 1 biss jekk:
(a)
il-miżuri elenkati fil-punti (a) u (b) tal-paragrafu 1 jindirizzaw theddida għall-funzjonament ordinat u l-integrità tas-swieq finanzjarji jew għall-istabbiltà tas-sistema finanzjarja kollha jew parti minnha fl-Unjoni u jkun hemm implikazzjonijiet transfruntieri; u
(b)
l-ebda awtorità kompetenti ma tkun ħadet miżuri biex jindirizzaw it-theddida jew awtorità kompetenti waħda jew aktar tkun ħadet miżuri li ma jkunux jindirizzawx it-theddida adegwatament.
3. Meta jittieħdu l-miżuri msemmija fil-paragrafu 1, l-AETS għandha tqis sa fejn il-miżuri:
(a)
jindirizzaw it-theddida b’mod sinifikattiv għall-funzjonament ordinat u l-integrità tas-swieq finanzjarji jew għall-istabbiltà tas-sistema finanzjarja kollha jew parti minnha fl-Unjoni jew li ser itejbu b’mod sinifikattiv il-kapaċità tal-awtoritajiet kompetenti biex jimmonitorjaw it-theddida;
(b)
ma’ joħolqux riskju ta’ arbitraġġ regolatorju;
(c)
ma’ jkollhomx effett detrimentali fuq l-effiċjenza tas-swieq finanzjarji, inkluż permezz tat-tnaqqis tal-likwidità f’dawk is-swieq jew il-ħolqien ta’ inċertezza għall-parteċipanti fis-suq, li jkun sproporzjonat meta mqabbel mal-benefiċċji tal-miżura.
Fejn awtorità kompetenti waħda jew aktar jieħdu miżuri skont l-Artikolu 18, 19, 20 jew 21, l-AETS tista’ tieħu kwalunkwe miżura msemmija fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu mingħajr ma toħroġ l-opinjoni prevista fl-Artikolu 27.
4. Qabel ma tiddeċiedi li timponi jew iġġedded kwalunkwe miżura msemmija fil-paragrafu 1, l-AETS għandha tikkonsulta l-BERS u, fejn xieraq, awtoritajiet rilevanti oħra.
5. Qabel ma tiddeċiedi li timponi jew iġġedded kwalunkwe miżura msemmija fil-paragrafu 1, l-AETS għandha tinnotifika lill-awtoritajiet kompetenti kkonċernati bil-miżura li tipproponi li tieħu. In-notifika għandha tinkludi dettalji tal-miżuri proposti, il-klassi ta’ strumenti finanzjarji u t-tranżazzjonijiet li għalihom ser japplikaw, l-evidenza li tappoġġja r-raġunijiet għal dawk il-miżuri u meta jkun intenzjonat li l-miżuri jidħlu fis-seħħ.
6. In-notifika għandha ssir mhux inqas minn 24 siegħa qabel ma jkun intenzjonat li miżura tidħol fis-seħħ jew tiġġedded. F’ċirkostanzi eċċezzjonali, l-AETS tista’ tagħmel in-notifika inqas minn 24 siegħa qabel ma jkun intenzjonat li l-miżura tidħol fis-seħħ fejn ma jkunx possibbli li jingħata avviż ta’ 24 siegħa.
7. L-AETS għandha tippubblika fuq is-sit tal-Internet tagħha avviż ta’ kwalunkwe deċiżjoni li timponi jew iġġedded kwalunkwe miżura msemmija fil-paragrafu 1. L-avviż għandu jispeċifika tal-anqas:
(a)
il-miżuri imposti inkluż l-istrumenti u l-klassijiet ta’ tranżazzjonijiet li għalihom japplikaw u d-durata tagħhom; u
(b)
ir-raġunijiet għaliex l-AETS taħseb li jkun meħtieġ li jiġu imposti l-miżuri, inkluża l-evidenza li tappoġġja dawn ir-raġunijiet.
8. Wara li tiddeċiedi li timponi jew iġġedded kwalunkwe miżura msemmija fil-paragrafu 1, l-AETS għandha tinnotifika lill-awtoritajiet kompetenti bil-miżura meħuda.
9. Miżura għandha tidħol fis-seħħ meta l-avviż jiġi ppubblikat fuq is-sit tal-Internet tal-AETS jew f’ħin speċifikat fl-avviż jiġifieri wara l-pubblikazzjoni tiegħu u għandha tapplika biss fir-rigward ta’ tranżazzjoni li titwettaq wara li l-miżura tkun daħlet fis-seħħ.
