РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 20 април 2011 година
относно мерките, приведени в действие от Дания C 2/03 за TV2/Danmark
(нотифицирано под номер C(2011) 2612)
(само текстът на датски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/839/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (1), и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби (2) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
С писмо от 5 април 2000 г. Комисията получи жалба от датското търговско телевизионно дружество SBS Broadcasting SA/TVDanmark (наричано по-долу „SBS/TVDanmark“) относно държавното финансиране на датския обществен телевизионен оператор TV2/Danmark (наричан по-долу „TV2“ (3)). На 2 май 2000 г. се състоя среща с жалбоподателя. С писма от 28 февруари 2001 г., 3 май 2001 г. и 11 декември 2001 г. жалбоподателят внесе допълнителна информация.
(2)
С писмо от 5 юни 2002 г. Комисията поиска информация от датските органи, които отговориха с писмо от 10 юли 2002 г. На 25 октомври 2002 г. и на 19 ноември 2002 г. бяха проведени две срещи в датските органи. Допълнителна информация беше получена с писма от 19 ноември 2002 г. и 3 декември 2002 г.
(3)
С писмо от 24 януари 2003 г. (4) Комисията информира Дания, че е решила да започне процедурата, посочена в член 108, параграф 2 од Договора за функционирането на Европейския съюз във връзка с държавното финансиране на датския обществен телевизионен оператор TV2.
(4)
Решението на Комисията за започване на процедура е публикувано в Официален вестник на Европейските общности от 14 март 2003 г. (5). Комисията покани заинтересованите страни да представят своите мнения относно мерките.
(5)
С писмо от 24 март 2003 г. Комисията получи коментари от датските органи. Комисията получи и менения от няколко заинтересовани страни. TVDanmark предостави мнение с писмо от 14 април 2003 г. Асоциацията на търговските телевизии в Европа (ACT) изпрати мнение в писмо от 14 април 2003 г. Търговските телевизионни станции Antena 3 TV и Gestevisión Telecinco предоставиха мнения на 16 април 2003 г. Търговската станция TV3 предостави мнение в писмо от 14 април 2003 г. Комисията препрати тези мнения на Дания, която отговори с писмо от 12 септември 2003 г.
(6)
Комисията получи допълнителна информация от жалбоподателя с писма от 15 декември 2003 г. и 6 януари 2004 г. На 17 декември 2003 г. беше проведена среща между жалбоподателя и службите на Комисията с цел да бъде изяснена информацията, предоставена в писмо от жалбоподателя от 15 декември 2003 г. Комисията препрати информацията на датското правителство, която отговори с писмо от 15 март 2004 г. На 9 февруари 2004 г. се състоя среща между датските органи и службите на Комисията.
(7)
На 19 май 2004 г. Комисията прие решение относно публичното финансиране, предоставено на TV2 между 1995 г. и 2002 г., под формата на ресурси от лицензионни такси и други мерки (6). Решението постановява, че помощта е несъвместима с общия пазар с изключение на 628,2 милиона DKK (около 84,3 милиона EUR), които трябва да бъдат възстановени заедно с лихва („решението за възстановяване“).
(8)
Впоследствие TV2 и датските органи, както и частните радио- и телевизионни оператори Viasat и SBS/TVDanmark, предявиха съдебни искове в Съда на Европейските общности срещу решението за възстановяване на Комисията.
(9)
Датските органи приведоха в действие решението за възстановяване на Комисията. Всъщност TV2 върна 1 050 милиона DKK (7).
(10)
Възстановяването на тази сума доведе до финансова криза в TV2. Впоследствие през 2004 г. Дания нотифицира за предприета рекапитализация на TV2.
(11)
С решение от 6 октомври 2004 г. (8) Комисията одобри решението на датското правителство за рекапитализация на TV2 чрез увеличение на капитала му с 440 милиона DKK и преобразуване на държавен заем от 394 милиона DKK в капитал („мерки за рекапитализация“). Както SBS, така и Viasat предявяват съдебни искове срещу това решение.
(12)
На 22 октомври 2008 г. (9), като потвърди обхвата на мисията за обществена услуга на TV2, Първоинстанционният съд (понастоящем Общият съд) отмени решението за възстановяване на Комисията („решението на Съда“). Няма депозирана жалба срещу решението.
(13)
Вследствие от решението на Съда Комисията трябва да приеме ново решение, тъй като е трябвало да открие повторно официална процедура по разследване за периода 1995-2002 г.
(14)
Освен това Съдът издаде определение (10) („определението“) по делото за рекапитализация, в което се казва, че липсва основание за постановяване на съдебно решение по същество. В съображение 35 от мотивите Съдът установи съществуването на тясна връзка между решението за възстановяване и решението за рекапитализация. Съдът постанови, че отмяната на решението за възстановяване лишава решението за рекапитализация от съдържание и смисъл. Той посочи, че: „… въпреки че конкретните обстоятелства по настоящото дело дадоха повод на Комисията да приеме две решения, тези две решения представляват две страни на един и същ правен въпрос, свързан с класификацията като държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО и съответно с определянето на съвместимостта с общия пазар на преведените в действие мерки от Кралство Дания в полза на TV2 и впоследствие на TV2 A/S“ (11). По тази причина отмяната на решението за възстановяване наложи „ново разглеждане на всички мерки, приведени в действие от Кралство Дания за TV2“. Определението не е обжалвано.
(15)
В съответствие с определението на Съда, в своята оценка в настоящото решение Комисията трябва да вземе под внимание мерките, приведени в действие от датските органи през 2004 г. в резултат от възстановяването, постановено от отмененото решения за възстановяване.
(16)
От съображения 13, 14 и 15 следва, че настоящото решение засяга само мерките, предприети от държавата в полза на TV2 за периода 1995-2000 г., но съгласно определението на Съда в оценката си в настоящото решение Комисията ще трябва също така да вземе предвид и мерките за рекапитализация, предприети през 2004 г. в резултат от възстановяването, постановено с отмененото решение за възстановяване.
(17)
С писмо от 20 март 2009 г. Комисията покани датските органи да предоставят своя анализ на последствията от решението на Съда по случая.
(18)
След като поискаха няколко удължавания на срока, датските органи изпратиха своя коментар на 26 юни 2009 г. Като приложение към писмото си те предоставиха и мнението на TV2.
(19)
Проведени бяха редица срещи с датските органи и/или TV2, inter alia на 25 август 2009 г., 7 февруари 2011 г. и 4 март 2011 г.
(20)
Комисията изпрати допълнителни искания за информация, inter alia на 22 септември 2010 г., 28 октомври 2010 г., 19 ноември 2010 г., 14 януари 2011 г., на които датските органи отговориха на 17 ноември 2010 г., 30 ноември 2010 г., 3 февруари 2011 г., 24 февруари 2011 г. и 7 март 2011 г. През март и април 2011 г. датските органи предоставиха още информация.
(21)
Комисията получи и мнения от трети страни, по-специално от SBS/TVDanmark на 7 февруари 2011 г.
(22)
На 4 август 2008 г. Комисията прие решение да не повдига възражения срещу помощта за оздравяване, предназначена за TV2 под формата на заем от 1 000 милиона DKK (12). Срещу решението е внесена жалба от MTG/Viasat, конкурент на TV2. Общият съд реши да спре производството до решението на Комисията по делото за преструктуриране (13).
(23)
На 4 февруари 2009 г. Дания представи на Комисията в съответствие с член 108, параграф 3 от ДФЕС план за преструктуриране във връзка TV2 Danmark A/S (наричан по-нататък „дело по преструктуриране“). С писмо от 2 юли 2009 г. Комисията информира Дания, че е открила процедура във връзка с делото за помощ за преструктуриране (14).
(24)
Разследването на Комисията по делото за преструктурирането се проведе паралелно с нейната оценка по настоящото дело и решението ѝ по делото за преструктуриране ще бъде прието успоредно и едновременно с настоящото решение.
II. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ
II.1. НАЦИОНАЛЕН КОНТЕКСТ
II.1.1. ДАТСКИЯТ ПАЗАР НА РАДИО- И ТЕЛЕВИЗИОННО РАЗПРОСТРАНЕНИЕ ПРЕЗ ПЕРИОДА 1995-2002 Г.
(25)
През периода 1995-2002 г. в Дания действат двама обществени радио- и телевизионни оператори, а именно Danmarks Radio („DR“) и TV2. DR е почти изцяло финансиран чрез лицензионната такса. TV2 е финансиран частично чрез лицензионната такса, но също така и чрез приходи от реклама.
(26)
TV2 е създаден през 1986 г. (15) като независима автономна институция, финансирана с държавни заеми. Дружеството започва национално радио- и телевизионно разпространение на 1 октомври 1988 г. Излъчва чрез наземния канал TV2, а през 2000 г. започва и излъчване чрез сателитния канал TV2 Zulu. В края на 2002 г. от обществен канал TV2 Zulu става търговски платен телевизионен канал. В допълнение правителството одобрява осем станции като регионални станции на TV2. TV2 трябва да пренася сигнала от регионалните станции на TV2 върху своя национален наземен канал.
(27)
Между 1995 г. и 2002 г. освен обществените оператори на датския национален телевизионен пазар са активни и двама търговски оператори - TVDanmark и TV3/3+. Търговските оператори се конкурират с TV2 на националния телевизионен рекламен пазар. TVDanmark е част от SBS Broadcasting S.A. и излъчва два канала в Дания. От 1997 г. излъчва канал TVDanmark2 чрез мрежа от 10 местни търговски телевизионни станции, а от 2000 г. излъчва и лицензирания в Обединеното кралство сателитен канал, TVDanmark1. През 1992 г. започва излъчването на сателитните канали TV3 и 3+. Те са част от Modern Times Group (MTG).
II.1.2. ЗАКОНОВИ ИЗИСКВАНИЯ ПРЕЗ ПЕРИОДА 1995-2002 Г.
(28)
Законовите разпоредби, управляващи обществената услуга в периода на разследването от 1995 г. до 2002 г., са предвидени в последователни версии на Закона за радио- телевизионна дейност (наричан по-долу „Закон за радиото и телевизията“) (16).
(29)
Мисията на TV2 е да осигурява и разпространява национални и регионални телевизионни програми. Разпространението може да се осъществява чрез радиооборудване, включително сателитни или кабелни системи. Министърът на културата издава правилника относно задълженията на TV2.
(30)
TV2 има задължение, свързано с обществена услуга. Съгласно Закона на радиото и телевизията (1994 г. - версията, валидна през въпросния период) (17), TV2 е независима институция, чийто предмет на дейност е осигуряване и разпространение на национални и регионални телевизионни програми чрез независими програмни дейности. Обхватът на предоставяните програми трябва да е насочен най-вече към качество, многостранност и разнообразие. При планирането на програми за регионалните станции на TV2 трябва да бъде даден приоритет на регионалното значение.
(31)
Както се посочва в Решението на Съда (18), точното определение на мисията за обществена услуга на TV2 е претърпяло промени във времето, но всички определения в различните етапи от разследвания период изискват „качество, многостранност и разнообразие“, които са основните качествени изисквания към възложената на TV2 дейност за обществената услуга.
(32)
По-подробно определение на мисията за обществена услуга може да бъде намерено в устава на TV2. Например в устава са посочени задълженията за излъчване на TV2 що се отнася до изкуството и културата, датското филмово производство, програми за деца, младежи и етнически малцинства. TV2 е длъжен също така да излъчва предупреждения към населението при бедствия и аварии.
(33)
Дейностите на TV2, свързани с предлагането на обществена услуга, се финансират чрез неговия дял от телевизионните лицензионни такси, чрез приходи от реклама и чрез други приходи. Съгласно условията на Закона за радиото и телевизията в сила от 1994 г. (19) цялостната дейност на TV2 се финансира с ресурси, прехвърлени от Фонд TV2 в съответсвие с рамковите бюджети, определени от Министъра на културата, с приходи от продажба на програми и чрез други вноски, субсидии и т.н. Трябва да се отбележи, че за 1995 г. и 1996 г. TV2 е получил своя дял от лицензионните такси и прихода от реклама от специален фонд (Фонд TV2) (20).
(34)
Разпоредбите за излъчване от търговските телевизионни станции извън пределите на една зона са предвидени в глава 5 от Закона за радиото и телевизията. Глава 6 разглежда местните радио- и телевизионни услуги. Основното изискване е получаването на лиценз за излъчване. Програмните изисквания за притежателите на лиценз са предвидени в Изпълнителна заповед № 874 относно европейското съдържание и Изпълнителна заповед № 1349 относно местните радио и телевизия (21). Съгласно тези определения станциите в мрежа, които получават лиценз за местно телевизионно излъчване, трябва да предават местни програми поне един час на ден и да произвеждат значителен дял от своята програма на датски или за датска аудитория. Тъй като TV3, 3 + и първи канал на TVDanmark са излъчвани с британски лиценз, тези правила са приложими само за TVDanmark2.
II.1.3. ТЪРГОВСКИ ДЕЙНОСТИ НА TV2
(35)
Между 1995 г. и 2002 г. TV2 участва в редица търговски дейности, като за тази цел от 1 януари 1997 г. му е предоставено отделно правно основание (22), позволяващо му, освен другото, да използва техническото си оборудване, да учредява нови дружества или да прави капиталови инвестиции в съществуващи дружества. Между 1995 г. и 2002 г. тези дейности включват реклама, продажба на програми, отдаване на антенни мачти, търговия, интернет дейности, препродажба на права за излъчване на спортни събития и др.
(36)
От януари 2001 г. TV2 е длъжен да води отделна счетоводна отчетност за предоставяните от него обществени услуги и за „всички други дейности“, които надхвърлят 5 % от оборота и 3 милиона DKK годишно. Въведено е задължение за осчетоводяване на всички разходи, за ценообразуване на необществените услуги/продукти по пазарна стойност, а прехвърлянето на капитал между предприятията, предоставящи обществена услуга, и останалите следва да се извършва в съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика и не може да включва ресурси от лицензионни такси (23).
II.2. МЕРКИТЕ
(37)
Между 1995 г. и 2002 г. TV2 получава приходи от лицензионни такси.
(38)
Министърът на културата определя размера на лицензионната такса, дължима от собствениците на радио- и телевизионни приемници за една или повече години наведнъж (24). Телевизионната лицензионна такса се събира от DR, а след това приходите се разпределят между DR и TV2, според решението на Министъра на културата съгласно медийно споразумение с датския парламент.
(39)
Министърът на културата определя правилата за това кога влиза в сила и кога се прекратява задължението за плащане на лицензионни такси, какви са сроковете за плащане и принудително събиране, за таксите за напомняне и др. Върху закъснелите плащания се начислява лихва според закона за лихвите. Събирането на неплатените такси и начисления може да бъде изпълнявано от Hypotekenbank (датска ипотечна банка). Неплатените суми могат например да бъдат удържани от заплатата на съответното лице в съответсвие с правилата за събиране на данъци от физическите лица, съгласно Закона за удържане на данъка при източника.
(40)
До 1997 г. TV2 получава своето финансиране (приходи от реклама и лицензионни такси) чрез Фонд TV2. От 1997 г. TV2 получава своя дял от приходите от лицензионни такси директно от DR.
(41)
През 1995 г. и 1996 г. TV2 получава приходи от реклама от Фонд TV2 (25).
(42)
TV2 получава и 58 милиона DKK от Фонд „Радио“ за нараснала ангажираност в датското филмопроизводство.
(43)
Освен това, когато през 1997 г. Фонд TV2 е закрит, TV2 получава 167 милиона DKK от Фонда за инвестиции в цифровизация на системите си за продукция и 50 милиона DKK за покриване на оперативни разходи.
(44)
TV2 е освободен от плащане на корпоративен данък съгласно Търговския закон. През януари 2001 г. датската държава въвежда механизъм за неутрализиране на ефекта от освобождаването от данъчно облагане на търговските дейности на TV2. TV2 трябва да прехвърли 30 % от годишния излишък от дейностите, които не са свързани с обществената услуга, към дейностите, свързани с предлагането им. Този процент отговаря на стандартния размер на корпоративния данък, който Дания въвежда през 2000 г.
(45)
Държавните заеми финансират първоначалните разходи и оперативния дефицит на TV2 през периода на започване на дейността му. Съгласно първоначалните споразумения за заем TV2 трябва да заплати лихва върху главницата и да погаси изцяло заемите. Въпреки това през целия разследван период TV2 е освободен от плащане на лихви и се ползва от мораториум върху погасяването на заемите. Предимството в резултат от безлихвените и освободени от погасяване първоначален заем и оперативни заеми за разследвания период е 341,8 милиона DKK.
(46)
До края на 1996 г. правителството издава гаранции за заемите от Фонд TV2 с цел финансиране на работата на TV2. При закриването на Фонда размерът на гарантираните заеми е прехвърлен на TV2. Предимството за TV2 в резултат от тази гаранция е 9,8 милиона DKK.
(47)
През разследвания период Дания има достъп до три национални наземни честоти, които са запазени за обществените радио- и телевизионни оператори. Една честота е запазена за TV2, втора за DR и трета за цифрова телевизия.
(48)
TV2 плаща такса за използването на запазената национална честота за излъчване на Националната агенция за информационни технологии и телекомуникации, държавен орган към Министерството на изследванията, технологиите и развитието (26). Размерът на таксата е предвиден в датския финансов закон. През разследвания период TV2 заплаща между 2 и 4 милиона DKK годишно такси за ефирна честота.
(49)
Дания има и честоти само за регионално покритие. През 1997 г. правителството въвежда възможността за свързване на регионалните честоти за постигане на по-голямо покритие (създаване на мрежи). Между 1998 г. и 2001 г. местни търговски телевизионни станции, лицензирани за излъчване в мрежова конфигурация, трябва да заплащат годишна такса на държавата (27). Регионалните услуги на TV2 не са обвързани с плащане на таксата, тъй като тези услуги се излъчват в „блокове“ от националната честота на TV2. Търговската телевизионна станция TVDanmark е единственият оператор, заплатил тази такса за втория си канал. Общият размер на таксите, които операторът заплаща, възлиза на 85,0 милиона DKK.
(50)
Собствениците на колективни антенни инсталации имат задължение да препредават програмите от обществената услуга на TV2 чрез своите инсталации (задължителен пренос).
III. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И НА ДАНИЯ
(51)
Първоначално след решението си за откриване на официална процедура по разследване Комисията получи различни мнения от заинтересованите страни. Основните точки са обобщени по-долу.
(52)
TVDanmark счита, че предоставянето от страна на държавата на предавателна честота с национално покритие представлява държавна помощ, тъй като държавата се отказва от приход върху този оскъден актив. В най-добрия случай конкурентите има едва 77 % покритие. TVDanmark твърди, че тъй като таксата за участие в мрежа, наложена само върху TVDanmark2 и не върху местните станции на TV2, въпреки че икономически и търговски операторите са в едно и също положение, тя представлява държавна помощ за местните станции на TV2. Според ACT, Antena 3 TV и Telecinco, принципът на ЕО за неутралитет по отношение на средствата за ретранслиране изисква налагането на такса за всякакъв вид мрежа.
(53)
По отношение на освобождаването от корпоративен данък ACT, Antena 3 TV и Telecinco коментират, че задължението на TV2 да прехвърля 30 % от печалбата от търговски си дейности в обществените си дейности не може да се счита за равностойно на плащането на корпоративен данък на държавата, тъй като нарушава конкуренцията на пазара на радио- и телевизионно разпространение.
(54)
Няколко трети страни поддържат мнението, че определението за мисията за обществената услуга на TV2 не е законосъобразно. Те оспорват изпълнението на условията, свързани с преноса на задачи, и условията за пропорционалност. По-специално, TVDanmark твърди, че при изчисляване на свръхкомпенсацията Комисията трябва да вземе предвид ползата за TV2 от освобождаването му от корпоративен данък, неговите безлихвени и безвъзмездни първоначални заеми, държавната гаранция за оперативни заеми и свободното използване на честота на предаване. TVDanmark твърди, че като цяло пазарните колебания в прихода от телевизионна реклама са ограничени и не оправдават натрупването на капитал от страна на TV2.
(55)
Що се отнася до рекламния пазар, TVDanmark твърди, че ценовите практики на TV2 не са позволили на търговските оператори да възстановят обособените си разходи. TVDanmark е трябвало да остойности своите TRP с около 30-40 % под тези на TV2, за да има място на пазара (TRP и GRP на TV2 са по-ценни, защото покритието им е по-добро) (28). Благодарение на уникалната позиция на TV2 по отношение на покритие и програмен бюджет, даден рекламодател винаги би разпределил част от своя бюджет в TV2, така че с определен бюджет да получи максимално въздействие по отношение на броя контакти, обхванатата целева аудитория и/или честота. TVDanmark представи цифри, илюстриращи, че неговата дейност е понесла загуби между 1997 г. и 2002 г., твърдейки, че нелоялната конкуренция на TV2 е възпрепятствала TVDanmark от генериране на достатъчно приходи. TVDanmark предостави и анализ на ценообразуването за телевизионна реклама на датския пазар, изготвен от Copenhagen Economics. Анализът сравнява средни и пределни цени на пазара и заключава, че е имало конкуренция само за остатъчното търсене и че по тази причина всяко сравнение следва да се базира на пределни цени. Освен това TVDanmark предостави информация, сравняваща рекламните цени на TV2 с тези за други видове медии, както и цени в други страни.
(56)
TV3 твърди, че е трябвало да предостави много високи отстъпки за своите рекламни слотове, за да намери място на пазара, тъй като TV2 е предлагал допълнителни пределни отстъпки върху неусвоения бюджет за телевизионна реклама на рекламодателя, ако този бюджет бъде използван за реклама отново в TV2.
(57)
На второ място, след решението си за откриване на официална процедура по разследване Комисията получи и мнението на датските органи. Основните точки са обобщени по-долу.
(58)
Датските органи са счели, че честотите на излъчване за TV2 не могат да се разглеждат като предимство, тъй като местните телевизионни станции също имат запазени за тях честоти на излъчване. Следователно TV2 не е получил специален режим. TV2 е трябвало, както други станции, да плаща такса за използване на честотата.
(59)
Що се отнася до освобождаването от корпоративен данък датските органи са на мнение, че печалбата от търговски дейности е много ограничена и методът, избран да неутрализира ефекта от освобождаването на TV2 от корпоративен данък върху търговските му дейности означава, че то не е извлякло никаква финансова полза от освобождаването.
(60)
Що се отнася до въпроса за пропорционалността датските органи заявяват, че прехвърлянето на 167 милиона DKK от Фонд TV2 е било предназначено за цифровизация на мрежата за радиоразпръскване. Следователно не може да бъде описано като свободен капитал.
(61)
Датските органи заявиха също така, че излишъкът за периода 1995-2002 г. е довел до приемливо ниво на възвръщаемост по отношение на оборота на TV2. Освен това капиталът е бил необходим като буфер в случай на внезапен спад в прихода от реклами и според закона на TV2 не е било позволено да взема заеми, надхвърлящи 4 % от годишния оборот. В допълнение, според датските органи държавата е действала в съответствие с „принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика“, тъй като собственият капитал на TV2 не е надвишил размера, който един типичен пазарен инвеститор би внесъл. Този капитал не е в противоречие с Договора, при условие че е не е използван за кръстосано субсидиране на търговската дейност на TV2.
(62)
Относно поведението на TV2 на рекламния пазар датските органи посочиха, че TV2 последователно е определял цените си, така че да увеличи максимално приходите. Цените са определяни единствено според предлагането и търсенето. Цените са определяни годишно въз основа на прогнозите на рекламния отдел на TV2 за търговския дял на аудиторията (на възраст 21-50 години), програмната схема, икономическите промени и конкурентното положение на пазара. Нито оперативните разходи на TV2, нито размерът на приходите от лицензионни такси са били фактор в прогнозата. Цените на TV2 са били най-високите на датския пазар, следователно не става въпрос за подбиване на цените, което да доведе до по-голяма нужда от държавно финансиране.
(63)
Датските органи предоставиха доклад за конкуренцията на датския пазар на телевизионната реклама, изготвен от RBB Economics. В доклада е направено заключение, че средните нетни цени на TV2 всъщност са по-високи от цените на неговите конкуренти и че разликите в рекламните ставки на TV2 и TVDanmark се обясняват с разликите в относителната им сила по отношение на програмите и способността за привличане на аудитория.
(64)
На трето място, след решението на Съда Комисията покани датските органи да представят техен анализ на последиците от решението по случая.
(65)
Датските органи изпратиха своя коментар и предоставиха също така и мнението на TV2. Основните точки са обобщени по-долу.
(66)
Относно приходите от реклама за 1995 г. и 1996 г. датските органи и TV2 твърдят, че датската държава не е имала влияние върху техния размер, така че те не трябва да се считат за ресурси на държавата. Датските органи не потвърдиха цифрите, изнесени от Комисията, но обясниха, че при изчисленията на приходите от реклама за 1995 г. и 1996 г. е трябвало да бъде отчетен фактът, че част от средствата от Фонд TV2 са използвани за финансиране на регионалните станции на TV2 и че тази част е можела да бъде финансирана единствено от лицензионните такси. Въпреки това датските органи твърдят, че при всички случаи приходите от реклама трябва да бъдат взети предвид при изчисляването на нетните разходи за възложената мисията за обществена услуга и че представляват приход, генериран от дейности, свързани с предлагането на обществена услуга.
(67)
Датските органи и TV2 се позовават и на решението на Съда като доказателство, че са спазени условията на решението по дело Altmark от 24 юли 2003 г. (29) Те припомнят, че както при дело Bupa (30), обстоятелствата по дело TV2 са налице преди датата на решението по дело Altmark. Те поддържат становището, че когато се прилагат критериите по делото Altmark, характерът и целта на критериите трябва да бъдат спазени, така че да бъдат взети предвид фактите по конкретния случай. Според тях от решението следва, че единственото изискване, което Съдът е наложил на датската държава е, че тя трябва, по същество, да спази условията, постановени в решението по дело Altmark.
(68)
По-конкретно датските органи и TV2 поддържат становището, че процедурата, използвана за определяне на лицензионната такса, е била прозрачна и е отговаряла на изискванията на втория критерий по делото Altmark, поне по същество, и според тях в контекста на решението на Съда това е достатъчно. Те считат, че третият критерий също е спазен доколкото на TV2 е имал правото да задържи приемлива печалба. Що се отнася до четвъртото условие по делото Altmark, те подчертават сериозния контрол, прилаган спрямо TV2, и твърдят, че делото BUPA и решението на Съда подкрепят тяхното твърдение, че в този конкретен случай тестът следва да е по-облекчен или да бъде изпълнен само по същество. Като цитират делото Chronopost (31), те посочват и че на практика не е възможно TV2 да бъде сравнен с едно типично добре управлявано предприятие. В допълнение датските органи потвърдиха своето мнение, че съгласно теста за инвеститор в условията на пазарна икономика компенсацията трябва да бъде одобрена.
(69)
По-нататък датските органи и TV2 твърдят, че държавната помощ трябва да бъде обявена за съвместима. Те обясняват процеса, довел до натрупване на капитал в TV2, и посочват различните причини, поради които този капитал е бил необходим на TV2, за да изпълни задачите си по обществената услуга.
(70)
След решението на Съда някои трети страни също предоставиха мнения. По същество те твърдят, че не трябва да бъде постановено, че са изпълнени условията по делото Altmark, по-специално, защото икономическите доклади, на които се позовава Съдът, са недостатъчни да докажат, че вторият и четвъртият критерии са изпълнени. Те са на мнение и че Комисията трябва да отстоява своето заключение в отмененото решение за възстановяване, т.е. че помощта не е съвместима.
IV. ОЦЕНКА НА МЕРКИТЕ
IV.1. ДЪРЖАВНА ПОМОЩ ПО СМИСЪЛА НА ЧЛЕН 107, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДФЕС
(71)
Член 107, параграф 1 от ДФЕС гласи, че: „Освен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.“
(72)
Комисията трябва да прецени дали описаните по-горе мерки представляват държавна помощ по смисъла член 107, параграф 1 от ДФЕС.
IV.1.1. ДЪРЖАВНИ РЕСУРСИ И ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ОТГОВОРНОСТ
(73)
Комисията трябва да прецени дали въпросните мерките, включват държавни ресурси.
(74)
Що се отнася до лицензионната такса Комисията взема под внимание съображенията на Съда в неговото решение (32). По-конкретно сумата е определена от датските органи; задължението за плащане на лицензионната такса не произтича от договорните взаимоотношения между TV2 и лицето, дължащо плащането, но само поради факта, че притежава телевизионен или радиоприемник; където е необходими, лицензионната такса се събира в съответствие с режима за събиране на данъци от физическите лица; и, накрая, датските органи са тези, които определят дела на TV2 от приходите от лицензионни такси. Съдът заключава, че ресурсите от лицензионни такси са на разположение и под контрола на датските органи и следователно представляват държавни ресурси.
(75)
Що се отнася до приходите от реклама за 1995 г. и 1996 г. в своето решение Съдът посочва, че лицензионната такса и приходите от реклама са различни по характер (33).
(76)
В своето решение Съдът постановява, (34) че Комисията не е посочила достатъчно причини защо приходите от реклама през 1995 г. и 1996 г. трябва да бъдат счетени за държавни ресурси.
(77)
В контекста на решението по дело PreussenElektra (35) Комисията следва да докаже, че приходите от реклама за 1995 г. и 1996 г. могат да бъдат класифицирани като държавни ресурси. За целта тя трябва да прецени дали тези приходи са били под контрола на датската държава.
(78)
В тази връзка, за да реши дали приходите от реклама през 1995 г. и 1996 г.представлява държавни ресурси, Комисията взема под внимание следните фактори.
(79)
През 1995 г. и 1996 г. TV2 получава приходите от реклама от Фонд TV2, който от своя страна получава приходите от реклама от TV2 Reklame A/S.
(80)
TV2 Reklame е отделно отделна държавна структура, независима от TV2. Дружеството е създадено като посредник за продажбата на реклами по TV2 на търговска основа (36). TV2 Reklame е в договорни взаимоотношения със своите клиенти рекламодатели.
(81)
Няма задължение за прехвърляне на приходи от TV2 Reklame към Фонд TV2. Вместо това прехвърлянето е по решение на датската държава (37). Министърът на културата решава каква част от печалбата на TV2 Reklame следва да бъде прехвърлена във Фонд TV2. Решението е взето за една или повече години наведнъж с одобрението на датския парламент (Комисията по финанси). Министърът на културата е можел да реши непрехвърлената печалба да бъде използвана за погасяване на издадената по-рано държавна гаранция за TV2 Reklame или за културни цели.
(82)
На практика през 1995 г. и 1996 г. пълният размер на печалбата на TV2 Reklame е прехвърлен във Фонд TV2.
(83)
Фондът TV2 е създаден с цел осигуряване на доходи на TV2 от ресурсите на лицензионните такси и от приходи от реклама. Фондът TV2 е създаден с цел осигуряване на доходи на TV2 от ресурсите на лицензионните такси и от приходи от реклама. Управляван е от бордът на директорите на TV2.
(84)
Няма задължение за прехвърляне на средства от Фонд TV2 Reklame към TV2 всяка година. По-скоро прехвърлянето на средства към TV2 е по решение на датската държава. Тъй като по закон Фонд TV2 е длъжен да прехвърля средства към TV2 в съответствие с рамковите бюджети, определяни от Министъра на културата (38).
(85)
На практика през 1995 г. и 1996 г.TV2 не получава целите приходи от реклама от Фонд TV2.
(86)
Освен това в счетоводните отчети на Фонд TV2 не се прави разлика между приходи от реклама и ресурси от лицензионни такси. Приходите, които не са прехвърляни към TV2 се натрупват във Фонд TV2. След закриването на Фонд TV2 приходите са прехвърлени на TV2.
(87)
Според TV2 и датските органи приходите от реклама принадлежат на TV2 и по закон TV2 има право върху тях. Те се позовават на писмо от Министъра на правосъдието от 22 ноември 2003 г., в което се посочва, че ресурсите от Фонд TV2 мога да се използват единствено за покриване на дейностите на TV2. Следователно, според TV2 и датските органи, в крайна сметка е налице правно задължение за прехвърляне на приходите от реклама от Фонд TV2 към TV2. Въпреки това, както е посочено по-горе, по закон няма задължение за прехвърляне на целите приходи от реклама на TV2 и е трябвало Министърът да вземе конкретно решение за това дали да бъдат прехвърлени средства на TV2 и, ако е така, в какъв размер.
(88)
Що се отнася до TV2 трябва да се добави, че операторът не е имал договорни взаимоотношения с рекламодателите, както и влияние върху рекламните дейности (39). Датското правителство потвърждава, че очакваните приходи от реклама за предстоящата година са определени независимо от TV2.
(89)
Въз основа на информацията по-горе Комисията счита, че Министърът е имал контрол върху средствата в TV2 Reklame и Фонд TV2. По-специално, Комисията отбелязва, че: i) датската държава е тази, която е решила дали част от или целите приходи от реклама да бъдат прехвърлени във Фонд TV2 и TV2; ii) през 1995 г. и 1996 г. TV2 не получава целите приходи от реклама, и iii) непрехвърлените приходи от реклама са натрупани във Фонд TV2, където на практика те са смесени с лицензионните такси.
(90)
По тези причини Комисията счита, че в този конкретен случай приходите от реклами за 1995 г. и 1996 г., които не са били прехвърлени на TV2 чрез TV2 Reklame и Фонд TV2, представляват държавни ресурси.
(91)
Но дори приходите от реклами да не бяха квалифицирани като държавни ресурси (quod non), това нямаше да бъде от значение за размера на държавната помощ, която би могла да бъде счетена за съвместима. В съответсвие с постоянната практика на Комисията и Съобщението за разпространение на радио- и телевизионни програми от 2001 г. (40), приходите от дейност по обществената услуга като приходи от реклама трябва да се отчитат при изчисляване на нетните разходи за обществената услуга, което означава, че тези приходи, дори и ако не се считат за държавни ресурси, намаляват нуждата от публично финансиране. Датските органи споделят това мнение (41).
(92)
Специалното прехвърляне на средства към TV2 от Фонд „Радио“ включва приходите от лицензионни такси, които са предоставени на TV2 след решение на държавата. Същото важи и за специалното прехвърляне от Фонд TV2 след неговото закриване, тъй като въпреки факта, че датската държава е упражнявала контрол върху Фонд TV2, както бе споменато по-рано, средствата от Фонд TV2 са предоставени на TV2 с решение на държавата. Щом тези ресурси остават под обществен контрол те трябва да се считат за държавни ресурси. И тъй като приходите от реклама се считат за държавни ресурси, а решението за прехвърлянето им в TV2 при закриването на Фонда е взето от държавата, твърдението на датските органи, че общата сума, прехвърлена на TV2 при закриването на Фонд TV2, е получена изключително от приходи от реклама, не променя това заключение.
(93)
Що се отнася до държавните мерки Комисията счита, че освобождаването от корпоративен данък представлява използване на публични ресурси, тъй като горепосочените данъчни приходи са равностойни на потреблението на държавни ресурси под формата на данъчни разходи (42).
(94)
Предоставените на TV2 безлихвени и безвъзмездни заеми са пряко осигурени от държавата и разпределени от държавния бюджет. Като се отказва от лихвата и погасяването на тези заеми датската държава се отказва от приход и следователно тези средства представляват държавни ресурси. Освен това самата датска държава гарантира оперативните заеми. Ползата от държавна гаранция е, че рискът, свързан с гаранцията, се поема от държавата. Фактът, че държавата поема риска нормално би трябвало да бъде възнаградено с подходяща премия. Когато държавата се отказва от премията, е налице предимство за TV2 и изтичане на ресурси от държавата (43).
(95)
Освен това държавата е запазила национална честота на излъчване за TV2, за което TV2 заплаща такса честота на определен държавен орган. Годишната такса, която TV2 плаща през разследвания период, варира от 2 милиона DKK и 4 милиона DKK.
(96)
Поради липса на база за сравнение за таксата, платена за национална честота, тя може да бъде сравнена само с таксата, платена за разрешение за достигане до по-голям дял от населението чрез мрежова конфигурация. Таксата за честота, платена от TV2 за национално покритие, е значително по-ниска от таксата за мрежа, наложена на TVDanmark, която варира от 5 милиона DKK през 1997 г. до 30 милиона DKK през 2001 г. въпреки че чрез мрежата си от регионални честоти TVDanmark постига само 77 % покритие. Така TV2 успява да достигне до по-голям дял от датското население на по-ниска цена.
(97)
Затова Комисията счита, че таксата за честота не отразява пазарните условия и без да поиска пазарната цена на актива държавата се е отказала от приходи, които би следвало да постъпят в държавния бюджет.
(98)
От друга страна, TV2 не е длъжен да плаща такса мрежа, тъй като не излъчва посредством конфигурация от местни честоти, така че да създаде национална мрежа. Тъй като държавата не е упълномощена няма право да събира тази такса от TV2, тя не се отказва от приходи и следователно в този случай не са намесени държавни ресурси.
(99)
По същия начин, Комисията не може да установи никакъв елемент на държавни ресурси в законовото задължение на собствениците на колективни антенни инсталации да препредават програмите от обществената услуга чрез тези инсталации (задължителен пренос), тъй като държавата нито се отказва от някакъв приход, нито прехвърля активно средства към тези оператори. Това правило за достъп не поставя TV2 в по-благоприятно финансово положение от държавни ресурси (44).
(100)
Всички гореспоменати мерки са свързани с датската държава, тъй като, както е описано по-горе, по един или друг начин те включват решение на датската държава.
IV.1.2. СЕЛЕКТИВНО ПРЕДИМСТВО И НАРУШАВАНЕ НА КОНКУРЕНЦИЯТА
(101)
Комисията счита, че приходите от лицензионни такси, прехвърлянето на средства от Фонд TV2 (включително приходи от реклама за 1995 г. и 1996 г.) и Фонд „Радио“, освобождаването от корпоративен данък, безлихвените и безвъзмездни заеми, заедно с достъпа до национална честота при благоприятни условия са дали на TV2 икономическо и финансово предимство, облекчавайки оперативните разходи, които той иначе би трябвало да поеме със своя бюджет. Освен това конкурентите на TV2 не са получили същите средства.
(102)
Въпреки това държавните мерки, компенсиращи нетните допълнителни разходи от общ икономически интерес (SGEI), не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, когато са изпълнени четирите условия, постановени от Съда на Европейските общности по делото Altmark (45):
-
първо, предприятието получател трябва действително да има задължения за предоставянето на обществена услуга и тези задължения трябва да са ясно дефинирани;
-
второ, параметрите въз основа на които се изчислява компенсацията, трябва да бъдат установени предварително по обективен и прозрачен начин;
-
трето, компенсацията не може да надвишава това, което е необходимо за покриване изцяло или частично на разходите, възникнали при изпълнението на задълженията, свързани с предоставянето на обществената услуга, като се отчитат съответните приходи и приемлива печалба за изпълнението на тези задължения;
-
четвърто, когато предприятието, което трябва да изпълнява задължения, свързани с обществена услуга, не е избрано с процедура за възлагане на обществена поръчка, необходимото равнище на компенсация трябва да се определи въз основа на анализ на разходите, които би направило едно типично, добре управлявано и разполагащо с подходящи производствени средства предприятие при изпълнението на тези задължения, като се вземат предвид съответните приходи и приемлива печалба за изпълнението на задълженията.
(103)
Както ще бъде описано по-подробно в раздела от настоящото решение относно съвместимостта на мерките (съображение 160 и следващите от настоящото решение), от решението на Съда следва, че е изпълнено първото условие по делото Altmark.
(104)
Що се отнася до втория критерий по делото Altmark, където параметрите, използвани за изчисляване на компенсацията, трябва да бъдат установени предварително по обективен и прозрачен начин, Комисията трябва да прецени законовите и икономическите условия, при които през разследвания период са определяни приходите от лицензионни такси, дължими на TV2. В тази връзка Комисията отбелязва, че процедурата е следната.
(105)
Съгласно точки 29 и 30 от писмото на датските органи от 24 март 2003 г. в действащия през разглеждания период Закон за радиото и телевизията (46) е посочен начинът на финансиране на станция TV2 като цяло (ресурси от лицензионни такси, приходи от реклама и други източници на приходи), а на Министъра на културата е възложена отговорността за определяне на дела от лицензионните такси за на TV2 и DR, а от там и на размера на компенсацията, която да бъде предоставена на TV2. Следва да се отбележи, че за 1995 г. и 1996 г. TV2 получава своя дял от лицензионната такса от Фонд TV2.
