РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 7 март 2012 година
относно държавна помощ № SA.29041 (C 28/2009, ex N 433/2009) Мерки в полза на Oltchim SA Râmnicu Vâlcea
(нотифицирано под номер C(2012) 1369)
(само текстът на румънски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2013/246/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „ДФЕС“), и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на помощ C 28/2009 (ex N 433/2009) (2),
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
На 17 юли 2009 г. Румъния изпрати уведомление за две мерки за (наричано по-долу „уведомлението“) подкрепа на Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (наричано по-долу „Oltchim“ или „дружеството“): i) преобразуването на дълг към публичните органи в размер на 538 млн. RON (приблизително 128 млн. EUR (3)) в собствен капитал; и ii) държавна гаранция, обхващаща 80 % от търговски заем в размер на 424 млн. EUR. Румъния изпрати уведомление за тези две мерки за държавна подкрепа поради съображения за правна сигурност, като заяви, че те не включват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(2)
Преди това уведомление, на 10 април 2008 г. PCC SE (наричано по-долу „PCC“), дружество със седалище в Дуисбург, Германия, което понастоящем притежава миноритарен дял от 18,31 % в Oltchim, подаде официална жалба, в която твърди, че планираното преобразуване на дълга в собствен капитал включва несъвместима държавна помощ.
(3)
След регистрирането на жалбата Комисията обмени кореспонденция и информация с румънските органи, Oltchim и жалбоподателя, както и проведе няколко срещи с румънските органи и представители на Oltchim, от една страна, и с представители на жалбоподателя, от друга страна.
(4)
На 15 септември 2009 г. Комисията откри официална процедура по разследване съгласно член 108, параграф 2 от ДФЕС относно мерките, за които е отправено уведомление (наричано по-долу „решението за откриване“). Румъния представи мнението си относно решението за откриване на 3 ноември 2009 г.
(5)
Решението за откриване беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 29 декември 2009 г. (4). С писма от 21 декември 2009 г. Комисията прикани осем дружества, които като конкуренти на Oltchim са потенциално заинтересовани от процедурата, да представят мнения относно решението за откриване.
(6)
Комисията получи мнения от пет трети страни: с писмо от 26 януари 2010 г. - от Vestolit GmbH & Co. KG (наричано по-долу „Vestolit“); с писмо от 26 януари 2010 г. - от Ineos ChlorVinyls (наричано по-долу „Ineos“); с писма от 27 януари 2010 г. и 28 януари 2010 г. - от две дружества, които поискаха поверителност по отношение на тяхната идентичност (наричани по-долу „анонимни страни I и II“); и с писмо от 29 януари 2010 г. - от г-н Virgil Bestea, частно лице.
(7)
Тези мнения бяха предадени на Румъния с писмо от 2 март 2010 г. Румъния отговори на мненията на горепосочените трети страни с писмо от 8 април 2010 г.
(8)
Шеста трета страна - Firebird Management LLC (наричано по-долу „Firebird“ - инвестиционен холдинг, притежаващ по това време 1,328 % от акциите на Oltchim - предостави информация и мнение с писма от 27 май 2010 г. и 8 юли 2010 г. Мненията на Firebird бяха предадени на Румъния с писма съответно от 25 юни 2010 г. и 27 юли 2010 г.
(9)
Жалбоподателят PCC предостави информация по случая с писма от 6 май 2010 г., 18 май 2010 г., 19 май 2010 г., 28 май 2010 г., 13 юни 2010 г., 18 юни 2010 г., 22 юли 2010 г., 6 август 2010 г., 2 септември 2010 г., 18 октомври 2010 г., 9 април 2011 г. и 14 април 2011 г. Освен тези мнения PCC изпрати много информация, свързана със случая, главно включваща различни статии от вестници и друга, предимно публично достъпна информация.
(10)
Освен това анонимни страни I и II (които също представиха мнения относно решението за откриване и които поискаха поверителност по отношение на тяхната идентичност) представиха допълнителна информация на 21 септември 2010 г., 22 февруари 2011 г., 28 февруари 2011 г., 26 юли 2011 г. и 28 октомври 2011 г.