10. L-AETS għandha teżamina l-miżura msemmija fil-paragrafu 1 wara intervalli xierqa u tal-anqas kull tliet xhur. Jekk il-miżura ma tiġġeddidx sal-aħħar ta’ tali perijodu ta’ tliet xhur, din għandha awtomatikament tiskadi. Il-paragrafi 2 sa 9 għandhom ikunu applikabbli għat-tiġdid tal-miżuri.
11. Miżura adottata mill-AETS skont dan l-Artikolu għandha tieħu preċedenza fuq kwalunkwe miżura oħra preċedenti meħuda minn awtorità kompetenti skont it-Taqsima 1.
Artikolu 29
Setgħat tal-AETS f’sitwazzjonijiet ta’ emerġenza relatati mad-dejn sovran
F’każ ta’ sitwazzjoni ta’ emerġenza relatata mad-dejn Sovran jew is-swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu sovran l-Artikolu 18 u l-Artikolu 38 tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010 għandhom japplikaw.
Artikolu 30
Aktar speċifikazzjoni tal-avvenimenti u l-iżviluppi avversi
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegali skont l-Artikolu 42 li jispeċifikaw kriterji u fatturi li għandhom jitqiesu mill-awtoritajiet kompetenti u l-AETS sabiex jiġi ddeterminat f’liema każijiet iseħħu l-avvenimenti jew l-iżviluppi avversi msemmija fl-Artikoli 18 sa 21 u l-Artikolu 27 u t-theddidiet immsemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 28(2).
Artikolu 31
Inkjesti mill-AETS
L-AETS tista’, fuq talba ta’ awtorità kompetenti waħda jew aktar, tal-Parlament Ewropew, il-Kunsill jew il-Kummissjoni jew fuq l-inizjattiva tagħha stess, twettaq inkjesta dwar kwistjoni jew prattika partikolari relatata mal-bejgħ bin-nieqes jew l-użu ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu sabiex tivvaluta jekk dik il-kwistjoni jew prattika tippreżentax xi theddida potenzjali għall-istabbiltà finanzjarja jew għall-fiduċja fis-suq fl-Unjoni.
L-AETS għandha tippubblika rapport bis-sejbiet tagħha u kwalunkwe rakkomandazzjoni li jkollha x’taqsam mal-kwistjoni jew il-prattika fi żmien tliet xhur minn tmiem kwalunkwe tali inkjesta.
KAPITOLU VI
IR-RWOL TAL-AWTORITAJIET KOMPETENTI
Artikolu 32
Awtoritajiet kompetenti
Kull Stat Membru għandu jaħtar awtorità kompetenti waħda jew aktar għall-fini ta’ dan ir-Regolament.
Fejn Stat Membru jaħtar aktar minn awtorità kompetenti waħda, huwa għandu jiddetermina biċ-ċar ir-rwoli rispettivi tagħhom u għandu jaħtar l-awtorità li tkun responsabbli għall-koordinazzjoni tal-kooperazzjoni u l-iskambju ta’ informazzjoni mal-Kummissjoni, l-AETS u l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri l-oħrajn.
L-Istati Membri għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni, lill-AETS u lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri l-oħrajn dwar dawn il-ħatriet.
Artikolu 33
Setgħat ta’ awtoritajiet kompetenti
1. Sabiex iwettqu d-dmirijiet tagħhom skont dan ir-Regolament, l-awtoritajiet kompetenti għandu jkollhom is-setgħat kollha superviżorji u investigatorji li jkunu meħtieġa għall-eżerċizzju tal-funzjonijiet tagħhom. Għandhom jeżerċitaw is-setgħat tagħhom fi kwalunkwe mod segwenti:
(a)
direttament;
(b)
f’kollaborazzjoni ma’ awtoritajiet oħra; jew
(c)
billi jirrikoru għand l-awtoritajiet ġudizzjarji kompetenti.
2. Sabiex iwettqu d-dmirijiet tagħhom skont dan ir-Regolament, l-awtoritajiet kompetenti għandu jkollhom, f’ konformita’ mal-liġi nazzjonali, is-setgħat li ġejjin:
(a)
li jiksbu aċċess għal kwalunkwe dokument fi kwalunkwe forma u li jirċievu kopja tiegħu;
(b)
li jitolbu informazzjoni minn kwalunkwe persuna fiżika jew ġuridika u jekk ikun meħtieġ isejħu u jinterrogaw persuna fiżika jew ġuridika bil-ħsieb li jiksbu informazzjoni;
(c)
li jwettqu spezzjonijiet fuq il-post imħabbra jew għal għarrieda;
(d)
li jirrikjedu rekords telefoniċi eżistenti u tat-traffiku tad-dejta eżistenti;
(e)
li jirrikjedu l-waqfien ta’ kwalunkwe prattika li tmur kontra dan ir-Regolament;
(f)
li jitolbu l-iffriżar u/jew is-sekwestru tal-assi.