(106)
В съответсвие с установената практика, размерът на компенсацията е определен от Министъра на обсъждане с комисията по финанси на датския парламент в рамките на медийно споразумение, сключено с мнозинство от представените в парламента политически партии. Във въпросния момент са налице 3 медийни споразумения: медийното споразумение за периода 1994-1997 г., сключено на 16 септември 1993 г., медийното споразумение за периода 1997-2000 г., сключено на 10 май 1996 г., и медийното споразумение за периода 2001-2004 г., сключено на 28 март 2000 г.
(107)
Така приходите от лицензионни такси са фиксирани за сравнително дълго време. През разследвания период предоставената на TV2 компенсация не е била предмет на последващо разглеждане, дори когато приходите на TV2 намаляват. Например въпреки че през 1999 г. приходите от реклами на TV2 претърпяват значителен спад, компенсацията не е променена така че да отрази този факт.
(108)
Според датските органи компенсацията е определена чрез индексиране на цените и заплатите в бюджета и счетоводните отчети на TV2 и чрез икономически анализи.
(109)
През 1995 г. и 1996 г. са направени задълбочени икономически анализи от KPMG, одиторска фирма. За доклада за 1999 г. KPMG е подпомогната от допълнителна група, състояща се от представители на водещи участници в пазара, включително конкуренти на TV2. Особено внимание е отделено на информацията за потенциалния приход от източници, различни от лицензионната такса като приходите от реклама.
(110)
В точки 164 и 165 от тяхното писмо от 24 март 2003 г. датските органи посочват, че консултантските проучвания на KPMG, предназначени да прогнозират вероятната тенденция в рекламния оборот на датския рекламен пазар и източниците на приходи на TV2, и да определят свързаните с тези прогнози, несигурности са изготвени с цел датското правителство и парламент да получат по-добра основа за определяне и разпределяне на приходите от лицензионни такси при преговорите върху медийната политика.
(111)
Според датските органи документите, използвани за определяне на компенсацията, са били обществено достъпни. Медийните споразумения са публикувани с прессъобщения и в официалните протоколи от работата на парламента (Folketingstidende). Законодателството, прилагано към медийните споразумения, е публикувано в датския държавен вестник (Lovtidende). Финансовите отчети на TV2 също са публикувани, заедно с гореспоменатите икономически анализи.
(112)
В контекста на решението на Съда Комисията трябва да прецени дали, предвид описаната по-горе процедура, може да бъде заключено, че е изпълнен вторият критерий от делото Altmark.
(113)
От една страна Комисията взема под внимание факта, че в своето решение (47), Съдът постановява, че: „… горната процедура за определяне размера на приходите от лицензионни такси, платими на TV2, може да бъде счетена за обективна и прозрачна, като се има предвид по-специално че в нея участва Датският парламент, че е базирана на икономически анализи, изготвени от одиторска фирма със съдействието на допълнителна група експерти, включваща конкуренти на TV2, и че тези анализи са публикувани, както и годишните финансови отчети на TV2. Следователно не може да се изключи, че един сериозен анализ на тази процедура може да доведе до заключението, че още преди условията по дело Altmark да бъдат постановени от Съда на ЕО Кралство Дания е изпълнило второто от тези условия по същество“. Съдът постанови също че: „размерът на прихода от лицензионни такси, дължими на TV2, е изчислен въз основа на конкретното предположение, че TV2 ще продължи да се ползва от тези други държавни мерки“ (48) (т.е. освобождаване от данъчно облагане и др.).
(114)
Комисията счита, че участието на датския парламент в процеса за определяне на лицензионната такса осигурява определена степен на прозрачност и обективност. Още повече че медийните споразумения, определящи размера на ресурсите от лицензионни такси, които трябва да бъдат разпределени на TV2, са сключени предварително за няколко години и след това компенсацията за TV2 никога не е коригирана през разглеждания период.
(115)
Въпреки това икономическите доклади, изготвени от KPMG, дават прогнози само за размера на приходите от реклама на TV2 (т.е. приходната страна). В тях не се споменава нищо са разходната страна при изчисляване на компенсацията и Комисията остава с впечатлението, че медийните споразумения са въз основа единствено на индексиране на разходите на TV2 от предишните години. Всъщност датските органи твърдят, че компенсацията е определена въз основа на индексиране на цените и заплатите в бюджетите и отчетите на TV2 и въз основа на икономическите анализи, които оценяват само приходната страна, а не разглеждат периода, обхвана от медийното споразумение, сключено 16 септември 1993 г.
(116)
В допълнение, няма индикация за параметрите, които да бъдат използвани при изчисляване на компенсацията. Размерът на компенсацията е определен предварително, но вторият критерий по делото Altmark изисква самите параметри, използвани за изчисляване на компенсацията, да бъдат установени предварително по обективен и прозрачен начин.
(117)
В контекста на казаното по-горе Комисията счита, че вторият критерий по делото Altmark не е изпълнен. В контекста на казаното по-горе Комисията счита, че вторият критерий по делото Altmark не е изпълнен.
(118)
Съгласно четвъртия критерий по делото Altmark: „доставчикът на обществена услуга трябва да бъде избран според процедура за възлагане на обществена поръчка или необходимото равнище на компенсация [трябва да] бъде определено въз основа на анализ на разходите, които би направило едно типично, добре управлявано и разполагащо с подходящи производствени средства предприятие, така че да може да изпълни тези задължения, като се вземат предвид съответните приходи и приемлива печалба за изпълнението на задълженията“.
(119)
В настоящия случай доставчикът на обществена услуга TV2 не е избран след процедура за възлагане на обществена поръчка. Следователно Комисията трябва да прецени дали равнището на компенсация е определено въз основа на разходите, които би направило едно типично, добре управлявано и разполагащо с подходящи производствени средства предприятие при изпълнението на задълженията, свързани с обществена услуга.
(120)
Икономическите и правните условия, в които е определена компенсацията за TV2, са описани по-горе. В контекста на решението на Съда и предвид неговата констатация, че използваната от Кралство Дания процедура за определяне размера на приходите от лицензионни такси, дължими на TV2 между 1995 г. и 2002 г. включва, inter alia, икономически анализи, изготвени със съдействието на конкурентите на TV2, когато прави оценка дали разходите на TV2 са били съпоставени с тези на един типичен добре управляван оператор, Комисията трябва да вземе под особено внимание докладите на KPMG от 1995 г. и 1999 г.
(121)
В докладите на KPMG са разгледани различни сценарии за това как би могъл да се развие рекламният пазар през периодите на съответните лицензионни такси. В докладите не се съдържа информация за TV2 като такъв (например за финансовото му положение или оперативните му разходи); в тях е показано как могат да се развият приходите от реклама и каква част от общият рекламен пазар може да донесе до приходи за TV2. Като предвиждат най-вероятните промени в рекламният оборот на датския рекламен пазар и посочат несигурностите, свързани с тези прогнози, докладите са част от процедурата, използвана от датските органи за определяне на лицензионната такса, която да бъде предоставена на TV2.
(122)
Докладите на KPMG не оценяват разходите на TV2 или разходите на други оператори, ограничавайки се до разглеждане на тенденциите на рекламния пазар и до дела на приходите от реклама на TV2. Трябва да се отбележи и, че в докладите не са включени първите години от разследвания период, обхванат от медийното споразумение от 1993 г.
(123)
В известна степен конкурентите са участвали в изготвянето на тези доклади. В доклада от 1995 г. е посочено, че са участвали „много заинтересовани страни“, но от доклада не става ясно кои са те. В доклада на KPMG от 1999 г. е спомената допълнителна група експерти, в която наистина участват конкуренти на TV2. Въпреки това фактът, че тези икономически доклади до някаква степен са изготвени с помощта на конкуренти на TV2, не доказва само по себе си, че е направен анализ на разходите на конкурентите.
(124)
С други думи докладите не включват анализ на разходите, които би направило едно типично, добре управлявано и разполагащо с подходящи производствени средства предприятие при изпълнението на задължения, свързани с обществена услуга, а вместо това разглеждат по-общия въпрос за перспективите на рекламния пазар, както и за размера на бъдещите приходи от реклама на TV2. Трябва да се добави също така, че цените на рекламния пазар се определят от различни фактори като например дялове от аудиторията, а не само въз основа на разходите.
(125)
Датските органи и TV2 изтъкват също така правни и фактически аргументи във връзка с четвъртото условие по делото Altmark.
(126)
Първо, Дания цитира делото Bupa, твърдейки, че четвъртото условие Altmark не се прилага задължително или поне Комисията, в контекста на решението на Съда, трябва само да преценява дали условието е изпълнено по същество. Комисията счита, че ситуацията по делото BUPA е доста специфична, защото за разлика от другите сектори, предлагащи обществена услуга, въпросната схема за предоставяне на здравни услуги не е свързана с разходите, а се базира на рисковите профили на клиентите. Така че в този случай операторът не е имал възможност да подобри ефикасността чрез разходите си. Що се отнася до обществените радио- и телевизионни оператори, обаче, компенсацията може да бъде изчислена въз основа на разходи и приходи.
(127)
Второ, като се позовава на делото Chronopost (49) Дания твърди, че един доставчик на обществена услуга като TV2 не може да бъде сравняван с частен оператор. Все пак Комисията счита, че за разлика от разглеждания в делото Chronopost въпрос за разпределяне на разходите в контекста на оценка за съвместимост, същността на четвъртия критерий по делото Altmark е именно, че при липса на тръжна процедура разходите за предоставяната обществена услуга трябва да се съпоставят с тези на едно типично, добре управлявано и разполагащо с подходящи производствени средства предприятие.
(128)
Освен това Дания твърди, че Националната сметна палата (Rigsrevision) е провеждала финансови и управленски одити на счетоводните отчети на TV2 като част от рутинните си оценки на TV2 и че са извършвани рутинни проверки, включително и на ефективността. Въпреки това Комисията не счита, че фактът, че счетоводните отчети на TV2 са внесени за одобрение от Министъра на културата, е достатъчно доказателство, че разходите на TV2 са такива на едно добре управлявано предприятие. Освен това, не е ясно дали, при положение че преди да бъде определена компенсацията не е направен анализ на разходите, последващи проверки могат да са от значение за изпълнението на четвъртия критерий.
(129)
Датските органи посочват специално доклада от 2000 г. на Датската национална сметна палата, в който промяната на продуктивността на TV2 е до известна степен сравнена с тази на DR и определени чуждестранни обществени радио- и телевизионни оператори (British Broadcasting Corporation „BBC“, Sveriges Television „SVT“ и Norsk Riksringkastning „NRK“). В доклада Националната сметна палата установява, че и DR и TV2 са подобрили продуктивността си между 1990 г. и 1999 г. DR намалява повече почасовите си разходи за първо излъчване в сравнение с TV2, но през 1999 г. тези разходи са все още 53 % по-високи от тези на TV2. Общите почасови разходи за излъчване на DR през 1999 г. са приблизително 29 % по-високи от тези на TV2. Националната сметна палата установява също така, че подобрената продуктивност на DR и TV2 са по-голяма или равна на увеличената продуктивност на другите три обществени радио- и телевизионни оператори.
(130)
И все пак този доклад не е достатъчно доказателство за изпълнение на четвъртото условие.
(131)
Всъщност докладът е изготвен след медийните споразумения, които определят размера на компенсацията, и затова в него не е посочено, че компенсацията е била определена въз основа на разходите, които би направило едно типично предприятие при изпълнение на своята мисия за обществена услуга.
(132)
Освен това в доклада е направено сравнение с други обществени радио- и телевизионни оператори и затова не е разгледан въпроса за разходите на един „типичен“ оператор. Например, в доклада не е установено, че разходите на DR, който няма право да генерира приход чрез реклама и чието равнище на компенсация е определено съгласно същото медийно споразумение, както при TV2, са разходи на едно типично предприятие. Ето защо от сравнението с разходите на DR е невъзможно да бъдат направени заключения що се отнася до изпълнението на четвъртия критерий по делото Altmark.
(133)
Що се отнася до сравнението с чуждестранните радио- и телевизионни оператори в доклада е сравнена само промяната в продуктивността на TV2 спрямо един от другите радио- и телевизионни оператори, но не се споменава нищо за нивото на ефективност като такова, а от там и за самите разходи. По-специално, по-слабото увеличение на продуктивността може да се дължи на много фактори, например по-висока ефективност в началото на периода или невъзможност на радио- и телевизионния оператор да увеличи времето за излъчване. Например, в точка 51 от доклада се казва, че: „През въпросния период BBC и SVT отбелязват почти идентично увеличение на разходите, реално с приблизително 50 %, докато разходите на NRK се увеличават реално с приблизително 60 %. Както бе споменато по-горе, разходите на DR се увеличават реално с 23 %, а на TV2 с 63 %. Тъй като, както вече беше казано, времето за излъчване на SVT и BBC не нараства толкова колкото на другите радио- и телевизионни оператори, това увеличение на разходите означава, че SVT и BBC не са подобрили своята продуктивност по същия начин като другите трима радио- и телевизионни оператори“.
(134)
Комисията отбелязва и че в точка 50 от доклада се казва, че: „Тъй като Националната сметна палата не е проверила по-подробно счетоводните отчети на чуждестранните радио- и телевизионни оператори, може би съществуват разлики в дейностите на тези радио- и телевизионни оператори и в методите на изчисление, използвани за отделните счетоводни позиции. Това означава, че използваните разходи и произтичащите от тях разходи за единица продукция не принадлежат задължително към едни и същи дейности и не са задължително изчислени по едни и същи счетоводни принципи. В резултат на това нивата на разходи за единица продукция не могат да бъдат сравнение еднозначно. Тъй като целта на включването на чуждестранни радио- и телевизионни оператори е по-скоро да се сравни „промяната“ в продуктивността, а не нивото на продуктивност като такова, Националната сметна палата счита, че въпреки това данните от чуждестранните радио- и телевизионни оператори, в текущата си форма, могат да послужат като приемлив индикатор за промяна“. В точка 53 от доклада се посочва и че: „Националната сметна палата не е проучила по-подробно причините за горните промени, тъй като, както беше казано по-горе, промяната в посочените разходи за единица продукция зависи от предлаганите от радио- и телевизионните оператори програми, и защото анализът предполага, че при всички случаи качеството остава непроменено. Тъй като това представлява непосредствена трудност що се отнася до правенето на сравнения между въпросните обществени радио- и телевизионни оператори, заключенията от анализа трябва да се тълкуват с известна предпазливост. В тази връзка министерството на културата е заявило, че приема описаните промени в разходите за единица продукция и че сравнението на разходите за единица продукция на DR, TV2 и чуждестранните обществени радио- и телевизионни оператори трябва да се тълкува с известна предпазливост“.
(135)
Поради гореизложените причини Комисията счита, че в доклада не е посочено, че разходите на TV2 са такива, каквито би направило едно типично добре управлявано предприятие при изпълнение на възложените му мисиите за обществена услуга.
(136)
В заключение, с оглед на казаното по-горе, Комисията счита, че четвъртият критерий по Altmark не е изпълнен и тъй като тези критерии са кумулативни, предоставената на TV2 компенсация не удовлетворява условията, постановени от Съда в решението по делото Altmark. При всички случаи, както ще бъде посочено по-долу, Комисията намира, че компенсацията може да се счита за съвместима с вътрешния пазар.
(137)
Комисията също така трябва да прецени дали въпросните мерки биха могли да покрият „критерия за инвестиции в условията на пазарна икономика“ („критерий за MEIP“). Датските органи и TV2 твърдят, че мерките не представляват държавна помощ, тъй като не са изпълнени условията на критерия за MEIP. По-специално, те поддържат становището, че съгласно критерият за MEIP е напълно оправдано излишъкът да остане при TV2 с цел натрупване на капитал.
(138)
В този смисъл на първо място трябва да се отбележи, че въпросът дали мерките са основателни съгласно критерият за MEIP не е равнозначен с въпроса дали те могат да се считат за необходими за изпълнението на дейности по обществената услуга (в.ж оценката за съвместимост по-долу), тъй като фактът, че TV2 е трябвало задължително да разполага с определено ниво резерв и капитал за изпълнение на своите дейности по обществената услуга не означава, че един частен инвеститор би внесъл средства в дружеството и не би се стремил към възвращаемост.
(139)
Комисията, в съответсвие с установената съдебна практика, трябва да определи дали при подобни обстоятелства от един частен инвеститор с мащаб, съпоставим с органите, управляващи публичния сектор, може да се очаква да бъде склонен да направи капиталови инжекции от такъв порядък (50). Въпреки че в сравнение с публичния инвеститор поведението на един частен инвеститор не трябва да бъде поведение на обикновен инвеститор, който инвестира капитал с оглед реализиране на печалба в относително краткосрочен план, а да бъде най-малко поведението на частно холдингово дружество или на група от частни предприятия, осъществяващи структурна политика и водени от перспективата за рентабилност в дългосрочен план.
(140)
Освен това, според утвърдената съдебна практика, критерият за MEIP трябва да се прилага в момента на вземане на решението, а не впоследствие (51).
(141)
В този случай, тъй като Дания е единственият вложител в TV2, тя е първият и последният кредитор, чийто разходи трябва да бъдат възстановени в случай на фалит на дружеството. Така от инвеститорска гледната точка датската държава би могла да се стреми към възвръщаемост на своята инвестиция чрез искане да ѝ бъдат възстановени разходите или под формата на лихва върху заем, или на връщане на дял от капитала.
(142)
Комисията отбелязва, че през въпросния период Дания се е отказала от правото си на лихва върху заемите и разрешава мораториум върху погасяването им. Нещо повече, датската държава не е поискала някакво възнаграждение от натрупания в TV2 капитал. Следователно датската държава не е потърсила съответната възвръщаемост на своята инвестиция, както нормално би направил всеки кредитор или собственик на дружество.
(143)
Освен това датските органи не са предоставили никакви валидни аргументи, обясняващи защо от стратегическа гледна точка би имало смисъл да бъде реинвестиран излишъка в TV2 вместо да бъде поискано възнаграждение под формата на лихва или дивиденти. Нормално един инвеститор би взел такова решение, само ако мисли, че реинвестицията ще увеличи стойността на първоначалната му инвестиция.
(144)
В настоящия случай не е установено наличие на бизнес план или ясна цялостна бизнес стратегия, които да подсказват, че случаят е бил такъв. Както няма и други индикации, че TV2 е планирал да развие своята дейност за произвеждане на такава добавена стойност. По този начин Комисията не се опитва да използва формалистични аргументи, за да опровергае аргумента на датските органи за критерия за MEIP, а единствено да прецени дали инвеститорът в условията на пазарна икономика би решил да остави средствата в TV2 въз основа на информацията, с която разполага в момента на вземане на решението си. И все пак, като взема предвид, че наличната информация към момента, в който средствата са оставени в TV2 (52), и като оставя настрана всякакви съображения относно дейностите по обществената услуга на TV2, които един частен инвеститор би взел предвид, Комисията счита, че не са били налице нито бизнес план, нито инвестиционен проект или някакъв друг елемент, въз основа на който един рационално мислещ частен инвеститор би преценил, че реинвестицията ще увеличи стойността на първоначалната му инвестиция и затова ще реши да остави парите в TV2 вместо да поиска някакъв вид възнаграждение.
(145)
Освен това датските органи използват възвръщаемостта на оборота като критерий за сравнение, за да покажат, че са действали като частен инвеститор при реинвестирането на средства в TV2. Въпреки това в настоящия случай, трябва да бъде подчертано, че датското правителство вече действа като орган, финансиращ TV2, и като такъв му осигурява значителни средства за покриване на оперативните му разходи. Размерът на тези средства има пряк ефект върху резултатите, които TV2 може да генерира. На практика това съотношение може да бъде подкрепено само с увеличаване на размера на държавно финансиране. И все пак, тъй като обикновено излишното финансиране също води до неефективност, а от там и до по-голямо изтичане на държавни ресурси, съвсем не е сигурно, че увеличеното финансиране осигурява съответно подобряване на резултатите.
(146)
Следователно не може да се твърди, че датските органи са действали като инвеститор в условията на пазарна икономика. Въпреки това Комисията намира, че компенсацията може да бъде счетена за съвместима, както ще бъде обяснено подробно по-долу. Както вече беше споменато, въпросът относно критерия за MEIP е различен от въпроса дали датската държава основателно е позволила на TV2 задържи излишъка, така че да натрупа капитала, необходим му за изпълнението на неговите задачи за обществена услуга.
(147)
В заключение Комисията счита, че през разследвания период TV2 се е възползвал от мерките. На телевизионния пазар TV2 се конкурира с други оператори, които не са получили същото предимство. Следователно мерките трябва да се считат за селективни и нарушаващи конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1от ДФЕС.
IV.1.3. ВЪЗДЕЙСТВИЕ ВЪРХУ ТЪРГОВИЯТА
(148)
Държавните мерки са предмет на член 107, параграф 1 от ДФЕС, доколкото засягат търговията между държавите-членки. Това е така винаги, когато съответните дейности са предмет на търговия в рамките на Общността.
(149)
Европейският съд е разработил широко тълкуване на това понятие. В установената съдебна практика, когато помощта засилва позицията на едно предприятие в сравнение с други предприятия, конкуриращи се в търговията в рамките на Общността, тези предприятия трябва да бъдат разглеждани като засегнати от помощта (53). Фактът, че въпросното предприятие не извършва експортна дейност, не изключва възможността да бъде засегната търговията. Когато една държава-членка предоставя помощ на дадено предприятие, неговата дейност на местна територия може да бъде подпомогната или дори повишена благодарение на помощта, което от своя страна намалява възможностите за други предприятия да се установят на пазара. В следствие на това помощта дава възможност на получателя да си запази пазарен дял, който в противен случай би бил зает от конкуренти от други държави-членки (54).
(150)
В параграф 18 от Съобщението за разпространение на радио- и телевизионни програми, позовавайки се на съдебната практика на Съда, Комисията заявява, че „По принцип може да се счита, че държавното финансиране на обществените радио- и телевизионни оператори засяга търговията между държавите-членки. Очевидно е, че такъв е случаят при придобиването и продажбата на програмни права, които често се извършват на международно равнище. Също така рекламната дейност в случая на обществените радио- и телевизионни оператори, които имат право да продават рекламно пространство, има трансграничен ефект, особено в хомогенните езикови области, които се разпростират отвъд националните граници. Освен това структурата на собственост на търговските радио- и телевизионни оператори може да се разпростира в повече от една държава-членка.“
(151)
В дадения случай Комисията отбелязва, че TV2 работи на международния пазар и обменя телевизионни програми (55). Той е в пряка конкуренция с търговски радио- и телевизионни оператори, които работят на международния радио- и телевизионен пазар и имат международна структура на собственост. Предоставените на TV2 финансови ресурси му дават конкурентно предимство по отношение на закупуването на телевизионни права и инвестирането в програми, които в последствие биха могли да бъдат продадени. Освен това мерките за помощ поставят TV2 в благоприятна позиция в сравнение с конкурентите му в Европейския съюз, като намалява техните възможности за установяване в Дания.
(152)
Следователно Комисията прави заключение, че мерките, предоставени на TV2, са оказали въздействие върху търговията между държавите-членки по смисъла на члрн 107, праграф 1 от ДФЕС.
IV.1.4. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(153)
Тъй като са изпълнени всички условия на член 107, параграф 1 от ДФЕС, Комисията прави заключение, че гореописаните мерки в полза на TV2 се определят като държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(154)
Тъй като TV2 започва радио- и телевизионно разпространение през 1989 г., всичките мерки за TV2 са били взети след присъединяването на Дания към Европейския съюз. В следствие на това мерките, включително ресурсите за таксата за лиценз, представляват по-скоро нова държавна помощ, отколкото съществуваща помощ по смисъла на член 108, параграф 1 от ДФЕС.
IV.2. СЪВМЕСТИМОСТ НА ДЪРЖАВНАТА ПОМОЩ С ВЪТРЕШНИЯ ПАЗАР
(155)
Комисията счита, че член 107, параграф 2 и член 107, параграф 3, букви а), б), в) и г) от ДФЕС очевидно не са приложими и нито датските органи, нито TV2 са изложили някакъв аргумент във тази връзка.
(156)
Следователно Комисията направи оценка дали може да се приложи член 106, параграф 2 от ДФЕС.
(157)
Член 106, параграф 2 от ДФЕС гласи: „Предприятията, които са натоварени с функцията да оказват услуги от общ икономически интерес или които имат характер на фискален монопол, се подчиняват на разпоредбите, съдържащи се в Договорите, и в частност на правилата на конкуренцията, доколкото прилагането на тези правила не препятства юридически или фактически изпълнението на специфичните задачи, които са им възложени. Развитието на търговията не трябва да се засяга до степен, която би била в противоречие с интересите на Съюза.“
(158)
За да се възползва дадена мярка от тази дерогация, трябва да бъдат изпълнени всички следни условия:
-
въпросната услуга трябва да е услуга от общ икономически интерес (УОИИ) и да е ясно дефинирана като такава от държавата-членка (дефиниция);
-
държавата-членка трябва изрично да е възложила на въпросното предприятие предоставянето на тази услуга (възлагане);
-
прилагането на правилата за конкуренция от Договора трябва да възпрепятства изпълнението на конкретните задачи, възложени на предприятието, и освобождаването от такива правила не трябва да засяга развитието на търговията до степен, която би противоречала на интересите на Общността (пропорционалност).
(159)
Съобщението за разпространение на радио- и телевизионни програми от 2001 г. (56) определя принципите и методите, които Комисията възнамерява да прилага, за да гарантира съответствието с условията, изложени по-горе.
IV.2.1. ОПРЕДЕЛЕНИЕ
(160)
Съгласно Закона за радиото и телевизията (1994 г.) (57) TV2 е независима институция, чийто предмет на дейност е да създава и разпространява национални и регионални телевизионни програми чрез независими програмни дейности. Обхватът на предоставените програми по принцип трябва да бъде фокусиран върху качеството, многофункционалността и разнообразието. Във връзка с регионалното съответствие приоритет трябва да бъде даван също така и на планирането на програмите за регионалните станции на TV2. Мисията за обществена услуга е описана по-подробно в Устава на TV2, който гласи, че TV2 трябва да предоставя програми, включващи новинарски емисии, информационни предавания и програми за изкуство и култура, предназначени за цялото население в Дания (58).
(161)
Комисията отбелязва, че в решението си Съдът разглежда обществената услуга, която TV2 е задължен да предоставя по закон (59).
(162)
На първо място Съдът припомня, че държавите-членки разполагат с голяма свобода на преценка, когато определят това, което имат предвид под услуги от общ икономически интерес. По този начин определението на такива услуги от дадена държава-членка може да бъде поставено под въпрос от страна на Комисията само в случай на явна грешка (60).
(163)
Освен това съгласно параграф 33 от Съобщението за разпространение на радио- и телевизионни програми, задължение на държавите-членки е да определят мисията за обществена услуга на даден обществен радио- и телевизионен оператор.
(164)
По-конкретно във връзка с УОИИ в сферата на радио- и телевизионното разпространение съдебната практика на Съда признава, че държавите-членки имат законно право да определят дадена УОИИ, за да осигурят радио- и телевизионното разпространение на пълната гама програми (61).
(165)
Когато в Протокола от Амстердам (62) държавите-членки казват, че „… публичното радио- и телевизионно разпространение в държавите-членки е пряко свързано с демократичните, социалните и културните потребности на всяко общество, както и с необходимостта от запазването на плурализма в медиите“ те правят директна препратка към системите за обществената услуга радио- и телевизионно разпространение, които са въвели, и към организациите, на които е възложено разпространение на пълната гама телевизионни програми в полза на цялото население на тези държави.
(166)
В решението си Съдът се произнася, че не може да бъде оспорвано нито правото на държавата-членка да определя услугите за радио- и телевизионно разпространение от общ икономически интерес в широко качествено отношение с цел постигане на радио- и телевизионно разпространение на богата гама програми, нито свободата на държавата-членка да използва приходите от реклами за финансиране на такива услуги от общ икономически интерес (63).
(167)
Предоставената на държавите-членки възможност да определят подробно услугите за радио- и телевизионно разпространение от общ икономически интерес за осигуряване на радио- и телевизионно разпространение на пълната гама програми не може да бъде поставено под съмнение поради факта, че общественият радио- и телевизионен оператор осъществява и търговски дейности, в частност продажба на рекламно пространство. Всъщност въпросът за определянето на мисията за обществена услуга не трябва да бъде бъркан с този за финансовия механизъм, избран да осигури тази услуга. (64).
(168)
Освен това Съдът пояснява, че Комисията не трябва да сравнява програмите на TV2 с тези на търговските станции. Ако чрез сравнителен анализ на програмите определението на мисията за обществена услуга стане зависимо от широката гама от програми, предлагани от търговските оператори, това би лишило държавите-членки от правото им да определят обществената услуга. В крайна сметка определението би зависило от търговските оператори и техните решения дали да разпространяват определени радио- и телевизионни програми или да не го правят.
(169)
Съдът (65) също така потвърждава, че задълженията, възложени на търговските радио- и телевизионни оператори, не могат да се сравняват с възложените на TV2 във връзка с обществена услуга. Целта на тези задължения, свързани с обществена услуга, е да се предоставят на цялото датско население разнообразни програми, които задоволяват изискванията за качество, многофункционалност и разнообразие. Тези задължения, свързани с обществена услуга, определят всички дейности за радио- и телевизионно разпространение на TV2 и са много по-стриктни от минималните задължения, предвидени от закона в Дания за предоставяне на лиценз за радио- и телевизионно разпространение.
(170)
В следствие на това Съдът прави заключение (66), че „… определението, избрано от датските органи, е широкообхватно, тъй като поради предимно качествения си характер, дава свобода на радио- и телевизионните оператори да създават своя собствена гама от програми. То в никакъв случай не би могло да бъде определено като неточно. За разлика от това, мисията на TV2 е изключително ясна и точна: да предлага на цялото население на Дания разнообразна телевизионна програма, която има за цел да осигурява качество, широкообхватност и разнообразие.“
(171)
Предвид гореизложеното и с оглед на особеното естество на сектора на радио- и телевизионно разпространение, Комисията счита, че едно „широкообхватно“ определение, задължаващо даден оператор да осигурява балансирани и разнообразни програми в съответствие с неговата мисия, е основателно по смисъла на член 106, параграф 2 от ДФЕС с оглед на тълкувателните разпоредби на Протокола. Такова определение би могло да се счита за съвместимо с целта за задоволяване на демократичните, социалните и културните потребности на дадено общество и гарантира плурализъм, включително културно и езиково многообразие.
(172)
Следователно, въз основа на гореизложеното, Комисията счита, че определението на обществената услуга, предоставена от TV2, може да бъде прието.
(173)
Следва да бъде добавено, че през разглеждания период TV2 поддържа интернет страница като част от неговата мисия за обществена услуга. Интернет страницата информира потребителите за обществената услуга телевизионно разпространение на TV2. Комисията може да приеме, че интернет страницата, която се ограничава до информиране на потребителите за обществената услуга телевизионно разпространение на TV2, спада към дейностите на TV2 за предоставяне на обществената услуга радио- и телевизионно разпространение. Следователно разглеждането на функционирането на тази интернет страница като част от мисията за обществена услуга не може да бъде считано за явна грешка. В допълнение TV2 поддържа търговска интернет страница с игри и др. Тази търговска интернет услуга следва да бъде разглеждана като чисто търговска дейност, тъй като предлага интерактивни продукти срещу индивидуална заявка като игри или „чат стаи“, които не се отличават от подобни търговски продукти. Следователно тези последно изброени дейности са извън обхвата на мисията за обществена услуга на TV2.
IV.2.2. ВЪЗЛАГАНЕ
(174)
За да се възползва от изключението съгласно член 106, параграф 2 от ДФЕС, мисията за обществена услуга трябва да бъде възложена на TV2 посредством официален законодателен акт. Комисията отбелязва, че Законът за радиото и телевизията (67) официално възлага на TV2 мисия за обществена услуга телевизионно разпространение. Комисията също така се позовава на решението на Съда, в което се постановява „и) очевидно е, че на TV2 е била възложена такава мисия (за обществена услуга)“ (68).
(175)
Въпреки че от определението в закона не става достатъчно ясно какви други видове услуги са позволени като обществени, официална мисия трябва да бъде давана преди всякакви допълнителни дейности, които TV2 иска да извършва като обществена услуга. Комисията отбелязва, че TV2 не е предложил никакви други услуги извън неговата мисия за обществена услуга радио- и телевизионно разпространение през разглеждания период. Интернет страницата, предлагаща други услуги като игри, е функционирала като търговска дейност, докато страницата, която само е информирала потребителите за обществената услуга телевизионно разпространение на TV2, може да бъде считана за част от неговата мисия за публична услуга радио- и телевизионно разпространение, тъй като не може да бъде отделена от услугата радио- и телевизионно разпространение. Следователно Комисията прави заключение, че в разглеждания период мисията за обществена услуга радио- и телевизионно разпространение е била възложена на TV2 законосъобразно.
(176)
От друга страна, обществената услуга трябва не само да бъде възложена на радио- и телевизионния оператор, но и да бъде реализирана според разпоредбите на закона, по чиято сила е възложена, както е посочено в параграфи 41 и 43 от Съобщението за разпространение на радио- и телевизионни програми от 2001 г. Тъй като Комисията не е тази, която преценява дали са постигнати определени стандарти за качество, за целта е желателно да има подходящ контролен орган. В задълженията на държавата-членка е да избере механизма, по който да гарантира ефективния контрол, при условие че органът е независим от предприятието, на което е възложена услугата.
(177)
В тази връзка Комисията отбелязва, че през 2000 г. Националната сметна палата е извършила конкретно проучване за предмета и естеството на задълженията за обществена услуга на TV2 и за тяхното осъществяване на практика. При проучването не е установена невъзможност от страна на TV2 да изпълнява задълженията си за обществена услуга. Освен това между 2001 г. и 2002 г. е съществувал Съвет за обществени услуги, който да гарантира, че TV2 изпълнява задълженията си за обществена услуга, въпреки че този орган никога не е публикувал каквито и да било доклади по този въпрос през краткото си съществуване. Комисията не открива и никакви признаци, че TV2 не е успял да изпълни задълженията си, нито че е работил по начин, по който дейностите му да не могат повече да бъдат считани за УОИИ съгласно член 106, параграф 2 от ДФЕС.
(178)
По отношение на финансовия контрол на обществената услуга радио- и телевизионно разпространение Комисията отбелязва, че Националната сметна палата е одитирала счетоводните отчети на TV2 през целия разглеждан период. Одитите са включвали както финансови, така и одити на управлението, въпреки че Националната сметна палата не е имала право да предотвратява свръхкомпенсациите на разходите за обществена услуга на TV2.
(179)
Комисията обаче има право да оценява пропорционалността на държавната помощ. Комисията отбелязва, че Директивата за прозрачност е транспонирана в Дания. Комисията е получила също така данни от датските органи, които ѝ дават възможност да оцени дали държавното финансиране е пропорционално.
IV.2.3. ПРОПОРЦИОНАЛНОСТ
(180)
С оглед решението на Съда и Съобщението за разпространение на радио- и телевизионни програми от 2001 г. оценката на пропорционалността, която Комисията трябва да направи, е в две посоки.
(181)
На първо място Комисията трябва да изчисли нетните разходи за мисията за обществена услуга, възложена на TV2, и да провери дали тези разходи са свръхкомпенсирани спрямо нуждите на TV2 за изпълнение на дейностите му, свързани с обществената услуга.
(182)
На второ място Комисията трябва да анализира поведението на TV2 на рекламния пазар. В Съобщението за разпространение на радио- и телевизионни програми от 2001 г. се посочва, че ако държавната помощ покрива спад в приходите, даден обществен радио- и телевизионен оператор може да се изкуши да си понижи цените на рекламите или на други търговски дейности на пазара, така че да намали приходите на конкурентите. Поради това Комисията счита, че когато даден обществен радио- и телевизионен оператор подбие цените на неговите дейности, които не са свързани с обществената услуга, под необходимото ниво за покриването на всички разходи по дейността, взета отделно, които даден ефективен търговски оператор в подобна ситуация би трябвало нормално да покрие, това показва наличие на свръхкомпенсиране на задълженията за обществената услуга.
1. Размер на държавната помощ и оценка на свръхкомпенсациите
(183)
Съгласно Директивата за прозрачност (69) от държавите-членки се изисква да водят отделни счетоводни сметки за обществената услуга и за дейностите, които не са свързани с нея. Разходите и приходите трябва да бъдат разпределени правилно на базата на ясно установени и обективни счетоводни принципи.
(184)
Комисията защитава позицията, че разделянето на счетоводните сметки в сектора на радио- и телевизионното разпространение може да не е еднозначно или дори да е неприложимо към разходите, тъй като различни дейности използват едни и същи ресурси. В този сектор държавите-членки могат да считат цялата дейност по изготвянето на програмата на даден радио- и телевизионен оператор за част от мисията за обществена услуга, докато в същото време позволяват нейната търговска експлоатация (70).
(185)
В настоящото решение Комисията на първо място трябва да установи разходите за УОИИ, направени от TV2.
(186)
Тъй като TV2 осъществява също и търговски дейности, той трябва да води отделни счетоводни сметки за различните си дейности. От 2001 г. TV2 е задължен по закон да води отделни счетоводни сметки за обществените си услуги и за търговските дейности.
(187)
Когато изчислява нетните разходи, Комисията трябва да приспадне от брутните разходи за обществената услуга всички нетни печалби от търговската експлоатация на дейността за обществена услуга. Датските органи са предоставили данни, показващи изпълнението TV2 на търговските дейности и на публичната услуга, в съответствие с метода, посочен в параграф 56 от Съобщението за разпространение на радио- и телевизионни програми. Данните показват, че повечето от търговските дейности на TV2 използват едни и същи ресурси като дейностите за обществена услуга. В следствие на това не може да бъде направено никакво смислено разпределение на разходите за тези търговски дейности. В такива случаи Комисията приспада нетните приходи от търговската дейност, за да изчисли нетните разходи за обществена услуга. Търговските интернет дейности са единствените, които могат да се считат за отделими от дейностите за обществена услуга. Загубите, които TV2 генерира от търговските си дейности по интернет, започнали през 1997 г., възлизат на DKK […] (71) милиона.
(188)
След това Комисията приспада приходите, генерирани от дейностите за обществена услуга (приходи от реклама и други търговски дейности) от брутните разходи за обществена услуга, за да се получат нетните разходи за обществена услуга. Държавното финансиране впоследствие е приспаднато от нетните разходи за обществена услуга. Изчислението е показано в таблицата по-долу.
(189)
Трябва да се отбележи, че въпреки многобройните запитвания от страна на Комисията за предоставяне на точната сума на приходите от реклама през 1995 г. и 1996 г., датските органи и TV2 не са могли да дадат ясни и недвусмислени данни.
(190)
В отговора си от 26 юни 2009 г. датските органи казват, че не са могли да потвърдят, че приходите от реклама, които TV2 получава от Фонд TV2, възлизат на 400,1 милиона DKK през 1995 г. и на 337,7 милиона DKK през 1996 г.
(191)
В отговора си TV2 посочва, че през 1995 г. и 1996 г. i) Фонд TV2 е получил приходи от реклама от TV2 Reklame (824 млн. DKK и 904,5 млн. DKK) и лицензионни такси от държавата (330,3 млн. DKK и 356,3 млн. DKK) и ii) Фонд TV2 е превел 730,4 млн. DKK и 694 млн. DKK на TV2 и 269,6 млн. DKK и 275 млн. DKK на регионалните TV2. Целта на сумите, преведени на Фонд TV2, е била да бъдат покрити нуждите от финансиране на TV2 и неговите регионални станции.
(192)
В отговорите си от 26 юни 2009 г., 17 ноември 2010 г. и 30 ноември 2010 г. датските органи потвърждават твърдението на TV2, че в отсъствието на други финансови приходи, регионалните станции на TV2 де факто са били изцяло финансирани от лицензионни такси и че всички средства, превеждани годишно на регионалните станции на TV2, следователно биха могли да произхождат единствено от приходите от лицензионни такси, превеждани на Фонд TV2. Това означава, че приходите от лицензионни такси, превеждани на TV2, могат да бъдат считани за равни на максималната сума от приходи от лицензионни такси, която е била превеждана на Фонд TV2 през всичките въпросни години, като се приспаднат сумите, превеждани на регионалните станции на TV2. Датските органи и TV2 твърдят, че това означава, че големият размер на финансирането, преведено от Фонд TV2 на TV2 през 1995 г. и 1996 г., е бил от нетни приходи от реклама. Според датските органи тези аргументи показват, че TV2 е получил 60,7 млн. DKK от лицензионни такси (нетна стойност след приспадане на преводите на регионалните станции) и 669,7 млн. DKK от приходи от реклама (нетна стойност) през 1995 г., както и 81,3 млн. DKK от лицензионни такси и 612,7 млн. DKK от приходи от реклама през 1996 г.