(11)
Комисията предаде мненията, посочени по-горе в съображения (9) и (10), на Румъния в случаите, когато те съдържаха нова информация и доводи и бяха свързани с настоящата процедура, с писма от 25 юни 2010 г., 2 август 2010 г., 9 септември 2010 г., 22 септември 2010 г., 20 октомври 2010 г. и 23 ноември 2011 г.
(12)
Румъния отговори на допълнителните мнения, представени с писма от 30 юли 2010 г., 2 септември 2010 г., 12 октомври 2010 г., 26 октомври 2010 г., 23 ноември 2010 г. и 7 декември 2011 г. Тя също така предостави допълнителна информация по случая с писма от 29 март 2011 г., 14 април 2011 г., 27 юли 2011 г., 9 септември 2011 г. и 21 септември 2011 г.
(13)
След решението за откриване в Брюксел бяха проведени няколко срещи между службите на Комисията и румънските органи: на 30 юни 2010 г., 15 юли 2010 г., 19 май 2011 г. и 12 септември 2011 г. Службите на Комисията също проведоха няколко срещи с представители на жалбоподателя PCC.
(14)
С писмо от 22 юни 2011 г. румънските органи оттеглиха уведомлението си от 17 юли 2009 г. относно държавната гаранция за заем в размер на 424 млн. EUR. Те също така уведомиха Комисията, че запазват уведомлението си относно преобразуването на дълга в собствен капитал.
(15)
На 10 август 2011 г. румънското правителство одобри меморандум, който упълномощава представители на Министерството на икономиката, търговията и бизнес средата, AVAS (5) и Oltchim да приемат частноправна конвенция между AVAS и Oltchim, с която дружеството ще признае лихвите, начислени върху публичния дълг от 1 януари 2007 г. насам.
(16)
С писмо от 9 септември 2011 г. румънските органи обявиха, че Oltchim и AVAS възнамеряват да сключат горепосочената частноправна конвенция и че AVAS също така ще преобразува лихвите, начислени по този начин, в собствен капитал, заедно с главницата по дълга.
(17)
С писмо от 21 октомври 2011 г. румънският министър-председател Emil Boc изрази твърдия ангажимент на румънското правителство изцяло да приватизира Oltchim, включително целия дял, принадлежащ на държавните органи след преобразуването на дълга. Съобщението за приватизацията трябваше да бъде публикувано в края на март 2012 г., а приватизацията да бъдат завършена до края на май 2012 г. С писмо от 16 февруари 2012 г. новият румънски министър-председател Mihai-Răzvan Ungureanu потвърди тези ангажименти.
(18)
Румъния представи допълнителни мнения и информация с писма от 12 октомври 2011 г. и 23 декември 2011 г.
(19)
Писмата, посочени в съображения 17 и 18, показват, че Румъния е изменила уведомлението за мярка 1 в смисъл, че преобразуването на дълга към публичните органи в размер на 538 млн. RON трябва да бъде последвано от приватизацията на произтичащото от това дялово участие в Oltchim и че преобразуването трябва да бъде оценено с оглед на последващата приватизация.
II. ПРЕДИСТОРИЯ НА СЛУЧАЯ
II.1. Дружеството
(20)
Oltchim е голям румънски нефтохимически производител, произвеждащ поливинилхлорид (PVC), сода каустик, хлор, диоктил фталат (DOP) и полиетер полиоли. Основният продукт на дружеството е PVC (понастоящем около 37,5 % от общата му продукция) с пазарен дял в ЕС в размер на 2,1 % (6). Oltchim е едно от най-големите нефтохимически дружества в Румъния и Югоизточна Европа, произвеждащо 78 вида от 40 основни химически продукта. Дружеството изнася около 80 % от продукцията си в Европа и извън нея.