3. L-awtoritajiet kompetenti għandu jkollhom, mingħajr preġudizzju għall-punti(a) u (b) tal-paragrafu 2, is-setgħa f’każijiet individwali sabiex jirrikjedu li persuna fiżika jew ġuridika li tidħol għal tranżazzjoni ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu tipprovdi:
(a)
spjegazzjoni tal-fini tat-tranżazzjoni u jekk hijiex għall-finijiet ta’ ħħeġġjar kontra riskju jew mod ieħor; u
(b)
informazzjoni li tivverifika r-riskju sottostanti fejn it-tranżazzjoni tkun għall-finijiet ta’ ħħeġġjar.
Artikolu 34
Segretezza professjonali
1. L-obbligu tas-segretezza professjonali għandu japplika għall-persuni fiżiċi jew ġuridiċi kollha li jaħdmu jew li ħadmu għall-awtorità kompetenti jew għal kwalunkwe awtorità jew persuna fiżika jew ġuridika oħra li l-awtorità kompetenti tkun iddelegat xi kompiti lilha, inkluż awdituri u esperti li jkunu ngħataw kuntratt mill-awtorità kompetenti. L-informazzjoni kunfidenzjali koperta mis-segretezza professjonali ma għandhiex tiġi ddivulgata lil ebda persuna fiżika jew ġuridika jew awtorità oħra għajr meta din id-divulgazzjoni tkun meħtieġa għal proċedimenti legali.
2. L-informazzjoni kollha skambjata bejn l-awtoritajiet kompetenti skont dan ir-Regolament li tikkonċerna n-negozju jew kundizzjonijiet operattivi u affarijiet oħra ekonomiċi jew personali għandha titqies kunfidenzjali u tkun is-suġġett tar-rekwiżiti tas-segretezza professjonali, ħlief fejn l-awtorità kompetenti jew awtorità jew korp ieħor konċernat jiddikjaraw fil-ħin tal-komunikazzjoni li din l-informazzjoni tista’ tiġi ddivulgata jew din id-divulgazzjoni tkun meħtieġa għal proċedimenti legali.
Artikolu 35
Obbligu ta’ kooperazzjoni
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jikkooperaw kull meta jkun meħtieġ jew meta jkun vantaġġjuż għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament. B’mod partikolari, l-awtoritajiet kompetenti għandhom, mingħajr dewmien bla bżonn, jipprovdu lil xulxin b’informazzjoni li tkun rilevanti għall-finijiet li jaqdu dmirijiethom skont dan ir-Regolament.
Artikolu 36
Kooperazzjoni mal-AETS
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jikkooperaw mal-AETS għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament bi qbil mar-Regolament (UE) Nru 1095/2010.
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jipprovdu, mingħajr dewmien, lill-AETS bl-informazzjoni kollha neċessarja biex tkun tista’ twettaq dmirijietha b’konformità mar-Regolament (UE) Nru 1095/2010.
Artikolu 37
Kooperazzjoni fil-każ ta’ talba għal ispezzjonijiet fuq il-post jew investigazzjonijiet
1. L-awtorità kompetenti ta’ Stat Membru wieħed tista’ titlob l-għajnuna mingħand l-awtorità kompetenti ta’ Stat Membru ieħor fir-rigward tal-ispezzjonijiet fuq il-post jew l-investigazzjonijiet.
L-awtorità kompetenti li tagħmel ir-rikjesta għandha tinforma lill-AETS b’kull talba msemmija fl-ewwel subparagrafu. Fil-każ ta’ investigazzjoni jew ispezzjoni b’effett transfruntier, l-AETS tista’, u jekk tintalab, għandha, tikkoordina l-investigazzjoni jew l-ispezzjoni.