(193)
Аргументите на TV2 и на датските органи относно сумата на приходите от реклама за периода 1995-1996 г. не удовлетворяват Комисията. По-конкретно Комисията отбелязва, че Фонд TV2 не е водил отделни счетоводни сметки за приходите от реклама и за лицензионните такси и следователно тези приходи са били смесени. Комисията изразява съжаление от факта, че датските органи не са предоставили ясни и недвусмислени данни за сумите на приходите от реклама през 1995 г. и 1996 г. От друга страна, в този конкретен случай тя счита, че не е необходимо да продължава да разследва въпроса, тъй като това не поставя значителен проблем, след като Комисията, както вече бе заявено, счита, че приходите от реклама за периода 1995-1996 г. представляват държавни средства, които във всички случаи трябва да бъдат приспаднати от брутните разходи за обществена услуга. В таблицата по-долу приходите от реклама, преведени от Фонд TV2 за 1995 г. и 1996 г., съответно са показани в една и съща колона с лицензионните такси.
(194)
Трябва също така да бъде отбелязано, че за периода от 1997 г. до 2002 г. Комисията е включила лицензионните такси, които са били преведени на регионалните станции на TV2 чрез TV2. Комисията счита, че, тъй като тези суми са били получени от TV2 и след това предени на регионалните станции, те трябва да бъдат включени в изчисленията както като приходи, така и като разходи, което на практика означава, че не засягат изчисленията на Комисията по-долу.
(195)
Що се отнася до вливането на капитали в TV2 за цифровизация, това е отразено през 1997 г. като приход. Съответните намаления са взети предвид като разходи, когато са били правени инвестиции. Разходите за цифровизация са разходи за обществена услуга. За да не се отчитат едни и същи разходи два пъти, амортизациите, съответстващи на направените инвестициите, са приспаднати от брутните разходи за обществена услуга. Въпреки критиките на TV2 по този въпрос, Комисията е на мнение, съгласно постоянната ѝ практика при изчисляване на държавна компенсация, че приходите от държавата или от обществен фонд трябва да бъдат вземани предвид в годината, в която са били предоставени, а не в годината, през която за били разходвани или използвани.
Таблица 1
Разходи за обществена услуга и компенсационни мерки 1995-2002 г. на базата на счетоводните отчети
(в млн. DKK)
Година
1995 г.
1996 г.
1997 г.
1998 г.
1999 г.
2000 г.
2001 г.
2002 г.
Общо
Брутни разходи за обществена услуга
- 755,8
- 856,2
-1 415,2
-1 475,3
-1 439,1
-1 531,6
-1 518,5
-1 604,1
-10 595,8
Инвестиции в цифровизация
0
0
0
0
-10,3
-4
-56,7
-23,9
-94,9
Нетни приходи от реклама, получени директно от TV2
0
0
1 091,9
1 118,4
1 014,4
1 089,9
1 006,8
1 028,3
6 349,7
Други приходи
83,2
121,6
97,3
76,3
50,9
65,4
58
73,8
626,5
Нетни разходи за обществена услуга
- 672,6
- 734,6
- 226,0
- 280,6
- 384,1
- 380,3
- 510,4
- 525,9
-3 714,5
Лицензионни такси и нетни приходи от реклама, получени през 1995-1996 г. от Фонд TV2
730,4
694
328,5
357,5
414,6
449,2
537,3
556,2
4 067,7
Прехвърляне на средства след закриването на Фонд „Радио“
0
0
8
10
15
25
0
0
58
Прехвърляне на средства след закриването на Фонд TV2
0
0
217
0
0
0
0
0
217
Общо i) лицензионните такси и приходите от Фондовете TV2 и „Радио“, посочени по-горе, и ii) нетните разходи за обществена услуга
57,8
-40,6
327,5
86,9
45,5
93,9
26,9
30,3
628,2
Източник: Годишен счетоводен отчет за приходи и разходи на TV2.
(196)
Както може да се види в таблицата по-горе, финансирането надвишава разходите с 628,2 млн. DKK (84,4 млн. евро).
(197)
Комисията отбелязва факта, че TVDanmark счита, че другите мерки, от които се ползва TV2, като освобождаването му от лихви и данъци, както и достъпа до честота на предаване на сигнала на територията на цялата страна при благоприятни условия, следва да бъдат взети под внимание при оценката на свръхкомпенсациите. Тези ползи са обобщени в таблицата по-долу:
Таблица 2
Прогнозни ползи от освобождаването от корпоративен данък и лихви и от честотата за предаване на сигнал
(в млн. DKK)
1995 г.
1996 г.
1997 г.
1998 г.
1999 г.
2000 г.
2001 г.
2002 г.
Общо
Освобождаване от корпоративен данък
19,7
-13,8
54,6
30,1
16,7
29,7
18,5
3,9
159,4
Начислени лихви върху заем за създаване на дружеството
44,5
39,2
36,9
41,3
37,5
45,1
51,7
45,6
341,8
Държавни гаранции по заеми за оперативни разходи
2,4
2,1
1,7
1,4
1,0
0,7
0,4
0,1
9,8
Такса за честота на предаване на сигнала (72)
2,3
7,9
12,6
21,4
26,0
70,2
Общо
66,6
27,5
95,5
80,7
67,8
96,9
96,6
49,6
581,2
(198)
Комисията е съгласна, че тези мерки трябва да бъдат взети предвид в настоящото проучване. От друга страна, при определяне на свръхкомпенсациите, не е подходящо те да бъдат включвани в изчисленията в таблица 1. Съгласно позицията на Комисията по RAI (73), тези допълнителни ползи могат да бъдат считани за компенсации за разходи, които в отсъствието на компенсации, би трябвало да бъдат финансирани. Следователно при оценяване на пропорционалността на държавното финансиране на разходи за обществена услуга тези допълнителни предимства не следва да бъдат включвани, тъй като заплащането на въпросните разходи води до съответно увеличаване на първоначалните разходи за обществената услуга, възложена на TV2. По отношение на нетния резултат това няма значение. Трябва обаче да се гарантира, че от тези предимства се ползват само дейностите, свързани с обществената услуга, и не се прилагат към търговските дейности. Този въпрос се разглежда в съображения 234-237 по-долу.
(199)
Датските органи и TV2 излагат различни аргументи за да обосноват свръхфинансирането, изчислено в съображение 196. По-конкретно, с оглед на решението на Съда, Комисията трябва да оцени дали свръхфинансирането всъщност е било необходимо за да може TV2 да изпълни мисията си за обществена услуга.
(200)
Във връзка с това на първо място трябва да се отбележи, че Протоколът от Амстердам (74) поставя акцент върху спецификата на сектора на радио- и телевизионно разпространение в сравнение с други УОИИ, тъй като „… публичното радио- и телевизионно разпространение в държавите-членки е пряко свързано с демократичните, социалните и културните потребности на всяко общество, както и с необходимостта от запазването на плурализма в медиите“. Тези характерни особености следва да бъдат взети предвид в оценката на съвместимостта на Комисията в настоящото решение.
(201)
Освен това в предишни решения Комисията приема, че определена капиталова база е обоснована с цел гарантиране на предоставянето на обществена услуга от даден радио- и телевизионен оператор. По делото на Австрия за радио- и телевизионно разпространение (75) например Комисията се произнася, че „По силата на член 86, параграф 2 от Договора за ЕО, съгласно тълкуването на Протокола от Амстердам, държавите-членки принципно могат да предоставят толкова публично финансиране, колкото е необходимо за да се гарантира изпълнението на обществената услуга. Това се отнася не само за текущите разходи за изпълнение на УОИИ, но също и за собствения капитал“.
(202)
В решението си Съдът се произнася, че (76) „… Комисията не може да основава решението за възстановяване на всички суми, които според Кралство Дания са представлявали резерви, предназначени за нуждите на обществената услуга, на липсата на подходящ контрол, тъй като, предвид наличната информация в Комисията, е било напълно възможно да бъдат разгледани сериозно всички законови и икономически условия, управлявали натрупването на тези резерви през разглеждания период, а без такъв контрол съответно невъзможно да бъде взето законосъобразно решение дали всъщност тези резерви, като цяло или дори само част от тях, са били необходими, за да бъде предоставена обществената услуга“.
(203)
Съдът добавя (77), че чисто формалните изисквания като задължението резервите да бъдат конкретни и прозрачни, не би могло да обоснове дадено определение за възстановяване и фактът, че TV2 на практика не е трябвало да използва своите резерви, не подкрепя заключението, че тези резерви би следвало да бъдат считани за непропорционални на нуждите от финансиране за предоставяне на обществената услуга. (78).
(204)
Следователно Комисията трябва да оцени всички фактори, взети предвид от датските органи, при определяне на компенсациите, предоставени на TV2 за периода 1995-2002 г., и при вземане на решение за натрупване на резерви. Във връзка с това Комисията се позовава на предишна своя оценка на процедурата, използвана за определяне на лицензионната такса, в съображение 105.
(205)
Относно съображенията, накарали датските органи да натрупат резерви за изпълнението на мисията за обществена услуга TV2, следва да бъдат взети под внимание цитираните от тях фактори по-долу.
(206)
При създаването на TV2 през 1988 г. не е вливан никакъв капитал. Неговите дейности са били финансирани единствено от заем за новосъздадено предприятие, възлизащ на 510,8 млн. DKK, което е дало възможност на TV2 да закупи производственото си оборудване, сградите и др. Следователно TV2 е бил слабо капитализиран, тъй като е бил капитализиран с необичайно високи заеми и необичайно нисък капитал. В резултат на това TV2 бързо се е сблъскал с финансови трудности.
(207)
Националната сметна палата, която е независима институция към Парламента на Дания, има задача да извършва одити както на счетоводните сметки, така и на управлението. През 1995 г. тя е направила заключение, че значителна част от финансовите проблеми на TV2, биха могли да бъдат отдадени на това, че станцията е създадена без вливане на капитал (79). Основната препоръка на Националната сметна палата била, че държавата трябвало да влее капитал от приблизително 530 млн. DKK в TV2 чрез преобразуване на заемите за новосъздадено предприятие. Това би трябвало да даде на TV2 капитал от приблизително 350 милиона DKK и коефициент на платежоспособност около 50 %. Препоръчителният коефициент на платежоспособност от приблизително 50 % е бил равен на този на частните дружества като TV2 Norge (Норвегия) и TV4 (Швеция).
(208)
В резултат на този доклад държавните одитори от Парламента, определени да извършват, наред с останалите им задължения, критичен одит на счетоводните отчети на държавните дружества, са се обърнали към Министерството на финансите за становището му по въпроса дали TV2 би следвало да натрупва капитал. През август 1995 г. в отговор на предложението на Националната сметна палата да бъде влят капитал в TV2, Министерството на финансите е заявило, че „… както при създаване на нови дружества, така и при преобразуване на такива, които са държавна собственост, те трябва да имат нужната капиталова база. В същото време държавата не трябва да влива твърде големи капитали на първо място, защото това би означавало един ненужен разход за държавата и на второ място, защото би дало на дружеството несправедливо конкурентно предимство. Предприятието не трябва да е нито недостатъчно капитализирано, нито свръхкапитализирано“. Въз основа на това Дания е счела, че в TV2 трябва да се натрупа капитал. Решено било обаче, че държавата не следва да влее капитала наведнъж. Вместо това TV2 би трябвало сам да натрупа необходимия капитал чрез текущия излишък.
(209)
Изискването за капиталова база е включено в устава на TV2 през 1997 г. От тогава уставът TV2 ясно определя, че от 2001 г. насам свободният капитал на TV2 трябва да възлиза на поне 200 милиона DKK и че той трябва да бъде използван да компенсира оперативната загуба на радио- и телевизионния оператор (80). Изпълнителната заповед от 18 август 1997 г. предвижда, че за финансиране на всяка вероятна оперативна загуба, свободният капитал, т.е. капиталът минус резервите и други свързани източници, за дейности, осъществявани на територията на цялата страна, следва да възлиза на минимум 200 милиона DKK до края на 2000 г. Трябва да бъде натрупан свободен капитал, възлизащ на общо на 50 милиона DKK до края на 1998 г. и на минимум 100 милиона DKK до края на 1999 г. От 2001 г. свободният капитал по всяко време следва да бъде минимум 200 милиона DKK на база на последните счетоводни отчети. Ако се очаква капиталът да спадне под тези цифри, въпросът следва да бъде отнесен към Министерството на културата. В специални случаи Министърът на културата може да одобри по-ниска стойност на капитала и да приложи специфични условия, след консултация с Националната сметна палата.
(210)
Изпълнителната заповед на Министъра от 1997 г., определяща минималния свободен капитал, е публикувана в Държавния вестник на Дания (Lovtidende). В допълнение от 1998 г. насам натрупването на капитал в съответствие с изискването на устава се отбелязва конкретно в публикуваните годишни счетоводни отчети на TV2.
(211)
Според датските органи невъзможността TV2 да спази минималният изискуем капитал от 200 млн. DKK съгласно Устава му се очаква да доведе до поставянето му под държавно управление.
(212)
Комисията счита, че основната задача е да се определи дали и до каква степен капиталовата база, постигната чрез компенсациите, всъщност е била необходима за изпълнението на мисията за обществена услуга на TV2.
(213)
Като взе предвид горното описание на процедурата и причините, довели до натрупването на резервите на TV2 под формата на капиталова база, и с оглед решението на Съда, Комисията счита, че натрупването на резерв в действителност е било необходимо, за да може TV2 да изпълнява мисията си за обществена услуга.
(214)
От друга страна, Комисията си задава въпроса дали целият размер на резервите е настина обоснован и необходим, т.е. дали цялата сума на капиталовата база, натрупана до края на 2002 г., действително е била необходима за изпълнението на мисията за обществена услуга на TV2.
(215)
От гледна точка на Комисията размерът на капиталовата база, която би могла да се счита за пропорционална и необходима да гарантира предоставянето на обществената услуга, зависи от фактите и от законовата рамка на всеки отделен случай.
(216)
Цифрите относно капиталовата база на TV2, с които Комисията разполага, са показани в таблицата по-долу:
в милиони DKK
1995 г.
1996 г.
1997 г.
1998 г.
1999 г.
2000 г.
2001 г.
2002 г.
Целеви капитал (цифровизация)
167,0
167,0
156,7
152,6
96,6
72
Свободен капитал
-97,8
- 138,4
22,1
110,7
173,3
270,3
418,7
478,5
Общо капитал
-97,8
- 138,4
189,1
277,7
330,0
422,9
515,3
550,5
Общо пасиви
770,3
746,9
1 244,7
1 363,3
1 311,8
1 423,0
1 409,5
1 409,1
Коефициент на платежоспособност (81)
-13
-19
2
8
13
19
30
34
(217)
Към 31 декември 2002 г. TV2 е натрупал капитал от 550,5 милиона DKK, включително 72 милиона DKK целеви капитал (цифровизация), което съответства на коефициент на платежоспособност 34 %. Размерът на свободния капитал в края на 2002 г. е бил 478,5 млн. DKK.
(218)
На първо място Комисията отбелязва, че част от капитала не е била свободен капитал. Всъщност съгласно годишните счетоводни отчети на TV2 за 1997 г. (82), медийната комисия е решила, че TV2 трябва да цифровизира своето производствено оборудване преди края на 2000 г. 300 милиона DKK са били използвани целево за цифровизация на TV2 и на регионалните станции. През 1997 г. на TV2 са били преведени 167 млн. DKK за тази цел. Следователно Комисията счита, че сумата е била необходима за нуждите на публичната услуга на TV2. Фактът, че средствата, които не са били инвестирани в цифровизация до 1 януари 2003 г. (остатък от 72 млн. DKK) накрая са били освободени, не променя това заключение, тъй като през разглеждания период тези суми са ясно отразени в счетоводните отчети на TV2 като целеви капитал, който би могъл да се използва само за целите на цифровизацията, и, съгласно постановеното в решението на Съда, фактът, че TV2 на практика не е трябвало да използва резерва, не подкрепя заключението, че този резерв е трябвало да бъде считан за непропорционален на нуждите от финансиране за предоставяне на обществената услуга (83).
(219)
Следва да бъде отбелязано и че към 31 декември 1994 г. (в началото на периода, разглеждан в настоящото решение) капиталът на TV2 е бил отрицателен (минус почти 156 млн. DKK), както и че през 1995 г. и 1996 г. TV2 е имал отрицателен коефициент на платежоспособност и отрицателен капитал, което обяснява защо общият капитал в края на 2002 г. е бил по-малък от получените компенсации. Чак в края на 2000 г. свободният капитал на TV2 е нараснал над необходимия минимален праг от 200 млн. DKK.
(220)
За да покаже, че нивото на капитала в TV2 е било обосновано, датските органи са внесли становище, изготвено от PricewaterhouseCoopers на 18 ноември 2002 г. Това становище гласи, че коефициентът на платежоспособност на TV2 към края на разглеждания период е бил по-нисък в сравнение с този на останалите скандинавски радио- и телевизионни оператори по отношение на размер, дейности, структура и пазари, на които оперират. Например коефициентът на платежоспособност на TV2 е бил по-нисък от този на TV2 Norge (36 %) и значително по-малък от този на TV4 (Швеция), чийто коефициент на платежоспособност е бил 65 %, т.е. почти два пъти по-висок от коефициента на TV2. Съгласно становището коефициентът на платежоспособност на TV2 е бил по-нисък от този на другите радио- и телевизионни оператори и следователно не може да бъде считан за прекомерен. Становището посочва също така, че няма причина да се вярва, че структурата на капитала на тези съпоставими радио- и телевизионни оператори не е била оптимизирана. PricewaterhouseCoopers също така посочват, че коефициент на платежоспособност от по-малко от 30 % във времето би бил необичаен и би направил дружеството уязвимо към колебанията в приходите.
(221)
Сравнението с други оператори следва да бъде тълкувано внимателно, тъй като те не извършват същите дейности за обществена услуга като TV2, не са финансирани по същия начин и нямат същия правен статут. Въпреки това становището дава някои насоки и може да бъде взето предвид заедно с останалите елементи.
(222)
В тази връзка Комисията отбелязва, че датските органи са предоставили информация, която показва, че през последната част от разглеждания период са планирали да преобразуват TV2 в акционерно дружество и да го приватизират. Като част от процеса на преобразуване е бил направен и анализ на това как да бъде преустановено финансирането от лицензионни такси, тъй като датските органи са възнамерявали да премахнат финансирането чрез лицензионни такси след приватизацията на TV2.
(223)
С тази цел през юни 2002 г. датското правителство сключва споразумение с парламентарно мнозинство относно либерализацията на медийната политика на Дания. Съгласно споразумението TV2 е трябвало да бъде преобразуван от гледна точка на приватизацията възможно най-бързо. Направен е бил анализ на финансовата база за преобразуване на TV2 в акционерно дружество. През лятото на 2002 г. Министърът на културата е назначил ръководна група с представители от Министерството на културата, Министерството на финансите и Генералния адвокат (Kammeradvoka) с цел изясняване на икономическата база за приватизиране на TV2 и преобразуването му в акционерно дружество. Ръководната група ангажира в своя помощ одиторска фирма и финансов съветник, за да може например да изчисли нивото на капитала, от който се нуждае TV2. Одиторската фирма прави заключение, че капиталът на TV2 следва да бъде установен на 640 милиона DKK.
(224)
Финансовата комисия към Парламента на Дания е одобрила преобразуването на TV2 в акционерно дружество и установяването на капитала му. Преобразуването на TV2 в акционерно дружество се е извършило със задна дата, считано от 1 януари 2003 г. Непосредствено след промяната на правния статут на TV2 и преобразуването му в дружество са били премахнати голям брой мерки в негова полза като например освободените от лихви и погасяване заеми и освобождаването от данъци. През 2005 г. приватизацията бива отложена, но след 2004 г. TV2 повече не получава лицензионни такси.
(225)
Предвид гореизложеното Комисията счита, че един от факторите, който трябва да вземе предвид при оценката на съвместимостта на резервите, е фактът, че през последната част от разглеждания период датските органи вече са били планирали да променят правния статут на TV2, което създава необходимостта от капиталова база.
(226)
Практиката на Комисията при вземане на решения е по-принцип да се отнася благосклонно към схеми за преобразуване в акционерни дружества на държавни фирми, които се конкурират с търговски предприятия, тъй като това може да намали нарушаването на конкуренцията чрез заместване на неограничените държавни предимства с капитал в ограничен размер и чрез създаване на ясно разграничение между ролята на държавата като публична власт и ролята ѝ на предприемач, търсещ възвращаемост на инвестициите си.
(227)
В допълнение, наред с другите фактори, които трябва да бъдат взети под внимание, Комисията счита, че нивото на резервите на TV2 следва да бъде разглеждано с оглед на колебанията в приходите от рекламния пазар.
(228)
TV2 всъщност е бил уязвим от колебанията в приходите, които са неизбежен аспект на рекламния пазар. Например за една година (1998-1999 г.) TV2 претърпява спад от приблизително на 104 млн. DKK от приходите от реклама. Според датските органи единственият начин за TV2 да може се справи със спадове с такъв размер е наличието на значителен по размер свободен капитал, тъй като приходите от лицензионни такси са били предварително фиксирани за няколко години. Макар че TV2 е зависил по-малко от приходи от реклама отколкото TV2 Norge и TV4, които не получават лицензионни такси, финансирането чрез реклама, въпреки всичко представлява важен източник на средства за дейностите на TV2 през въпросния период.
(229)
Във връзка с това Комисията отбелязва, че Съдът ясно се е произнесъл в своето решение (84), че „… фактът, че TV2 не е трябвало да използва своите резерви през 1999 г. не подкрепя заключението, че тези резерви е трябвало да бъдат считани за непропорционални на нуждите от финансиране за предоставяне на обществена услуга. Същинският смисъл на натрупания резерв за справяне с несигурността е, че той не трябва непременно да бъде използван.“
(230)
Комисията е съгласна с датските органи, че при оценяване на нуждите на TV2 трябва също да вземе предвид и факта, че TV2 бележи значителни колебания в ликвидността както за отделна календарна година, така и за една година спрямо следващата, тъй като големи спортни събития като Олимпийските игри се провеждат през интервал от няколко години и телевизионните програмни права за излъчване обикновено се предлагат в многогодишни договори. Например в годишния отчет за 1995 г. (85) може да се види, че излишъкът за 1995 г. е бил прехвърлен в 1996 г., за да покрие очаквания дефицит за тази година, когато е имало особено високи разходи във връзка с Олимпийските игри и световните първенства по футбол.
(231)
В допълнение трябва също да се добави, че през разглеждания период използването на обикновени заеми за финансиране на TV2 е било спряно. Инвестиционни заеми са били разрешени в размер на до 4 % от приходите на базата на последните счетоводни отчети. На TV2 е било забранено да взема всякакви други видове заеми, гаранции или да поема задължения по финансови лизинги с изключение на общия оперативен кредит. Ограничените възможности за финансиране на TV2 със заем означава, че по принцип неговите потребности от ликвидни средства е трябвало да бъдат покрити от операции за предоставяне на ликвидност.
(232)
В заключение нивото на капитала е показано в публикуваните счетоводни отчети. През въпросния период Националната сметна палата е одитирала счетоводните отчети на TV2. Одитите са включвали както финансови, така и одити на управлението, въпреки че Националната сметна палата не е имала право да предотвратява свръхкомпенсациите на разходите за обществена услуга на TV2. Както Съдът се произнася в своето решение (86), фактът, че този одитиращ орган не е имал право да предотвратява свръхкомпенсациите, не води до заключението, че датските органи не са осъществявали контрол. Точно обратно, датските органи са отбелязали, че Националната сметна палата е направила заключение, че капиталовата база е била твърде голяма, което би могло например да доведе до намаляване на източниците от лицензионни такси, плащани на TV2, в следващото медийно споразумение.
(233)
Предвид гореизложените съображения като цяло, относно първата част на оценката на пропорционалността, Комисията счита, че в конкретния случай, съгласно Протокола от Амстердам и решението на Съда, размерът на натрупания капитал в края на 2002 г. (т.е. 550 милиона DKK) е бил необходим на TV2 за изпълнение на мисията му за обществена услуга. Сумата от 628 млн. DKK, получена за тази цел, следователно е задоволила критериите за пропорционалност и необходимост съгласно член 106, параграф 2 от ДФЕС.
(234)
Въпреки че настоящото решение не прави оценка на вероятната държавна помощ, различна от мерките за рекапитализация, предоставена на TV2 през 2003 г. и 2004 г., Комисията отбелязва също, че датските органи са предоставили информация, документираща факта, че през 2004 г. капиталът на TV2 е възлизал на 640 милиона DKK. Сумата от 96 милиона DKK е била инвестирана в търговски дейности и не може да бъде установено дали това е било финансирано от капитала или от външно финансиране. Приемайки, че е бил използван само капиталът, това би означавало, че 544 милиона DKK от капитала са били на разположение на TV2 да осъществява неговите радио- и телевизионни дейности за обществената услуга.
(235)
Във връзка с твърдението в съображение 198 по-горе следва да се отбележи, че TV2 извършва също и известен брой търговски дейности. Те са относително малко на фона на всички дейности на TV2. Разходите за тези търговски дейности са определени въз основа на метода, описан в Съобщението за разпространение на радио- и телевизионни програми от 2001 г. (87), според който, противно на общоприетия подход в другите сектори на комуналните услуги, разходи, изцяло свързани с дейности за обществена услуга и в същото време подпомагащи търговски дейности, не трябва да бъдат разделяни пропорционално между двата вида, а могат изцяло да бъдат разпределени към дейностите за обществена услуга. Съобщението за разпространение на радио- и телевизионни програми от 2001 г. обръща внимание на риска от превръщане на стриктното разбиване на такива разходи между двата вида дейности в условно и лишено от смисъл. Доколкото се отнася до предимството, което TV2 получава от достъпа си до честотата за предаване на сигнала, Комисията отбелязва, че това е неразделна част от мисията за обществена услуга. Комисията счита също така, че съгласно Съобщението за разпространение на радио- и телевизионни програми, финансовите разходи (лихвени предимства) могат изцяло да бъдат причислени към дейностите за обществена услуга.
(236)
За да се неутрализира ефектът от освобождаването от данъци, от който се ползват дейностите за обществена услуга, 30 % от печалбата от търговски дейности се прехвърлят към публичната услуга. Това се прави от 2001 г. Следователно Комисията счита, че може да е имало нарушаване на пазара на радио- и телевизионното разпространение поради това, че TV2 не е трябвало да взема предвид ставките на корпоративния данък при определяне на търговските си цени. В бъдеще обаче това предимство няма повече да съществува, като се приеме, че делът на прехвърлените средства съответства на действителната ставка на данъчното облагане благодарение на този „механизъм на неутрализирането“. Що се отнася до миналия период, установяването на свръхкомпенсациите не представлява проблем, тъй като общите приходи от търговски дейности са били използвани за намаляване на нетните разходи за дейностите за обществена услуга.
(237)
TV2 се е ангажирал с търговски интернет дейности, генериращи загуба. Тъй като тези дейности са извън мисията за обществена услуга радио- и телевизионно разпространение, не е възможно никакво държавно финансиране. Освен това, тъй като не са извършвани никакви други услуги на индивидуална основа, няма излишък от търговски дейности, който да покрие загубите от интернет дейностите.
2. Оценка на поведението на TV2 на рекламния пазар
(238)
Параграф 58 от Съобщението за разпространение на радио- и телевизионни програми гласи, че „… даден публичен радио- и телевизионен разпространител, доколкото по-ниски приходи са покрити от държавната помощ, може да се изкуши да понижи цените на рекламите или на други дейности, които не са свързани с публична услуга на пазара, така че да намали приходите на конкурентите (…). Когато даден радио- и телевизионен разпространител подбие цените на дейности, които не са свързани с публичната услуга, до ниво, което е под необходимото за покриване на всички разходи по дейността, взета отделно, които даден ефективен търговски оператор в подобна ситуация би трябвало нормално да покрие, такава практика би посочила присъствието на свръхкомпенсиране на задълженията на публичната услуга …)“.
(239)
TVDanmark е предоставил информация, показваща, че не може да покрие всички разходи за телевизионните си дейности, взети отделно, с цените за реклама, които TV2 налага. TVDanmark сравнява разходите си цените за реклама TRP 21-50, които е налагал TV2.
(240)
За да бъде обосновано това сравнение, Комисията трябва на първо място да установи дали може да се счита, че TVDanmark се намира в подобна на TV2 ситуация и дали е ефективен оператор.
(241)
На първо място Комисията трябва да оцени дали TVDanmark е в подобна на TV2 ситуация. Комисията отбелязва следното. През разглеждания период делът на аудиторията на TV2 е била в порядъка на 35 %, а съответната стойност за TVDanmark е била приблизително 15 %. Дяловете им от рекламния пазар също значително са се различавали. Пазарният дял на TV2 е бил в порядъка на 60 %, докато на TVDanmark’s е бил около 8 %. Оборотът на TV2 от реклама е бил приблизително пет пъти по-голям от този на TVDanmark. Освен това TV2 е единствената станция, която достига до 100 % от населението, докато покритието на TVDanmark2 е 77 %, а на TVDanmark1 дори по-малко. Предвид гореизложеното Комисията счита, че TVDanmark не може да бъде сравнявана с TV2 директно.
(242)
На второ място Комисията трябва да установи дали TVDanmark е ефективен пазарен оператор. Даден ефективен оператор може да бъде определен чрез анализ на обичайно използвани финансово-счетоводни коефициенти и чрез сравняване на резултатите на оператора спрямо средните резултати в държавата-членка. Анализът трябва да вземе под внимание различния размер на предприятията и специфичната им структура на разходите. От друга страна, както беше отбелязано по-рано, не би могло да се каже, че операторите на пазара в Дания в позиция на съпоставимост, така че да се даде възможност за пряко сравняване на коефициентите им на ефективност. Следователно Комисията е на мнение, че анализ на такива коефициенти на датския пазар, е неподходящ в настоящия случай.
(243)
Вместо това Комисията е анализирала данните от финансовите резултати на TVDanmark и SBS Broadcasting. В резултат на своя анализ Комисията не може да установи със сигурност дали понесените загуби произтичат от факта, че TVDanmark е имал високи първоначални разходи за стартиране на дружеството, които все още не е могъл да възстанови, или че всъщност не работи добре. Въпреки неколкократните запитвания, Комисията не можа да получи данните за финансовите резултати на третия оператор, TV3, което да позволи сравняване с третия оператор на пазара. В следствие на това Комисията не може да направи заключение със сигурност дали загубите на TVDanmark са в резултат на ценовата политика на TV2 или се дължат на други фактори, над които самият TVDanmark има някакъв контрол.
(244)
Тъй като не може със сигурност да бъде установено дали TVDanmark е ефективен оператор и след като не е възможно директно сравняване на двамата оператори, Комисията е на мнение, че всяка такава оценка е неокончателната в настоящия случай.
(245)
По тази причина Комисията е взела решение да направи по-подробен анализ на ценовите политики на TV2 и на наличните данни, отнасящи се до рекламния пазар, за да направи оценка на това дали TV2 е действал от гледна точка на увеличаване до най-голяма степен на приходите си от реклама през разглеждания период.
(246)
На първо място Комисията е сравнила цените на двамата оператори и е анализирала ценовите политики на TV2. Анализът е бил фокусиран върху периода 1998-2002 г., през който жалбоподателят твърди, че TV2 е започнал да прилага „дъмпингови“ цени на рекламния пазар. На второ място Комисията е анализирала разходите за реклама в Дания в контекста на ЕС и в частност в сравнение с другите скандинавски държави. На трето място е бил направен анализ на цените за контакти с аудиторията във всички скандинавски държави и видове медии.
(247)
Комисията отбелязва, че поведението на TV2 на рекламния пазар е било проучено от компетентните органи в Дания. На 21 декември 2005 г. Датският съвет за защита на конкуренцията се е произнесъл, че TV2 е нарушил член 102 от ДФЕС и съответните национални закони, прилагайки отстъпки за лоялност на рекламния пазар. Това решение е отменено от Трибунала по обжалване на спорове във връзка с конкуренцията на 1 ноември 2006 г., а по-късно потвърдено след обжалване пред Висшия съд на Източна Дания на 22 юни 2009 г. Решението на Висшия съд на Източна Дания е обжалвано пред Върховния съд, който го потвърждава на 18 март 2011 г. след решение на Съвета за защита на конкуренцията от 29 ноември 2000 г., което определя, че отстъпките, направени от TV2 за 2000 г., представляват злоупотреба с господстващо положение. В тази връзка Комисията отбелязва, че проучването на датските институции за защита на конкуренцията разглежда периода 2000-2005 г., с други думи само последните години от периода, разглеждан в настоящото решение. Най-важното е, че дадена отстъпка за лоялност не означава непременно наличие на кръстосано субсидиране по смисъла на Съобщението за разпространение на радио- и телевизионни програми от 2001 г. („Когато даден радио- и телевизионен разпространител подбие цените на дейности, които не са свързани с публичната услуга, до ниво, което е под необходимото за покриване на всички разходи по дейността, взета отделно, които даден ефективен търговски оператор в подобна ситуация би трябвало нормално да покрие, такава практика би посочила присъствието на свръхкомпенсиране на задълженията на публичната услуга“). Всъщност, както е обяснено по-долу, TV2 налага средно значително по-високи цени от конкурентите си. Освен това отстъпките за лоялност са предпоставка клиентите да отделят по-голяма част от годишните си бюджети за реклама в TV2, отколкото биха отделили при други обстоятелства. Следователно може да се твърди, че TV2 е увеличил приходите си от реклама с помощта на схемата за отстъпки, което би довело всъщност до намаляване на нуждата от финансирането му чрез лицензионни такси. Във всички случаи Комисията не е обвързана с решенията на датските институции за защита на конкуренцията.
(248)
Делът и съставът на аудиторията, съдържанието на програмите, правилата за рекламно време и механизмът на финансиране на станциите са фактори, които засягат естеството на конкуренцията на рекламния пазар. Това води до разлика в цените между отделните радио- и телевизионни оператори. Станциите продават също и богата гама от диференцирани „продукти“, които се предлагат на различни цени (88).
(249)
Цените, които станциите определят, включват значителни отстъпки. Следователно не е удачно да се сравняват обявените цени за телевизионни реклами. По-голямата част от телевизионните реклами (приблизително 90 % от рекламите в цялата страна) се управляват от годишни договори, съгласно които телевизионните канали предоставят годишни отстъпки. В допълнение има много други отстъпки (за нови рекламодатели, по-непривлекателно място в програмата за реклама, допълнителни отстъпки за обем и др.) Споразуменията се договарят от т.нар. медийни агенции, които спомагат и за изпълнението им.
(250)
За да могат да бъдат сравнявани различните станции, трябва да бъде определена средна цена на база на различните предлагани цени. Таблицата по-долу показва средните цени на целевите рейтинг точки за целевата аудитория 21-50 (TRP 21-50). Средните цени са получени като съответният оборот на станциите от национални спотове се раздели на броя на достигнатите национални TRP 21-50 (89):
1998 г.
1999 г.
2000 г.
2001 г.
2002 г.
TVDanmark
283 евро
270 евро
252 евро
251 евро
211 евро
TV2
480 евро
409 евро
364 евро
381 евро
325 евро
Разлика
197 евро
139 евро
112 евро
130 евро
114 евро
CPP на TVDanmark CPP като дял от CPP на TV2 (90)
58,9 %
66,0 %
69,3 %
65,9 %
64,9 %
Средна CPP на TV2 за TRP 21-50, измерена за покритие (по 0,7)
336 евро
286 евро
255 евро
267 евро
228 евро
CPP на TVDanmark като дял от измерената CPP на TV2
84,2 %
94,3 %
99,0 %
94,1 %
92,7 %
(251)
От горните цифри може да се види, че цената на TRP 21-50 на TVDanmark е била около 30-40 % по ниска от тази на TV2. Както Комисията се е произнесла в решението си относно държавната помощ за France 2 и France 3, съотношението между средния брой контакти с аудиторията и средната нетна цена на контакт на телевизионния рекламен пазар е положително (91). По този начин всяка разлика в цените между отделните радио- и телевизионни оператори би могла да се обясни с относителната сила на станциите по отношение на способността им да привличат зрители. В такава ситуация е уместно да се установи дали действителната разлика в цената отразява условията на пазара.
(252)
За разлика от ситуацията във Франция в настоящия случай могат да бъдат анализирани само наблюденията върху двама оператори. Обхватът на линейната регресия следователно трябва да бъде изчислен на базата на цените на тези двама оператори и би имал слабо статистическо значение. Следователно не би било възможно да се направи никакво заключение за това дали обхватът на линейната регресия е „удачен“.
(253)
За да се потвърди дали би могло да се каже, че действителната разлика в цените на двамата оператори отразява пазарните условия, е бил приложен коефициент на корекция в опит да се неутрализира по-силната позиция на TV2 на пазара. Коефициентът за претегляне е бил получен от изчисления, направени от медийни агенции, и отразява разликата в покритието на желаната целева група, което може да бъде достигнато чрез закупуване на 100 TRP 21-50 от TVDanmark и от TV2. Средното покритие на TVDanmark е малко под 70 % от това на TV2 (при закупуване на 100 TRP 21-50). Прилагането на този фактор води до уеднаквяване на цените, въпреки че цената на TV2 все още е малко по-висока от тази на TVDanmark. По този начин е по-вероятно разликата в цените да отразява пазарните условия. Този резултат обаче трябва да се разглежда внимателно, тъй като следва да се има предвид, че подобен коефициент на корекция няма как да отчита всички разлики между станциите.
(254)
Комисията отбелязва също, че жалбоподателят твърди, че конкуренцията на телевизионния рекламен пазар всъщност не се определя нито от обявените цени, нито от средните цени на GRP или TRP, представени по-горе. TVDanmark по-скоро твърди, че операторите се конкурират в т.нар. пределни цени. Твърди се, че тези пределни цени, произтичат от по-силната позиция на TV2 на пазара. За да могат рекламодателите да постигнат целите на рекламните си кампании, трябва да закупят определена квота рейтингови точки, единствено от TV2. Тъй като не е имало никаква конкуренция за тези т.нар. подпределни единици, TV2 е имал възможност да генерират по-голяма печалба от тях. В резултат на това операторите са се конкурирали в остатъчните рейтингови точки и следователно в пределните цени. TVDanmark твърди, че тези цени са били дори по-ниски от средните, показни в таблицата по-горе.
(255)
Оставяйки настрана въпросът дали това твърдение е вярно, Комисията счита, че такова поведение би било възможно предвид силната позиция на TV2 на пазара. От друга страна настоящото проучване трябва да установи дали чрез поведението си на рекламния пазар TV2 се е опитал да увеличи приходите си до най-голяма степен. По този въпрос не би могло да се реши, че имало вероятност TV2 да е държал цените си ниски, за да поддържа висок пазарен дял, но това не означава, че не се е опитал да увеличи приходите си до най-голяма степен.
(256)
Гореизложеното показва, че цените на TV2 са били по-високи от тези на TVDanmark през разглеждания период. Ясно е също, че, въпреки увеличенията в обявените цени, действителното ниво на цените е намалявало през този период. TV2 значително е увеличил отстъпките си.
(257)
Не е възможно обаче да се установи от един анализ на цените дали тенденцията в цените в действителност е довела до намаляване на общите приходи от реклама, увеличавайки по този начин необходимостта от държавно финансиране. Във връзка с този въпрос Комисията анализира ценовата политика на TV2 и нейното въздействие върху общото ниво на приходите му от реклама.
(258)
Както показват съображенията по-долу, през разглеждания период TV2 е направил неколкократни увеличения и намаления на цените (чрез предоставяне на по-големи отстъпки). Таблицата по-долу представя преглед на тенденцията в общото ниво на приходите от реклама (млн. DKK) от 1998 г. до 2002 г. - периодът, през който жалбоподателят твърди, че TV2 насилствено е свалял цените на датския пазар:
1998 г.
1999 г.
2000 г.
2001 г.
2002 г.
Национални приходи от реклама
1 008
884
(- 11,3 %)
959
(+ 8,5 %)
879
(- 8,3 %)
884
(- 0,6 %)
(259)
През 1997 г. TV2 е взел стратегическото решение да не увеличава използването на капацитета, а да увеличи цените си през 1998 г. Друго увеличение на цените е било направено през 1999 г. Датските органи твърдят, че до 1999 г. конкуренцията е станала толкова силна, че TV2 е пострадал в резултат на увеличението на цените и приходите му от реклама са спаднали с около 10 % от предходната година.
(260)
През 2000 г. TV2 е очаквал конкуренцията да се засили и не е повишавал цените си. Действителните цени всъщност са спаднали, поради въведената от TV2 нова схема за отстъпки. В резултат на това TV2 е увеличил използвания си капацитет с 33 % спрямо предходната година. От друга страна мерките за определяне на цените са довели до 8,4 % увеличение на оборота му от реклама в цялата страна. През 2001 г. TV2 отново е увеличил цените. Въпреки увеличението на цените приходите му от реклама и използването на капацитета са спаднали до нивото от 1999 г. През 2002 г. TV2 е намалил цените отново и е отбелязал лек спад в общия оборот. Целият оборот на рекламния пазар обаче се е свил още повече.