(21)
Oltchim е основният промишлен работодател във Vâlcea, румънски подпомаган регион съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. На 15 октомври 2011 г. работната сила се е състояла от 3 470 души (7). Поради настоящото трудно финансово положение дружеството временно е съкратило 1 000 служители през декември 2011 г. и още 993 служители през януари 2012 г (8).
(22)
Дружеството започва дейността си през 1966 г., през 1990 г. е реорганизирано и през 1997 г. е регистрирано на румънската фондова борса. Румънската държава (понастоящем чрез Министерството на икономиката) поддържа контролен дял от 54,8 % в дружеството. Основният миноритарен акционер е PCC, който е и жалбоподателят в тази процедура и също така притежава Rokita SA, полски конкурент на Oltchim, с дял от 18,31 %. Останалата част от акциите на дружеството се притежават от Nachbar Services Ltd (14,02 %), различни физически лица (11,04 %) и други юридически лица (1,81 %).
II.2. Събития преди присъединяването на Румъния към ЕС
II.2.1 Произход на публичния дълг
(23)
През периода 1992-2008 г. Oltchim инвестира общо приблизително 371 млн. EUR за модернизация на производствената си линия (от които 118,8 млн. EUR бяха инвестирани през 2007/2008 г.). Във връзка с някои от тези инвестиции през периода 1995-2000 г. Oltchim сключи поредица от 12 търговски заема приблизително на обща стойност 171 млн. DEM плюс 60 млн. USD. Заемите са подкрепени от държавни гаранции, издадени от Министерството на финансите.
(24)
Тъй като Oltchim не бе в състояние да изплати заемите, банките започнаха да изискват плащания по държавните гаранции от ноември 1999 г.
(25)
От 1999 г. до 2002 г. Министерството на финансите извършваше плащания по изисканите гаранции. То начисли значителни лихви и неустойки върху платените по този начин суми по държавните гаранции, станали изискуеми в периода 1999-2002 г., които варираха между 0,15 % и 0,3 % на ден, т.е. 54 %-110 % годишно (9).
(26)
До юни 2002 г. натрупаният дълг на Oltchim към Министерството на финансите, произтичащ от държавните гаранции плюс наложените върху тях лихви и неустойките, възлизаше на 303 млн. RON (приблизително 72 млн. EUR). По това време тази сума беше прехвърлена от Министерството на финансите на Румънската агенция (AVAS (10)), натоварена с възстановяването на публичния дълг, и беше консолидирана в щатски долари, така че да се запази стойността на дълга в хиперинфлационната среда, като получената по този начин сума беше 91 млн. USD.
(27)
В съответствие с румънското законодателство (Извънредна правителствена наредба 51/1998) AVAS не е имала специален мандат да налага лихви и неустойки върху публичния дълг, за чието събиране от дружествата длъжници е отговаряла.
II.2.2 Преобразуването на дълга от 2003 г.
(28)
Първият опит за приватизация на дружеството беше през 2001 г., когато AVAS договори и подписа с Exall Resources договор за продажба на дела на държавата в дружеството. Договорът за продажба беше отменен поради невъзможността на купувача да изпълни своите задължения за плащане и неговата неспособност да гарантира технологичните/екологичните инвестиции в дружеството.
(29)
Вторият опит за приватизация на Oltchim беше направен през октомври 2003 г., когато румънската агенция за приватизация APAPS публикува съобщение за продажба на дела на държавата. Потенциалните инвеститори бяха информирани, че публичният дълг ще бъде преобразуван в собствен капитал с цел повишаване на привлекателността на дружеството за потенциални инвеститори.
(30)
Тъй като потенциален инвеститор (Rompetrol) и миноритарни акционери обаче оспориха преобразуването на дълга от 2003 г. в румънски съдилища, офертата за приватизация беше отменена в началото на ноември 2003 г. Независимо от това през ноември 2003 г. дългът към AVAS в размер на 95 млн. USD (т.е. прехвърлените 91 млн. USD плюс допълнителните плащания, извършени от Министерството на финансите при прилагането на гаранциите и прехвърлени на AVAS от юни 2002 г.), равняващ се на 322 млн. RON, беше преобразуван в собствен капитал с решение на Общото събрание на акционерите на Oltchim (в което държавните представители имаха мнозинство от гласовете). Публичният дял в Oltchim по този начин се увеличи от 53,26 % до 95,73 %.