2. Meta awtorità kompetenti tirċievi talba mingħand awtorità kompetenti ta’ Stat Membru ieħor biex twettaq ispezzjoni fuq il-post jew investigazzjoni, tista’:
(a)
twettaq l-ispezzjoni fuq il-post jew l-investigazzjoni hija stess;
(b)
tippermetti lill-awtorità kompetenti li tkun issottomettiet it-talba biex tipparteċipa fl-ispezzjoni fuq il-post jew l-investigazzjoni;
(c)
tippermetti lill-awtorità kompetenti li tkun issottomettiet it-talba biex twettaq l-ispezzjoni fuq il-post jew l-investigazzjoni hija stess;
(d)
taħtar awdituri jew esperti biex iwettqu l-ispezzjoni fuq il-post jew l-investigazzjoni;
(e)
taqsam kompiti speċifiċi dwar attivitajiet superviżorji ma’ awtoritajiet kompetenti oħrajn.
3. L-AETS tista’ titlob lill-awtoritajiet kompetenti jwettqu kompiti investigatorji speċifiċi u ispezzjonijiet fuq il-post fejn informazzjoni hija raġonevolment meħtieġa mill-AETS biex tkun tista’ teżerċita setgħa mogħtija lilha espressament minn dan ir-Regolament.
Artikolu 38
Kooperazzjoni ma’ pajjiżi terzi
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom, fejn possibbli, jikkonkludu arranġamenti ta’ kooperazzjoni ma’ awtoritajiet superviżorji ta’ pajjiżi terzi dwar l-iskambju ta’ informazzjoni mal-awtoritajiet superviżorji f’pajjiżi terzi, l-infurzar ta’ obbligi li jirriżultaw skont dan ir-Regolament f’pajjiżi terzi u t-teħid ta’ miżuri simili fil-pajjiżi terzi mill-awtoritajiet superviżorji tagħhom sabiex tikkumplimenta miżuri meħuda skont il-Kapitolu V. Dawn l-arranġamenti ta’ kooperazzjoni għandhom jiżguraw skambju effiċjenti ta’ informazzjoni li jippermetti lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri jeżerċitaw dmirijiethom skont dan ir-Regolament.
Awtorità kompetenti għandha tinforma lill-AETS u lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri l-oħra meta tipproponi li tidħol f’dan il-ftehim.
2. L-arranġament ta’ kooperazzjoni għandu jkun fih dispożizzjonijiet dwar l-iskambju ta’ dejta u l-informazzjoni meħtieġa għall-awtorità kompetenti rilevanti sabiex ikun hemm konformità mal-obbligu stabbilit fl-Artikolu 16(2).
3. L-AETS għandha tikkoordina l-iżvilupp ta’ arranġamenti ta’ kooperazzjoni bejn l-awtoritajiet kompetenti u l-awtoritajiet superviżorji rilevanti ta’ pajjiżi terzi. Għal dak il-għan, l-AETS għandha tħejji mudell ta’ dokumenti għal arranġamenti ta’ kooperazzjoni li jista’ jintuża mill-awtoritajiet kompetenti.
L-AETS għandha tikkoordina wkoll l-iskambju bejn l-awtoritajiet kompetenti ta’ informazzjoni miksuba minn awtoritajiet superviżorji ta’ pajjiżi terzi li jista’ jkun rilevanti għat-teħid ta’ miżuri skont il-Kapitolu V.
4. L-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri għandhom jikkonkludu arranġamenti ta’ kooperazzjoni dwar l-iskambju ta’ informazzjoni mal-awtoritajiet superviżorji f’pajjiżi terzi biss meta l-informazzjoni ddivulgata tiġi suġġetta għal garanziji ta’ segretezza professjonali li jkunu għall-inqas ekwivalenti għal dawk stabbiliti fl-Artikolu 34. Dan l-iskambju ta’ informazzjoni għandu jkun intenzjonat biss għat-twettiq tal-kompiti ta’ dawk l-awtoritajiet kompetenti.
Artikolu 39
Trasferiment u żamma ta’ dejta personali
Fir-rigward tat-trasferiment tad-dejta personali bejn Stati Membri jew bejn Stati Membri u pajjiż terz, l-Istati Membri għandhom japplikaw id-Direttiva 95/46/KE. Fir-rigward tat-trasferiment tad-dejta personali mill-AETS lill-Istati Membri jew pajjiż terz, l-AETS għandha tikkonforma mar-Regolament (KE) Nru 45/2001.
Id-dejta personali msemmija fl-ewwel paragrafu għandha tinżamm sa massimu ta’ ħames snin.