(261)
От казаното по-горе може да се направи заключение, че използването на големи отстъпки са довели до намаляване на действителното ниво на цените. TV2 е успял да компенсира спадът в цените чрез увеличаване на използвания си капацитет. Тъй като неговите конкуренти не са имали същия резерв от капацитет, те не са имали такава възможност. За да имат място на пазара, те е трябвало да се съобразяват с водещата позиция на TV2. През годините, когато TV2 е увеличавал цените, общият му оборот от реклама е намалявал. Противно на това, когато TV2 е намалявал цените, той е успявал да увеличи общия си оборот. Следователно Комисията прави заключение, че намаляването на цените от TV2 в действителност е довело до по-високи приходи. Следователно не може да се каже, че с ценовата си политика TV2 не се е стремил към увеличаване на приходите в най-голяма степен.
(262)
Сравняването на цените между датските оператори и анализът на ценовата политика на TV2 по никакъв начин не показва дали всички цени на датския пазар на телевизионната реклама са били твърде ниски. Това, че TV2 е използвал по-силната си позиция, за да намали общото ниво на разходите за телевизионна реклама под това, което би било при нормална конкуренция, може да доведе до намалено ниво на цените.
(263)
Във връзка с този въпрос Комисията е анализирала икономическите данни на рекламния пазар във всички държави от ЕС и ги е сравнила с Дания. Тъй като датската телевизионна реклама е най-близка за сравнение с други скандинавски държави, Комисията е съпоставила също и данните за Дания и другите скандинавски страни (Финландия, Швеция и Норвегия) (92). Основните показатели за разходите за реклама, които са били анализирани, са следните: 1. разходи за телевизионна реклама като процент от общите разходи за реклама; 2. разходи за реклама на глава от населението; 3. разходи за реклама като част от БВП. Таблицата по-долу прави преглед на тези основни показатели:
Основни показатели на разходите за телевизионна реклама в Дания, ЕС и други скандинавски държави
1995 г.
1996 г.
1997 г.
1998 г.
1999 г.
2000 г.
2001 г.
Разходи за телевизионна реклама като % от общите разходи за реклама
DK
27 %
29 %
29 %
30 %
28 %
27 %
27 %
ЕС
35 %
37 %
37 %
37 %
37 %
37 %
37 %
скандинавски държави
24 %
25 %
26 %
27 %
27 %
27 %
26 %
Разходи за телевизионна реклама на глава от населението (млн. евро)
DK
39
44
48
51
46
47
44
ЕС
37
40
45
49
53
60
58
скандинавски държави
32
36
41
44
45
54
49
Разходи за телевизионна реклама като ‰ от БВП
DK
1,49 ‰
1,61 ‰
1,70 ‰
1,77 ‰
1,51 ‰
1,45 ‰
1,34 ‰
ЕС
2,20 ‰
2,34 ‰
2,46 ‰
2,58 ‰
2,70 ‰
2,88 ‰
2,71 ‰
скандинавски държави
1,45 ‰
1,51 ‰
1,62 ‰
1,72 ‰
1,66 ‰
1,73 ‰
1,55 ‰
Източник: Европейска аудиовизуална обсерватория, EuroStat.
(264)
Таблицата по-горе показва, че телевизионната реклама представлява по-малка част от общите разходи за телевизионна реклама в Дания (27 %) от средното за ЕС (37 %). От друга страна данните показват, че в Европа има принципно разделение между северните и южните държави (93). В южните държави-членки разходите за телевизионни реклами са значително по-високи от тези в северните (94). Същият модел може да се види за разходите за телевизионна реклама като част от БВП (95). Разходите за телевизионна реклама на глава от населението също показва забележителна разлика между държавите-членки (96). Гледайки данните за скандинавските държави, моделът на разходите на Дания е в съответствие с този на другите скандинавски страни.
(265)
Предвид гореизложеното Комисията прави заключение, че няма ясно, недвусмислено доказателство, че датският пазар на телевизионни реклами е бил системно и постоянно стесняван в резултат на ценовата политика на TV2.
(266)
Жалбоподателят е представил също и сравнителни данни за цените за контакти с аудиторията (изразени в CPM (97)) от други държави за един вид медия и за всички видове медии в една конкретна страна. Данните, представени от жалбоподателя, посочват разходите за осъществяване на контакт с 1 000 човека на реклама както чрез печатни медии, така и по телевизията в Дания, Норвегия и Швеция (98).
(267)
Данните показват, че телевизионната реклама в Дания е по-евтина от тази в Швеция и Норвегия (99), докато за печатните медии е валидно обратното (100).
(268)
Комисията обаче не може да потвърди надеждността на предоставени данни и няма такава публично достъпна информация. Тъй като информацията е доста ограничена и не взема предвид вероятните културни различия, Комисията не може да направи никакви обосновани заключения относно нивото на цените за контакти с аудиторията за различните медии в скандинавските държави.
(269)
Следователно Комисията прави заключение, че цената на TV2 била най-висока на датския пазар през разглеждания период, тъй като е имал възможност да определя цена на продукта си с 15-40 % по-висока от тази на конкурентите му в зависимост от достигнатите резултати в съответната целева аудитория. В сравнение с Швеция и Норвегия цените в Дания са по-ниски с приблизително 20 %.
(270)
С оглед на горните анализи Комисията прави заключение, че от гледна точка на държавната помощ няма ясно доказателство, че TV2 не се опитал да увеличи приходите си от реклама в най-голяма степен, или че поведението му на рекламния пазар не е довело до увеличаване на необходимостта от държавно финансиране.
V. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
Комисията счита, че Дания е превела в действие въпросната помощ неправомерно в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
От друга страна с оглед на решението на Съда и въз основа на съображенията, изложени по-горе, Комисията счита, че помощта е съвместима с вътрешния пазар съгласно член 106, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
С оглед на определението на Съда трябва да се разгледа въпросът дали горната констатация може да доведе до свръхкомпенсация на TV2, след като поисканата през 2004 г. от Дания сума от 628 млн. DKK, която да бъде върната заедно с лихвата от TV2, сега се счита за съвместима с вътрешния пазар и може да бъде платена обратно на TV2 от държавата. Плащането на тази сума вероятно би могло да доведе до свръхкомпенсация от гледна точка на мерките за рекапитализация, които всъщност са били приведени в действие през 2004 г. (дело № 313/2004), поради финансовите нужди на TV2 след връщането на горепосочените средства. Както указват параграфи 34 и 35 от определението на Съда, задължението за възстановяване на средствата всъщност е било необходима предпоставка за мерките за рекапитализация от 2004 г., предвид факта, че датските органи са решили да не позволяват на TV2 да претърпи банкрут. Както Съдът се произнася в параграф 43 от заповедта си: „… въпреки че специфичните обстоятелства на настоящото дело са накарали Комисията да вземе две решения (решението за анулиране на възстановената сума и решението за рекапитализация), очевидно е, че тези решения представляват две страни на един и същ юридически казус, отнасящ се до класифицирането като държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО, и съответно до определянето на съвместимостта на мерките, приведени в действие от Кралство Дания за TV2 и съответно за TV2 A/S, с общия пазар. Отменянето на Решение 2006/217/ЕО следователно налага Комисията да разгледа отново всички мерки, приложени от Кралство Дания към TV2 и съответно към TV2 A/S“. Поради тясната връзка помежду ум, дължаща се на въпроса относно възстановяването на средства, мерките за рекапитализация от 2004 г. в полза на TV2 трябва да се разглеждат във връзка с държавната помощ, предоставена в периода между 1995 г. и 2002 г., за да се гарантира, че не съществува риск TV2 да получи свръхкомпенсации.
Във връзка с това Комисията отбелязва следното: След решението за възстановяване на средства датските органи действително са възстановили 1 050 млн. DKK (т.е. повече от сумата от 628 млн. DKK заедно с лихвата). Както е отбелязано в съдебната заповед, последвала отменянето от Съда на решението за възстановяване на средства, основанието за възстановяване на 628 млн. DKK заедно с лихвата остава. От друга страна датските органи са внесли декларация, оповестяваща намеренията им да не върнат сумата, възстановена от TV2, или, в случай че са изпълнени определени комулативни условия, да върнат на TV2 сума, равна най-много на разликата между сумата (включително лихвата), която действително е била възстановена от TV2 за периода 1995-2002 г. и сумата за мерките за рекапитализация. Съгласно определението на Съда, предвид горния ангажимент, не съществува риск от това TV2 да бъде свръхкомпенсиран по отношение на държавната помощ за периода 1995-2002 г., разглеждано във връзка с мерките за рекапитализация от 2004 г.,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Мерките, приведени в действие от Дания в полза на TV2/Danmark в периода между 1995 г. и 2002 г. под формата на ресурси от лицензионни такси и другите мерки, разгледани в настоящото решение, са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 106, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Кралство Дания.
Съставено в Брюксел на 20 април 2011 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-20 ta’ April 2011
dwar il-miżuri implimentati mid-Danimarka (C 2/03) għal TV2/Danmark
(notifikata bid-dokument numru C(2011) 2612)
(It-test Daniż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/839/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (1), u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li stiednet lill-partijiet interessati biex iressqu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet imsemmija hawn fuq (2), u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
I. PROĊEDURA
(1)
Permezz tal-ittra tal-5 ta’ April 2000, il-Kummissjoni rċeviet ilment mingħand il-kumpanija tat-televiżjoni kummerċjali Daniża SBS Broadcasting SA/TvDanmark (minn issa ’l quddiem imsejħa “SBS/TvDanmark”) rigward il-finanzjament mill-Istat tax-xandar televiżiv tas-servizz pubbliku Daniż TV2/DANMARK (minn issa ’l quddiem imsejjaħ “TV2 (3)”). Fit-3 ta’ Mejju 2000 saret laqgħa mal-kwerelant. Permezz tal-ittri tat-28 ta’ Frar 2001, tat-3 ta’ Mejju 2001 u tal-11 ta’ Diċembru 2001, il-kwelerant issottometta informazzjoni addizzjonali.
(2)
Permezz tal-ittra tal-5 ta’ Ġunju 2002, il-Kummissjoni għamlet talba għall-informazzjoni lill-awtoritajiet Daniżi, li għaliha l-awtoritajiet Daniżi rrispondew permezz tal-ittra tal-10 ta’ Lulju 2002. Fil-25 ta’ Ottubru 2002 u fid-19 ta’ Novembru 2002 saru żewġ laqgħat mal-awtoritajiet Daniżi. Informazzjoni addizzjonali ġiet irċevuta permezz tal-ittri tad-19 ta’ Novembru 2002 u tat-3 ta’ Diċembru 2002.
(3)
Permezz tal-ittra tal-24 ta’ Jannar 2003 (4), il-Kummissjoni infurmat lid-Danimarka li ddeċidiet li tibda l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea fir-rigward tal-finanzjament mill-Istat tax-xandar tas-servizz pubbliku Daniż TV2.
(4)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni sabiex tibda l-proċedura ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej tal-14 ta’ Marzu 2003 (5). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati sabiex iressqu l-kummenti tagħhom dwar il-miżuri.
(5)
Il-Kummissjoni rċeviet osservazzjonijiet mingħand l-awtoritajiet Daniżi permezz tal-ittra tal-24 ta’ Marzu 2003. Barra dan, il-Kummissjoni rċeviet kummenti mingħand diversi partijiet interessati. TvDanmark issottomettiet kummenti permezz tal-ittra tal-14 ta’ April 2003. L-Assoċjazzjoni tat-Televiżjoni Kummerċjali fl-Ewropa (ACT) bagħtet il-kummenti tagħha permezz tal-ittra tal-14 ta’ April 2003. L-istazzjonijiet televiżivi kummerċjali Antena 3 TV u Gestevisión Telecinco ssottomettew kummenti fis-16 ta’ April 2003. L-istazzjon kummerċjali TV3 issottometta l-kummenti tiegħu permezz tal-ittra tal-14 ta’ April 2003. Il-Kummissjoni għaddiet dawn il-kummenti lid-Danimarka, li tat ir-reazzjoni tagħha għall-kummenti permezz tal-ittra ddatata t-12 ta’ Settembru 2003.
(6)
Il-Kummissjoni rċeviet aktar informazzjoni mingħand il-kwelerant permezz tal-ittri tal-15 ta’ Diċembru 2003 u s-6 ta’ Jannar 2004. Fis-17 ta’ Diċembru 2003 saret laqgħa bejn il-kwelerant u s-servizzi tal-Kummissjoni sabiex tiġi kjarifikata l-informazzjoni sottomessa fl-ittra tal-kwelerant tal-15 ta’ Diċembru 2003. Il-Kummissjoni għaddiet l-informazzjoni lill-Gvern Daniż, li ta r-reazzjoni tiegħu permezz tal-ittra tal-15 ta’ Marzu 2004. Fid-9 ta’ Frar 2004 saret laqgħa bejn l-awtoritajiet Daniżi u s-servizzi tal-Kummissjoni.
(7)
Fid-19 ta’ Mejju 2004, il-Kummissjoni adottat deċiżjoni dwar il-finanzjament pubbliku mogħti bejn l-1995 u l-2002 lil TV2 fil-forma ta’ fondi mid-dritt tal-liċenzja u miżuri oħrajn (6). Id-deċiżjoni kkonkludiet li l-għajnuna kienet kompatibbli mas-suq komuni, bl-eċċezzjoni ta’ DKK 628,2 miljun (madwar EUR 84,3 miljun) li kellhom jiġu rkuprati flimkien mal-interessi (id-“deċiżjoni ta’ rkupru”).
(8)
Azzjonijiet legali kontra d-deċiżjoni ta’ rkupru tal-Kummissjoni ġew sussegwentement imressqa quddiem il-Qorti tal-Ġustizzja minn TV2 u l-awtoritajiet Daniżi, u mix-xandara privati Viasat u SBS/TVDanmark.
(9)
L-awtoritajiet Daniżi implimentaw id-deċiżjoni ta’ rkupru tal-Kummissjoni. Fil-fatt, TV2 ħallas lura DKK 1 050 miljun (7).
(10)
Dan il-ħlas lura wassal għal kriżi finanzjarja f’TV2. Konsegwentement fl-2004 d-Danimarka nnotifikat rikapitalizzazzjoni ta’ TV2.
(11)
Permezz tad-deċiżjoni tas-6 ta’ Ottubru 2004 (8), il-Kummissjoni approvat id-deċiżjoni tal-Gvern Daniż sabiex jirrikapitalizza lil TV2 billi jżid il-kapital ta’ TV2 b’DKK 440 miljun u permezz ta’ konverżjoni ta’ self tal-Istat ta’ DKK 394 miljun f’kapital (il-“miżuri ta’ rikapitalizzazzjoni”). SBS u Viasat ressqu azzjonijiet quddiem il-qorti kontra dik id-deċiżjoni.
(12)
Fit-22 ta’ Ottubru 2008 (9), filwaqt li kkonfermat l-ambitu tal-missjoni ta’ servizz pubbliku ta’ TV2, il-Qorti tal-Prim’Istanza (issal-Qorti Ġenerali) annullat id-deċiżjoni ta’ rkupru tal-Kummissjoni (is-“sentenza”). Din is-sentenza ma ġietx ikkontestata.
(13)
B’konsegwenza ta’ din is-sentenza tal-Qorti, il-Kummissjoni issa għandha tadotta deċiżjoni ġdida, minħabba li l-proċedura ta’ investigazzjoni formali, li tirrigwarda l-perjodu tal-1995-2002, hija miftuħa mill-ġdid.
(14)
Barra dan, il-proċedimenti ta’ litigazzjoni fil-każ ta’ rikapitalizzazzjoni rriżultaw f’Digriet tal-Qorti Ġenerali (10) tal-24 ta’ Settembru 2009 (id-“Digriet”), li ddikjarat li l-azzjoni fil-Kawża T-12/05 kienet mingħajr skop. Fil-fatt, skont il-paragrafu 35 tad-Digriet tal-Qorti, hemm rabta mill-qrib bejn id-deċiżjonijiet ta’ rkupru u dawk ta’ rikapitalizzazzjoni. Għalhekk, minħabba l-annullament tad-deċiżjoni ta’ rkupru, il-Qorti Ġenerali ddeċidiet li d-deċiżjoni ta’ rikapitalizzazzjoni ma kellha l-ebda sustanza u tifsira. Din indikat li “Minkejja li ċ-ċirkostanzi speċifiċi tal-każ preżenti ġiegħlu lill-Kummissjoni tadotta żewġ deċiżjonijiet, huwa apparenti li dawk id-deċiżjonijiet jikkostitwixxu żewġ aspetti tal-istess kwistjoni legali b’rabta mal-klassifikazzjoni bħala għajnuna mill-Istat fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 87(1) KE u, jekk hu hekk, għad-determinazzjoni tal-kompatibbiltà tagħhom mas-suq komuni, tal-miżuri implimentati mir-Renju tad-Danimarka għal TV2 u sussegwentement TV2 A/S (11)”. L-annullament tad-deċiżjoni ta’ rkupru għalhekk jitlob għal “eżaminazzjoni ġdida tal-miżuri kollha implimentati mir-Renju tad-Danimarka għal TV2”. Id-Digriet ma ġiex ikkontestat.
(15)
B’mod konformi mad-Digriet tal-Qorti, il-Kummissjoni għandha tqis fil-valutazzjoni tagħha fid-deċiżjoni preżenti l-miżuri li ġew implimentati mill-awtoritajiet Daniżi fl-2004 bħala riżultat tal-irkupru ordnat bid-deċiżjoni ta’ rkupru li ġiet annullata.
(16)
Għalhekk, kif isegwi mill-premessi 13, 14 u 15 msemmija hawn fuq, id-deċiżjoni preżenti tkopri biss il-miżuri tal-Istat favur TV2 għas-snin 1995-2002 iżda, b’mod konformi mad-Digriet tal-Qorti, il-Kummissjoni ser tqis ukoll fil-valutazzjoni tagħha fid-deċiżjoni preżenti l-miżuri ta’ rikapitalizzazzjoni tal-2004, li rriżultaw mill-irkupru ordnat bid-deċiżjoni ta’ rkupru annullata.
(17)
Permezz ta’ ittra tal-20 ta’ Marzu 2009, il-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet Daniżi sabiex jipprovdu l-analiżi tagħhom tal-implikazzjonijiet tas-Sentenza fuq il-każ.
(18)
Wara li talbu diversi estensjonijiet tal-limitu ta’ żmien, l-awtoritajiet Daniżi bagħtu l-osservazzjonijiet tagħhom fis-26 ta’ Ġunju 2009. Bħala anness mal-ittra tagħhom, l-awtoritajiet Daniżi ssottomettew il-kummenti mingħand TV2.
(19)
Ġew organizzati diversi laqgħat mal-awtoritajiet Daniżi u/jew TV2, inklużi dawk fil-25 ta’ Awwissu 2009, is-7 ta’ Frar 2011 u l-4 ta’ Marzu 2011.
(20)
Il-Kummissjoni bagħtet ukoll talbiet addizzjonali għal informazzjoni, inklużi dawk fit-22 ta’ Settembru 2010, it-28 ta’ Ottubru 2010, id-19 ta’ Novembru 2010, l-14 ta’ Jannar 2011, li l-awtoritajiet Daniżi rrispondewhom fis-17 ta’ Novembru 2010, it-30 ta’ Novembru 2010, it-3 ta’ Frar 2011, l-24 ta’ Frar 2011 u s-7 ta’ Marzu 2011. L-awtoritajiet Daniżi ssottomettew ukoll diversi oġġetti ta’ informazzjoni f’Marzu u f’April 2011.
(21)
Il-Kummissjoni rċeviet ukoll kummenti minn partijiet terzi, b’mod partikolari minn SBS/TVDanmark fis-7 ta’ Frar 2011.
(22)
Fl-4 ta’ Awwissu 2008, il-Kummissjoni adottat deċiżjoni li ma tqajjimx oġġezzjonijiet fuq l-għajnuna għas-salvataġġ li għandha tingħata lil TV2 fil-forma ta’ faċilità ta’ kreditu li tammonta għal DKK 1 000 miljun (12). Din id-deċiżjoni kienet appellata minn MTG/Viasat, il-kompetitur ta’ TV2. Il-Qorti Ġenerali ddeċidiet li tissospendi l-proċeduri sad-deċiżjoni tal-Kummissjoni fil-każ tar-ristrutturar (13).
(23)
Fl-4 ta’ Frar 2009, id-Danimarka nnotifikat lill-Kummissjoni, b’mod konformi mal-Artikolu 108(3) TFUE, pjan ta’ ristrutturar rigward TV2 Danmark A/S (iktar ’il quddiem, il-“każ ta’ ristrutturar”). Permezz tal-ittra tat-2 ta’ Lulju 2009, il-Kummissjoni infurmat lid-Danimarka li fetħet proċeduri fuq l-iskema ta’ ristrutturar (14).
(24)
L-investigazzjoni tal-Kummissjoni fil-każ ta’ ristrutturar saret flimkien mal-valutazzjoni fil-każ preżenti, u d-deċiżjoni tal-Kummissjoni fil-każ ta’ ristrutturar ser tiġi adottata flimkien u simultanjament mad-deċiżjoni preżenti.
II. DESKRIZZJONI DETTALJATA
II.1. SFOND NAZZJONALI
II.1.1 IS-SUQ TAX-XANDIR DANIŻ MATUL IL-PERJODU 1995-2002
(25)
Matul il-perjodu 1995-2002, żewġ xandara televiżivi tas-servizz pubbliku operaw fid-Danimarka, jiġifieri Danmarks Radio (“DR”) u TV2. DR kien kważi ffinanzjat kompletament permezz ta’ dritt tal-liċenzja. TV2 kien iffinanzjat parzjalment permezz ta’ fondi mid-drittijiet tal-liċenzja, iżda wkoll mid-dħul tar-reklamar.
(26)
TV2 ġie mwaqqaf fl-1986 (15) bħala istituzzjoni awtonoma indipendenti ffinanzjata b’self mill-Gvern. Il-kumpanija bdiet ixxandar fuq livell nazzjoni fl-1 ta’ Ottubru 1988. Hija xandret il-kanal terrestri TV2 u anki bdiet ixxandar il-kanal tas-satellita TV2 Zulu fl-2000. Fl-aħħar tal-2002, TV2 Zulu nbidel minn kanal tas-servizz pubbliku għal kanal tat-televiżjoni bil-ħlas kummerċjali. Barra dan, tmien stazzjonijiet oħra ġew approvati mill-Gvern bħala stazzjonijiet TV2 reġjonali. TV2 kien meħtieġ li juri xandiriet minn stazzjonijiet TV2 reġjonali fuq il-kanal terrestri nazzjonali tiegħu.
(27)
Matul il-perjodu 1995-2002, minbarra x-xandara pubbliċi, żewġ xandara kummerċjali, TVDanmark u TV3/3+, kienu attivi fis-suq tax-xandir tat-televiżjoni fid-Danimarka kollha. Ix-xandara kummerċjali kkompetew ma’ TV2 fis-suq tar-reklamar televiżiv mal-pajjiż kollu. TVDanmark huwa parti minn SBS Broadcasting S.A. u xandar żewġ kanali fid-Danimarka. Sa mill-1997, xandar TVDanmark2 permezz ta’ netwerk ta’ 10 stazzjonijiet televiżivi kummerċjali lokali u mill-2000, xandar kanal tas-satellita liċenzjat fir-Renju Unit, TVDanmark1. Il-kanali tas-satellita TV3 u 3 + bdew ixandru fl-1992. Dawn huma parti mill-Modern Times Group (MTG).
II.1.2 REKWIŻITI LEGALI MATUL IL-PERJODU 1995-2002
(28)
Id-dispożizzjonijiet legali li jirregolaw il-mandat tas-servizz pubbliku matul il-perjodu tal-investigazzjoni mill-1995 sal-2002 huma stabbiliti fil-verżjonijiet sussegwenti tal-Att dwar ix-Xandir bir-Radju u t-Televiżjoni (minn hawn ’il quddiem “l-Att dwar ix-Xandir”) (16).
(29)
Il-missjoni ta’ TV2 hija li jipprovdi u jiddistribwixxi programmi televiżivi nazzjonali u reġjonali. Id-distribuzzjoni tista’ ssir permezz ta’ apparat tar-radju, inklużi sistemi tas-satellita u tal-kejbil. Huwa l-Ministru tal-Kultura li joħroġ regoli li jikkonċernaw l-obbligi ta’ TV2.
(30)
TV2 għandu obbligi ta’ servizz pubbliku. Skont l-Att dwar ix-Xandir (kif applikabbli fil-verżjoni tal-1994 tiegħu) (17), TV2 huwa istituzzjoni indipendenti, bl-għan li permezz ta’ attivitajiet ta’ programmi indipendenti jipprovdi u jiddistribwixxi programmi televiżivi nazzjonali u reġjonali. Il-firxa tal-programmi provduti għandha deċiżivament tiffoka fuq il-kwalità, l-versatilità u d-diversità. Affinitajiet ma’ reġjuni għandhom ukoll jingħataw prijorità fl-ippjanar ta’ programmi għal stazzjonijiet TV2 reġjonali.
(31)
Kif imsemmi fis-sentenza tal-Qorti (18), id-definizzjoni preċiża tal-missjoni ta’ servizz pubbliku ta’ TV2 evolviet matul iż-żmien, iżda fi kwalunkwe każ, dawn id-definizzjonijiet kollha tal-obbligi ta’ servizz pubbliku li kienu d-dmir ta’ TV2 matul il-perjodi differenti taħt investigazzjoni jirrikjedu “kwalità, versatilità u diversità”, li huma r-rekwiżiti kwalitattivi essenzjali ta’ servizzi ta’ xandir pubbliku fdat f’TV2.
(32)
Definizzjoni ulterjuri tal-missjoni tas-servizz pubbliku tista’ tinstab fl-Istatuti ta’ TV2. Pereżempju, dawn jispeċifikaw l-obbligi tax-xandir ta’ TV2 fir-rigward tal-arti u l-kultura, il-produzzjoni ta’ films Daniżi, programmi għat-tfal, żgħażagħ, u minoranzi etniċi. TV2 huwa wkoll obbligat ixandar twissijiet ta’ emerġenza lill-popolazzjoni.
(33)
L-attivitajiet tas-servizzi pubbliċi ta’ TV2 huma ffinanzjati permezz ta’ sehem ta’ TV2 tad-drittijiet tal-liċenzja tat-televiżjoni, dħul mir-reklamar u minn dħul ieħor. Skont it-termini tal-Att dwar ix-Xandir fis-seħħ fl-1994 (19), l-attivitajiet kollettivi ta’ TV2 huma ffinanzjati b’riżorsi trasferiti mill-Fond TV2 b’mod konformi mal-baġits ta’ qafas stabbiliti mill-Ministru tal-Kultura, u mid-dħul tal-bejgħ ta’ programmi, u minn kontribuzzjonijiet oħra, sussidji, eċċ. Hawnhekk, għandu jiġi enfasizzat li għas-snin 1995 u l-1996, TV2 rċieva s-sehem tiegħu tad-drittijiet tal-liċenzja, u d-dħul mir-reklamar minn fond speċjali (il-Fond TV2) (20).
(34)
Id-dispożizzjonijiet dwar ix-xandir permezz ta’ stazzjonijiet tat-televiżjoni kummerċjali li jeċċedu żona lokali unika huma stabbiliti fil-Kapitolu 5 tal-Att dwar ix-Xandir. Il-Kapitolu 6 jitratta dwar is-servizzi tar-radju u tat-televiżjoni lokali. Ir-rekwiżit ewlieni hu l-ksib ta’ liċenzja tax-xandir. Ir-rekwiżiti tal-ipprogrammar għad-detenturi tal-liċenzja huma stabbiliti fl-Ordnijiet Eżekuttivi Nru 874 dwar kontenuti Ewropej u Nru 1349 li tirrigwarda r-radju u t-televiżjoni lokali (21). Skont l-Ordnijiet, stazzjonijiet tan-netwerk, li jiksbu liċenzja tax-xandir tat-televiżjoni lokali, għandhom ixandru programmi lokali għal mill-inqas siegħa kuljum u jipproduċu sehem sinifikanti tal-ipprogrammar tagħhom bil-lingwa Daniża jew għal udjenza Daniża. Minħabba li TV3, 3 + u l-ewwel kanal ta’ TVDanmark jixxandru taħt liċenzja Brittanika, dawn ir-regoli japplikaw biss għal TVDanmark2.
II.1.3 L-ATTIVITAJIET KUMMERĊJALI TA’ TV2
(35)
Matul il-perjodu 1995-2002, TV2 wettaq numru ta’ attivitajiet kummerċjali minn meta ngħata bażi legali separata għal dan il-għan mill-1 ta’ Jannar 1997 (22), li jistgħu jinkludu l-isfruttament ta’ apparat tekniku, l-istabbiliment ta’ kumpaniji ġodda jew l-investiment kapitali f’kumpaniji eżistenti. Matul il-perjodu 1995-2002, dawn inkludew attivitajiet bħar-reklamar, il-bejgħ ta’ programmi, il-kiri ta’ arbli, il-promozzjoni (merchandising), l-attivitajiet fuq l-Internet, il-bejgħ mill-ġdid ta’ drittijiet sportivi, eċċ.
(36)
Sa minn Jannar 2001, TV2 kien obbligat li jżomm kontabbiltà separata bejn l-impriża tas-servizz pubbliku u “kwalunkwe impriża oħra”, fil-każ li din tal-aħħar taqbeż il-5 % tal-introjtu u DKK 3 miljun kull sena. Kellha tiġi applikata kontabbiltà tal-ispejjeż kollha, l-istabbiliment tal-prezzijiet ta’ servizzi/prodotti mhux pubbliċi kellu jsir skont il-valur tas-suq, u t-trasferimenti ta’ kapital bejn is-servizz pubbliku u impriżi oħrajn kellhom isiru b’mod konformi mal-prinċipju ta’ investitur f’ekonomija tas-suq u ma setgħux jinvolvu riżorsi mid-dritt tal-liċenzja (23).
II.2. IL-MIŻURI
Id-dħul mid-Dritt tal-Liċenzja
(37)
Bejn l-1995 u l-2002, TV2 rċieva dħul mid-dritt tal-liċenzja.
(38)
Il-Ministru għall-Kultura jiddetermina l-ammont tad-dritt tal-liċenzja li għandu jitħallas mis-sidien ta’ riċevituri tar-radju u ta’ settijiet tat-televiżjoni, għal sena jew diversi snin f’daqqa (24). Id-dritt tal-liċenzja tat-televiżjoni jinġabar minn DR u, suġġett għal deċiżjoni tal-Ministru għall-Kultura, skont ftehim dwar il-midja mal-Parlament Daniż, id-dħul mid-dritt tal-liċenzja huwa mbagħad distribwit bejn DR u TV2.
(39)
Il-Ministru għall-Kultura joħroġ ir-regoli li jikkonċernaw il-bidu u t-tmiem tal-obbligu għall-ħlas tad-dritt tal-liċenzja, dwar id-dati ta’ maturità għall-ħlas u l-ġbir, dwar it-tariffi ta’ twissija, eċċ. F’każijiet fejn wieħed ma jħallasx fil-ħin, għandhom jakkumulaw interessi skont l-Att dwar l-Interessi. It-tariffi u l-imposti li jibqgħu ma jitħallsux jistgħu jinġabru mill-Bank Ipotekarju Daniż. L-ammont mhux imħallas jista’ pereżempju jinġabar mill-paga tal-persuna konċernata, skont ir-regoli dwar il-ġbir ta’ taxxi personali kif stabbiliti fl-Att dwar it-Tnaqqis tat-Taxxi fis-Sors.
(40)
Sal-1997, TV2 rċieva d-dħul tiegħu (dħul mir-reklamar u drittijiet tal-liċenzja) mill-Fond TV2. Mill-1997, TV2 rċieva s-sehem tiegħu tad-dħul mid-dritt tal-liċenzja direttament mid-DR.
Trasferimenti mill-Fond TV2 u l-Fond tar-Radju
(41)
Fl-1995 u l-1996, TV2 rċieva dħul tar-reklamar mill-Fond TV2 (25).
(42)
Barra minn hekk, TV2 rċieva DKK 58 miljun mill-Fond tar-Radju għaż-żieda fl-impenn għall-produzzjoni ta’ films Daniżi.
(43)
Barra dan, fl-1997 meta l-Fond TV2 ġie llikwidat, TV2 rċieva DKK 167 miljun għall-investiment fid-diġitalizzazzjoni tas-sistemi tal-produzzjoni tiegħu u DKK 50 miljun sabiex ikopri l-ispejjeż operattivi mill-Fond TV2.
Eżenzjoni mill-ħlas ta’ taxxa korporattiva
(44)
TV2 ġie, barra minn hekk, eżentat milli jħallas taxxa fuq id-dħul taħt l-Att dwar il-Kumpaniji. Il-vantaġġ ta’ din l-eżenzjoni għal TV2 għall-perjodu taħt investigazzjoni jammonta għal DKK 159,4 miljun. F’Jannar 2001, l-Istat Daniż introduċa mekkaniżmu sabiex jikkanċella l-effett tal-eżenzjoni mit-taxxa fuq attivitajiet kummerċjali ta’ TV2. TV2 kellu jittrasferixxi 30 % tal-bilanċ pożittiv annwali mis-servizz mhux pubbliku tiegħu għall-attivitajiet ta’ servizz pubbliku tiegħu. Ir-rata tikkorrispondi għar-rata tat-taxxa korporattiva normali li d-Danimarka introduċiet fis-sena 2000.
Eżenzjoni mill-ħlas tal-interessi u l-ħlas lura tal-kapital ta’ self għall-istabbiliment
(45)
L-ispiża tal-istabbiliment u d-defiċit operattiv ta’ TV2 matul il-perjodu inizjali tal-operat tiegħu kienu ffinanzjati minn self tal-Gvern. Skont il-ftehimiet ta’ self inizjali, TV2 kellu jħallas interess fuq il-kapital u kellu jħallas lura l-kapital totali tas-self. Madankollu, matul il-perjodu kollu tal-investigazzjoni, TV2 ġie eżentat mill-ħlas tal-interessi u gawda minn moratorju fuq il-ħlas lura. Il-vantaġġ riżultanti mis-self għall-istabbiliment u l-operat mingħajr interessi u ħlas lura għall-perjodu taħt investigazzjoni huwa ta’ DKK 341,8 miljun.
Garanzija mill-Istat għal self operattiv
(46)
Sal-aħħar tal-1996, inħarġu garanziji mill-Gvern għal self li tħallas mill-Fond TV2 sabiex jiffinanzja l-operat ta’ TV2. L-ammont ta’ self garantit ġie trasferit lil TV2 meta l-Fond ġie llikwidat. Il-vantaġġ għal TV2 riżultanti minn din il-garanzija huwa DKK 9.8 miljun.
Tariffi mħallsa għall-frekwenza tat-trażmissjoni b’kopertura nazzjonali u liċenzja għax-xandir bl-użu ta’ frekwenzi lokali f’konfigurazzjoni f’netwerk
(47)
Matul il-perjodu taħt investigazzjoni, id-Danimarka kellha aċċess għal tliet frekwenzi tat-trażmissjoni terrestri b’kopertura nazzjonali, li kienu riżervati għax-xandara pubbliċi. Frekwenza minnhom kienet riżervata għal TV2, it-tieni frekwenza kienet riżervata għal DR u t-tielet frekwenza għat-televiżjoni diġitali.
(48)
TV2 ħallas tariffa għall-użu ta’ frekwenza tax-xandir għall-pajjiż kollu riżervata lill-Aġenzija tal-IT u Telekomunikazzjoni Nazzjonali, korp Statali taħt il-Ministeru għar-Riċerka, it-Teknoloġija u l-Iżvilupp (26). L-ammont ta’ din it-tariffa ġie stabbilit fl-Att dwar il-Finanzi Daniżi. Matul il-perjodu ta’ investigazzjoni, TV2 ħallas bejn DKK 2 u 4 miljun fis-sena f’tariffi tal-frekwenza.
(49)
Id-Danimarka għandha wkoll aċċess għal frekwenzi b’kopertura reġjonali biss. Fl-1997, il-Gvern introduċa l-possibbiltà sabiex frekwenzi reġjonali jingħaqqdu flimkien sabiex tinkiseb kopertura ogħla (netwerk). Fil-perjodu 1998-2001, stazzjonijiet tat-televiżjoni kummerċjali lokali liċenzjati sabiex ixandru f’konfigurazzjoni f’netwerk kellhom iħallsu tariffa annwali lill-Istat (27). Is-servizzi reġjonali ta’ TV2 ma kinux suġġetti għal ħlas tat-tariffi peress li dawn is-servizzi jxandru f’perjodi ta’ ħin mhux skedat’ fuq il-frekwenza nazzjonali ta’ TV2. Ix-xandar kummerċjali TvDanmark kien l-uniku operatur li ħallas din it-tariffa għat-tieni kanal. L-ammont totali li ħallas jammonta għal DKK 85,0 miljun.
Obbligu ta’ trasmissjoni
(50)
Is-sidien ta’ installazzjonijiet ta’ erjils għandhom l-obbligu li jirċievu u jittrażmettu programmi ta’ servizz pubbliku ta’ TV2 permezz tal-installazzjonijiet tagħhom (“must-carry”).
III. KUMMENTI MILL-PARTIJIET INTERESSATI U MID-DANIMARKA
(51)
L-ewwel, bħala konsegwenza tad-deċiżjoni tagħha sabiex tiftaħ il-proċedura formali tal-investigazzjoni, il-Kummissjoni rċeviet diversi kummenti minn partijiet interessati. L-elementi ewlenin ta’ dawn il-kummenti huma mqassra hawn taħt.
(52)
TvDanmark ikkunsidra li l-provvista mill-Istat ta’ frekwenza tat-trażmissjoni għall-pajjiż kollu kienet tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, peress li l-Istat tilef id-dħul fuq dan l-assi skars. Il-kompetituri għandhom biss penetrazzjoni massima ta’ 77 %. TvDanmark ikkumenta li l-fatt li t-taxxa tan-netwerking ġiet imposta biss fuq TVDanmark2 u mhux fuq l-istazzjonijiet lokali ta’ TV2, minkejja li huma ekonomikament u kummerċjalment fl-istess sitwazzjoni, jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat lill-istazzjonijiet lokali ta’ TV2. Skont ACT, Antena 3 TV u Telecinco, skont il-prinċipju tan-newtralità rigward mezzi ta’ trażmissjoni mill-ġdid, huwa meħtieġ li t-tariffa tiġi imposta fuq kwalunkwe tip ta’ netwerk.
(53)
ACT, Antena 3 TV u Telecinco kkumentaw dwar l-eżenzjoni mit-taxxa fuq il-kumpaniji dwar il-fatt li l-obbligu li jiġi trasferit 30 % tal-profitt relatat mal-attivitajiet kummerċjali lill-attivitajiet pubbliċi ta’ TV2 ma jistax jitqies bħala ekwivalenti għal ħlas tat-taxxa fuq il-kumpaniji lill-Istat, minħabba li dan il-fatt fixkel il-kompetizzjoni fi ħdan is-suq tax-xandir.
(54)
Partijiet terzi differenti kkunsidraw li d-definizzjoni tal-mandat ta’ servizz pubbliku ta’ TV2 ma jistax jitqies bħala leġittimu. Il-fatt li l-kundizzjonijiet ta’ mandat u proporzjonalità ntlaħqu ġie kkritikat ukoll. B’mod partikolari, TvDanmark ikkummenta li l-kalkolu tal-Kummissjoni ta’ kumpens żejjed għandu jqis il-benefiċċju ta’ TV2 mill-eżenzjoni tat-taxxa korporattiva, is-self għall-istabbiliment mingħajr interess u pagamenti akkont, il-garanzija mill-Istat għal self operattiv u l-frekwenza ta’ trażmissjoni mingħajr ħlas. TvDanmark issottometta li ċ-ċaqliq fis-suq ġenerali fid-dħul minn reklami televiżivi huwa limitat u ma jiġġustifikax l-akkumulazzjoni tal-ekwità ta’ TV2.