(31)
През ноември 2005 г. търговският съд във Vâlcea отмени решението на Общото събрание на Oltchim за преобразуване на дълга на основание, че преобразуването на дълга е било извършено, без да се даде възможност на миноритарните акционери също да участват в увеличаването на капитала.
(32)
През юни 2006 г. румънското правителство издаде Извънредна наредба (11), предоставяща мандат на държавните представители в Общото събрание на акционерите на Oltchim да гласуват за необжалване на решението на съда, с което беше отменено първото преобразуване на дълга, както и за предприемане на необходимите стъпки за възстановяване на положението преди преобразуването. Решението на съда за отмяна на преобразуването на дълга стана окончателно през август 2006 г. Намаляването на акционерния капитал действително настъпи през ноември 2007 г. Дългът, получен в резултат на отмяната на преобразуването на дълга, беше вписан отново в счетоводните сметки по историческа стойност от 95 млн. USD, впоследствие равняваща се на 317 млн. RON.
II.2.3 Допълнително натрупан дълг
(33)
След първото прехвърляне на дълга през юни 2002 г. на AVAS през периода юни 2002 г.-декември 2006 г. Министерството на финансите продължи да извършва плащания по държавните гаранции, които са станали изискуеми през ноември 1999 г. През периода 2003-2006 г., докато преобразуването на дълга от 2003 г. все още беше в сила, общата сума на допълнителните плащания, извършени от Министерството на финансите по изискуемите гаранции, възлизаше на 191 млн. RON. При прилагането на конвенцията, сключена през юни 2002 г. между Министерството на финансите и AVAS за прехвърляне на държавния дълг, Министерството на финансите също прехвърли всички тези вземания на AVAS на последователни траншове, следващи действителните плащания, извършени по гаранциите. AVAS също консолидира тези вземания в щатски долари, които през 2006 г. възлизаха на 60 млн. USD.
(34)
Така на 1 януари 2007 г. - датата на присъединяването на Румъния към ЕС - общият дълг на Oltchim към AVAS възлизаше на 60 млн. USD (12).
II.3. Събития след присъединяването на Румъния към ЕС
II.3.1 Развитие на дълга
(35)
От 1 януари 2007 г. насам всички плащания по външните заеми са извършени от Oltchim. Министерството на финансите вече не извършва никакви допълнителни плащания по държавните гаранции.
(36)
През ноември 2007 г. сумата от 95 млн. USD, получена в резултат на възстановяване на положението преди преобразуването на дълга, беше вписана в счетоводните сметки на Oltchim и добавена към сумата от 60 млн. USD, свързана с допълнителните плащания, като по този начин общата стойност на публичния дълг възлиза на 155 млн. USD (508 млн. RON). Този публичен дълг от 155 млн. USD е посочен в счетоводните сметки на Oltchim в румънски леи (т.е. 508 млн. RON). Оттогава насам този деноминиран в щатски долари дълг е отчитан в счетоводните сметки на Oltchim в румънски леи и сумата в румънски леи е останала непроменена, тъй като при всеки нов период на отчитане дружеството е вписвало в счетоводния отчет историческата стойност в румънски леи (13), която винаги е била по-висока от приложимата по това време настояща стойност, тъй като с течение на времето румънските леи поскъпнаха по отношение на щатските долари.
(37)
Като изключение от общото правило, предвидено с Извънредна правителствена наредба 51/1998 (вж. съображение (27) по-горе), въз основа на член 2, параграф 2 от Извънредна правителствена наредба 45/2006 (наричана по-долу „ИПН 45/2006“), през 2007 г. AVAS начисли лихва за периода 2003-2006 г., възлизаща на 29,9 млн. RON при едногодишния ЛИБОР (14) процент за депозити в щатски долари, за прехвърлените ѝ от Министерството на финансите вземания от Oltchim, които са били обект на преобразуването на дълга от 2003 г.