Artikolu 40
Divulgazzjoni tal-informazzjoni lill-pajjiżi terzi
Awtorità kompetenti tista’ tittrasferixxi lill-awtorità superviżorja ta’ pajjiż terz dejta u l-analiżi ta’ dejta fejn l-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 25 jew 26 tad-Direttiva 95/46/KE jkunu sodisfatti iżda tali trasferiment għandu jsir fuq il-bażi ta’ każ b’każ biss. L-awtorità kompetenti għandha tkun sodisfatta li t-trasferiment ikun meħtieġ għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament. Kwalunkwe trasferiment bħal dan għandu jsir bil-ftehim li l-pajjiż terz ma għandux jittrasferixxi d-dejta lill-awtorità superviżorja ta’ pajjiż terz ieħor mingħajr l-awtorizzazzjoni espressa bil-miktub tal-awtorità kompetenti.
Awtorità kompetenti għandha tiddivulga l-informazzjoni kunfidenzjali skont l-Artikolu 34 li rċeviet mingħand awtorità kompetenti ta’ Stat Membru ieħor lil awtorità superviżorja ta’ pajjiż terz meta l-awtorità kompetenti tkun kisbet il-ftehim espliċitu tal-awtorità kompetenti li tkun trażmettiet l-informazzjoni u, fejn applikabbli, l-informazzjoni tkun iddivulgata biss għall-finijiet li għalihom dik l-awtorità kompetenti tkun tat il-kunsens tagħha.
Artikolu 41
Penali
L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu regoli dwar penali u miżuri amministrattivi, applikabbli għall-ksur ta’ dan ir-Regolament u għandhom jieħdu l-miżuri kollha meħtieġa biex jiżguraw li jiġu implimentati. Dawk il-penali u miżuri amministrattivi għandhom ikunu effettivi, proporzjonati u dissważivi.
B’konformità mar-Regolament (UE) Nru 1095/2010, l-AETS għandha tadotta linji gwida biex tiżgura li jittieħed approċċ konsistenti rigward il-penali u miżuri amministrattivi li għandhom jiġu stabbiliti mill-Istati Membri.
L-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni u lill-AETS bid-dispożizzjonijiet imsemmija fl-ewwel u t-tieni subparagrafi sal-1 ta’ Lulju 2012 u għandhom jinnotifikawhom mingħajr dewmien bi kwalunkwe emenda sussegwenti li taffettwa dawk id-dispożizzjonijiet.
L-AETS għandha tippubblika fuq il-websajt tagħha u taġġorna regolarment lista penali jew miżuri amministrattivi applikabbli f’kull Stat Membru.
L-Istati Membri għandhom jipprovdu lill-AETS kull sena b’informazzjoni aggregata rigward il-penali jew miżuri amministrattivi imposti. Jekk awtorità kompetenti tiddivulga lill-pubbliku l-fatt li penali jew miżura amministrattiva tkun ġiet imposta, hija għandha, kontemporanjamanet, tinnotifika lill-AETS dwar dan.
KAPITOLU VII
ATTI DELEGATI
Artikolu 42
Eżerċizzju tad-delega
1. Is-setgħa għall-adozzjoni ta’ atti delegati tingħata lill-Kummissjoni suġġett għall-kundizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa għall-adozzjoni ta’ atti delegati msemmija fl-Artikolu 2(2), l-Artikolu 3(7), l-Artikolu 4(2), l-Artikolu 5(4), l-Artikolu 6(4), l-Artikolu 7(3), l-Artikolu 17(2), l-Artikolu 23(5), u l-Artikolu 30 għandha tingħata lill-Kummissjoni għal perijodu ta’ żmien indeterminat.