(55)
TvDanmark issottometta fuq is-suq tar-reklamar li l-prattiki tal-ipprezzar ta’ TV2 ma jippermettux lill-operaturi kummerċjali jirkupraw spejjeż awtonomi. TvDanmark għandu jipprezza t-TRP tiegħu madwar 30-40 % inqas minn TV2 sabiex jiġi aċċettat fis-suq (it-TRP jew il-GRP ta’ TV2 huma ta’ valur ogħla minħabba kopertura aħjar) (28). Minħabba l-pożizzjoni unika ta’ TV2 f’termini ta’ kopertura u baġit tal-ipprogrammar, min jirreklama dejjem jagħmel ċerta parti mill-baġit tiegħu ma’ TV2 sabiex jikseb impatt massimu f’termini ta’ numru ta’ kuntatti, livell ta’ lħuq u/jew frekwenza partikolari fi ħdan baġit. TvDanmark ipprovda ċifri li juru li l-operat tiegħu kien qed jagħmel it-telf bejn l-1997 u l-2002 u allega li l-kompetizzjoni inġusta ipprevjenit lil TvDanmark milli jiġġenera biżżejjed dħul. TvDanmark issottometta wkoll analiżi tal-ipprezzar għar-reklamar televiżiv fuq is-Suq Daniż kif imħejji minn Copenhagen Economics. Ir-rapport, li qabbel il-prezzijiet medji u marġinali fuq is-suq, ikkonkluda li l-kompetizzjoni seħħet biss fuq id-domanda residwa, u għalhekk kwalunkwe tqabbil għandu jkun ibbażat fuq prezzijiet marġinali. Barra minn hekk, TvDanmark issottometta informazzjoni li tinkludi tqabbil tal-prezzijiet tar-reklamar ta’ TV2 ma’ dawk ta’ tipi ta’ midja oħra u ta’ pajjiżi oħra.
(56)
TV3 kkummenta li kellu jagħti skontijiet għoljin ferm għas-slots tar-reklamar tiegħu sabiex jiġi aċċettat fis-suq, minħabba li TV2 joffri skont marġinali addizzjonali fuq il-kumplament tal-baġits ta’ min jirreklama għar-reklamar televiżiv f’każ li l-kumplament jingħata wkoll lil TV2.
(57)
It-tieni, b’konsegwenza tad-deċiżjoni tagħha sabiex tiftaħ proċedura ta’ investigazzjoni formali, il-Kummissjoni rċeviet ukoll kummenti mingħand l-awtoritajiet Daniżi. L-elementi ewlenin ta’ dawn il-kummenti huma mqassra hawn taħt.
(58)
L-awtoritajiet Daniżi kkunsidraw li l-frekwenzi tat-trażmissjoni għal TV2 ma jistgħux jitqiesu bħala vantaġġ minħabba li stazzjonijiet tat-televiżjoni lokali għandhom ukoll frekwenzi tat-trażmissjoni riżervati għalihom. Għalhekk, TV2 ma ngħatax trattament speċjali. TV2 kien, bħal stazzjonijiet oħra, qed iħallas tariffa għall-użu tal-frekwenza.
(59)
Fir-rigward tal-eżenzjoni mit-taxxa korporattiva, l-awtoritajiet Daniżi kkummentaw li l-profitt fuq attivitajiet kummerċjali kien pjuttost limitat u li l-metodu magħżul sabiex tiġi kkanċellata l-eżenzjoni tat-taxxa korporattiva ta’ TV2 għal attivitajiet kummerċjali pprevjena li dawn l-attivitajiet jiksbu benefiċċju finanzjarju mill-eżenzjoni.
(60)
Fir-rigward tal-kwistjoni tal-proporzjonalità, l-awtoritajiet Daniżi kkummentaw li t-trasferiment ta’ DKK 167 miljun mill-Fond TV2 ġie allokat għad-diġitalizzazzjoni tan-netwerk tax-xandir. Għalhekk, ma jistax jiġi deskritt bħala kapital ta’ ekwità disponibbli.
(61)
L-awtoritajiet Daniżi indikaw ukoll li l-bilanċ favorevoli għas-snin 1995-2002 irriffletta r-rata raġonevoli ta’ qligħ f’relazzjoni mal-introjtu ta’ TV2. Barra minn hekk, il-kapital kien meħtieġ bħala protezzjoni f’każ ta’ tnaqqis f’daqqa fid-dħul mir-reklamar u TV2 ma kienx legalment permess li jieħu self li jaqbeż l-4 % tal-introjtu annwali. Barra dan, skont l-awtoritajiet Daniżi, l-Istat kien qed jaġixxi b’mod konformi mal-“prinċipju ta’ investitur f’ekonomija tas-suq”, minħabba li l-kapital proprju ta’ TV2 ma qabiżx dak li investitur tas-suq normali kien jinjetta. Dan il-kapital ma jmurx kontra t-Trattat, sakemm il-kapital ma jintużax sabiex isostni l-attivitajiet kummerċjali ta’ TV2.
(62)
Fir-rigward tal-imġiba ta’ TV2 fis-suq tar-reklamar, l-awtoritajiet Daniżi kkummentaw li TV2 konsistentament stabbilixxa l-prezzijiet tiegħu sabiex jimmassimizza d-dħul. Il-prezzijiet ġew stabbiliti purament fuq bażi tal-provvista u d-domanda. Il-prezzijiet ġew stabbiliti annwalment fuq il-bażi tal-istimi tad-diviżjoni tar-reklamar ta’ TV2 fuq is-sehem tal-udjenza kummerċjali (bejn 21 u 50 sena), l-iskeda tal-programm, l-iżviluppi ekonomiċi u s-sitwazzjoni kompetittiva tas-suq. L-ispiża tal-operat ta’ TV2 ma kinitx fattur fl-istima, lanqas l-ammont tad-dritt tal-liċenzja. TV2 kellu l-ogħla prezz fis-suq Daniż, u għalhekk mhuwiex kwistjoni ta’ twaqqigħ ta’ prezzijiet li jirriżulta fi ħtieġa akbar għal finanzjament mill-Istat.
(63)
L-awtoritajiet Daniżi ssottomettew rapport imħejji minn RBB Economics fuq il-kompetizzjoni fis-Suq Daniż għar-Reklamar Televiżiv. Ir-rapport ikkonkluda li l-prezzijiet netti medji mitluba minn TV2 kienu fil-fatt ogħla mill-prezzijiet mitluba mill-kompetituri tiegħu u li d-differenzi fir-rati tar-reklamar mitluba minn TV2 u TvDanmark kienu spjegati bid-differenzi fis-saħħa relattiva tagħhom f’termini ta’ programmar u l-abbiltà sabiex jattiraw it-telespettaturi.
(64)
It-tielet, wara s-Sentenza, il-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet Daniżi sabiex jipprovdu l-analiżi tagħhom tal-implikazzjonijiet tas-Sentenza fuq il-każ.
(65)
L-awtoritajiet Daniżi bagħtu l-osservazzjonijiet tagħhom u ssottomettew ukoll kummenti minn TV2. L-elementi ewlenin ta’ dawn il-kummenti huma mqassra hawn taħt.
(66)
Fir-rigward tad-dħul mir-reklamar għas-snin 1995 u 1996, l-awtoritajiet Daniżi u TV2 sostnew li l-Istat Daniż ma kellu l-ebda kontroll fuq dan id-dħul u għalhekk m’għandhux jitqies bħala fondi tal-Istat. Fir-rigward taċ-ċifri, l-awtoritajiet Daniżi ma kkonfermawx l-ammonti sottomessi mill-Kummissjoni, iżda pjuttost spjegaw li l-kalkolu tal-ammonti taċ-ċifri tar-reklamar għas-snin 1995 u 1996 għandu jqis il-fatt li l-parti tal-flus li ġejja mill-Fond TV2 kienet użata għall-finanzjament tar-reġjuni ta’ TV2, u din il-parti setgħat tiġi ffinanzjata biss bid-dritt tal-liċenzja. Madankollu, l-awtoritajiet Daniżi qablu li, fi kwlunkwe każ, dħul mir-reklamar għandu jitqies għall-finijiet tal-kalkolu tal-ispiża netta tal-mandat ta’ servizz pubbliku u li d-dħul mir-reklamar jikkostitwixxi dħul iġġenerat permezz ta’ attivitajiet ta’ servizz pubbliku.
(67)
Barra dan, l-awtoritajiet Daniżi u TV2 qagħdu fuq is-Sentenza mill-Qorti sabiex isostnu li l-kundizzjonijiet tas-sentenza Altmark tal-24 ta’ Lulju 2003 (29) ġew sodisfatti. F’dan il-kuntest, l-awtoritajiet Daniżi jfakkru li bħal fil-każ BUPA (30), il-każ TV2 jikkonċerna ċirkustanzi li kienu diġà jeżistu qabel id-data tas-sentenza Altmark. Dawn qiesu li l-kundizzjonijiet Altmark għandhom jiġu applikati b’mod konformi mal-ispirtu u l-iskop ta’ dawn il-kundizzjonijiet, sabiex il-fatti partikolari tal-każ ikunu jistgħu jitqiesu. Dawn indikaw li skonthom, isegwi mis-Sentenza li l-uniku rekwiżit li l-Qorti imponiet fuq l-Istat Daniż huwa dak li dan għandu, “essenzjalment”, jikkonforma mal-kundizzjonijiet Altmark.
(68)
B’mod aktar preċiż, l-awtoritajiet Daniżi u TV2 qiesu li l-proċedura li ġiet applikata sabiex jiġi stabbilit id-dritt tal-liċenzja kienet trasparenti u konformi mar-rekwiżiti tat-tieni kriterju Altmark, mill-anqas fis-sustanza, li hu, skont huma, suffiċjenti fuq il-bażi tas-Sentenza tal-Qorti. Huma kkunsidraw li t-tielet kriterju ġie sodisfatt ukoll sa fejn u sakemm TV2 tħalla jżomm profitt raġonevoli. Fir-rigward tar-raba’ kundizzjoni Altmark, dawn enfasizzaw il-kontrolli differenti li applikaw għal TV2, u anki rreferew għall-ġurisprudenza BUPA u s-Sentenza tal-Qorti sabiex isostnu li dan it-test għandu sa ċertu punt jiħfief f’dan il-każ speċifiku, jew għandu essenzjalment jiġi sodisfatt. Fuq il-bażi tal-kawża Chronopost (31), dawn ġibdu wkoll l-attenzjoni li fil-prattika huwa impossibbli li tqabbel TV2 ma’ impriża tipika u mmexxija sewwa. L-awtoritajiet Daniżi sostnew ukoll l-opinjoni tagħhom li l-kumpens għandu jiġi aċċettat taħt it-test ta’ investitur f’ekonomija tas-suq.
(69)
Barra dan, l-awtoritajiet Daniżi u TV2 qiesu li l-għajnuna mill-Istat għandha tiġi ddikjarata kompatibbli. Dawn spjegaw il-proċess li wassal għall-akkumulazzjoni tal-bażi tal-ekwità f’TV2 u enfasizzaw ir-raġunijiet differenti għaliex din l-ekwità kienet neċessarja għal TV2 biex jissodisfa l-missjonijiet ta’ servizz pubbliku tiegħu.
(70)
Xi partijiet terzi ressqu wkoll kummenti dwar is-Sentenza tal-Qorti. Fis-sustanza, dawn spjegaw għaliex il-kundizzjonijiet Altmark m’għandhomx jitqiesu bħala sodisfatti, b’mod partikolari, minħabba li r-rapporti ekonomiċi msemmija mill-Qorti mhumiex suffiċjenti sabiex juru li t-tieni u r-raba’ kriterju huma sodisfatti. Dawn ġibdu l-attenzjoni wkoll li l-Kummissjoni għandha żżomm il-konklużjoni li kellha fid-deċiżjoni ta’ rkupru annullata, jiġifieri li l-għajnuna ma kinitx kompatibbli.
IV. IL-VALUTAZZJONI TAL-MIŻURI
IV.1. L-GĦAJNUNA MILL-ISTAT FI ĦDAN IT-TIFSIRA TAL-ARTIKOLU 107(1) TFUE
(71)
L-Artikolu 107(1) TFUE jipprovdi li “Ħlief għad-derogi previsti fit-Trattati, kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, sa fejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern”.
(72)
Il-Kummissjoni għandha tevalwa jekk il-miżuri deskritti hawn fuq jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE.
IV.1.1. IL-PREŻENZA TA’ RIŻORSI TAL-ISTAT U R-RESPONSABBILTÀ GĦALL-ISTAT
(73)
Il-Kummissjoni għandha tevalwa jekk il-miżuri kkonċernati jinvolvux riżorsi tal-Istat.
(74)
Rigward id-dritt tal-liċenzja, il-Kummissjoni tieħu nota tal-konklużjonijiet tal-Qorti fis-Sentenza tagħha (32). B’mod partikolari, l-ammont huwa determinat mill-awtoritajiet Daniżi; l-obbligu għall-ħlas tad-dritt tal-liċenzja ma joriġinax mir-relazzjoni kuntrattwali bejn TV2 u l-persuna responsabbli għall-ħlas, iżda sempliċiment mill-pussess ta’ riċevitur tat-televiżjoni jew tar-radju; id-dritt tal-liċenzja jinġabar b’mod konformi mar-regoli tal-ġbir tat-taxxi personali; u fl-aħħar nett, huma l-awtoritajiet Daniżi li jiddeterminaw is-sehem tad-dħul ta’ TV2 mid-dritt tal-liċenzji. Il-Qorti kkonkludiet li r-riżorsi mid-drittijiet tal-liċenzja huma disponibbli għall-awtoritajiet Daniżi u taħt il-kontroll tagħhom u li huma għalhekk jikkostitwixxu fondi tal-Istat.
(75)
Rigward id-dħul mir-reklamar għas-snin 1995 u 1996, il-Qorti indikat fis-Sentenza tagħha li d-dritt tal-liċenzja u d-dħul mir-reklamar huma differenti fin-natura tagħhom (33).
(76)
F’dan ir-rigward, il-Qorti tqis fis-Sentenza (34) tagħha li hemm nuqqas ta’ raġunament mill-Kummissjoni dwar għaliex id-dħul mir-reklamar għas-snin 1995 u 1996 għandu jitqies bħala riżorsi tal-Istat.
(77)
Fid-dawl tas-sentenza (35) Preussen Elektra, il-Kummissjoni għandha turi jekk id-dħul mir-reklamar għas-snin 1995 u 1996 jistax jiġi kkwalifikat bħala fondi tal-Istat. Għal dan il-għan, għandha tevalwa jekk dan id-dħul mir-reklamar kienx taħt il-kontroll tal-Istat Daniż.
(78)
F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tieħu nota tal-elementi li ġejjin, li huma rilevanti sabiex jiġi deċiż jekk id-dħul mir-reklamar għas-snin 1995 u 1996 huwiex riżorsi tal-Istat.
(79)
Fl-1995 u l-1996, TV2 rċieva d-dħul mir-reklamar mill-Fond TV2, li dan irċieva d-dħul mir-reklamar minn TV2 Reklame A/S.
(80)
TV2 Reklame kien strument tal-Istat indipendenti minn TV2. Il-kumpanija ġiet stabbilita sabiex taġixxi bħala aġent għall-bejgħ ta’ reklami fuq TV2 fuq bażi kummerċjali (36). TV2 Reklame kellu relazzjoni kuntrattwali mal-klijenti tar-reklamar.
(81)
M’hemm l-ebda obbligu li jiġu trasferiti flus ta’ TV2 Reklame għall-Fond TV2. It-trasferiment minflok ġie deċiż mill-Istat Daniż (37). Il-Ministru tal-Kultura kellu jiddeċiedi fuq il-parti tal-profitti ta’ TV2 Reklame li kellhom jiġu trasferiti għall-Fond TV2. Din id-deċiżjoni ttieħdet għal sena jew diversi snin kull darba u bl-approvazzjoni tal-Parlament Daniż (Il-Kumitat Permanenti Parlamentari dwar il-Finanzi). Il-Ministru tal-Kultura jista’ jiddeċiedi li l-profitt mhux trasferit jista’, suġġett għall-approvazzjoni tal-Kumitat Finanzjarju, jintuża għall-ħlas lura tal-garanzija mill-Istat maħruġa qabel għal TV2 Reklame jew għal skopijiet kulturali.
(82)
Fil-prattika, fl-1995 u l-1996, l-ammont kollu ta’ flus ta’ TV2 Reklame ġie trasferit għall-Fond TV2.
(83)
Il-Fond TV2 ġie stabbilit bil-ħsieb li jipprovdi lil TV2 bi dħul li jkun ġej mid-drittijiet tal-liċenzja u d-dħul mir-reklamar. Il-Fond TV2 appartjena lill-grupp TV2. Dan kien amministrat mill-bord tad-diretturi ta’ TV2.
(84)
Ma kien hemm l-ebda obbligu għat-trasferiment, fuq bażi annwali, tal-flus tal-Fond TV2 lil TV2. It-trasferiment lil TV2 kien minflok deċiż mill-Istat Daniż. Fil-fatt, il-Fond TV2 kellu obbligu legali li jittrasferixxi l-fondi lil TV2 b’mod konformi mal-baġits tal-qafas stabbiliti mill-Ministru tal-Kultura (38).
(85)
Fil-prattika, fl-1995 u l-1996, TV2 ma rċeviex id-dħul kollu mir-reklamar mill-Fond TV2.
(86)
Barra dan, ma kienx hemm kontijiet separati fi ħdan il-Fond TV2 bejn id-dħul mir-reklamar u d-drittijiet tal-liċenzja. Id-dħul li ma ġiex trasferit lil TV2 ġie akkumulat fil-Fond TV2. Dan ġie trasferit lil TV2 meta l-Fond TV2 ingħalaq.
(87)
Skont TV2 u l-awtoritajiet Daniżi, id-dħul mir-reklamar appartjena lil TV2 u TV2 ikollu pretensjoni legali fuqu. Dawn irreferew għall-ittra tal-Ministru tal-Ġustizzja tat-22 ta’ Novembru 2003, li indikat li riżorsi tal-Fond TV2 jistgħu jintużaw biss sabiex ikopru attivitajiet ta’ TV2. Skont TV2 u l-awtoritajiet Daniżi, kien hemm għalhekk obbligu legali sabiex jiġi trasferit id-dħul mir-reklamar tal-Fond TV2 lil TV2 eventwalment. Madankollu, kif muri hawn fuq, ma kien hemm l-ebda obbligu taħt il-liġi sabiex jiġi trasferit id-dħul kollu mir-reklamar lil TV2 u dan kien jiddependi fuq deċiżjoni konkreta tal-Ministru dwar jekk u kemm kellu jiġi trasferiti lil TV2.
(88)
Fir-rigward ta’ TV2, għandu jingħad ukoll li TV2 ma kellu l-ebda relazzjoni kuntrattwali mal-konsumaturi finali tar-reklamar, u TV2 ma kellux influwenza fuq attivitajiet (39) tar-reklamar. Il-Gvern Daniż ikkonferma li d-dħul mir-reklamar antiċipat għas-sena d-dieħla kien determinat indipendentement minn TV2.
(89)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni t’hawn fuq, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-Ministru kellu l-kontroll fuq is-somom li kienu f’TV2 Reklame u fil-Fond TV2. B’mod partikolari, (i) l-Istat Daniż iddeċieda jekk parti jew id-dħul kollu mir-reklamar jiġix trasferit għall-Fond TV2, u lil TV2; (ii) fl-1995 u l-1996, TV2 ma rċeviex id-dħul kollu mir-reklamar; u (iii) id-dħul mir-reklamar li ma ġiex trasferit akkumula fil-Fond TV2, fejn tħallat, fil-prattika, mad-drittijiet tal-liċenzja.
(90)
Għal dawn ir-raġunijiet, il-Kummissjoni tikkonsidra li, f’dan il-każ speċifiku, id-dħul mir-reklamar għas-snin 1995 u 1996 trasferit lil TV2 permezz ta’ TV2 Reklame u l-Fond TV2 ikkostitwixxa riżorsi tal-Istat.
(91)
Fi kwalunkwe każ, l-ammont tal-għajnuna mill-Istat li jista’ jiġi ddikjarat kompatibbli ma jinbidilx jekk id-dħul mir-reklamar ma jiġix klassifikat bħala fondi tal-Istat (quod non). Fil-fatt, b’mod konformi mal-prattika tal-każistika kostanti tal-Kummissjoni u kif rifless fil-Komunikazzjoni (40) dwar ix-Xandir tal-2001, dħul derivat mis-servizz pubbliku, bħal dħul mir-reklamar, għandu jitqies meta jiġu kkalkulati l-ispejjeż netti tas-servizz pubbliku, jiġifieri anki jekk ma jitqiesx bħala riżorsi tal-Istat, id-dħul rispettiv inaqqas il-ħtieġa għal finanzjament pubbliku. L-awtoritajiet Daniżi huma wkoll ta’ din l-opinjoni (41).
(92)
Għandu jingħad ukoll li t-trasferiment ad-hoc ta’ riżorsi lil TV2 mill-Fond tar-Radju jikkonċerna dħul mid-dritt tal-liċenzja li jkun sar disponibbli lil TV2 wara deċiżjoni mill-Istat. L-istess huwa minnu għal trasferiment ad-hoc ta’ riżorsi mill-Fond TV2 meta dan ġie stralċjat, minħabba li, minbarra l-elementi msemmija hawn fuq b’rabta mal-kontroll tal-Istat Daniż fuq il-Fond TV2, il-fondi mill-Fond TV2 fiż-żmien tal-istralċjar ġew magħmula disponibbli lil TV2 wara deċiżjoni mill-Istat. Għalhekk, peress li r-riżorsi baqgħu taħt il-kontroll pubbliku, dawn għandhom jitqiesu wkoll bħala riżorsi tal-Istat. Peress li d-dħul mir-reklamar jitqies bħala riżorsi tal-Istat, u fi kwalunkwe każ, minħabba li t-trasferiment lil TV2 fiż-żmien tal-istralċjar ġie deċiż mill-Istat, din il-konklużjoni mhijiex affettwata mill-fatt li l-awtoritajiet Daniżi jsostnu li somma f’daqqa trasferita lil TV2 b’konnessjoni mal-istralċjar toriġina esklussivament mid-dħul mir-reklamar.
(93)
Fir-rigward tal-miżuri l-oħra tal-Istat, il-Kummissjoni tqis li riżorsi pubbliċi huma preżenti fl-eżenzjoni tat-taxxa korporattiva, bħala rinunzja tad-dħul mit-taxxa li hija ekwivalenti għall-konsum tal-fondi tal-Istat fil-forma ta’ nefqa (42) fiskali.
(94)
Is-self mingħajr interess u pagamenti akkont li ngħata lil TV2 huwa direttament provdut mill-Istat u allokat mill-baġit pubbliku. Bir-rinunzja tal-interess u pagamenti akkont ta’ dan is-self, l-Istat Daniż jirrinunzja dħul u għalhekk dawn il-fondi jikkostitwixxu fondi tal-Istat. Barra dan, huwa l-Istat Daniż li jiggarantixxi s-self operattiv. Il-benefiċċju ta’ garanzija mill-Istat hu li r-riskju assoċjat mal-garanzija jittieħed mill-Istat. Dan it-teħid ta’ riskju mill-Istat għandu normalment jitħallas bi primjum xieraq. Fejn l-Istat jirrinunzja dan il-primjum, ikun hemm vantaġġ għal TV2 u tnaqqis tal-fondi tal-Istat (43).
(95)
Barra minn hekk, l-Istat irriżerva frekwenza tat-trażmissjoni mal-pajjiż kollu għal TV2 li għalih iħallas tariffa tal-frekwenza lil korp tal-Istat. It-tariffa annwali li TV2 ħallas varjat bejn DKK 2 miljun u DKK 4 miljun matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
(96)
Fin-nuqqas ta’ bażi ta’ tqabbil disponibbli għat-tariffa mħallsa għall-frekwenza nazzjonali, it-tariffa tista’ titqabbel biss mat-tariffa mħallsa għall-permess sabiex jintlaħaq sehem akbar tal-popolazzjoni permezz ta’ konfigurazzjoni ta’ netwerk. It-tariffa tal-frekwenza ta’ TV2 għal kopertura mal-pajjiż kollu hija sinifikament iktar baxxa mit-tariffa tan-netwerking li ġiet imposta fuq TvDanmark, li varjat bejn DKK 5 miljun fl-1997 u DKK 30 miljun fl-2001, u din minkejja li n-netwerk tal-frekwenzi reġjonali ta’ TvDanmark jilħaq biss rata ta’ penetrazzjoni ta’ 77 %. Għaldaqstant, TV2 seta’ jilħaq sehem akbar tal-popolazzjoni Daniża bi prezz aktar baxx.
(97)
Il-Kummissjoni hi għalhekk tal-opinjoni li l-ħlas tal-frekwenza ma jirriflettix il-kundizzjonijiet tas-suq u billi ma talabx rata tas-suq għall-assi, l-Istat irrinunzja dħul li jista’ jinġabar għall-baġit tal-Istat.
(98)
B’kuntrast, minħabba li TV2 ma jxandarx bl-użu ta’ konfigurazzjoni ta’ frekwenzi lokali sabiex jagħmel netwerk nazzjonali, TV2 mhuwiex suġġett li jħallas it-tariffa tan-netwerking. Peress li l-Istat ma setax jiġbor din it-tariffa mingħand TV2, ma rrinunzjax dħul li jista’ jinġabar għall-baġit tal-Istat u għalhekk m’hemm l-ebda fondi tal-Istat involuti.
(99)
Ugwalment, il-Kummissjoni ma tistax tiskopri kwalunkwe fondi tal-Istat fid-dispożizzjoni legali li tobbliga lis-sidien ta’ installazzjonijiet ta’ erjils sabiex jirċievu u jittrażmettu l-programmi tas-servizz pubbliku permezz ta’ dawk l-installazzjonijiet (“must-carry”) minħabba li l-Istat la jkun qed jirrinunzja kwalunkwe dħul u lanqas attivament jittrasferixxi flus lil dawk l-operaturi. Għaldaqstant, bl-ibbenefikar mir-regola tal-aċċess, TV2 ma jiksibx vantaġġ finanzjarju mill-fondi tal-Istat (44).
(100)
Il-miżuri kollha msemmija hawn fuq huma imputabbli għall-Istat Daniż minħabba kif deskritt hawn fuq, involvew b’xi mod jew ieħor deċiżjoni mill-Istat Daniż.
IV.1.2. VANTAĠĠ SELETTIV U DISTORSJONI TAL-KOMPETIZZJONI
(101)
Il-Kummissjoni tqis li d-dħul mid-dritt tal-liċenzja, it-trasferimenti mill-Fond TV2 (inkluż id-dħul mir-reklamar għas-snin 1995 u 1996) u l-Fond tar-Radju, l-eżenzjoni mit-taxxa korporattiva, is-self mingħajr interessi u pagamenti akkont u l-garanzija mill-Istat għas-self operattiv kif ukoll l-aċċess għal frekwenza mal-pajjiż kollu fuq termini favorevoli, jipprovdu vantaġġ ekonomiku u finanzjarju lil TV2 li jnaqqaslu spejjeż operattivi li normalment ikunu jridu jinħarġu mill-baġit tiegħu. Barra dan, il-kompetituri ta’ TV2 ma rċivewx l-istess fondi.
(102)
Madankollu, miżuri tal-Istat li jikkumpensaw l-ispejjeż addizzjonali netti ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali (SGEI) ma jikkwalifikawx bħala għajnuna mill-Istat fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE meta l-erba’ kundizzjonijiet stabbiliti mill-Qorti tal-Ġustizzja fis-Sentenza (45) Altmark ikunu sodisfatti:
-
L-ewwel nett, l-impriża benefiċjarja trid tkun effettivament inkarigata sabiex twettaq obbligi ta’ servizz pubbliku, u tali obbliġi jridu jkunu ddefiniti b’mod ċar;
-
It-tieni nett, il-parametri li fuqhom huwa kkalkolat l-kumpens iridu jkunu stabbiliti minn qabel b’mod oġġettiv u trasparenti;
-
It-tielet nett, il-kumpens ma jistax ikun iktar minn dak li hu neċessarju sabiex ikunu koperti l-ispejjeż kollha jew parti minnhom, li jirriżultaw mit-twettiq ta’ obbligi ta’ servizz pubbliku, filwaqt li jiġi kkunsidrat id-dħul rilevanti kollu kif ukoll il-profitt raġjonevoli għat-twettiq ta’ tali obbligi;
-
Ir-raba’ nett, meta, f’każ speċifiku, l-impriza li għandha twettaq l-obbligi ta’ servizz pubbliku mhijiex magħżula permezz ta’ proċedura ta’ appalt pubbliku li tippermetti li jintgħażel il-kandidat kapaċi li jipprovdi tali servizzi bl-inqas spiża għall-komunità, il-livell tal-kumpens neċessarju għandu jkun stabbilit abbażi ta’ analiżi tal-ispejjeż, li impriża medja, immexxija tajjeb u adegwatament mogħnija b’mezzi ta’ trasport sabiex tkun tista’ tissodisfa l-bżonnijiet neċessarji ta’ servizz pubbliku, kienet tagħmel sabiex twettaq tali obbligi, filwaqt li jiġi kkunsidrat id-dħul rilevanti kollu kif ukoll il-profitt raġjonevoli għat-twettiq ta’ dawn l-obbligi.
(103)
Kif ser jiġi żviluppat aktar fil-parti tal-konformità tad-deċiżjoni preżenti (ara premessa 160 u li jsegwi tad-deċiżjoni preżenti), jirriżulta mis-Sentenza tal-Qorti li l-ewwel kundizzjoni Altmark ġiet sodisaftta.
(104)
Fir-rigward tat-tieni kriterju Altmark, li skont dawn il-parametri li fuq il-bażi tagħhom jiġi kkalkulat il-kumpens għal servizz pubbliku għandhom jiġu stabbiliti minn qabel b’mod oġġettiv u trasparenti, il-Kummissjoni għandha tevalwa l-kundizzjonijiet legali u ekonomiċi li, matul il-perjodu taħt investigazzjoni, irregolaw l-istabbiliment tal-ammont tad-dħul mid-dritt tal-liċenzja pagabbli lil TV2. F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tinnota li l-proċedura kienet kif ġej.
(105)
Skont il-punti 29 u 30 tal-ittra tal-awtoritajiet Daniżi tal-24 ta’ Marzu 2003, l-Att dwar ix-Xandir tar-Radju u t-Televiżjoni li kien fis-seħħ matul il-perjodu taħt investigazzjoni (46) stabbilixxa kif l-istazzjon TV2 b’mod sħiħ kien iffinanzjat (dritt tal-liċenzja, dħul mir-reklamar, u sorsi oħra ta’ dħul) u pprovda li l-Ministru għall-Kultura ddetermina s-sehem ta’ TV2 u DR tad-dritt tal-liċenzja u għalhekk l-ammont ta’ kumpens li għandu jingħata lil TV2. Ta’ min jinnota li għas-snin 1995 u 1996, TV2 rċieva s-sehem tad-dritt tal-liċenzja tiegħu mill-Fond TV2.
(106)
B’mod konformi ma’ prattika stabbilita, dan l-ammont ta’ kumpens ġie determinat mill-Ministru b’konsultazzjoni mal-kummissjoni tal-finanzi tal-Parlament Daniż fi ħdan il-qafas ta’ ftehim dwar il-midja konkluż mal-maġġoranza tal-partiti politiċi fil-Parlament Daniż. Għall-perjodu kkonċernat, kien hemm 3 ftehimiet dwar il-midja: il-ftehim dwar il-midja għall-perjodu tal-1994-1997, konkluż fis-16 ta’ Settembru 1993, il-ftehim dwar il-midja għall-perjodu tal-1997-2000, konkluż fl-10 ta’ Mejju 1996, u l-ftehim dwar il-midja għall-perjodu tal-2001-2004, konkluż fit-28 ta’ Marzu 2000.
(107)
Id-dħul mid-dritt tal-liċenzja ġie stabbilit għal perjodu relattivament twil. Matul il-perjodu taħt investigazzjoni, il-kumpens mogħti lil TV2 ma kienx suġġett għal kwalunkwe reviżjoni sussegwenti, anki fi żminijiet meta d-dħul ta’ TV2 kien qed jonqos. Pereżempju, minkejja li d-dħul mir-reklamar ta’ TV2 sofra tnaqqis qawwi fl-1999, il-kumpens ma ġiex aġġustat sabiex jirrifletti dan il-fatt.
(108)
Skont l-awtoritajiet Daniżi, il-kumpens ġie determinat fuq il-bażi tal-indiċi tal-prezzijiet u tal-pagi tal-baġit u l-kontijiet ta’ TV2, kif ukoll fuq il-bażi ta’ analiżi ekonomika.
(109)
Fl-1995 u fl-1999, saru analiżi ekonomiċi fil-fond minn KPMG, l-uffiċċju tal-awdituri. KPMG ġie assistit minn grupp ta’ monitoraġġ li jikkonsisti minn rappreżentanti tal-atturi ewlenin fis-suq, inklużi kompetituri ta’ TV2 għar-rapport tal-1999. B’mod partikolari, ingħatat attenzjoni għal informazzjoni fuq dħul potenzjali minn sorsi ta’ dħul oħra minbarra dak mid-dritt tal-liċenzja, bħal dħul mir-reklamar.
(110)
Fil-punti 164 u 165 tal-ittra tagħhom iddatata l-24 ta’ Marzu 2003, l-awtoritajiet Daniżi indikaw li l-istudji ta’ konsulenza ta’ KPMG, li jippruvaw jistmaw l-iżvilupp l-aktar probabbli tal-introjtu mir-reklamar fis-suq tar-reklamar Daniż u sorsi ta’ dħul ta’ TV2, u sabiex jidentifikaw l-inċertezzi assoċjati ma’ dawn l-istimi, tħejjew sabiex jagħtu lill-Gvern Daniż u lill-Parlament Daniż bażi aħjar għad-deċiżjoni tagħhom meta jiddeterminaw u jiddistribwixxu dħul mid-dritt tal-liċenzja matul diskussjonijiet dwar il-politika tal-midja.
(111)
Skont l-awtoritajiet Daniżi, id-dokumenti użati sabiex jiġi determinat il-kumpens ġew magħmula disponibbli pubblikament. Il-ftehimiet dwar il-midja ġew ippubblikati fi stqarrijiet għall-istampa u fir-Rapport Uffiċjali ta’ Dokumenti Parlamentari (Folketingstidende). Il-leġiżlazzjoni li kellha timplimenta l-ftehimiet dwar il-midja ġiet ippubblikata fil-Gazzetta Uffiċjali Daniża (Lovtidende). Il-kontijiet ta’ TV2 ġew ukoll ippubblikati, flimkien mal-analiżi ekonomiċi msemmija hawn fuq.
(112)
Fid-dawl tas-Sentenza, il-Kummissjoni għandha tevalwa jekk il-proċedura deskritta hawn fuq tistax twassal għall-konklużjoni li t-tieni kriterju Altmark ġie sodisfatt.
(113)
Min-naħa waħda, il-Kummissjoni tieħu nota li fis-Sentenza (47) tagħha, il-Qorti qalet li “(…) ma jistax jiġi eskluż li l-modalitajiet sabiex jiġi stabbilit l-ammont tad-dħul mil-liċenzji li kellu jingħata lil TV2, imsemmija hawn fuq, jistgħu jikkostitwixxu modalitajiet oġġettivi u trasparenti peress li huma jinvolvu, b’mod partikolari, l-intervent tal-Parlament Daniż, peress li huma bbażati fuq analiżi ekonomiċi stabbiliti mill-uffiċċju ta’ awdituri assistit minn grupp ta’ monitoraġġ kompost minn esperti u li fih ipparteċipaw il-kompetituri ta’ TV2, u peress li dawn l-analiżi kienu ppubblikati, bħalma kienu ppubblikati l-kontijiet annwali ta’ TV2. Għaldaqstant, ma jistax jiġi eskluż li analiżi serja ta’ dawn il-modalitajiet twassal, jekk ikun il-każ, għall-konklużjoni li r-Renju tad-Danimarka kien żgura, essenzjalment, diġà qabel ma l-Qorti tal-Ġustizzja kienet stabbilixxiet il-kundizzjonijiet Altmark, li t-tieni waħda minn dawn il-kundizzjonijiet tiġi osservata”. Barra minn hekk, kif ġie deċiż mill-Qorti, “l-ammont tad-dħul mil-liċenzji li kellu jingħata lil TV2 ġie kkalkolat […] fuq il-bażi, preċiżament, tal-ipoteżi li dawn il-miżuri l-oħra tal-Istat favur dan ix-xandar kienu se jinżammu. (48)” (jiġifieri eżenzjoni mit-taxxa, eċċ.).
(114)
Il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li l-involviment tal-Parlament Daniż fil-proċess li wassal għall-istabbiliment tad-dritt tal-liċenzja jiżgura sa ċertu punt ċertu livell ta’ trasparenza u oġġettività. Barra minn hekk, il-ftehimiet dwar il-midja li stabbilew l-ammont tad-drittijiet tal-liċenzja li għandhom jiġu rċevuti minn TV2 ġew deċiżi diversi snin qabel u, sussegwentement, il-kumpens ta’ TV2 qatt ma ġie aġġustat matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
(115)
Madankollu, ir-rapporti ekonomiċi li tħejjew minn KPMG bassru biss l-ammont ta’ dħul mir-reklamar li jdaħħal TV2 (jiġifieri l-parti tad-dħul). Fir-rigward tal-parti tal-ispejjeż tal-istabbiliment tal-kumpens, dawn ir-rapporti ekonomiċi ma ħadux pożizzjoni u l-Kummissjoni jidhrilha li l-ftehimiet dwar il-midja kienu biss ibbażati fuq l-indiċjar tal-ispejjeż li saru minn TV2 fis-snin preċedenti. Fil-fatt, l-awtoritajiet Daniżi indikaw li l-kumpens kien determinat fuq il-bażi tal-indiċi tal-prezzijiet u l-pagi tal-baġit u kontijiet ta’ TV2, kif ukoll fuq il-bażi tal-analiżi ekonomiċi li evalwaw biss in-naħa tad-dħul u ma kkonċernawx il-perjodu kopert bil-ftehim dwar il-midja konkluż fis-16 ta’ Settembru 1993.
(116)
Barra dan, m’hemm l-ebda indikazzjoni tal-parametri li fuq il-bażi tagħhom ġie kkalkulat il-kumpens. L-ammont tal-kumpens ġie stabbilit minn qabel, iżda t-tieni kriterju Altmark jipprovdi li l-parametri li fuq il-bażi tagħhom ġie kkalkulat il-kumpens tas-servizz pubbliku għandhom ikunu stabbiliti minn qabel b’mod oġġettiv u trasparenti.
(117)
Fuq il-bażi tal-elementi t’hawn fuq, il-Kummissjoni għalhekk tqis li t-tieni kriterju Altmark ma ġiex sodisfatt. Fi kwalunkwe każ, il-kriterji Altmark huma kumulattivi u l-valutazzjoni tal-Kummissjoni tar-raba’ kriterju hi li ma ntlaħaqx (ara hawn taħt).
(118)
Skont ir-raba’ kriterju Altmark, l-impriza li għandha twettaq l-obbligi ta’ servizz pubbliku hija magħżula permezz ta’ proċedura ta’ appalt pubbliku meta “l-livell tal-kumpens neċessarju […] jkun stabbilit abbażi ta’ analiżi tal-ispejjeż, li impriża medja, immexxija tajjeb u adegwatament mogħnija b’mezzi ta’ trasport sabiex tkun tista’ tissodisfa l-bżonnijiet neċessarji ta’ servizz pubbliku, kienet tagħmel sabiex twettaq tali obbligi, filwaqt li jiġi kkunsidrat id-dħul rilevanti kollu kif ukoll il-profitt raġjonevoli għat-twettiq ta’ dawn l-obbligi”.
(119)
Fil-każ in kwistjoni, il-fornitur tas-servizz pubbliku TV2 ma ntgħażilx wara proċedura ta’ akkwist pubbliku. Il-Kummissjoni għalhekk għandha tevalwa jekk il-livell ta’ kumpens ġiex iddeterminat fuq il-bażi tal-ispejjeż li impriża medja, immexxija sew u adegwatament mogħnija b’mezzi ta’ produzzjoni sabiex twettaq l-obbligi ta’ servizz pubbliku, kienet tagħmel sabiex twettaq tali obbligi.
(120)
Il-kundizzjonijiet ekonomiċi u legali li jirregolaw l-istabbiliment tal-kumpens għal TV2 ġew deskritti hawn fuq. B’mod partikolari, fid-dawl tas-Sentenza u b’kunsiderazzjoni tal-fatt li l-Qorti aċċennat li l-proċedura li ġiet stabbilita mir-Renju tad-Danimarka sabiex jiġi determinat l-ammont tad-dħul mid-dritt tal-liċenzja pagabbli lil TV2 bejn l-1995 u l-2002 involviet, analiżi ekonomiċi mħejjija bl-għajnuna ta’ kompetituri ta’ TV2, il-Kummissjoni għandha b’mod partikolari tikkunsidra r-rapporti tal-1995 u l-1999 ta’ KPMG sabiex tevalwa jekk sarx tqabbil tal-ispejjeż ta’ TV2 mal-ispejjeż ta’ operatur medju mmexxi tajjeb.