(38)
Поради това от ноември 2007 г. общата сума, дължима от Oltchim на AVAS, възлиза на 155 млн. USD (508 млн. RON) плюс 29 млн. RON - т.е. общо на 538 млн. RON. По-нататък в настоящото решение позоваванията на дълга ще се отнасят за дълга в румънски леи, тъй като преобразуването на дълга, за което е отправено уведомление, също е деноминирано в румънски леи.
II.3.2 Второто преобразуване на дълга
(39)
През януари 2007 г. румънският парламент утвърди със Закон 30/2007 ИПН 45/2006, която упълномощи AVAS да възстанови положението преди първото преобразуване на дълга и ѝ предостави мандат за извършване на второ преобразуване, при което този път също така да се зачете правото на предимство на миноритарните акционери.
(40)
Срещу този втори опит за преобразуване на дълга в собствен капитал обаче бяха изразени възражения от новия основен миноритарен акционер PCC, който отказа да участва в операцията.
(41)
PCC беше придобило дял от 1,2 % в Oltchim за 7,5 млн. EUR през май 2007 г., т.е. след датата, на която решението на националния съд за отмяна на първото преобразуване на дълга стана окончателно, тъй като не беше обжалвано нито от Oltchim, нито от румънските органи. Когато в счетоводните сметки на дружеството беше възстановено положението преди преобразуването на дълга, 1,2 %-ният дял на PCC стана 12 % (15).
(42)
През април 2008 г. PCC подаде жалба до Комисията, в която твърди, че преобразуването на дълга в собствен капитал включва несъвместима държавна помощ (вж. съображение 2 по-горе).
(43)
За да гарантират спазването на член 108, параграф 3 от ДФЕС, румънските органи решиха да получат одобрение на държавната помощ от страна на Комисията преди извършването на второто преобразуване на дълга и отправиха уведомление за тази мярка.
II.4. Настоящо положение на Oltchim
(44)
Румънските органи твърдят, че след извършеното през 2006 г. възстановяване на положението преди преобразуването през 2003 г. на дълга те отново са направили опит за приватизация на задлъжнялото дружество съответно през 2006 г. и 2008 г. Според румънските органи никой инвеститор не е проявил интерес към неговото закупуване при такива условия.
(45)
Освен това според румънските органи предизвикателствата, пред които е изправено дружеството от 2008 г. насам, са: i) спирането на доставките на ключови суровини от основния доставчик Arpechim; ii) отрицателното въздействие върху нетната стойност на активите на дружеството, предизвикано от повторното наличие на значителен дълг след възстановяване през ноември 2007 г. на положението преди преобразуването през 2003 г. на дълга; iii) недостатъчната капитализация на дружеството, също дължаща се на възстановяване на положението преди преобразуването на дълга; и накрая iv) последиците от световната финансова и икономическа криза.
(46)
За финансовата 2008 година Oltchim претърпя оперативна загуба от 71 млн. RON (17 млн. EUR), нетна загуба от 226 млн. RON (54 млн. EUR) и натрупаните загуби достигнаха 1,367 млрд. RON (325 млн. EUR). След закриването на основния доставчик на етилен Arpechim през ноември 2008 г. дружеството функционираше с 45 % от капацитета си и около една трета от персонала беше временно отстранен от работа.
(47)
В края на 2008 г. акциите на Oltchim, притежавани до този момент от AVAS, бяха прехвърлени в портфейла на Министерството на икономиката.
(48)
През декември 2009 г. Oltchim закупи активи (инсталация за етилен) от предишния си доставчик Arpechim за [0]-[10] EUR (16) и заплати за своите стоково-материални запаси [10]-[20] млн. EUR. Според румънските органи придобиването беше финансирано от авансови плащания от клиенти. Arpechim отново поднови дейността си през май 2011 г.