3. Id-delega tas-setgħa msemmija fl-Artikol 2(2), l-Artikolu 3(7), l-Artikolu 4(2), l-Artikolu 5(4), l-Artikolu 6(4), l-Artikolu 7(3), l-Artikolu 17(2), l-Artikolu 23(5), u l-Artikolu 30 tista’ tiġi revokata fi kwalunkwe żmien mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni ta’ revoka għandha ttemm id-delega tas-setgħa speċifikata f’dik id-deċiżjoni. Id-deċiżjoni ta’ revoka għandha tidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data oħra speċifikata fiha. Ma għandhiex taffettwa l-validità tal-atti delegati li jkunu diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att delegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att delegat adottat skont l-Artikolu 2(2), l-Artikolu 3(7), l-Artikolu 4(2), l-Artikolu 5(4), l-Artikolu 6(4), l-Artikolu 7(3), l-Artikolu 17(2), l-Artikolu 23(5), u l-Artikolu 30 għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tkun tqajmet l-ebda oġġezzjoni la mill-Parlament Ewropew u lanqas mill-Kunsill fi żmien perijodu ta’ tliet xhur min-notifika ta’ dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel l-iskadenza ta’ dak il-perijodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn li huma infurmaw lill-Kummissjoni li mhumiex se joġġezzjonaw. Dak il-perijodu għandu jiġi estiż bi tliet xhur fuq l-inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 43
Skadenza għall-adozzjoni ta’ atti delegati
Il-Kummissjoni għandha tadotta l-atti delegati skont l-Artikolu 2(2), l-Artikolu 3(7), l-Artikolu 4(2), l-Artikolu 5(4), l-Artikolu 6(4), l-Artikolu 7(3), l-Artikolu 17(2), l-Artikolu 23(5), u l-Artikolu 30 sal-31 ta’ Marzu 2012.
Fuq inizjattiva tal-Kummissjoni, dan il-perijodu jista’ jiġi estiż b’sitt xhur.
KAPITOLU VIII
ATTI TA’ IMPLIMENTAZZJONI
Artikolu 44
Proċedura ta’ kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun assistita mill-Kumitat Ewropew tat-Titoli stabbilit bid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2001/528/KE (16). Dak il-kumitat għandu jkun kumitat fis-sens tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
KAPITOLU IX
DISPOŻIZZJONIJIET TRANŻITORJI U FINALI
Artikolu 45
Eżami u rapport
Sat-30 ta’ Ġunju 2013, il-Kummissjoni għandha, fid-dawl ta’ diskussjonijiet mal-awtoritajiet kompetenti u l-AETS, tirrapporta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar:
(a)
l-adegwatezza tan-notifika u tad-divulgazzjoni provvduti skont l-Artikoli 5, 6, 7 u 8;
(b)
l-impatt tar-rekwiżiti individwali tad-divulgar skont l-Artikolu 6, partikolarment fir-rigward tal-effiċjenza u l-volatilità tas-swieq finanzjarji;
(c)
l-adegwatezza tar-rappurtar dirett u ċentralizzat lill-AETS;
(d)
l-operazzjoni tar-restrizzjonijiet u r-rekwiżiti fil-Kapitolu II u III;
(e)
l-adegwatezza tar-restrizzjonijiet fuq swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu sovranskoperti u l-adegwatezza ta’ kwalunkwe restrizzjoni jew kundizzjoni oħra fuq il-bejgħ bin-nieqes jew is-swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu.
Artikolu 46
Dispożizzjonijiet tranżitorji
1. Miżuri eżistenti li jaqgħu fl-ambitu ta’ dan ir-Regolament, fis-seħħ qabel il-15 ta’ Settembru 2010, jistgħu jibqgħu applikabbli sal-1 ta’ Lulju 2013 sakemm dawn ikunu nnotifikati lill-Kummissjoni sal-24 ta’ April 2012.
2. Tranżazzjonijiet dwar swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu sovran li jirriżultaw f’pożizzjoni skoperta fi swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovran li jkun ġie konkluż qabel il-25 ta’ Marzu 2012 jew waqt sospensjoni tar-restrizzjonijiet fuq swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu sovran skoperti b’konformità mal-Artikolu 14(2) jistgħu jinżammu sad-data ta’ maturità tal-kuntratt dwar swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu sovran.
Artikolu 47
Persunal u riżorsi tal-AETS
Sal-31 ta’ Diċembru 2012, l-AETS għandha tivvaluta l-ħtiġijiet ta’ persunal u riżorsi li jirriżultaw mill-mument meta tassumi s-setgħat u d-dmirijiet tagħha taħt dan ir-Regolament u għandha tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill u lill-Kummissjoni.
Artikolu 48
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Għandu japplika mill-1 ta’ Novembru 2012.
Madankollu, l-Artikolu 2(2), l-Artikolu 3(7), l-Artikolu 4(2), l-Artikolu 7(3), l-Artikolu 9(5), l-Artikolu 11(3) u (4), l-Artikolu 12(2), l-Artikolu 13(4) u (5), l-Artikolu 16(3) u (4), l-Artikolu 17(2), l-Artikolu 23 (5), (7) u (8), u l-Artikoli 30, 42, 43 u 44 għandhom japplikaw mill-25 ta’ Marzu 2012.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, l-14 ta’ Marzu 2012.