(121)
Ir-rapporti mwettqa mill-konsulenza tal-uffiċċju KPMG iqisu diversi xenarji fuq l-iżvilupp tas-suq tar-reklamar għall-perjodi tad-dritt tal-liċenzja rispettivi. Ir-rapporti ma jinkludux kwlaunkwe informazzjoni dwar TV2 bħala tali (pereżempju, dwar is-sitwazzjoni finanzjarja tagħha jew l-ispejjeż operattivi tagħha), iżda juru kif dħul mir-reklamar jista’ jiżviluppa u kemm mis-suq tar-reklamar ġenerali jista’ jirriżulta fi dħul għal TV2. Filwaqt li stmaw l-iżvilupp l-aktar possibbli ta’ introjtu mir-reklamar fis-suq tar-reklamar u identifikaw l-inċertezzi assoċjati ma’ dawn l-istimi, dawn ir-rapporti kienu parti mill-proċedura li ġiet segwita mill-awtoritajiet Daniżi sabiex jiddeterminaw id-dritt tal-liċenzja li għandu jingħata lil TV2.
(122)
Ir-rapporti ta’ KPMG ma evalwaw l-ebda spiża ta’ TV2 jew l-ispejjeż ta’ operaturi oħra, u llimitaw ruħhom biex jikkunsidraw l-iżvilupp tas-suq tar-reklamar u s-sehem ta’ TV2 tad-dħul mir-reklamar. Għandu jkun innutat ukoll li dawn ir-rapporti mhumiex relatati mal-ewwel snin tal-perjodu tal-investigazzjoni li kienu koperti mill-ftehim dwar il-midja tal-1993.
(123)
Sa ċertu punt, il-kompetituri kienu involuti fl-elaborazzjoni ta’ dawn ir-rapporti. Għar-rapport tal-1995, id-dokument jispeċifika li “bosta partijiet interessati” kienu involuti, iżda mhuwiex ċar mir-rapport liema partijiet interessati kienu rappreżentati. Ir-rapport tal-1999 ta’ KPMG isemmi sensiela ta’ gruppi ta’ esperti, li fihom fil-fatt ipparteċipaw kompetituri ta’ TV2. Madankollu, il-fatt li dawn ir-rapporti ekonomiċi tħejjew, sa ċertu punt, bl-għajnuna ta’ kompetituri ta’ TV2 ma jistabbilixxix fih innifsu li twettqet analiżi tal-ispejjeż tal-kompetituri.
(124)
F’termini oħra, dawn ir-rapporti ma jinkludux analiżi tal-ispejjeż ta’ impriża medja, immexxija sew u adegwatament mgħammra b’mezzi ta’ produzzjoni sabiex twettaq l-obbligi ta’ servizz pubbliku, iżda pjuttost ttrattaw il-kwistjoni aktar ġenerali tal-prospetti tas-suq tar-reklamar kif ukoll l-ammont tad-dħul futur mir-reklamar ta’ TV2. Għandu jingħad ukoll li l-prezzijiet fis-suq tar-reklamar huma stabbiliti fuq il-bażi ta’ elementi differenti bħas-sehem tat-telespettaturi, u mhux biss abbażi tal-ispejjeż.
(125)
L-awtoritajiet Daniżi u TV2 ressqu wkoll argumenti legali u fattwali b’rabta mar-raba’ kundizzjoni Altmark.
(126)
L-ewwel nett, id-Danimarka tirreferi għall-każ BUPA u targumenta li r-raba’ kundizzjoni Altmark ma tapplikax neċessarjament, jew mill-anqas, li l-Kummissjoni, fid-dawl tas-Sentenza tal-Qorti, għandha tevalwa biss jekk essenzjalment intlaħqietx. Il-Kummissjoni hi tal-opinjoni li, fil-każ BUPA, is-sitwazzjoni kienet verament speċifika fis-sens li l-iskema in kwistjoni li kienet relatata mal-provvista ta’ servizzi tas-saħħa ma kinitx relatata mal-ispejjeż, jiġifieri kuntrarju għas-setturi tas-servizz pubbliku l-oħra, is-sistema kienet ibbażata fuq profili tar-riskju tal-klijenti. F’sitwazzjoni bħal din, ma kien hemm għalhekk l-ebda possibbiltà għall-operatur sabiex ikun effiċjenti billi jaħdem fuq l-ispejjeż tiegħu. Madankollu, għax-xandara tas-servizz pubbliku, huwa possibbli li jiġi kkalkulat il-kumpens fuq il-bażi tal-ispejjeż u dħul.
(127)
It-tieni nett, b’referenza għall-każ Chronopost (49), id-Danimarka targumenta li l-fornitur tas-servizz pubbliku bħal TV2 ma jistax jitqabbel ma’ operatur privat. Madankollu, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li, kuntrarju għall-kwistjoni tal-allokazzjoni tal-ispejjeż fi ħdan il-kuntest ta’ valutazzjoni tal-konformità li kienet il-kwistjoni fil-kawża Chronopost, il-ġist tar-raba’ kriterju Altmark huwa preċiżament li, fl-assenza ta’ offerta, it-tqabbil tal-ispejjeż tas-servizz pubbliku provdut għandu jsir ma’ dawk imwettqa minn impriża medja, immexxija sewwa u provduta adegwatament b’mezzi tal-produzzjoni.
(128)
Barra dan, id-Danimarka targumenta li, bħala parti mir-reviżjoni kontinwa ta’ TV2, l-uffiċċju tal-Verifika Nazzjonali wettaq verifiki u kontrolli finanzjarji tal-kontijiet ta’ TV2, u li twettqu kontrolli kostanti, li stimulaw ukoll kunsiderazzjonijiet tal-effiċjenza. Madankollu, il-Kummissjoni tqis li l-fatt li l-kontijiet ta’ TV2 ġew sottomessi għall-approvazzjoni mill-Ministeru tal-Kultura mhuwiex suffiċjenti biex juri li l-ispejjeż ta’ TV2 huma dawk ta’ impriża medja mmexxija sewwa. Barra dan, huwa dubjuż li l-kontrolli ex post jistgħu jkunu rilevanti għall-ilħuq tar-raba’ kriterju jekk ma kienx hemm analiżi tal-ispejjeż qabel ma ġie stabbilit il-kumpens.
(129)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet Daniżi qagħdu b’mod partikolari fuq ir-rapport tal-2000 mill-Uffiċċju Nazzjonali ta’ Verifika Daniż li fih l-iżvilupp tal-produttività ta’ TV2 kien, sa ċertu punt, imqabbel ma’ dak ta’ DR u ta’ xandara tas-servizz pubbliku barranin (British Broadcasting Corporation “BBC”, Sveriges Television “SVT” u Norsk Riksringkastning “NRK”). F’dan ir-rapport, l-Uffiċċju ta’ Verifika Nazzjonali sab li kemm DR u TV2 tejbu l-produttività bejn l-1990 u l-1999. DR naqqas l-ispejjeż ta’ kull siegħa assoċjati mal-ewwel trażmissjonijiet sa ċertu punt aktar minn TV2, iżda fl-1999 l-ispiża ta’ kull siegħa tal-ewwel trażmissjonijiet ta’ DR kienet madankollu 53 % ogħla minn dik ta’ TV2. L-ispejjeż tax-xandir ta’ kull siegħa ta’ DR fl-1999 kienu approssimament 29 % ogħla minn dawk ta’ TV2. L-Uffiċċju ta’ Verifika Nazzjonali kkunsidra wkoll li l-iżvilupp tal-produttività ta’ TV2 kien aħjar, jew ugwali għall-iżvilupp tal-produttività tat-tliet xandara oħra tas-servizz pubbliku.
(130)
Madankollu, dan ir-rapport mhuwiex suffiċjenti sabiex juri li r-raba’ kundizzjoni ġiet sodisfatta.
(131)
Fil-fatt, ir-rapport huwa posterjuri għall-ftehimiet dwar il-midja li stabbilew l-ammont ta’ kumpens u għalhekk ma jurix li l-kumpens ġie determinat fuq il-bażi tal-ispejjeż li kienu jkunu twettqu minn impriża medja sabiex tipprovdi l-missjonijiet tas-servizz pubbliku.
(132)
Barra dan, ir-rapport huwa relatat ma’ xandara tas-servizz pubbliku oħra, u għalhekk ma jikkonċernax l-ispejjeż ta’ xandar “tipiku”. Pereżempju, mhuwiex stabbilit li l-ispejjeż ta’ DR, li mhuwiex permess jiġġenera finanzi permezz tar-reklamar, u li l-livell ta’ kumpens tiegħu huwa determinat taħt l-istess ftehim dwar il-midja bħal TV2, huma dawk ta’ impriża medja. Għall-finijiet tar-raba’ kriterju Altmark, għalhekk mhux possibbli li ssir xi konklużjoni mit-tqabbil tal-ispejjeż ta’ DR.
(133)
Barra dan, fir-rigward tat-tqabbil ma’ xandara tas-servizz pubbliku barranin, ir-rapport iqabbel biss l-iżvilupp tal-produttività ta’ TV2 ma’ dak ta’ xandara tas-servizz pubbliku oħrajn, iżda ma jiħux pożizzjoni fuq il-livell ta’ effiċjenza bħala tali u għalhekk fuq l-ispejjeż infushom. B’mod partikolari, żvilupp aktar baxx tal-produttività jista’ jkun minħabba diversi raġunijiet, inkluż il-fatt li l-effiċjenza bħala tali kienet ogħla fil-bidu tal-perjodu, jew il-fatt li x-xandar ma setax iżid il-ħin tax-xandir tiegħu. Pereżempju, punt 51 tar-rapport jindika li “Matul il-perjodu in kwistjoni, il-BBC u SVT kellhom żvilupp tal-ispiża kważi identiku, jiġifieri żieda ta’ madwar 50 %. F’termini reali, filwaqt li l-ispejjeż ta’ NRK żdiedu b’madwar 60 %, f’termini reali. Kif imsemmi hawn fuq, l-ispejjeż ta’ DR żdiedu bi 23 %, f’termini reali, u ta’ TV 2 b’63 %. Peress li, kif diġà speċifikat, il-ħin tax-xandir ta’ SVT u tal-BBC ma kibirx daqs dak ta’ xandara oħra, dan l-iżvilupp tal-ispiża fisser li SVT u l-BBC ma tejbux il-produttività tagħhom bl-istess mod bħat-tliet xandara l-oħra tas-servizz pubbliku”.
(134)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li punt 50 tar-rapport jispeċifika li “Peress li l-Uffiċċju ta’ Verifika Nazzjonali ma eżaminax il-kontijiet ta’ xandara tas-servizz pubbliku barranin f’iktar dettall, jista’ jkun hemm differenza bejn l-attivitajiet ta’ dawn ix-xandara u bejn il-metodi ta’ kalkolu użati għal entrati tal-kontabbiltà individwali. Dan ifisser li l-ispejjeż użati, u l-ispejjeż unitarji derivati minn dawn, ma jappartjenux neċessarjament għal attivitajiet identiċi u li dawn mhux neċessarjament ġew ikkalkulati skont prinċipji ta’ kontabbiltà identiċi. Bħala riżultat, livelli ta’ spejjeż unitarji ma jistgħux jitqabblu faċilment. Minħabba li l-iskop li jiġu inklużi x-xandara barranin sabiex jitqabbel l-‘iżvilupp’ tal-produttività bħala tali, l-Uffiċċju ta’ Verifika Nazzjonali kien tal-fehma li d-dejta li tappartjeni għax-xandara tat-televiżjoni barranin tista’, madankollu, fil-forma attwali tagħha, isservi bħala indikatur raġonevoli ta’ żvilupp”. Punt 53 tar-rapport jindika wkoll li “L-Uffiċċju ta’ Verifika Nazzjonali ma eżaminax il-kawżi tal-iżviluppi t’hawn fuq f’iktar dettall minħabba li, kif imsemmi hawn fuq żvilupp tal-ispejjeż unitarji speċifikati jiddependi fuq il-kontenut tal-offerta ta’ programmi tax-xandara u minħabba li l-analiżi jippresupponu, fi kwalunkwe każ, li l-kwalità baqgħat l-istess. Minħabba li dan jippreżenta diffikultà immedjata f’termini ta’ tqabbil bejn xandara tas-servizz pubbliku kkonċernati, ir-riżultat tal-analiżi għandu jiġi interpretat b’ċertu kawtela. F’dan ir-rigward, il-Ministeru tal-Kultura iddikjara li jaqbel mal-iżviluppi tal-ispejjeż unitarji deskritti u li tqabbil tal-ispejjeż unitarji ta’ DR, TV 2 u x-xandara tas-servizz pubbliku barranin għandhom jiġu interpretati b’ċertu kawtela”.
(135)
Għalhekk, minħabba r-raġunijiet msemmija hawn fuq, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li r-rapport ma jurix li l-ispejjeż ta’ TV2 kienu dawk li kienu jkunu twettqu minn impriża medja mmexxija sewwa sabiex twettaq il-missjonijiet tas-servizz pubbliku.
(136)
Sabiex tikkonkludi, fuq il-bażi tal-elementi t’hawn fuq, il-Kummissjoni tikkunsidra li r-raba’ kriterju Altmark ma ntlaħaqx, u minħabba li dawn il-kriterji huma kumulattivi, il-kumpens mogħti lil TV2 ma jissodisfax il-kundizzjonijiet stabbiliti mill-Qorti fis-sentenza Altmark. Fi kwalunkwe każ, kif ser jintwera hawn taħt, il-Kummissjoni tqis li l-kumpens jista’ jitqies bħala kompatibbli mas-suq intern.
(137)
Il-Kummissjoni għandha tevalwa wkoll jekk il-miżuri konċernati jistgħux jissodisfaw it-“test ta’ investitur f’ekonomija tas-suq” (“test tal-MEIP”). L-awtoritajiet Daniżi u TV2 argumentaw li l-miżuri ma jikkwalifikawx bħala għajnuna mill-Istat minħabba li l-kundizzjonijiet tat-test tal-MEIP huma sodisfatti. B’mod partikolari, dawn jikkunsidraw li kien perfettament ġustifikat taħt it-test tal-MEIP li jitħalla l-bilanċ favorevoli f’TV2 sabiex tissaħħaħ l-ekwità.
(138)
F’dan ir-rigward, ta’ min jinnota preliminarjament li l-kwistjoni ta’ jekk il-miżuri jistgħux jiġu ġġustifikati taħt it-test tal-MEIP hija differenti minn dik ta’ jekk il-kwistjoni tistax titqies bħala neċessarja għat-twettiq tal-missjonijiet tas-servizz pubbliku (ara l-valutazzjoni tal-konformità hawn taħt), jiġifieri l-fatt li ċertu livell ta’ riżerva u ekwità jista’ jkun meħtieġ sabiex TV2 jopera l-missjonijiet tas-servizz pubbliku tiegħu ma jimplikax li investitur privat kien iħalli dawn il-flus fil-kumpanija u ma kienx jitlob dividendi.
(139)
Il-Kummissjoni, b’mod konformi ma’ ġurisprudenza stabbilita, għandha tiddetermina jekk, f’ċirkustanzi simili, investitur privat ta’ dimensjoni kumparabbli għal dik tal-korpi li jiġġestixxu s-settur pubbliku seta’ kien mistenni li jagħmel kontribuzzjonijiet kapitali tal-istess daqs (50). Għalkemm l-imġiba ta’ investitur privat, li magħha għandu jiġi pparagunat l-intervent ta’ investitur pubbliku m’hemmx għalfejn tkun l-imġiba ta’ investitur ordinarju li jinvesti kapital sabiex jikseb profitt f’perjodu relattivament qasir, għall-inqas għandha tkun l-imġiba ta’ kumpanija possedenti privata jew ta’ grupp privat ta’ impriżi b’politika strutturali u ggwidata minn prospetti ta’ profitabbiltà fuq perjodu itwal ta’ żmien.
(140)
Barra dan, skont il-ġurisprudenza stabbilita, it-test tal-MEIP għandu jiġi applikat fil-mument meta tittieħed deċiżjoni u mhux test ex post (51).
(141)
Fil-każ preżenti, minħabba li d-Danimarka hija l-unika parti interessata f’TV2, hija kemm l-ewwel u l-aħħar kreditur li għandu jiġi rimburżat f’każ tal-falliment tal- kumpanija. Għalhekk, min-naħa tal-investitur, l-Istat Daniż jista’ jitlob qligħ fuq l-investiment tiegħu jew billi jitlob rimunerazzjoni fil-forma ta’ interess fuq self jew qligħ fuq ishma fil-kapital.
(142)
F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tinnota li matul il-perjodu kkonċernat, id-Danimarka rrinunzjat id-dritt tagħha għal ħlasijiet ta’ interessi u ppermettiet moratorju fuq il-ħlas lura. Barra minn hekk, l-Istat Daniż ma talabx għal xi rimunerazzjoni fuq kapital li ġie akkumulat f’TV2. Għalhekk, l-Istat Daniż ma talabx għal dħul normali fuq l-investiment tiegħu bħal ma kien jagħmel normalment kreditur jew sid ta’ kumpanija.
(143)
Barra dan, l-awtoritajiet Daniżi ma ressqux elementi validi sabiex jiġġustifikaw għaliex kien jagħmel sens li l-bilanċ favorevoli f’TV2 jiġi investit mill-ġdid, minflok talbu għal rimunerazzjoni fil-forma ta’ interessi jew dividendi. Deċiżjoni bħal din kienet normalment tittieħed minn investitur biss jekk jaħseb li l-investiment mill-ġdid ser jipproduċi valur miżjud lill-investiment inizjali tiegħu.
(144)
Fil-każ preżenti, mhuwiex stabbilit li kien ikun hemm pjan tan-negozju jew strateġija tan-negozju żviluppata, evidenti li turi li dan kien ikun il-każ. Ma kien hemm l-ebda indikazzjonijiet oħra li TV2 kien qed jippjana sabiex jiżviluppa l-attivitajjiet tiegħu sabiex jipproduċi dan il-valur miżjud. Billi tafferma dan, il-Kummissjoni ma tippruvax toqgħod fuq argumenti formalistiċi sabiex tirrifjuta l-argument tal-awtoritajiet Daniżi fuq it-test tal-MEIP, iżda qeda tevalwa biss jekk investitur tal-ekonomija tas-suq kienx jiddeċiedi li jħalli l-fondi f’TV2 fuq il-bażi tal-elementi li kienu għad-dispożizzjoni tiegħu meta kien jieħu din id-deċiżjoni. Madankollu, b’kunsiderazzjoni tal-informazzjoni li kienet disponibbli fil-mument meta l-fondi tħallew f’TV2 (52), u indipendentament mill-kunsiderazzjonijiet relatati mal-ħtiġijiet tal-missjonijiet tas-servizz pubbliku ta’ TV2 li ma kinux jitqiesu minn investitur privat, il-Kummissjoni tqis li ma kien hemm l-ebda pjan tan-negozju, la proġett ta’ investiment u lanqas kwalunkwe element ieħor li fuq il-bażi tiegħu investitur privat razzjonali kien iqis li l-investiment mill-ġdid kien jipproduċi valur miżjud lill-investiment inizjali tiegħu u għalhekk kien jiddeċiedi li jħalli l-flus f’TV2, minflok jitlob rimunerazzjoni.
(145)
Barra dan, l-awtoritajiet Daniżi użaw il-qligħ mill-introjtu bħala punt ta’ riferiment sabiex juru li huma aġixxew bħala investitur privat meta investew mill-ġdid il-flus f’TV2. Madankollu, fil-każ preżenti, għandu jiġi enfasizzat li l-Gvern Daniż diġà qed jaġixxi bħala fornitur tal-finanzjament ta’ TV2, meta jipprovdih b’rikavati sinifikanti sabiex ikopri parti mill-ispejjeż operattivi tiegħu. L-ammont ta’ dawn ir-rikavati għandu effett dirett fuq ir-riżultati li TV2 jista’ jiġġenera. Fil-prattika, il-proporzjon tal-prestazzjoni jista’ jitjieb billi sempliċiment jiżdied l-ammont ta’ finanzjament mill-Istat. Madankollu, minħabba li eċċess ta’ finanzjament normalment iwassal għal ineffiċjenzi, li jirriżultaw fi spiża akbar fuq il-fondi tal-Istat, mhijiex ħaġa ċerta jekk iż-żieda fil-finanzjament tirriżultax f’riżultati aħjar b’mod korrispondenti.
(146)
Għalhekk l-imġiba tal-awtoritajiet Daniżi ma tistax titqies bħala dik ta’ investitur f’ekonomija tas-suq. Fi kwalunkwe każ, kif ser jintwera hawn taħt, il-Kummissjoni tqis li l-kumpens jista’ jitqies bħala kompatibbli. Kif diġà ssemma, it-test tal-MEIP huwa kwistjoni differenti minn dik ta’ jekk kienx ġustifikat għall-Istat Daniż li jħalli l-bilanċ favorevoli f’TV2 sabiex isaħħaħ l-ewkità neċessarja għall-missjonijiet tas-servizz pubbliku.
(147)
Sabiex tikkonkludi, il-Kummissjoni tqis li, matul il-perjodu tal-investigazzjoni, TV2 ġie ffavorit bil-miżuri. Fis-suq tax-xandir tat-televiżjoni, TV2 jikkompeti max-xandara l-oħra, li ma rċivewx l-istess vantaġġ. Għalhekk, il-miżuri għandhom jitqiesu bħala selettivi u li jfixklu l-kompetizzjoni fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE.
IV.1.3. L-EFFETT FUQ IN-NEGOZJU
(148)
Il-miżuri tal-Istat jaqgħu taħt id-dispożizzjoni tal-Artikolu 107(1) TFUE sakemm dawn jaffettwaw in-negozju bejn l-Istati Membri. Dan huwa l-każ meta l-attivitajiet konċernati huma suġġett għal negozju intra-Komunitarju.
(149)
Il-Qorti tal-Ġustizzja żviluppat interpretazzjoni wiesgħa ta’ dan il-kunċett. Skont il-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja, meta għajnuna ssaħħaħ il-pożizzjoni ta’ impriża mqabbla ma’ impriżi oħra li jikkompetu f’negozju intra-Komunitarju, dawn tal-aħħar għandhom jitqiesu bħala affettwati minn dik l-għajnuna (53). Il-fatt li l-impriża in kwistjoni mhijiex impenjata fl-esportazzjonijiet ma jeskludix li n-negozju jista’ jkun affettwat. Meta Stat Membru jagħti għajnuna lil intrapriża, l-attivitajiet interni jistgħu jinżammu jew saħansitra jiżdiedu minħabba l-għajnuna, li min-naħa l-oħra jnaqqsu l-possibbiltajiet ta’ impriżi oħrajn sabiex jiġu stabbiliti fis-suq. L-għajnuna konsegwentement tippermetti lir-riċevitur iżomm is-sehem tas-suq li altrimenti kien jinħataf minn kompetituri minn Stati Membri (54) oħra.
(150)
Fil-punt 18 tal-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir, il-Kummissjoni, meta rreferiet għall-ġurisprudenza tal-Qorti, iddikjarat li l-“finanzjarjament Statali ta’ xandâra ta’ servizz pubbliku jista’ ġeneralment ikun ikkunsidrat bħala li jaffettwa l-kummerċ bejn Stati Membri. Kjarament, din hija l-pożizzjoni dwar l-akkwist u l-bejgħ ta’ drittijiet ta’ programm, li ħafna drabi jseħħ fuq livell internazzjonali. Pubbliċità, ukoll, fil-każ ta’ xandâra pubbliċi li għandhom permess li jbiegħu spazju ta’ pubbliċità, għandha effett transkonfini, speċjalment għal oqsma lingwistiċi omoġenji li jaqsmu fruntieri nazzjonali. Barra minn hekk, l-istruttura ta’ pussess ta’ xandâra kummerċjali tista’ tkun estiża sa aktar minn Stat Membru wieħed.”
(151)
F’dan il-każ, il-Kummissjoni tinnota li TV2 huwa attiv fis-suq internazzjonali u jiskambja programmi (55) televiżivi. Huwa qiegħed f’kompetizzjoni diretta ma’ xandara kummerċjali li huma attivi fis-suq tax-xandir nazzjonali u li għandhom struttura ta’ sjieda internazzjonali. Il-mezzi finanzjarji li tqiegħdu għad-dispożizzjoni ta’ TV2 ipprovdew vantaġġ kompetittiv lil TV2 sabiex jikseb drittijiet awdjoviżivi u sabiex jinvesti fi programmi li sussegwentement jistgħu jinbiegħu. Barra minn hekk, il-miżuri ta’ għajnuna qiegħdu lil TV2 f’sitwazzjoni favorevoli meta mqabbla mal-kompetituri tiegħu fi ħdan l-Unjoni Ewropea billi naqqsu l-possibbiltajiet ta’ dawn tal-aħħar sabiex jistabbilixxu lilhom infushom fid-Danimarka.
(152)
Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżuri mogħtija lil TV2 għandhom effett fuq in-negozju bejn Stati Membri fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE.
IV.1.4. KONKLUŻJONI
(153)
Minħabba li l-kundizzjonijiet kollha tal-Artikolu 107(1) TFUE huma sodisfatti, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżuri deskritti hawn fuq mogħtija lil TV2 jikkwalifikaw bħala għajnuna mill-Istat fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE.
(154)
Peress li TV2 beda jxandar fl-1989, il-miżuri kollha ngħataw lil TV2 wara l-adeżjoni tad-Danimarka fl-Unjoni Ewropea. Għal din ir-raġuni, il-miżuri, inkluż id-dritt tal-liċenzja, jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat ġdida (u mhux għajnuna eżistenti fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 108(1) TFUE).
IV.2. KONFORMITÀ TAL-GĦAJNUNA MAS-SUQ INTERN
(155)
Il-Kummissjoni tqis li l-Artikolu 107(2) u l-Artikolu 107(3)(a), 107(3)(b), 107(3)(c) u 107(3)(d) TFUE huma biċ-ċar mhux applikabbli u la l-awtoritajiet Daniżi u lanqas TV2 ma ressqu argumenti f’dan ir-rigward.
(156)
Għalhekk, il-Kummissjoni ser tevalwa jekk l-Artikolu 106(2) TFUE jistax ikun applikabbli.
(157)
Skont l-Artikolu 106(2) TFUE, “Kull impriża responsabbli sabiex topera servizzi ta’ importanza ekonomika ġenerali jew li jkollha l-karattru ta’ monopolju fiskali għandha tkun suġġetta għar-regoli tat-Trattati, b’mod partikolari dawk li jirriferu għall-kompetizzjoni, sa fejn l-applikazzjoni ta’ dawn ir-regoli ma jostakolawx it-twettiq de jure jew de facto tal-funzjonijiet speċifiċi mogħtija lil dik l-impriża. L-iżvilupp tal-kummerċ ma għandux jiżviluppa b’ mod kuntrarju għall-interessi tal-Unjoni”.
(158)
Sabiex miżura tibbenefika minn din id-deroga, huwa neċessarju li l-kundizzjonijiet kollha li ġejjin ikunu sodisfatti:
-
Is-servizzi in kwistjoni għandhom ikunu servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali (“SGEI”) u kjarament definiti bħala tali mill-Istat Membru (“definizzjoni”);
-
L-impriża in kwistjoni għandha tkun espliċitament inkarigata mill-Istat Membru bil-provvista ta’ dak is-servizz (“mandat”);
-
L-applikazzjoni tar-regoli tal-kompetizzjoni tat-Trattat għandha timpedixxi l-eżekuzzjoni ta’ kompiti partikolari assenjati lill-impriża u l-eżenzjoni minn dawn ir-regoli m’għandhomx jaffettwaw l-iżvilupp tan-negozju sal-punt li jkun kontra l-interessi tal-Unjoni (“proporzjonalità”).
(159)
Il-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir (56) tal-2001 tistabbilixxi l-prinċipji u l-metodi, li l-Kummissjoni għandha l-ħsieb li tapplika fis-settur tax-xandir sabiex tiżgura l-konformità mal-kundizzjonijiet imsemmija hawn fuq.
IV.2.1. DEFINIZZJONI
(160)
Skont l-Att dwar ix-Xandir (kif applikabbli fil-verżjoni tiegħu tal-1994) (57), TV2 huwa istituzzjoni indipendenti, bl-għan li permezz ta’ attivitajiet ta’ programmi indipendenti jipprovdi u jiddistribwixxi programmi televiżivi nazzjonali u reġjonali. Il-firxa tal-programmi provduti għandha deċiżivament tiffoka fuq il-kwalità, il-versatilità u d-diversità. Affinitajiet ma’ reġjuni għandhom ukoll jingħataw prijorità fl-ippjanar ta’ programmi għal stazzjonijiet TV2 reġjonali. Is-servizz pubbliku tax-xandir huwa speċifikat f’aktar dettall fl-Istatuti ta’ TV2, li jispeċifikaw li TV2 għandu jipprovdi programmi li jikkonsistu f’aħbarijiet, informazzjoni ġenerali, edukazzjoni, arti u divertiment lill-popolazzjoni Daniża kollha (58).
(161)
Il-Kummissjoni tinnota li fis-Sentenza (59), il-Qorti ħadet il-pożizzjoni dwar is-servizz pubbliku li TV2 huwa legalment obbligat li jipprovdi.
(162)
L-ewwel, għandu jitfakkar li l-Istati Membri jgawdu diskrezzjoni wiesgħa sabiex jiddefinixxu dak li jikkunsidraw bħala servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, u għaldaqstant, id-definizzjoni ta’ dawn is-servizzi minn Stat Membru tista’ tiġi kkontestata mill-Kummissjoni biss f’każ ta’ żball (60).
(163)
Barra dan, kif speċifikat fil-paragrafu 33 tal-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir, huwa kompitu tal-Istati Membri li jiddefinixxu l-mandat tas-servizz pubbliku ta’ xandar pubbliku.
(164)
B’mod aktar speċifiku, fir-rigward tal-SGEIs fil-qasam tax-xandir, il-ġurisprudenza tal-Qorti Ewropea rrikonoxxiet li Stati Membri jistgħu leġittimament jiddefinixxu dan l-SGEI sabiex ikopru x-xandir ta’ programmi (61) ta’ natura ġenerali.
(165)
Barra minn hekk, meta, fil-Protokoll ta’ Amsterdam (62), l-Istati Membri ddikjaraw li “s-sistema ta’ xandir pubbliku fl-Istati Membri hija direttament relatata mal-ħtiġijiet demokratiċi, soċjali u kulturali ta’ kull soċjetà u mal-ħtieġa li jkun imħares il-pluraliżmu tal-media”, huma rreferew direttament għas-sistemi ta’ xandir ta’ servizz pubbliku introdotti minnhom u fdati bi programmi televiżivi ta’ natura ġenerali għall-benefiċċju tal-popolazzjoni kollha ta’ dawk l-Istati.
(166)
Fis-Sentenza tagħha, il-Qorti ddeċidiet li l-kompetenza tal-Istati Membri sabiex jiddefinixxu l-SGEI tax-xandir f’termini wiesgħa u kwalitattivi, b’mod li jkopri x-xandir ta’ varjetà wiesgħa ta’ programmi, ma tistax tiġi kkontestata, kif lanqas ma tista’ tiġi kkontestata l-possibbiltà għal dawn l-Istati Membri li jagħmlu użu, għall-finanzjament ta’ dan l-SGEI (63), mill-finanzjament tar-reklamar.
(167)
Il-possibbiltà, għal Stati Membri, li jiddefinixxu l-SGEI tax-xandir b’mod wiesa’, liema definizzjoni tkun tinkludi x-xandir ta’ programmi ta’ natura ġenerali, ma tistax tiġi kkontestata mill-fatt li x-xandar ta’ servizz pubbliku jeżerċita, barra minn hekk, attivitajiet kummerċjali, b’mod partikolari l-bejgħ ta’ spazju għar-reklamar. Fil-fatt, il-kwistjoni tad-definizzjoni tal-mandat tas-servizz pubbliku m’għandhiex tiġi konfuża mal-kwistjoni tal-mekkaniżmu ta’ finanzjament magħżul biex jiġu pprovduti dawn is-servizzi (64).
(168)
Barra minn hekk, il-Qorti għamlitha ċara li l-Kummissjoni m’għandhiex għalfejn tagħmel studju kumparattiv tal-programmi ta’ TV2 mal-programmi ta’ stazzjonijiet kummerċjali. Il-fatt li d-definizzjoni tal-SGEI tax-xandir titħalla tiddependi, permezz ta’ analiżi komparattiva tal-programmi, fuq il-firxa tal-programmi tax-xandara kummerċjali, ikollu l-effett li jċaħħad lill-Istati Membri mill-kompetenza tagħhom li jiddefinixxu s-servizz pubbliku. Fil-fatt, id-definizzjoni tal-SGEI tkun tiddependi, fl-aħħar analiżi, mill-operaturi kummerċjali u mid-deċiżjonijiet tagħhom li jxandru ċerti programmi jew le.
(169)
Il-Qorti (65) kkonfermat ukoll li l-obbligi imposti fuq xandara kummerċjali mhumiex komparabbli mal-obbligi ta’ servizz pubbliku imposti fuq TV2. L-għan ta’ dawn l-obbligi tas-servizz pubbliku hu li jipprovdu lill-popolazzjoni Daniża kollha programmi varji u li jissodisfaw ir-rekwiżiti ta’ kwalità, versatilità u diversità. Dawk l-obbligi tas-servizz pubbliku jiddeterminaw l-attivitajiet tax-xandir kollha ta’ TV2, u dan b’mod aktar riġidu milli jagħmlu l-obbligi minimi previsti fil-liġi Daniża għall-għoti ta’ awtorizzazzjoni ta’ xandir.
(170)
Għalhekk, il-Qorti kkonkludiet (66) li “id-definizzjoni magħżula mill-awtoritajiet Daniżi hija wiesgħa, peress li, billi hija ta’ natura essenzjalment kwalitattiva, hija tħalli lix-xandar liberu li jistabbilixxi l-iskeda ta’ programmi tiegħu. Madankollu, hija mhijiex impreċiża. Għall-kuntrarju, il-mandat ta’ TV2 huwa perfettament ċar u preċiż: hija għandha toffri lill-popolazzjoni Daniża kollha programmi televiżivi varji li jfittxu li jipprovdu l-kwalità, il-versatilità u d-diversità”.
(171)
Fuq il-bażi tal-elementi t’hawn fuq, u meta wieħed iqis in-natura speċifika tas-settur tax-xandir, il-Kummissjoni tikkunsidra li, definizzjoni “wiesgħa”, fejn xandar jiġi fdat bil-kompitu li jipprovdi programmar ekwilibrat u varjat b’mod konformi mal-mandat tiegħu, tkun leġittima skont l-Artikolu 106(2) TFUE fid-dawl tad-dispożizzjonijiet interpretattivi tal-Protokoll. Definizzjoni bħal din tkun konsistenti mal-għan tat-twettiq tal-bżonnijiet demokratiċi, soċjali u kulturali ta’ soċjetà partikolari u l-garanzija ta’ pluraliżmu, inkluża d-diversità kulturali u lingwistika.
(172)
Għalhekk, fuq il-bażi tal-elementi t’hawn fuq, il-Kummissjoni tqis li d-definizzjoni tas-servizz pubbliku provduta minn TV2 tista’ tkun aċċettata.
(173)
Għandu jingħad ukoll li, matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni, TV2 sfrutta sit tal-Internet bħala parti mill-kompitu tas-servizz pubbliku tiegħu. Is-sit tal-Internet jinforma lill-utenti dwar il-programmi televiżivi tas-servizz pubbliku ta’ TV2. Il-Kummissjoni tista’ taċċetta li s-sit tal-Internet ta’ TV2 li hu limitat sabiex jinforma lill-utenti dwar il-programmi televiżivi tas-servizz pubbliku ta’ TV2 jaqa’ fi ħdan il-kompitu ta’ xandir tas-servizz pubbliku ta’ TV2. Għalhekk, l-inklużjoni tal-isfruttament ta’ dan is-sit fil-mandat tas-servizz pubbliku ma tinkludix żball evidenti. Barra dan, TV2 sfrutta sit tal-Internet kummerċjali b’logħob eċċ. Dan is-servizzi tal-Internet kummerċjali ta’ TV2 jista’ jitqies bħala attività purament kummerċjali, minħabba li din toffri prodotti interattivi fuq domanda individwali bħal logħob jew “chat rooms”, li mhumiex differenti minn prodotti kummerċjali simili. Dawn l-attivitajiet tal-aħħar għalhekk jaqgħu lil hinn mill-ambitu ta’ servizz pubbliku ta’ TV2.
IV.2.2. MANDAT
(174)
Sabiex jibbenefika mill-eżenzjoni taħt l-Artikolu 106(2) TFUE, il-mandat ta’ servizz pubbliku għandu jiġi fdat lil TV2 permezz ta’ att uffiċjali. Il-Kummissjoni tinnota li l-Att dwar ix-Xandir (67) jafda formalment il-kompitu ta’ servizz pubbliku lil TV2. Il-Kummissjoni tinnota wkoll is-Sentenza li fiha l-Qorti ddeċidiet li “Huwa evidenti li TV2 kienet fdata b’tali funzjoni [il-mandat ta’ servizz pubbliku]” (68).
(175)
Madankollu, minħabba li d-definizzjoni legali ma tagħmilhiex ċara b’mod suffiċjenti liema tipi ta’ servizzi oħra huma permessi bħala servizz pubbliku, huwa neċessarju li jingħata mandat formali minn qabel lix-xandar pubbliku għal kull attività addizzjonali li TV2 irid iniedi bħala servizz pubbliku. Il-Kummissjoni tinnota wkoll li, fil-perjodu 1995-2002, TV2 ma pprovdiex servizzi oħra minbarra l-kompiti tax-xandir ta’ servizz pubbliku. Fil-fatt, is-sit tal-Internet li joffri servizzi oħra bħal logħob twettaq bħala attività kummerċjali, filwaqt li s-sit tal-Internet li purament informa lill-utenti dwar programmi televiżivi tas-servizz pubbliku ta’ TV2 jista’ jitqies bħala parti mill-mandat ta’ xandir tas-servizz pubbliku, minħabba li ma jistax jiġi separat mis-servizz ta’ xandir. Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li għall-perjodu 1995-2002, il-mandat ta’ xandir tas-servizz pubbliku ġie fdat kif xieraq lil TV2.
(176)
Madankollu, kif speċifikat fil-punti 41 sa 43 tal-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir tal-2001, barra li s-servizz pubbliku jiġi fdat lix-xandar b’mod formali, huwa neċessarju wkoll li s-servizz pubbliku jiġi provdut kif previst fl-att tal-mandat. Minħabba li mhuwiex il-kompitu tal-Kummissjoni li tagħmel ġudizzju dwar l-issodisfar ta’ kwalunkwe standards tal-kwalità, huwa kkunsidrat xieraq li jkun hemm awtorità tal-monitoraġġ, li permezz tagħha l-Istat Membru jagħżel il-mekkaniżmu sabiex jiżgura superviżjoni effettiva, bil-kundizzjoni li l-awtorità tkun indipendenti mill-impriża fdata.
(177)
F’dan il-kuntest, il-Kummissjoni tinnota li fl-2000, l-Uffiċċju ta’ Verifika Nazzjonali għamel investigazzjoni speċifika dwar is-sustanza u n-natura tal-obbligi tas-servizz pubbliku ta’ TV2 u dwar kif dawn ġew sodisfatti fil-prattika Din l-investigazzjoni ma sabet l-ebda nuqqas ta’ konformità min-naħa ta’ TV2 mal-obbligi ta’ servizz pubbliku. Barra minn hekk, bejn l-2001 u l-2002, kien hemm Kunsill tas-Servizz Pubbliku sabiex jiżgura l-konformità ta’ TV2 mal-obbligi tas-servizz pubbliku tiegħu, minkejja li dak il-korp qatt ma ppubblika rapporti f’dan ir-rigward matul il-perjodu qasir tal-eżistenza tiegħu. Il-Kummissjoni ma sabet ukoll ebda indikazzjoni li TV2 ma kkonformax mal-obbligi tiegħu jew li l-prestazzjoni tiegħu kienet tali li s-servizz ma setax jibqa’ jitqies bħala SGEI taħt l-Artikolu 106(2) TFUE.