(49)
На 31 декември 2009 г. финансовите отчети на Oltchim за 2009 г. показваха оперативна загуба от 26 млн. EUR (109 млн. RON), нетна загуба от 52,4 млн. EUR (220 млн. RON), натрупани загуби от 377 млн. EUR (1,584 млрд. RON) и отрицателен собствен капитал в размер на 112 млн. EUR (469 млн. RON).
(50)
На 31 декември 2010 г. финансовите отчети на Oltchim показваха оперативна печалба от 56 млн. EUR, нетна печалба от 32 млн. EUR (220 млн. RON) и натрупани загуби от 383 млн. EUR. Положителният оперативен и нетен резултат се дължеше на факта, че активите на Arpechim, закупени за [0]-[10] EUR бяха преоценени на [80]-[100] млн. EUR и разликата беше вписана в счетоводните книги като „печалба от изгодна покупка“.
(51)
На 30 юни 2011 г. шестмесечните финансови отчети на Oltchim (17) показваха оперативна загуба от 7,4 млн. EUR и нетна загуба от 17,4 млн. EUR, натрупани загуби от 401 млн. EUR и отрицателен собствен капитал в размер на 358 млн. EUR (без да се отчита дългът към AVAS).
III. РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(52)
На 15 септември 2009 г. Комисията откри официално разследване на двете мерки за подкрепа на Oltchim, за които беше получено уведомление от Румъния през юли 2009 г.:
-
Мярка 1: преобразуване на дълг на обща стойност 538 млн. RON (приблизително 128 млн. EUR); и
-
Мярка 2:„държавна гаранция“, обхващаща 80 % от търговски заем в размер на 424 млн. EUR за допълнителни инвестиции за модернизация. (Румъния оттегли уведомлението си относно мярка 2 с писмо от 22 юни 2011 г.).
(53)
Комисията постави под въпрос дали, противно на доводите на Румъния, пакетът от мерки за подкрепа, за който беше отправено уведомление, предоставя неправомерно предимство на дружеството и дали представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(54)
Освен това в решението за откриване на процедурата като възможна допълнителна държавна помощ беше определен фактът, че от 1 януари 2007 г. насам държавата не е начислявала лихви и/или неустойки върху дължимия публичен дълг (това беше определено като „мярка 3“).
(55)
Накрая Комисията изрази съмнения относно това дали мерките биха могли да се считат за съвместими с ДФЕС съгласно съответните правила за държавна помощ, ако бъде установено, че включват държавна помощ.
IV. МНЕНИЕ НА РУМЪНИЯ ОТНОСНО РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ
(56)
В своя отговор на решението за откриване румънските органи твърдят, че нито една от трите мерки не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тъй като поведението на румънската държава е в съответствие с пазарните принципи.
(57)
По-специално Румъния настоява, че мерките, за които е отправила уведомление (преобразуването на дълга и държавната гаранция), биха гарантирали възстановяването на рентабилността на Oltchim чрез решаване на проблема с недостатъчната капитализация и чрез осигуряване на необходимите средства за неговата стратегия за растеж. Освен това Румъния подчерта, че Комисията трябва да вземе предвид двойната роля на държавата като акционер и кредитор на Oltchim.
(58)
Накрая, Румъния твърди, че мярка 3 не представлява държавна помощ, тъй като поведението на държавата по отношение на отказа от принудително събиране на предишния дълг е стриктно свързано с планираното преобразуване на дълга, както и че по отношение на този дълг поведението на румънските органи е било последователно в съответствие с това, което би избрал да направи един пазарен оператор при подобни обстоятелства.
V. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(59)
В мнението си от 26 януари 2010 г. относно решението за откриване Vestolit изрази опасения по отношение на пакета от мерки за държавна подкрепа, за който беше отправено уведомление от Румъния през юли 2009 г. Vestolit се счита за конкурент на Oltchim, тъй като и двете страни осъществяват дейност в производството на PVC. Според Vestolit никой частен инвеститор не би подкрепил инвестиционна програма, която е насочена изключително към закупуването и обновяването на остарялата инсталация за етилен на Arpechim.