(178)
Fir-rigward tal-kontroll finanzjarju tas-servizz ta’ xandir pubbliku, il-Kummissjoni tinnota li l-Uffiċċju ta’ Verifika Nazzjonali vverifika l-kontijiet ta’ TV2. Dawn il-verifiki inkludew kemm verifiki kif ukoll kontrolli finanzjarji, minkejja li l-Uffiċċju ta’ Verifika Nazzjonali ma kellux il-poteri sabiex jipprevjeni kumpens żejjed għall-ispejjeż tas-servizz pubbliku ta’ TV2.
(179)
Fir-rigward tal-proporzjonalità tal-għajnuna mill-Istat, il-Kummissjoni għandha s-setgħa sabiex twettaq din il-valutazzjoni. Il-Kummissjoni tinnota li d-direttiva dwar it-trasparenza ġiet adottata fid-Danimarka. Il-Kummissjoni rċeviet dejta mingħand l-awtoritajiet Daniżi sabiex tkun tista’ tevalwa jekk il-finanzjament mill-Istat kienx proporzjonat.
IV.2.3. PROPORZJONALITÀ
(180)
Fid-dawl tas-Sentenza, u tal-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir tal-2001, il-valutazzjoni tal-proporzjonalità li l-Kummissjoni għandha twettaq hija doppja.
(181)
L-ewwel, il-Kummissjoni għandha tikkalkula l-ispiża netta tal-kompitu tas-servizz pubbliku fdat lil TV2 u tivverifika jekk din l-ispiża ġietx ikkumpensata żżejjed fid-dawl tal-ħtiġijiet tiegħu sabiex jissodisfa l-missjonijiet tas-servizz pubbliku jew le.
(182)
It-tieni, il-Kummissjoni għandha tanalizza l-imġiba ta’ TV2 fis-suq tar-reklamar. Fil-fatt, skont il-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir tal-2001, xandar tas-servizz pubbliku, sakemm dħul aktar baxx ikun kopert bl-għajnuna mill-Istat, jista’ jitħajjar inaqqas il-prezzijiet tar-reklamar jew attivitajiet mhux ta’ servizz pubbliku oħra, sabiex inaqqas id-dħul ta’ kompetituri. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li, kull darba li xandar tas-servizz pubbliku jwaqqa’ l-prezzijiet f’attivitajiet mhux ta’ servizz pubbliku taħt dak li hu neċessarju għall-irkupru ta’ spejjeż awtonomi li operatur kummerċjali effiċjenti f’pożizzjoni simili normalment jirkupra, prattika bħal din tkun tindika l-preżenza ta’ kumpens żejjed għall-obbligi tas-servizz pubbliku.
1. L-ammont ta’ għajnuna mill-Istat u l-valutazzjoni tal-kumpens żejjed
(183)
Skont id-Direttiva dwar it-Trasparenza (69), l-Istati Membri huma meħtieġa li jżommu kontijiet separati għal attivitajiet tagħhom tas-servizz pubbliku u tas-servizz mhux pubbliku. Spejjeż u dħul għandhom jiġu allokati korrettament abbażi tal-prinċipji tal-kontabbiltà dwar l-ispiża oġġettiva stabbilita b’mod ċar.
(184)
Il-Kummissjoni esprimiet il-fehma li, fis-settur tax-xandir, is-separazzjoni tal-kontijiet tista’ ma tkunx daqshekk faċli jew saħansitra fattibbli fil-parti tal-ispejjeż, minħabba li attivitajiet differenti jaqsmu l-istess inputs. F’dan is-settur, l-Istati Membri jistgħu jikkunsidraw il-programmi kollha tax-xandara bħala koperti mill-mandat tas-servizz pubbliku, filwaqt li fl-istess ħin jippermettu l-isfruttament kummerċjali tiegħu (70).
(185)
Fid-deċiżjoni preżenti, il-Kummissjoni l-ewwel teħtieġ tiddetermina l-ispiża tal-SGEI li għamel TV2.
(186)
Minħabba li TV2 jwettaq ukoll attivitajiet kummerċjali, jeħtieġ li jżomm kontijiet separati għall-attivitajiet differenti tiegħu. Mill-2001, TV2 kien legalment obbligat li jżomm kontijiet separati għall-attivitajiet tas-servizz pubbliku u kummerċjali tiegħu.
(187)
Fil-kalkolu tal-ispejjeż netti, il-Kummissjoni għandha tnaqqas mill-ispejjeż tas-servizz pubbliku grossi l-benefiċċji netti kollha mill-isfruttament kummerċjali tal-attività tas-servizz pubbliku. L-awtoritajiet Daniżi provdew ċifri b’mod konformi mal-metodu preżentat fil-punt 56 tal-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir sabiex juru l-prestazzjoni tal-attivitajiet kummerċjali u tas-servizz pubbliku ta’ TV2. Jidher li l-biċċa l-kbira tal-attivitajiet kummerċjali ta’ TV2 qasmu l-istess input bħal attivitajiet tas-servizz pubbliku. Bħala konsegwenza, l-ebda attribuzzjoni ta’ spiża sinifikanti għal dawk l-attivitajiet kummerċjali ma ġiet implimentata. Meta dan ikun il-każ, il-Kummissjoni tnaqqas id-dħul nett tal-isfruttament kummerċjali sabiex tikkalkula l-ispejjeż tas-servizz pubbliku netti. L-attivitajiet kummerċjali tal-Internet huma l-uniċi attivitajiet li jistgħu jitqiesu bħala separabbli mis-servizz pubbliku. It-telf li TV2 għamel mill-attivitajiet tal-Internet kummerċjali mill-bidu tagħhom fl-1997 jammonta għal DKK […] (*) miljun.
(188)
Imbagħad, il-Kummissjoni naqqset id-dħul ġenerat mill-attività tas-servizz pubbliku (dħul mir-reklamar u dħul kummerċjali ieħor) mill-ispiża tas-servizz pubbliku grossa sabiex tasal għall-ispiża tas-servizz pubbliku netta. Il-finanzjament mill-Istat tal-flus kontanti tnaqqas mill-ispiża tas-servizz pubbliku netta. Dan il-kalkolu jintwera fit-tabella t’hawn taħt.
(189)
Għandu jiġi nnutat li minkejja bosta talbiet mill-Kummissjoni sabiex jipprovdu l-ammont eżatt tad-dħul mir-reklamar fl-1995 u l-1996, l-awtoritajiet Daniżi u TV2 ma setgħux jipprovdu ċifri ċari u mhux ambigwi.
(190)
Fir-risposta tagħhom tas-26 ta’ Ġunju 2009, l-awtoritajiet Daniżi indikaw li ma kinux f’pożizzjoni sabiex jikkonfermaw li d-dħul mir-reklamar li TV2 rċieva mill-Fond TV2 ammonta għal DKK 400,1 miljun fl-1995 u DKK 337,7 miljun fl-1996.
(191)
Fir-risposta tiegħu, TV2 indika li (i) il-Fond TV2 rċieva, fl-1995 u l-1996, l-ewwel nett fondi minn TV2 Reklame (DKK 824 miljun u DKK 904,5 miljun) u t-tieni nett, drittijiet tal-liċenzja mill-Istat (DKK 330,3 miljun u DKK 356,3 miljun), u li (ii) l-Fond TV2 trasferixxa DKK 730,4 miljun u DKK 694 miljun fl-1995 u l-1996 rispettivament lil TV2, u DKK 269,6 miljun u DKK 275 miljun lir-reġjuni ta’ TV2. L-iskop tal-ammonti trasferiti għall-Fond TV2 kien biex ikopru l-ħtiġijiet ta’ finanzjament ta’ TV2 u l-istazzjonijiet reġjonali tiegħu.
(192)
Barra minn hekk, fir-risposti tagħhom tas-26 ta’ Ġunju 2009, is-17 ta’ Novembru 2010 u tat-30 ta’ Novembru 2010, l-awtoritajiet Daniżi kkonfermaw raġunament ta’ TV2 li, mingħajr dħul kummerċjali ieħor, l-istazzjonijiet reġjonali ta’ TV2 kienu de facto ffinanzjati fl-intier tagħhom permezz tad-drittijiet tal-liċenzja u din hija għaliex kwlunkwe somom trasferiti annwalment lill-istazzjonijiet reġjonali ta’ TV2 setgħu joriġinaw biss minn fondi mid-dritt tal-liċenzja trasferiti għall-Fond TV2. Raġunament bħal dan jimplika li fondi mid-dritt tal-liċenzja trasferiti lil TV2 jistgħu jitqiesu ekwivalenti għall-ammont massimu tad-dritt tal-liċenzja, li kien, fis-snin kollha in kwistjoni, trasferit għall-Fond TV2, wara tnaqqis ta’ kwalunkwe ammont trasferit lill-istazzjonijiet reġjonali ta’ TV2. Għaldaqstant, l-awtoritajiet Daniżi u TV2 isostnu li dan ifisser li l-biċċa l-kbira tal-finanzjament trasferit mill-Fond TV2 lil TV2 fl-1995 u l-1996 kkonsista mid-dħul mir-reklamar nett. Raġunament bħal dan jimplika li skont l-awtoritajiet Daniżi fl-1995, TV2 rċieva DKK 60,7 miljun bħala drittijiet tal-liċenzja (residwu wara tnaqqis tal-flus mogħtija lir-reġjuni) u DKK 669,7 miljun bħala dħul mir-reklamar (residwu), u fl-1996, DKK 81,3 miljun bħala drittijiet tal-liċenzja u DKK 612,7 miljun bħala dħul mir-reklamar.
(193)
Il-Kummissjoni mhijiex konvinta bir-raġunament ta’ TV2 u tal-awtoritajiet Daniżi dwar l-ammont tad-dħul mir-reklamar għas-snin 1995-1996. B’mod partikolari, il-Kummissjoni tinnota li ma kien hemm l-ebda kontijiet separati fi ħdan il-Fond TV2 bejn id-dħul mir-reklamar u d-drittijiet tal-liċenzja, u li għalhekk dak id-dħul kollu kien imħallat. Il-Kummissjoni jiddispjaċiha li l-awtoritajiet Daniżi ma pprovdewx ċifri ċari u mhux ambigwi għall-ammont tad-dħul mir-reklamar fl-1995 u l-1996. Madankollu, il-Kummissjoni tqis li f’dan il-każ speċifiku, m’hemmx ħtieġa li tinvestiga aktar din il-kwistjoni minħabba li din mhijiex problema kbira, minħabba li, kif diġà ssemma qabel, il-Kummissjoni tqis li d-dħul mir-reklamar għas-snin 1995-1996 jikkostitwixxi fondi tal-Istat, u li fi kwalunkwe każ, għandhom jitnaqqsu mill-ispiża tas-servizz pubbliku grossa. Għalhekk, fit-tabella t’hawn taħt, id-dħul mir-reklamar trasferit mill-Fond TV2 għas-snin 1995 u 1996 hu muri fl-istess ringiela bħal dik tad-drittijiet tal-liċenzja.
(194)
Ġie nnutat ukoll li l-Kummissjoni inkludiet għas-snin 1997 sal-2002 id-drittijiet tal-liċenzja li ġew trasferiti lir-reġjuni ta’ TV2 minn TV2. Il-Kummissjoni tqis li, peress li dawn is-somom ġew irċevuti minn TV2, u mbagħad trasferiti lir-reġjuni, dawn għandhom jiġu inklużi kemm bħala dħul kif ukoll bħala nefqa fil-kalkoli, li fil-fatt jimplika li dawn m’għandhom l-ebda influwenza fuq il-kalkolu tal-Kummissjoni hawn taħt.
(195)
Fir-rigward tal-injezzjoni ta’ kapital trasferit lil TV2 għad-diġitalizzazzjoni, fl-1997 din tidher bħala dħul. It-tnaqqis korrispondenti ġie kkunsidrat bħala spejjeż meta saru l-investimenti. Fil-fatt, l-ispejjeż għad-diġitalizzazzjoni huma spejjeż għas-servizz pubbliku. Sabiex ma jittiħdux l-istess spejjeż darbtejn, id-deprezzament korrispondenti għall-investimenti magħmula tnaqqsu mill-ispiża tas-servizz pubbliku gross. Minkejja l-kritika ta’ TV2 fuq dan il-punt, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li, b’mod konformi ma’ prattika tal-każistika kostanti b’rabta mal-kalkolu tal-kumpens mill-Istat, id-dħul mill-Istat jew minn fond pubbliku għandhom jitqiesu fis-sena li matulha ngħataw, u mhux fis-sena li ntefqu jew intużaw.
Table 1
Spiża tas-servizz pubbliku u miżuri ta’ kumpens 1995-2002 mill-kontijiet
(f’miljuni ta’ DKK)
Sena
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
Total
Spiża tas-servizz pubbliku grossa
- 755,8
- 856,2
-1 415,2
-1 475,3
-1 439,1
-1 531,6
-1 518,5
-1 604,1
-10 595,8
Investiment fid- diġitalizzazzjoni
0
0
0
0
-10,3
-4
-56,7
-23,9
-94,9
Dħul nett mir-reklamar irċevut direttament minn TV2
0
0
1 091,9
1 118,4
1 014,4
1 089,9
1 006,8
1 028,3
6 349,7
Dħul ieħor
83,2
121,6
97,3
76,3
50,9
65,4
58
73,8
626,5
Spiża tas-servizz pubbliku netta
- 672,6
- 734,6
- 226,0
- 280,6
- 384,1
- 380,3
- 510,4
- 525,9
-3 714,5
Dritt tal-liċenzja u dħul nett mir-reklamar irċevuti fl-1995-1996 mill-Fond TV2
730,4
694
328,5
357,5
414,6
449,2
537,3
556,2
4 067,7
Trasferiment meta l-Fond tar-Radju ġie stralċjat
0
0
8
10
15
25
0
0
58
Trasferiment meta l-Fond TV2 ġie stralċjat
0
0
217
0
0
0
0
0
217
Total ta’ (i) id-drittijiet tal-liċenzja msemmija hawn fuq u dħul mill-Fondi TV2 u tar-Radju, u (ii) l-ispiża tas-servizz pubbliku netta
57,8
-40,6
327,5
86,9
45,5
93,9
26,9
30,3
628,2
Sors: Kontijiet ta’ qligħ u telf annwali ta’ TV2
(196)
Kif jista’ jiġi derivat mit-tabella t’hawn fuq, il-finanzjament jaqbeż l-ispejjeż b’DKK 628,2 (EUR 84,4) miljun.
(197)
Il-Kummissjoni tinnota l-fatt li TvDanmark iqis li l-miżuri l-oħra li bbenefika minnhom TV2, bħall-eżenzjoni mill-ħlasijiet ta’ interessi u taxxa kif ukoll l-aċċess għal frekwenza tat-trażmissjoni mal-pajjiż kollu fuq termini favorevoli, għandhom jitqiesu fil-valutazzjoni tal-kumpens żejjed. Dawn il-benefiċċji huma mqassra fit-tabella t’hawn taħt:
Tabella 2
Benefiċċji stamati mill-eżenzjoni tat-taxxa, rinunzja tal-interessi u frekwenza tat-trażmissjoni
F’miljuni ta’ DKK
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
Total
Eżenzjoni mit-taxxa korporattiva
19,7
-13,8
54,6
30,1
16,7
29,7
18,5
3,9
159,4
Imgħax fuq self tal-istabbiliment
44,5
39,2
36,9
41,3
37,5
45,1
51,7
45,6
341,8
Garanzija mill-Istat għas-self operattiv
2,4
2,1
1,7
1,4
1,0
0,7
0,4
0,1
9,8
Ħlas tal-frekwenza tat-trażmissjoni (**)
2,3
7,9
12,6
21,4
26,0
70,2
Total
66,6
27,5
95,5
80,7
67,8
96,9
96,6
49,6
581,2
(198)
Il-Kummissjoni taqbel li dawn il-mużuri għandhom jitqiesu fl-investigazzjoni preżenti. Madankollu, għall-fini tal-kalkolu tal-kumpens żejjed, huwa xieraq li jiġu inklużi fil-kalkolu tat-Tabella 1. B’mod konformi mal-pożizzjoni tal-Kummissjoni fil-każ tar-RAI (71), dawn il-benefiċċji addizzjonali jistgħu jitqiesu bħala spejjeż tal-kumpens li altrimenti kien ikollhom jiġu ffinanzjati. Għalhekk, għal raġunijiet ta’ kalkolu tal-proporzjonalità tal-finanzjament mill-Istat tal-ispejjeż tal-kompitu tas-servizz pubbliku, dawn il-vantaġġi addizzjonali m’għandhomx jiġu inklużi, peress li jekk l-ispejjeż in kwistjoni jkollhom jitħallsu, dan iwassal għal żieda proporzjonali tal-ispejjeż inizjali tas-servizz pubbliku fdat f’TV2. Għar-riżultati netti, ma tagħmilx differenza. Madankollu, għandu jiġi żgurat li minn dawn il-vantaġġi jibbenefika biss il-kompitu tas-servizz pubbliku u m’għandhomx konsegwenza mifruxa fuq l-attivitajiet kummerċjali. Dan il-punt tal-aħħar huwa indirizzat fil-premessi 234-237 hawn taħt.
(199)
L-awtoritajiet Daniżi u TV2 ressqu diversi argumenti sabiex jiġġustifikaw il-finanzjament żejjed, li ġie kkalkulat fil-premessa 196. B’mod partikolari, fid-dawl tas- Sentenza tal-Qorti, il-Kummissjoni għandha tevalwa jekk il-finanzjament żejjed kienx fil-fatt neċessarju għal TV2 sabiex ikun jista’ jissodisfa l-missjonijiet tas-servizz pubbliku tiegħu.
(200)
F’dan ir-rigward, l-ewwel għandu jiġi nnutat li l-Protokoll ta’ Amsterdam (72) enfasizza l-ispeċifiċitajiet tas-settur tax-xandir imqabbla ma’ SGEI ieħor, minħabba “li s-sistema ta’ xandir pubbliku fl-Istati Membri hija direttament relatata mal-ħtiġiet demokratiċi, soċjali u kulturali ta’ kull soċjetà u mal-ħtieġa li jkun imħares il-pluraliżmu tal-midja”. Dawn l-ispeċifiċitajiet għandhom jitqiesu fil-valutazzjoni tal-konformità tal-Kummissjoni fid-deċiżjoni preżenti.
(201)
Barra minn hekk, fid-deċiżjonijiet preċedenti, il-Kummissjoni aċċettat li ċerta struttura ta’ ekwità kienet ġustifikata sabiex tinżamm il-provvista tas-servizz pubbliku tax-xandara. Pereżempju, fil-każ tax-xandir Awstrijak (73), il-Kummissjoni qalet li “Taħt l-Artikolu 86(2) KE, kif interpretat mill-Protokoll ta’ Amsterdam, Stati Membri jistgħu fil-prinċipju jipprovdu finanzjament pubbliku lix-xandara tas-servizz pubbliku daqs kemm ikun meħtieġ sabiex jissalvagwardjaw il-prestazzjoni tas-servizz pubbliku. Dan ma jikkonċernax biss il-kost operazzjonali tat-twettiq tal-SGEI iżda wkoll il-kapital tal-ekwità”.
(202)
Kif iddeċidiet il-Qorti fis-Sentenza (74) tagħha, “il-Kummissjoni ma tistax tibbaża ruħha fuq l-allegata insuffiċjenza ta’ kontroll sabiex tordna l-irkupru tas-somom kollha li r-Renju tad-Danimarka jsostni li jikkostitwixxu riżerva neċessarja għas-servizz pubbliku, peress li eżami serju tal-kundizzjonijiet legali u ekonomiċi kollha li taħthom ġiet ikkostitwita din ir-riżerva matul il-perijodu ta’ investigazzjoni kien perfettament possibbli, fid-dawl tal-elementi ta’ informazzjoni li kellha l-Kummissjoni, u li fin-nuqqas ta’ tali eżami ma kienx possibbli li tiddeċiedi validament fuq jekk din ir-riżerva kinitx, kollha kemm hi jew imqar parzjalment, effettivament neċessarja għas-servizz pubbliku”.
(203)
Il-Qorti żiedet (75) li rekwiżiti purament formali, bħall-obbligu għar-riżervi biex ikunu speċifiċi u trasparenti, ma jistax jiġġustifika ordni ta’ rkupru, u l-fatt li TV2 fil-prattika ma utilizzax ir-riżervi tiegħu ma jsostnix l-inferenza li dawk ir-riżervi kellhom jiġu kkunsidrati bħala sproporzjonati għall-ħtiġijiet ta’ finanzjament sabiex jiġi pprovdut is-servizz pubbliku (76).
(204)
Għalhekk, il-Kummissjoni għandha tevalwa l-elementi kollha li ntużaw mill-awtoritajiet Daniżi sabiex jistabbilixxu l-kumpens mogħti lil TV2 għas-snin 1995-2002 u tiddeċiedi dwar l-akkumulazzjoni tar-riżervi. F’dan ir-rigward, il-proċedura li skontha d-dritt tal-liċenzja ġie stabbilit hija evalwata hawn fuq fil-premessa 105.
(205)
Rigward l-elementi li wasslu lill-awtoritajiet Daniżi sabiex jakkumulaw riżerva sabiex jitwettqu l-missjonijiet tas-servizz pubbliku ta’ TV2, l-elementi li ġejjin li ġew sottomessi mill-awtoritajiet Daniżi għandhom jitqiesu.
(206)
Fil-formazzjoni ta’ TV2 fl-1988, l-ebda kapital ma ġie injettat. L-operazzjonijiet ta’ TV2 kienu ffinanzjati biss bl-għotja ta’ self għall-istabbiliment li kienet tammonta għal DKK 510.8 miljun, li permezz tagħha kien possibbli li jinxtara tagħmir tal-produzzjoni, bini eċċ. ta’ TV2. TV2 kien għalhekk kemxejn kapitalizzat b’self kbir b’mod anormali u ekwità baxxa b’mod anormali. Bħala riżultat, TV2 malajr iffaċċja diffikultajiet finanzjarji.
(207)
L-Uffiċċju tal-Verifika tal-Kontijiet tal-Istat (Rigsrevisionen), li huwa istituzzjoni indipendenti taħt il-Parlament Daniż, għandu l-kompitu li jwettaq kemm il-verifika tal-kontijiet kif ukoll il-verifika amministrattiva. Fl-1995, dan ikkonkluda li proporzjon sostanzjali tal-problemi finanzjarji ta’ TV2 jista’ jiġi attribwit lill-istazzjon li ġie stabbilit mingħajr injezzjoni ta’ kapital (77). L-Uffiċċju tal-Verifika tal-Kontijiet tal-Istat primarjament irrakkomanda li l-Istat għandu jinjetta madwar DKK 530 miljun ta’ ekwità f’TV2 billi jikkonverti s-self tal-bidu tan-negozju. Dan jagħti lil TV2 ekwità ta’ madwar DKK 350 miljun u proporzjon ta’ solvenza ta’ madwar 50 %. Il-proporzjon ta’ solvenza rakkomandat ta’ madwar 50 % kien ekwivalenti għal dak ta’ impriżi kkontrollati privatament bħal TV2 Norge (in-Norveġja) u TV4 (l-Isvezja).
(208)
Wara dan ir-rapport, l-awdituri tal-Istat - il-membri tal-Parlament Daniż maħtura sabiex ikunu responsabbli għal verifika essenzjali fost affarijiet oħra tal-kontijiet ta’ impriżi kkontrollati mill-Istat - talbu dikjarazzjoni mingħand il-Ministeru tal-Finanzi dwar il-kwistjoni jekk TV2 għandux jakkumula ekwità. Il-Ministeru tal-Finanzi indika fid-dikjarazzjoni tiegħu ta’ Awwissu tal-1995, li kienet imħejjija b’risposta għall-proposta tal-Uffiċċju tal-Verifika tal-Kontijiet tal-Istat, li TV2 għandu jkollu ekwità, li “kemm fl-istabbiliment ta’ impriżi ġodda kif ukoll fil-konverżjoni ta’ impriżi eżistenti kkontrollati mill-Istat għandu jiġi żgurat li l-impriża għandha l-bażi ta’ kapital neċessarju. Iżda għandu jiġi żgurat fl-istess ħin li l-Istat ma jagħmilx injezzjoni ta’ kapital kbira żżejjed, minħabba li l-ewwel nett din tfisser spiża mhux neċessarja għall-Istat u t-tieni nett tista’ tagħti vantaġġ kompetittiv mhux raġonevoli. Għandu għalhekk jiġi żgurat li l-impriża la tkun mhux kapitalizzata biżżejjed u lanqas iżżejjed”. L-Istat Daniż qies fuq din il-bażi li għandha tiġi akkumulata ekwità f’TV2. Ġie deċiż li l-Istat madankollu ma jikkontribwixxix il-kapital kollu f’daqqa. TV2 għandu minflok hu nnifsu jakkumula l-ekwità neċessarja permezz ta’ bilanċi favorevoli kontinwi.
(209)
L-obbligu ta’ bażi ta’ kapital ġie rifless fl-Istatuti ta’ TV2 mill-1997. Minn dak inhar, l-istatuti ta’ TV2 speċifikaw b’mod ċar li, mill-2001 ’il quddiem, l-ekwità disponibbli ta’ TV2 trid tammonta għal mill-anqas DKK 200 miljun u li dan l-ammont kellu jintuża sabiex jitpaċa t-telf operattiv tax-xandar (78). L-ordni eżekuttiva tat-18 ta’ Awwissu 1997 indikat li għall-finanzjament ta’ telf operattiv possibbli, il-kapital proprju disponibbli - jiġifieri l-kapital proprju bi tnaqqis ta’ riżervi u riżorsi oħra marbutin - għall-attivitajiet nazzjonali għandu jammonta għal mill-anqas DKK 200 miljun sal-aħħar tal-2000. Il-kapital proprju disponibbli kellu jiġi akkumulat sabiex dan jammonta għal mill-anqas DKK 50 miljun sal-aħħar tal-1998 u għal mill-anqas DKK 100 miljun sal-aħħar tal-1999. Mill-2001, il-kapital proprju disponibbli fi kwalunkwe mument kellu jammonta għal mill-anqas DKK 200 miljun skont l-aħħar kontijiet. Jekk il-kapital proprju kien mistenni li jonqos taħt l-ammonti msemmija, il-kwistjoni kellha titressaq quddiem il-Ministru tal-Kultura. Il-Ministru tal-Kultura jista’ f’każijiet speċjali, wara li jikkonsulta lil Uffiċċju tal-Verifika tal-Kontijiet tal-Istat, japprova kapital proprju aktar baxx, li miegħu jista’ jehmeż kundizzjonijiet speċifiċi.
(210)
L-ordni eżekuttiva tal-1997 maħruġa mill-Ministru sabiex jordna ekwità mhux ristretta ġiet ippubblikata fil-Gazzetta tal-Liġi Daniża (Lovtidende). Barra dan, mill-1998 ’il quddiem, l-akkumulazzjoni ta’ ekwità b’mod konformi mar-rekwiżiti tal-Istatuti ġiet imsemmija b’mod partikolari fil-kontijiet annwali ppubblikati ta’ TV2.
(211)
Skont l-awtoritajiet Daniżi, non-konformità mar-rekwiżit dwar il-kapital minimu ta’ DKK 200 miljun taħt l-artikoli ta’ assoċjazzjoni tkun mistennija li tfisser li TV2 ikun jitqiegħed taħt l-amministrazzjoni tal-Istat.
(212)
Il-Kummissjoni hi tal-opinjoni li l-kwistjoni kruċjali hi li jiġi determinat jekk u sa liema punt il-bażi ta’ ekwità li nkisbet permezz tal-kumpens kienet fil-fatt neċessarja għat-twettiq tal-missjonijiet tas-servizz pubbliku ta’ TV2.
(213)
Wara li kkunsidrat l-elementi t’hawn fuq li spjegaw il-proċedura u r-raġunijiet li wasslu għall-akkumulazzjoni ta’ riżervi ta’ TV2 fil-forma ta’ bażi ta’ ekwità, u fid-dawl tas-Sentenza tal-Qorti tal-Ġustizza, il-Kummissjoni tqis li l-akkumulazzjoni ta’ riżerva kienet fil-fatt neċessarja għat-twettiq tal-missjonijiet tas-servizz pubbliku ta’ TV2.
(214)
Madankollu, il-Kummissjoni tistaqsi jekk l-ammont kollu ta’ riżervi kienx verament ġustifikat u neċessarju, jiġifieri jekk l-ammont kollu tal-bażi ta’ ekwità li nkiseb fl-aħħar tal-2002 kienx verament neċessarju għat-twettiq tal-missjonijiet tas-servizz pubbliku ta’ TV2.
(215)
Il-Kummissjoni hi tal-opinjoni li l-livell ta’ bażi ta’ ekwità li jista’ jitqies bħala proporzjonat u neċessarju sabiex jiggarantixxi l-provvista tas-servizz pubbliku jiddependi fuq il-fatti u l-qafas legali ta’ kull każ individwali.
(216)
Fir-rigward tal-bażi ta’ ekwità ta’ TV2, iċ-ċifri għad-dispożizzjoni tal-Kummissjoni huma kif ġej:
F’miljuni ta’ DKK
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
Ekwità ristretta (diġitalizzazzjoni)
167,0
167,0
156,7
152,6
96,6
72
Ekwità mhux ristretta
-97,8
- 138,4
22,1
110,7
173,3
270,3
418,7
478,5
Ekwità totali
-97,8
- 138,4
189,1
277,7
330,0
422,9
515,3
550,5
Obbligi totali
770,3
746,9
1 244,7
1 363,3
1 311,8
1 423,0
1 409,5
1 409,1
Proporzjon ta’ solvenza (***)
-13
-19
2
8
13
19
30
34
(217)
Fil-31 ta’ Diċembru 2002, TV2 akkumula ekwità ta’ DKK 550.5 miljun, inklużi DKK 72 miljun ta’ ekwità mhux ristretta (diġitalizzazzjoni), li tikkorrispondi għal proporzjon ta’ solvenza ta’ 34 %. L-ammont ta’ ekwità mhux ristretta fl-aħħar tal-2002 kien DKK 478.5 miljun.
(218)
Il-Kummissjoni l-ewwel innutat li parti mill-kapital ma kinitx ekwità disponibbli. Fil-fatt, skont il-Kontijiet Annwali ta’ TV2 tal-1997 (79), il-bord tal-Midja “Medieforliget” iddeċieda li TV2 għandu jiddiġitalizza t-tagħmir tal-produzzjoni tiegħu sal-aħħar tal-2000. DKK 300 miljun ġew allokati għad-diġitalizzazzjoni ta’ kemm TV2 u kif ukoll l-istazzjonijiet reġjonali. Fl-1997, DKK 167 miljun ġew trasferiti lil TV2 għal dan il-għan. Il-Kummissjoni hi għalhekk tal-opinjoni li dan l-ammont kien neċessarju għall-ħtiġijiet tas-servizz pubbliku ta’ TV2. Il-fatt li mad-data effettiva tal-1 ta’ Jannar 2003, il-flus li ma ġewx investiti fid-diġitalizzazzjoni (jiġifieri bilanċ ta’ DKK 72 miljun) ġew finalment realizzati ma jitfax dubju fuq din il-konklużjoni, minħabba li matul il-perjodu taħt investigazzjoni, dawn is-somom kienu allokati b’mod ċar fil-kontijiet ta’ TV2 bħala ekwità ristretta, setgħu jintużaw biss għall-finijiet ta’ diġitalizzazzjoni, u kif deċiż mill-Qorti fis-Sentenza tagħha, il-fatt li TV2 ma kellux għalfejn fil-prattika juża r-riżerva ma jappoġġjax l-inferenza li din ir-riżerva kellha titqies bħala sproporzjonata għall-ħtiġijiet ta’ finanzjament għall-provvista tas-servizz pubbliku (80).
(219)
Ta’ min jinnota wkoll li l-ekwità ta’ TV2 kienet negattiva bi kważi DKK 156 miljun sal-31 ta’ Diċembru 1994 (jiġifieri fil-bidu tal-perjodu kopert bid-deċiżjoni preżenti) u li fl-1995 u l-1996, TV2 kellu proporzjon ta’ solvenza negattiva u ekwità negattiva, li spjega għaliex it-total ta’ ekwità fl-aħħar tal-2002 huwa aktar baxx mill-kumpens irċevut. Huwa biss fl-aħħar tal-2000 li TV2 kellu ekwità mhux ristretta aktar mil-livell minimu meħtieġ ta’ DKK 200 miljun.
(220)
Sabiex juru li l-livell ta’ ekwità f’TV2 kien ġustifikat, l-awtoritajiet Daniżi ssottomettew dikjarazzjoni mħejjija minn PricewaterhouseCoopers u ddatata t-18 ta’ Novembru 2002. F’din id-dikjarazzjoni, hija indikat li l-grad ta’ solvenza ta’ TV2 fit-tmiem tal-perjodu tal-investigazzjoni kien aktar baxx minn dawk tax-xandara Skandinavi, li huma komparabbli għal TV2 f’termini ta’ daqs, attivitajiet, struttura u s-swieq li joperaw fihom. Pereżempju, il-grad ta’ solvenza ta’ TV2 kien aktar baxx minn dak ta’ TV2 Norge (36 %) u konsiderevolment aktar baxx minn dak ta’ TV4 (l-Isvezja) li l-grad ta’ solvenza tiegħu kien 65 % kważi d-doppju ta’ dak ta’ TV2. Skont id-dikjarazzjoni, il-proporzjon ta’ solvenza ta’ TV2 kien aktar baxx minn dak ta’ xandara pari miegħu u għalhekk ma jistax jiġi kkunsidrat eċċessiv. Id-dikjarazzjoni tindika wkoll li m’hemm l-ebda raġuni sabiex wieħed jemmen li l-istruttura tal-kapital ta’ xandara komprabbli ma ġietx ottimizzata. PricewaterhouseCoopers indikat ukoll li proporzjon ta’ solvenza ta’ inqas minn 30 % matul iż-żmien ma jkunx normali u jagħmel lill-kumpanija vulnerabbli għal ċaqliq fid-dħul.
(221)
Dan it-tqabbil mal-operaturi l-oħra għandu jintuża b’kawtela minħabba li dawn l-operaturi ma jwettqux l-istess servizzi ta’ missjoni pubblika bħal TV2, mhumiex iffinanzjati bl-istess mod, u m’għandhom l-istess status legali. Madankollu, din id-dikjarazzjoni tagħti indikazzjoni u tista’ titqies fost elementi oħra.
(222)
Fil-fatt, il-Kummissjoni tinnota f’dan ir-rigward li l-awtoritajiet Daniżi ssottomettew informazzjoni li turi li matul l-aħħar perjodu ta’ żmien kopert bl-investigazzjoni preżenti, ippjanaw li jbidlu l-istatus legali ta’ TV2, li jinkorporaw lil TV2 bħala kumpanija b’responsabbiltà limitata privata, u li jipprivatizzaw lil TV2. Bħala parti mill-proċess ta’ inkorporazzjoni ta’ TV2, ġie analizzat ukoll kif l-għoti tad-drittijiet tal-liċenzja jista’ jintemm, peress li kienet l-intenzjoni tal-awtoritajiet Daniżi li l-finanzjament permezz tad-drittijiet tal-liċenzja kellu jitneħħa wara l-privatizzazzjoni ta’ TV2.
(223)
Għal dan il-ghan, f’Ġunju 2002, il-Gvern Daniż daħal fi ftehim flimkien ma’ maġġoranza tal-Parlament, dwar il-liberalizzazzjoni kompluta tal-politika dwar il-midja Daniża. Skont dan il-ftehim, it-trasformazzjoni ta’ TV2 kellha ssir bil-ħsieb li jiġi privatizzat mill-aktar fis possibbli. Twettqet analiżi tal-bażi finanzjarja għall-inkorporazzjoni ta’ TV2 bħala kumpanija b’responsabbiltà limitata privata. Il-Ministru tal-Kultura ħatar grupp ta’ tmexxija fis-sajf tal-2002 b’rappreżentanti tal-Ministeru tal-Kultura, il-Ministeru tal-Finanzi u l-“Kammeradvokaten” sabiex jikkjarafika l-bażi ekonomika għall-privatizzazzjoni ta’ TV2 u għall-istabbiliment ta’ TV2 bħala korporazzjoni. Sabiex jagħti appoġġ lix-xogħol tiegħu, il-grupp ta’ tmexxija qabbad kumpanija tal-verifika u konsulent finanzjarju sabiex, pereżempju, jikkalkulaw il-livell ta’ ekwità meħtieġ minn TV2. Il-kumpanija tal-verifika kkonkludiet li l-ekwità ta’ TV2 għandha tiġi stabbilita għal DKK 640 miljun.
(224)
L-istabbiliment ta’ TV2 bħala korporazzjoni u l-istabbiliment tal-ekwità tiegħu kienu approvati mill-kumitat finanzjarju tal-Parlament (Folketing). Il-bidla tal-istatus legali ta’ TV2 u l-inkorporazzjoni tiegħu bħala kumpanija b’responsabbiltà limitata privata seħħew b’effet retroattiv mill-1 ta’ Jannar 2003. Bħala riżultat tal-bidla tal-istatus legali ta’ TV2 u l-inkorporazzjoni tagħha, numru ta’ miżuri favur TV2 tneħħew, bħas-self mingħajr interessi u pagamenti akkont u l-eżenzjoni mit-taxxa. Fl-2005, il-privatizzazzjoni ġiet posposta iżda TV2 ma rċeviex iktar drittijiet tal-liċenzja wara l-2004.
(225)
Għalhekk, fuq il-bażi tal-elementi t’hawn fuq, il-Kummissjoni tqis li l-fatt li, matul l-aħħar perjodu ta’ żmien kopert bl-investigazzjoni preżenti, l-awtoritajiet Daniżi diġà ppjanaw li jbiddlu, b’mod partikolari, l-istatus legali ta’ TV2 mal-ħtiġijiet għal bażi ta’ ekwità li dan jimplika, għandu jitqies, fost affarijiet oħra, mill-Kummissjoni fil-valutazzjoni tagħha tal-kompatibilità tar-riżervi.
(226)
B’mod konformi mal-prattika tat-teħid tad-deċiżjonijiet, il-Kummissjoni għandha fil-prinċipju attitudni favorevoli lejn inkorporazzjonijiet tal-entitajiet tal-Istat li jikkompetu ma’ impriżi kummerċjali, minħabba li inkorporazzjonijiet jistgħu jkollhom l-effett li jnaqqsu d-distorsjoni tal-kompetizzjoni billi jbiddlu l-vantaġġi mingħajr limitu tal-Istat f’ammont limitat ta’ ekwità u billi tinħoloq distinzjoni ċara bejn ir-rwol tal-Istat bħala awtorità pubblika u imprenditur li jeħtieġ qligħ fuq l-investiment tiegħu.
(227)
Barra dan, fost l-elementi l-oħra li għandhom jitqiesu, il-Kummissjoni tqis li l-livell tar-riżervi ta’ TV2 għandu jitqies fid-dawl taċ-ċaqliq tad-dħul mis-suq tar-reklamar.
(228)
TV2 kien fil-fatt vulnerabbli għall-varjazzjonijiet fid-dħul li huma aspett inevitabbli tas-suq tar-reklamar. Pereżempju, f’sena waħda 1998-1999, TV2 esperjenza tnaqqis mid-dħul mir-reklamar ta’ madwar DKK 104 miljun. Skont l-awtoritajiet Daniżi, TV2 jista’ jirribatti biss tnaqqis simili ta’ dan il-kobor billi jkollu ammont konsiderevoli kbir ta’ kapital ta’ ekwità disponibbli minħabba li d-dħul mid-dritt tal-liċenzja kien stabbilit minn qabel għal diversi snin. Minkejja li TV2 kien inqas dipendenti fuq id-dħul mir-reklamar minn TV2 Norge u TV4 li ma jibbenefikawx mid-drittijiet tal-liċenzja, finanzjament mid-dħul mir-reklamar madankollu kkostitwixxa, matul il-perjodu konċernat, sors ta’ finanzjament importanti tal-operazzjonijiet ta’ TV2.
(229)
F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tinnota li fis-Sentenza (81) tagħha, il-Qorti kkjarifikat li “Il-fatt li TV2 ma kellhiex bżonn tuża r-riżervi tagħha fl-1999 ma jwassalx għall-konklużjoni li dawn għandhom jiġu kkunsidrati sproporzjonati meta mqabbla mal-ħtiġijiet ta’ servizz pubbliku. Fil-fatt, huwa fin-natura stess ta’ riżerva kkostitwita sabiex tilqa’ għal riskju li din ma tiġix neċessarjament użata.”
(230)
Il-Kummissjoni taqbel mal-awtoritajiet Daniżi li l-valutazzjoni tal-ħtiġijiet ta’ TV2 għandha, barra minn hekk, tinkludi l-fatt li TV2 għandu ċaqliq sinfikanti fil-likwidità matul is-sena u bejn snin differenti, minħabba li avvenimenti sportivi kbar, bħal-Logħob tal-Olimpjadi, isiru biss f’intervalli ta’ diversi snin, u minħabba li drittijiet ta’ programmi huma tipikament offruti taħt kuntratti multiannwali. Pereżempju, jidher mir-rapport annwali għall-1995 (82) li l-bilanċ favorevoli għall-1995 ġie trasferit għall-1996 sabiex ikopri għad-defiċit għal dik is-sena, meta kien hemm spiża partikolarment għolja b’rabta mal-Olimpjadi u l-Kampjonati tal-Futbol Ewropew.
(231)
Barra dan, ta’ min jinnota wkoll li matul il-perjodu taħt investigazzjoni, TV2 kien imċaħħad minn finanzjament ta’ self ordinarju. Self għall-investiment kien permess sa 4 % tad-dħul skont il-kontijiet l-aktar riċenti. Il-forom l-oħra kollha ta’ self, garanziji u obbligi ta’ kiri finanzjarju kienu pprojbiti għal TV2, minbarra l-kreditu ta’ operat ġenerali. Bħala riżultat tal-opportunitajiet limitati ta’ TV2 għal finanzjament ta’ self, il-likwidità tiegħu teħtieġ fil-prinċipju tkun koperta b’likwidità mill-operat.
(232)
Finalment, il-livell ta’ ekwità huwa evidenti mill-kontijiet ippubblikati. Matul il-perjodu konċernat, l-Awditur Ġenerali vverifika l-kontijiet ta’ TV2. Dawn il-verifiki kkonkludew ukoll il-verifiki finanzjarji u kontrolli finanzjarji, minkejja li l-Awditur Ġenerali ma kellu l-ebda setgħa sabiex jipprevjeni kumpens żejjed tal-ispejjeż tas-servizz pubbliku ta’ TV2. Kif ġie deċiż mill-Qorti fis-Sentenza (83) tagħha, il-fatt li dan il-korp ta’ verifika ma kellu l-ebda setgħa sabiex jipprejeni kumpens żejjed ma jippermettix il-konklużjonijiet tal-awtoritajiet Daniżi ma wettqu l-ebda kontrolli. Għall-kuntrarju, l-awtoritajiet Daniżi indikaw li, kieku l-Uffiċċju ta’ Verifika Nazzjonali kkonkluda li l-bażi tal-kapital kien kbir wisq, dan seta’, pereżempju, jirriżulta f’fondi mid-dritt tal-liċenzja pagabbli għal TV2 li jitnaqqas fil-ftehim dwar il-midja li jmiss.
(233)
Fuq il-bażi tal-elementi t’hawn fuq, meta jittieħdu bħala korp ta’ evidenza, il-Kummissjoni tqis fir-rigward tal-parti tal-valutazzjoni tal-proporzjonalità li, f’dan il-każ verament speċifiku, u fid-dawl tal-Protokoll ta’ Amsterdam u s-Sentenza tal-Qorti, l-ammont ta’ ekwità li ġie akkumulat fl-aħħar tal-2002 (jiġifieri DKK 550 miljun) kien neċessarju għat-twettiq ta’ TV2 tal-missjonijiet tas-servizz pubbliku tiegħu. L-ammont ta’ DKK 628 miljun irċevut għal dak il-fini kien għalhekk proporzjonat u neċessarju fuq il-bażi tal-Artikolu 106(2) TFUE.
(234)
Minkejja li din id-deċiżjoni ma tevalwax l-għajnuna mill-Istat possibbli mogħtija lil TV2 fl-2003 u l-2004 minbarra l-miżuri ta’ rikapitalizzazzjoni, il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-awtoritajiet Daniżi ssottomettew informazzjoni li tiddokumenta l-fatt li fl-2004, il-kapital tal-ekwità ta’ TV2 ammonta għal DKK 640 miljun. Ammont ta’ DKK 96 miljun ġie investit fl-attivitajiet kummerċjali, u ma jistax jiġi ddeterminat jekk dan kienx iffinanzjat b’ekwità jew finanzi barranin. Jekk wieħed iqis li ekwità biss intużat, f’dak il-każ dan jimplika li ammont ta’ DKK 544 miljun ta’ kapital ta’ ekwità kien disponibbli sabiex jitwettqu attivitajiet tas-servizz pubbliku ta’ TV2.
(235)
B’rabta mal-premessa 198 ta’ hawn fuq, ta’ min jinnota li TV2 jagħmel ukoll numru ta’ attivitajiet kummerċjali. Fid-dawl tal-attivitajiet totali ta’ TV2, dawn kienu pjuttost marġinali. L-ispejjeż ta’ dawn l-attivitajiet kummerċjali ġew allokati abbażi tal-metodu ppreżentat fil-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir (84) tal-2001 li tispeċifika li, kuntrarju għall-approċċ ġeneralment adottat f’setturi tas-servizzi oħra, spejjeż li huma kompletament attribwibbli għall-attivitajiet tas-servizz pubbliku, li huma ta’ benefiċċju wkoll għall-attivitajiet kummerċjali, ma jeħtieġx li jitqassmu bejn it-tnejn u jistgħu jkunu kompletament allokati għas-servizz pubbliku. Il-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir tal-2001 tqis li d-distribuzzjoni sħiħa ta’ dawn l-ispejjeż bejn iż-żewġ attivitajiet hemm ċans tkun arbitrarja u mingħajr sinifikat. Fir-rigward tal-vantaġġ li TV2 rċieva mill-aċċess għall-frekwenza tat-trażmissjoni, il-Kummissjoni tinnota li dan kien delimitat għas-servizz pubbliku. Il-Kummissjoni tqis ukoll li b’mod konformi mal-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir, l-ispejjeż ta’ finanzjament (benefiċċji ta’ interess) jistgħu jiġu kompletament attribwiti għall-attivitajiet tas-servizz pubbliku.
(236)
Sabiex jiġi kkanċellat l-effett tal-eżenzjoni mit-taxxa li l-attivitajiet tas-servizz pubbliku jgawdu, 30 % tal-profitti tal-attivitajiet kummerċjali kienu trasferiti għas-servizz pubbliku. Dan sar biss mill-2001. Għaldaqstant, il-Kummissjoni tirrikonoxxi li seta’ kien hemm distorsjoni fis-suq tax-xandir fis-sens li TV2 ma kellux għalfejn iqis ir-rata tat-taxxa korporattiva fl-istabbiliment tal-prezzijiet kummerċjali tiegħu. Madankollu, għall-futur il-vantaġġ m’għandux jibqa’ jeżisti, peress li s-sehem tat-trasferiment jikkorispondi għar-rata tat-tassazzjoni attwali, minħabba dan il-mekkaniżmu ta’ “kanċellazzjoni”. Għall-passat, dan ma joħloqx problema għall-istabbiliment tal-ammont ta’ kumpens żejjed, peress li d-dħul totali ta’ dawn l-attivitajiet kummerċjali ntuża sabiex titnaqqas l-ispiża netta tas-servizz pubbliku.
(237)
TV2 wettaq attivitajiet kummerċjali fuq l-Internet b’telf. Peress li dawn l-attivitajiet jaqgħu lil hinn mill-kompitu tax-xandir tas-servizz pubbliku, mhuwa possibbli l-ebda finanzjament mill-Istat. Barra minn hekk, minħabba li m’hemmx attivitajiet oħra li ġew operati fuq bażi “awtonoma” m’hemm l-ebda bilanċi favorevoli mill-attivitajiet kummerċjali sabiex ikopru t-telf tal-Internet.
2. Il-valutazzjoni tal-imġiba ta’ TV2 fis-suq tar-reklamar
(238)
Fil-punt 58 tal-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir huwa speċifikat li “xandâr tas-servizz pubbliku, sakemm id-dħul aktar baxx ikun kopert mill-għajnuna mill-Istat, jista’ jitħajjar ibaxxi l-prezzijiet tar-reklami jew ta’ attivitajiet mhux ta’ servizz pubbliku fis-suq, sabiex inaqqas id-dħul tal-kompetituri (…). Kull meta xandâr tas-servizz pubbliku jraħħas il-prezzijiet inqas mill-prezz normali f’attivitajiet mhux tas-servizz pubbliku aktar milli dak li jkun meħtieġ sabiex ikunu rkuprati l-ispejjeż indipendenti li operatur kummerċjali effiċjenti f’sitwazzjoni simili normalment ikollu jirkupra, prattika bħal din tkun tindika l-preżenza ta’ kumpens żejjed ta’ obbligi tas-servizz pubbliku (…)”
(239)
TvDanmark issottometta informazzjoni li turi li ma jistax ikopri l-ispejjeż awtonomi tal-operazzjonijiet tiegħu bil-prezzijiet tar-reklamar li jitlob TV2. TvDanmark iqabbel l-ispejjeż tiegħu mal-prezzijiet tar-reklamar ta’ TRP 21-50 li TV2 kien qed jitlob.
(240)
Sabiex it-tqabbil ikun validu, il-Kummissjoni għandha, bħala l-ewwel pass, tistabbilixxi jekk TvDanmark jistax jitqies li huwa stazzjon simili għal TV2, u jekk huwiex operatur effiċjenti.
(241)
L-ewwel nett, il-Kummissjoni għandha tevalwa jekk TvDanmark huwiex f’sitwazzjoni simili għal dik ta’ TV2. Il-Kummissjoni tinnota dan li ġej. Għall-perjodu taħt investigazzjoni, is-sehem ta’ telespettaturi ta’ TV2 huwa fil-firxa ta’ 35 % filwaqt li ċ-ċifra korrispondenti għal TvDanmark hija madwar 15 %. L-ishma tas-suq tar-reklamar ivarjaw sinifikament ukoll. Is-sehem tas-suq ta’ TV2 huwa fil-firxa ta’ 60 %, filwaqt li s-sehem tas-suq ta’ TvDanmark huwa madwar 8 %. L-introjtu ta’ TV2 mir-reklamar kien bejn wieħed u ieħor ħames darbiet aktar minn dak ta’ TvDanmark. Barra minn hekk, TV2 huwa l-uniku stazzjon li jilħaq 100 % tal-popolazzjoni, filwaqt li TvDanmark2 għandu penetrazzjoni ta’ 77 % u TvDanmark1 saħansitra inqas. Fuq il-bażi tal-elementi t’hawn fuq, il-Kummissjoni tqis li TvDanmark ma tistax jitqabbel direttament ma’ TV2.
(242)
It-tieni nett, il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi jekk TvDanmark huwiex operatur effiċjenti. Operatur effiċjenti jista’ jiġi determinat b’analiżi ta’ proporzjonijiet ta’ kontabbiltà ġeneralment użati u billi jitqabblu r-riżultati tal-operatur mar-riżultati medji ġġenerati fl-Istat Membru. L-analiżi għandha tqis id-daqs differenti tal-impriżi u tal-istruttura tal-ispejjeż tagħhom. Madankollu, l-operaturi tas-Suq Daniż ma jistgħux jitqiesu li qegħdin f’sitwazzjoni simili li tippermetti tqabbil dirett tal-proporzjonijiet tal-prestazzjoni. Għalhekk, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li l-analiżi ta’ dawn il-proporzjonijiet fuq is-Suq Daniż mhijiex adattata fil-każ preżenti.
(243)
Minflok, il-Kummissjoni analizzat il-prestazzjoni finanzjarja ta’ TvDanmark u SBS Broadcasting. Bħala riżultat tal-analiżi tagħha, il-Kummissjoni ma tistax tistabbilixxi b’ċertezza jekk it-telf li oriġinax mill-ispejjeż inizjali għoljin meħtieġa għall-istabbiliment tal-attivitajiet li TvDanmark għadu mhux kapaċi jirkupra, jew jekk TvDanmark fil-fatt mhux qed jopera b’mod effiċjenti. Minkejja diversi talbiet, il-Kummissjoni ma setgħatx tikseb dejta fuq il-prestazzjoni finanzjarja tat-tielet operatur, TV3, sabiex tippermetti tqabbil mat-tielet operatur fis-suq. Bħala konsegwenza, il-Kummissjoni ma tistax tikkonkludi b’ċertezza jekk it-telf ta’ TvDanmark huwiex riżultat tal-imġiba tal-ipprezzar ta’ TV2 jew jekk dan huwiex ikkawżat b’fatturi oħra fl-isfera tal-influwenza ta’ TvDanmark.
(244)
Għaldaqstant, ma jistax jiġi stabbilit b’ċertezza jekk TvDanmark huwiex operatur effiċjenti, u minħabba li tqabbil dirett taż-żewġ operaturi mhuwiex possibbli, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li t-test kif stabbilit hawn fuq mhuwiex konklużiv f’dan il-każ.
(245)
Għalhekk, il-Kummissjoni ddeċidiet għal analiżi ulterjuri tal-politiki tal-ipprezzar ta’ TV2 u għal dejta disponibbli fis-suq tar-reklamar sabiex tkun tista’ tevalwa jekk TV2 aġixxiex b’mod sabiex jimmassimizza d-dħul mir-reklamar tiegħu matul il-perjodu taħt investigazzjoni.
(246)
L-ewwel, il-Kummissjoni qabblet il-prezzijiet taż-żewġ operaturi u analizzat il-politiki tal-ipprezzar ta’ TV2. L-analiżi tiffoka fuq is-snin 1998-2002, il-perjodu li matulu l-kwelerant allega li TV2 beda prezzijiet “dumping” fis-suq tar-reklamar. It-tieni, analizzat l-infiq fir-reklamar Daniż fil-kuntest tal-UE u pajjiżi oħra Skandinavi b’mod partikolari. It-tielet, sar tqabbil tal-prezzijiet tal-kuntatt fil-pajjiżi kollha Skandinavi u mat-tipi ta’ midja.
(247)
Il-Kummissjoni tinnota li l-imġiba ta’ TV2 fis-suq tar-reklamar kient taħt investigazzjoni mill-awtoritajiet tal-kompetizzjoni Daniżi. Fil-21 ta’ Diċembru 2005, ittieħdet deċiżjoni mill-Kunsill għall-Kompetizzjoni Daniż li TV2 kiser l-Artikolu 102 TFUE, u d-dispożizzjonijiet leġiżlattivi nazzjonali korrispondenti, billi impona tnaqqis li jżid il-lealtà fis-suq tar-reklamar. Din id-deċiżjoni ġiet annullata mit-Tribunal tal-Appelli tal-Kompetizzjoni fl-1 ta’ Novembru 2006, iżda mbagħad ġiet ikkonfermata fl-appell mill-Qorti Ġenerali tal-Lvant tad-Danimarka fit-22 ta’ Ġunju 2009. Is-sentenza tal-aħħar ġiet appellata qudddiem il-Qorti Suprema, li kkonfermat fit-18 ta’ Marzu 2011 id-deċiżjoni tal-Qorti Ġenerali. Dan il-każ huwa segwit minn każ preċedenti tad-29 ta’ Novembru 2000 fejn il-Kunsill għall-Kompetizzjoni Daniż sab li t-tnaqqis ta’ TV2 kien abbużiv għas-sena 2000. F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tinnota li l-investigazzjoni tal-awtoritajiet tal-kompetizzjoni Daniżi tikkonċerna l-perjodu 2000-2005, u għalhekk l-aħħar snin biss tal-perjodu taħt investigazzjoni fid-deċiżjoni preżenti. B’mod speċjali, tnaqqis għal-lealtà ma jeħtieġx l-eżistenza ta’ sussidji ta’ sostenn fi ħdan it-tifsira tal-Komunikazzjoni dwar ix-Xandir tal-2001 (jiġifieri “Kull meta xandâr tas-servizz pubbliku jraħħas il-prezzijiet inqas mill-prezz normali f’attivitajiet mhux tas-servizz pubbliku aktar milli dak li jkun meħtieġ sabiex ikunu rkuprati l-ispejjeż indipendenti li operatur kummerċjali effiċjenti f’sitwazzjoni simili normalment ikollu jirkupra, prattika bħal din tkun tindika l-preżenza ta’ kumpens żejjed ta’ obbligazzjonijiet tas-servizz pubbliku”). Fil-fatt, kif spjegat hawn taħt, TV2, bħala medja, ipprezza r-reklamar tiegħu sinifikament ogħla mill-kompetituri tiegħu. Barra minn hekk, it-tnaqqis għal-lealtà jimplika li l-klijenti għamlu parti ikbar tal-baġits tar-reklamar annwali tagħhom ma’ TV2 milli kienu jagħmlu taħt ċirkustanzi oħra. L-allegazzjoni għalhekk timplika li TV2 żied id-dħul mir-reklamar tiegħu permezz tal-iskema tat-tnaqqis, li kienet attwalment twassal għal ħtieġa iżgħar għad-drittijiet tal-liċenzja. Fi kwalunkwe każ, il-Kummissjoni mhijiex marbuta bid-deċiżjonijiet tal-awtoritajiet tal-kompetizzjoni Daniżi.
Prezzijiet tar-reklamar
(248)
L-ishma u l-kompożizzjoni tat-telespettaturi, il-kontenuti ta’ programmi, il-limitu regolatorju għall-ħin tar-reklamar u l-mekkaniżmu ta’ finanzjament tal-istazzjonijiet huma kollha fatturi li jaffettwaw in-natura tal-kompetizzjoni fis-suq tar-reklamar. Bħala riżultat, il-prezzijiet ivarjaw bejn xandara differenti. Stazzjonijiet ibigħu wkoll firxa ta’ “prodotti” varjati li, barra minn hekk, iġibu prezzijiet (85) differenti.
(249)
Il-prezzijiet mitluba mill-istazzjonijiet jinkludu skontijiet sinifikanti. Għalhekk mhuwiex rilevanti li jitqabblu l-prezzijiet elenkati fir-reklamar televiżiv. Il-biċċa l-kbira tar-reklamar televiżiv (madwar 90 % tar-reklamar mal-pajjiż kollu) isir skont ftehimiet annwali li fuq il-bażi tagħhom stazzjonijiet televiżivi jagħtu tnaqqis annwali. Barra dan, hemm numru ta’ skontijiet oħra (għal min jirreklama ġdid, għal slots tar-reklamar inqas attraenti, tnaqqis għal volum addizzjonali eċċ.). In-negozjati u l-konklużjoni ta’ ftehimiet isiru minn l-hekk imsejħa aġenziji tal-midja.
(250)
Sabiex ikun jista’ jsir tqabbil bejn stazzjonijiet differenti, għandha tġi stabbilita medja tal-prezzijiet mitluba. It-tabella li ġejja turi l-prezzijiet medji għall-pubbliku destinatarju TRP 21-50. Dawn il-prezzijiet inkisbu billi ġie diviż l-introjtu ta’ spot nazzjonali tal-istazzjonijiet rilevanti bin-numru ta’ TRP 21-50 nazzjonali mogħti kif muri hawn taħt (86):
1998
1999
2000
2001
2002
TVDanmark
283 EUR
270 EUR
252 EUR
251 EUR
211 EUR
TV2
480 EUR
409 EUR
364 EUR
381 EUR
325 EUR
Differenza
197 EUR
139 EUR
112 EUR
130 EUR
114 EUR
TVDanmark CPP bħala sehem ta’ CPP (87) ta’ TV2
58,9 %
66,0 %
69,3 %
65,9 %
64,9 %
CCP medju ta’ TV2 għal TRP 21-50 peżat għall-kopertura (b’0.7)
336 EUR
286 EUR
255 EUR
267 EUR
228 EUR
CPP ta’ TVDanmark bħala sehem ta’ CCP peżat ta’ TV2
84,2 %
94,3 %
99,0 %
94,1 %
92,7 %
(251)
Skont id-dejta t’hawn fuq, il-prezz ta’ TRP 21-50 ta’ TvDanmark kien madwar 30-40 % aktar baxx minn dak ta’ TV2. Kif il-Kummissjoni sostniet fid-deċiżjoni tagħha dwar l-għajnuna mill-Istat favur France 2 u France 3, hemm relazzjoni pożittiva bejn in-numru medju ta’ kuntatti u l-prezz nett medju għal kull kuntatt fis-suq tar-reklamar (88) televiżiv. Għalhekk, id-differenza fil-prezzijiet bejn ix-xandara tista’ tiġi spjegata mis-saħħa relattiva tal-istazzjonijiet f’termini tal-abbiltà tagħhom sabiex jattiraw telespettaturi. F’sitwazzjoni bħal din, huwa rilevanti li jiġi stabbilit jekk id-differenza fil-prezz attwali tirriflettix il-kundizzjonijiet tas-suq.
(252)
F’kuntrast mas-sitwazzjoni fi Franza, fil-każ preżenti, jistgħu jiġu analizzati osservazzjonijiet għal żewġ operaturi biss. Bħala konsegwenza, il-pendil tal-linja tar-rigressjoni lineari ser jiġi kkalkulat fuq il-bażi tal-prezzijiet ta’ dawk iż-żewġ operaturi u ser ikun ta’ ftit rilevanza statistika. Bħala riżultat, mhux ser ikun possibbli li jsiru kwalunkwe konklużjonijiet dwar jekk il-pendil tal-linja huwiex “xieraq”.
(253)
Għalhekk, sabiex jiġi verifikat jekk id-differenza fil-prezz attwali bejn iż-żewġ operaturi tistax titqies li tirrifletti l-kundizzjonijiet tas-suq, ġie applikat fattur ta’ korrezzjoni bil-ħsieb li tiġi kkanċellata l-pożizzjoni superjuri ta’ TV2 fis-suq. Il-fattur tal-ippeżar ġie derivat mill-kalkoli magħmula mill-aġenziji tal-midja u jirrifletti d-differenza fil-penetrazzjoni li tista’ tinkiseb fil-pubbliku destinatarju mixtieq bix-xiri ta’ TRP 21-50 minn TvDanmark u TV2. TvDanmark huwa bħala medja kemxejn aktar baxx minn 70 % tal-penetrazzjoni ta’ TV2 (fix-xiri ta’ 100 TRP 21-50). Fl-applikazzjoni ta’ dan il-fattur, il-prezzijiet huma eqreb li jikkonverġu. Ta’ min jinnota li l-prezz ta’ TV2 huwa kemxejn ogħla minn dak ta’ TvDanmark. Għalhekk, ikun jidher li bħallikieku d-differenza fil-prezz tirrifletti l-kundizzjonijiet tas-suq. Madankollu, dan ir-riżultat għandu jitqies bi prudenza peress li wieħed irid iżomm f’moħħu li fattur ta’ korrezzjoni bħal dan ma jistax jiġi aġġustat għad-differenzi kollha bejn l-istazzjonijiet.
(254)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-kwelerant isostni li l-kompetizzjoni attwali fis-suq tar-reklamar televiż la ssir fuq il-prezzijiet elenkati u lanqas fuq il-medja ta’ GRP jew TRP. Minflok, TvDanmark jargumenta li l-operaturi fil-fatt jikkompetu mal-hekk imsejħa prezzijiet marġinali. Dawn il-prezzijiet marġinali jkunu oriġinaw mill-pożizzjoni superjuri ta’ TV2 fis-suq. Sabiex min jirreklama jilħaq l-għanijiet tal-kampanja tagħhom, dawn ikollhom jixtru ċerta parti tal-punti tal-klassifikazzjoni esklussivament mingħand TV2. Għal dawn l-hekk imsejħa unitajiet inframarġinali, ma kien hemm l-ebda kompetizzjoni u għalhekk TV2 seta’ jikseb profitti eċċessivi fuq dawn l-unitajiet. Bħala riżultat, l-operaturi kkompetew fuq punti ta’ klassifikazzjoni residwi u għaldaqstant fuq prezzijiet marġinali. TvDanmark isostni li dawn il-prezzijiet kienu saħansitra aktar baxxi mill-prezzijiet medji derivati fit-tabella esibiti t’hawn fuq.
(255)
Filwaqt li titwarrab il-kwistjoni ta’ jekk din l-allegazzjoni hijiex korretta, il-Kummissjoni tqis li mġiba bħal din kienet tkun possibbli bil-pożizzjoni b’saħħitha ta’ TV2 fis-suq. Madankollu, l-investigazzjoni preżenti għandha tistabbilixxi jekk l-imġiba ta’ TV2 dwar is-suq tar-reklamar kinitx tali li ma ppruvatx timmassimizza d-dħul tiegħu. F’dan ir-rigward, ma jistax jiġi eskluż, li TV2 żamm il-prezzijiet tiegħu baxxi sabiex iżomm is-sehem tas-suq għoli, iżda din l-imġiba mhijiex kuntrarju għal tentattiv sabiex jiġi massimizzat id-dħul.
L-imġiba tal-ipprezzar ta’ TV2 matul il-perjodu tal-investigazzjoni
(256)
Minn dan t’hawn fuq, jista’ jiġi stabbilit li l-prezzijiet ta’ TV2 kienu ogħla minn ta’ TvDanmark matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Huwa wkoll evidenti, li minkejja ż-żidiet fil-prezzijiet elenkati, il-livell tal-prezz attwali kien qed jonqos matul dan il-perjodu. TV2 żied b’mod sinifikattiv il-livell tal-iskontijiet li ta.
(257)
Madankollu, abbażi ta’ analiżi tal-prezzijiet, ma jistax jiġi stabbilit jekk l-iżviluppi fil-prezzijiet fil-fatt ikkontribwixxewx għat-tnaqqis tad-dħul totali mir-reklamar, biex b’hekk żdiedet il-ħtieġa għall-finanzjament mill-Istat. Sabiex tindirizza din il-kwistjoni, il-Kummissjoni analizzat hawn taħt l-imġiba tal-ipprezzar ta’ TV2 u l-konsegwenzi ta’ din l-imġiba għal-livell globali tad-dħul mir-reklamar li TV2 iġġenera.
(258)
Kif spjegat fil-premessi hawn taħt, matul il-perjodu tal-investigazzjoni, TV2 implimenta numru ta’ żidiet u tnaqqis fil-prezzijiet (permezz ta’ għoti ta’ skontijiet ogħla). It-tabella t’hawn taħt tagħti ħarsa ġenerali tal-iżvilupp tal-livell globali ta’ Tv2 tad-dħul mir-reklamar matul il-perjodu 1998-2002, il-perjodu li matulu l-kwelerant jallega li TV2 kien qed ibaxxi l-prezzijiet fis-Suq Daniż (f’miljuni ta’ DKK):
1998
1999
2000
2001
2002
Dħul mir-Reklamar Nazzjonali
1 008
884
(- 11,3 %)
959
(+ 8,5 %)
879
(- 8,3 %)
884
(- 0,6 %)
(259)
Fl-1997, TV2 ħa deċiżjoni strateġika li ma jespandix l-utilizzazzjoni tal-kapaċità, iżda li jnaqqas il-prezzijiet tiegħu fl-1998. Żieda oħra fil-prezz kienet implimentata fl-1999. L-awtoritajiet Daniżi jsostnu li sal-1999 is-sitwazzjoni kompetittiva saret hekk intensiva li TV2 sofra bħala riżultat taż-żieda fil-prezzijiet, u d-dħul mir-reklamar ta’ TV2 niżel b’madwar 10 % mis-sena ta’ qabel.
(260)
Fl-2000, billi TV2 ippreveda li l-kompetizzjoni ser tintensifika m’għolliex il-prezzijiet tiegħu. Fil-fatt, il-prezzijiet attwali naqsu, minħabba l-iskema ta’ tnaqqis ġdida introdotta minn TV2. Bħala riżultat, TV2 espanda l-utilizzazzjoni tal-kapaċità tiegħu bi 33 % mis-sena ta’ qabel. Madankollu, il-miżuri tal-ipprezzar wasslu għal żieda fl-introjtu mir-reklamar ta’ TV2 mal-pajjiż kollu bi 8,4 %. Fl-2001, TV2 reġa’ żied il-prezzijiet tiegħu. Minkejja ż-żieda fil-prezzijiet, id-dħul mir-reklamar u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità ta’ TV2 naqsu għal-livell tal-1999. Fl-2002, TV2 applika tnaqqis ieħor tal-prezz u ffaċċja tnaqqis żgħir fl-introjtu totali tiegħu. Madankollu, l-introjtu globali fis-suq tar-reklamar naqas saħansitra b’rata aktar mgħaġġla.
(261)
Minn dan t’hawn fuq jista’ jiġi konkluż li l-użu ta’ tnaqqis estensiv irriżulta fi tnaqqis fil-livell tal-prezz attwali. TV2 seta’ jikkumpensa dan it-tnaqqis fil-prezzijiet billi espanda l-utilizzazzjoni tal-kapaċità. Peress li l-kompetituri ma kellhomx għad-dispożizzjoni tagħhom l-istess riżerva ta’ kapċità, dawn ma kellhomx l-istess opportunità. Sabiex jiġu aċċettati fis-suq, dawn kellhom isegwu l-azzjonijiet ta’ TV2. Matul is-snin meta TV2 żied il-prezzijiet tiegħu, dan esperjenza tnaqqis fl-introjtu totali tiegħu mir-reklamar. Għall-kuntrarju, meta Tv2 naqqas il-prezzijiet tiegħu, dan seta’ jżid l-introjtu totali tiegħu. Għalhekk, il-Kummissjoni kkonkludiet li t-tnaqqis tal-prezzijiet implimentat minn TV2 fil-fatt irriżulta fi dħul globali ogħla. Bħala konsegwenza, l-imġiba tal-ipprezzar ta’ TV2 ma tindikax li l-kumpanija m’għamlitx tentattiv sabiex timmassimizza d-dħul tagħha.
In-nefqiet tar-reklamar televiżiv fid-Danimarka kif imqabbel mal-UE
(262)
Tqabbil tal-prezzijiet bejn operaturi Daniżi u analiżi tal-imġiba tal-ipprezzar ta’ TV2 ma jipprovdux indikazzjonijiet ta’ jekk il-prezzijiet globali fis-suq tar-reklamar televiż Daniż kinux baxxi wisq. Livell tal-prezzijiet hekk baxx joriġina minn TV2 li uża l-pożizzjoni superjuri tiegħu sabiex inaqqas il-livell globali tan-nefqa tar-reklamar televiżiv taħt livell kompetittiv.
(263)
Sabiex tindirizza din il-kwistjoni, il-Kummissjoni analizzat dejta ekonomika derivata mis-suq tar-reklamar fil-pajjiżi kollha tal-UE u qabblet dawn ma’ dawk tad-Danimarka. Minħabba li r-reklamar televiżiv Daniż huwa l-aktar komaprabbli ma’ dak ta’ pajjiżi Nordiċi oħra, il-Kummissjoni qabblet ukoll id-dejta bejn id-Danimarka u pajjiżi oħra Nordiċi (il-Finlandja, L-Isvezja u N-Norveġja) (89). Iċ-ċifri ewlenin tal-infiq fir-reklamar televiżiv li ġie analizzat huma: 1) in-nefqa fir-reklamar televiżiv kif espress bħala sehem tan-nefqiet fir-reklamar totali; 2) in-nefqa fir-reklamar televiżiv per capita; 3) in-nefqa fir-reklamar televiżiv espress bħala sehem tal-PDG. It-tabella t’hawn taħt tagħti ħarsa ġenerali ta’ dawn iċ-ċifri ewlenin:
Ċifri ewlenin tal-infiq fir-reklamar fid-Danimarka, fl-UE u f’pajjiżi Nordiċi oħra
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
Spiża tar-reklamar televiżiv bħala sehem tal-ispiża tar-reklamar totali (f’persentaġġ)
DK
27 %
29 %
29 %
30 %
28 %
27 %
27 %
UE
35 %
37 %
37 %
37 %
37 %
37 %
37 %
Nordiku
24 %
25 %
26 %
27 %
27 %
27 %
26 %
Spiża tar-reklamar televiżiv per capita (f’Euro)
DK
39 EUR
44 EUR
48 EUR
51 EUR
46 EUR
47 EUR
44 EUR
UE
37 EUR
40 EUR
45 EUR
49 EUR
53 EUR
60 EUR
58 EUR
Nordiku
32 EUR
36 EUR
41 EUR
44 EUR
45 EUR
54 EUR
49 EUR
Spiża tar-reklamar televiżiv bħala sehem tal-PDG (kull miljun)
DK
1,49 ‰
1,61 ‰
1,70 ‰
1,77 ‰
1,51 ‰
1,45 ‰
1,34 ‰
UE
2,20 ‰
2,34 ‰
2,46 ‰
2,58 ‰
2,70 ‰
2,88 ‰
2,71 ‰
Nordiku
1,45 ‰
1,51 ‰
1,62 ‰
1,72 ‰
1,66 ‰
1,73 ‰
1,55 ‰
Sors: L-Osservatorju Awdjoviżiv Ewropew, EuroStat.
(264)
Mit-tabella t’hawn fuq, jista’ jiġi derivat li s-sehem tar-reklamar fuq in-nefqiet tar-reklamar totali kien iktar baxx fid-Danimarka (27 %) meta mqabbel mal-UE bħala medja (37 %). Madankollu, id-dejta turi li hemm distakk ġenerali bejn it-Tramuntana u n-Nofsinhar tal-Ewropa (90). Fl-Istati Membri tan-Nofsinhar in-nefqa fir-reklamar televiżiv hija konsiderevolment ogħla milli fl-Istati Membri (91) Nordiċi. L-istess xejra tista’ tidher għan-nefqa fir-reklamar televiżiv bħala sehem tal-PDG (92). Barra minn hekk, in-nefqa fir-reklamar televiżiv skont il-kapital turi differenza kbira bejn l-Istati Membri (93). Meta jitqabblu dawn il-proporzjonijiet fil-kuntest tal-pajjiżi Nordiċi, ix-xejra tal-infiq Daniża hija b’mod konformi ma’ pajjiżi Nordiċi oħra.
(265)
Filwaqt li tqis dan t’hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li m’hemm l-ebda evidenza ċara u mhux ekwivoka li s-suq tar-reklamar televiż Daniż kien sistematikament u konsistentement ħażin minħabba l-imġiba tal-ipprezzar ta’ TV2.
Prezzijiet intermidja
(266)
Il-kwelerant issottometta wkoll dejta dwar it-tqabbil tal-prezzijiet tal-kuntatt (espress f’CPM (94)) bejn fruntieri għal tip wieħed ta’ midja u bejn tipi ta’ midja f’pajjiż wieħed partikolari. Id-dejta sottomessa mill-kwelerant tqabbel l-ispiża għall-kuntatt ta’ 1 000 individwu b’reklam bl-użu jew ta’ print jew televiżjoni fid-Danimarka, in-Norveġja u l-Isvezja (95).
(267)
Id-dejta turi li r-reklamar televiżiv huwa inqas għoli fid-Danimarka milli hu fl-Isvezja u n-Norveġja (96), filwaqt li l-oppost hu minnu għall-midja stampata (97).
(268)
Madankollu, il-Kummissjoni ma tistax tivverifika l-affidabilità tad-dejta provduta u tali dejta mhijiex pubblikament disponibbli. Għalhekk, b’kunsiderazzjoni li l-informazzjoni hija pjuttost limitata u ma tqisx id-differenzi kulturali possibbli, il-Kummissjoni ma tista’ tislet l-ebda konklużjoni valida fuq il-livell tal-prezzijiet għall-midja differenti fil-pajjiżi Skandinavi.
(269)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonkludi li TV2 kellu l-ogħla prezz fis-Suq Daniż matul il-perjodu tal-investigazzjoni, billi kien fil-pożizzjoni li jipprezza l-prodotti tiegħu 15-40 % ogħal mill-kompetituri tiegħu skont il-penetrazzjoni fil-pubbliku destinatarju rilevanti. Meta mqabbla mal-Isvezja u n-Norveġja, il-prezzijiet huma madwar 20 % aktar baxxi fid-Danimarka.
(270)
B’kunsiderazzjoni tal-analiżi differenti mwettqa hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li, mill-perspettiva ta’ għajnuna mill-Istat, m’hemm l-ebda evidenza ċara li turi li TV2 m’għamilx tentattiv sabiex jimmassimizza d-dħul mir-reklamar tiegħu u li l-imġiba tiegħu fis-suq tar-reklamar wasslet għal ħtieġa akbar għall-finanzjament mill-Istat.
V. KONKLUŻJONI
Il-Kummissjoni tqis li d-Danimarka implimentat l-għajnuna in kwistjoni mhux skont il-liġi bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Madankollu, fid-dawl tas-Sentenza tal-Qorti, u fuq il-bażi tal-konsiderazzjonijiet t’hawn fuq, il-Kummissjoni tqis li l-għajnuna hija kompatibbli mas-suq intern fuq il-bażi tal-Artikolu 106(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Fid-dawl tad-Digriet tal-Qorti, jeħtieġ li jiġi eżaminat jekk is-sejba tistax tirriżulta f’kumpens żejjed għal TV2 minħabba l-fatt li l-ammont ta’ DKK 628 miljun, li ġie rkuprat minn TV2 fl-2004 mill-Istat Daniż bl-interessi, issa huwa kkunsidrat kompatibbli mas-suq intern u jista’ jitħallas lura mill-Istat lil TV2. Ir-rimborż ta’ din is-somma jista’ jwassal għal kumpens żejjed fid-dawl tal-miżuri ta’ rikapitalizzazzjoni li fil-prattika saru fl-2004 (każ N 313/2004) minħabba l-ħtiġijiet finanzjarji ta’ TV2 wara l-irkupru. Kif jista’ jiġi derivat mill-paragrafi 34 u 35 tad-Digriet tal-Qorti, meta wieħed jikkunsidra li l-awtoritajiet Daniżi għażlu li ma jħallux lil TV2 ifalli, l-obbligu għall-irkupru kien fil-fatt il-premessa neċessarja tal-miżuri ta’ rikapitalizzazzjoni tal-2004. Kif iddeċideit il-Qorti fil-paragrafu 43 tad-Digriet tagħha, “Minkejja li ċ-ċirkostanzi speċifiċi tal-każ preżenti ġiegħel lill-Kummissjoni tadotta żewġ deċiżjonijiet [id-deċiżjoni ta’ rkupru annullata u d-deċiżjoni ta’ rikapitalizzazzjoni], huwa evidenti li dawk id-deċiżjonijiet jikkostitwixxu żewġ aspetti tal-istess kwistjoni legali relatati mal-klassifikazzjoni bħala għajnuna mill-Istat fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 87(1) KE u, jekk hu jekk, għad-determinazzjoni tal-konformità tagħhom mas-suq komuni, tal-miżuri implimentati mir-Renju tad-Danimarka għal TV2 u sussegwentement TV2 A/S. L-annullament tad-Deċiżjoni 2006/217 għalhekk jinvolvi lill-Kummissjoni eżaminazzjoni ġdida tal-miżuri kollha implimentati mir-Renju tad-Danimarka għal TV2 u sussegwentement TV2 A/S”. Minħabba r-rabta mill-qrib tagħhom minħabba l-kwistjoni ta’ rkupru, il-miżuri tar-rikapitalizzazzjoni tal-2004 favur TV2 għandhom jitqiesu b’rabta mal-għajnuna mill-Istat mogħtija bejn l-1995 u l-2002 sabiex jiġi żgurat li m’hemm l-ebda riskju ta’ kumpens żejjed ta’ TV2.
F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tinnota dan li ġej. Wara d-deċiżjoni ta’ rkupru, l-awtoritajiet Daniżi rkupraw fil-prattika DKK 1 050 miljun (jiġifieri aktar minn DKK 628 miljun flimkien mal-interessi). Kif indikat fid-Digriet tal-Qorti, wara l-annullament mill-Qorti tad-deċiżjoni ta’ rkupru, ir-raġuni għall-irkupru ta’ DKK 628 miljun flimkien mal-interessi ma dehret imkien. Madankollu, l-awtoritajiet Daniżi ssottomettew dikjarazzjoni li tindika li huma jintrabtu li ma jagħtux lura l-flus irkuprati lil TV2, jew jekk ċerti kundizzjonijiet kumulattivi jintlaħqu, jagħtu lura lil TV2 ammont li jikkorrispondi l-aktar għad-differenza bejn l-ammont (inkluż l-interess) li kien fil-fatt irkuprat minn TV2 b’rabta mal-perjodu 1995-2002 u l-ammont tal-miżuri ta’ rikapitalizzazzjoni. Fuq il-bażi tal-impenn t’hawn fuq, m’hemm għalhekk l-ebda riskju ta’ kumpens żejjed ta’ TV2 b’rabta mal-għajnuna mill-Istat għas-snin 1995-2002, meqjusa b’rabta mal-miżuri ta’ rikapitalizzazzjoni tal-2004 b’mod konformi mad-Digriet tal-Qorti,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-miżuri li d-Danimarka implimentat favur TV2/DANMARK bejn l-1995 u l-2002 fil-forma ta’ fondi mid-drittijiet tal-liċenzja u miżuri oħra identifikati fid-deċiżjoni preżenti huma kompatibbli mas-suq intern fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 106(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju tad-Danimarka.
Magħmul fi Brussell, l-20 ta’ April 2011.