(60)
В писмото си от 21 януари 2010 г. Ineos твърди, че въз основа на информацията в решението за откриване изглежда, че Oltchim е предприятие в затруднение и поради това мерките за подкрепа, които трябва да бъдат взети от румънската държава в негова полза, е малко вероятно да бъдат предприети от частен инвеститор. Ineos също обърна внимание на факта, че европейският пазар на PVC се характеризира със значителен свръхкапацитет и поради това всяка потенциална помощ за един от участниците на пазара вероятно ще има силно нарушаващо въздействие.
(61)
Мнението, представено от Firebird на 28 май 2010 г., е с подобно съдържание като мненията, представени от горепосочените заинтересовани страни.
(62)
С писмо от 28 януари 2010 г. друг конкурент на Oltchim - анонимна страна I - също изрази мнение в същата насока като мненията на Vestolit и Ineos. Тя също така подчертава, че оперативната помощ не може да се счита за съвместима с ДФЕС и по отношение на Oltchim изглежда не съществуват други основания за съвместимост.
(63)
С писмо от 27 януари 2010 г. анонимна страна II твърди, че всички мерки за помощ, установени в решението за откриване, представляват несъвместима помощ. Анонимна страна II също така твърди, че:
а)
държавните гаранции, предоставени на Oltchim през периода 1995-2000 г., все още са били в сила след присъединяването на Румъния към ЕС, а именно до 31 октомври 2009 г., и поради това от датата на присъединяване те следва да се разглеждат като нова помощ;
б)
затрудненията, пред които е изправено Oltchim поради изискуемостта на държавните гаранции от ноември 1999 г. насам, се дължат на структурни проблеми на дружеството (лошо управление, грешен избор на бизнес стратегия, липсата на действително и ефективно преструктуриране);
в)
придобиването на Arpechim противоречи на търговските интереси на Oltchim; то няма да генерира печалба в бъдеще;
г)
последващите плащания, извършени от Министерството на финансите през периода юни 2002 г.-декември 2006 г. въз основа на изисканите държавни гаранции, показват, че Oltchim е било в затруднение през целия този период;
д)
Румъния действително се е опитала да приватизира дружеството само веднъж - през 2001 г., а последвалите „неуспешни“ опити за приватизация през 2003 г. и 2006 г. са били само стратегия за отказ от принудително събиране на публичния дълг;
е)
бизнес планът, на който се основава пакетът от мерки за подкрепа, за който беше отправено уведомление през юли 2009 г., не е надежден, особено по отношение на анализа на чувствителността и очакваната възвращаемост на инвестицията;
ж)
държавата би претърпяла значителна загуба чрез подкрепата на такава значителна инвестиционна програма, тъй като очакваните приходи от приватизацията на Oltchim не биха покрили разходите по мерките за подкрепа;
з)
с оглед на факта, че мерките, за които е отправено уведомление, включват държавна помощ, Румъния е трябвало да предложи план за преструктуриране на Oltchim, като даде възможност за оценка на съвместимостта на помощта съгласно Насоките за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране (18).
(64)
По-късно в хода на процедурата PCC насочи вниманието на Комисията към факта, че през юни 2010 г. румънската агенция за защита на околната среда е наложила на Oltchim екологична глоба в размер на14,34 млн. EUR за късното връщане на сертификатите за CO2 за 2009 г. (19). По мнението на PCC възможният отказ от принудително събиране на глобата включва допълнителна държавна помощ за дружеството. В писмото на Firebird от 8 юли 2010 г. също е поставен въпросът за екологичната глоба.
(65)
През октомври 2010 г. и октомври 2011 г. PCC също така уведоми Комисията, че държавният електрически доставчик SC Electrica SA (наричан по-долу „Electrica“) и други публични кредитори (Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea - доставчик на солни разтвори и варовик; и SC CET Govora SA - доставчик на промишлена пара) имат значителни разсрочени вземания по отношение на Oltchim.
VI. МНЕНИЕ НА РУМЪНИЯ ОТНОСНО МНЕНИЯТА НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(66)
В отговора си от 8 април 2010 г. относно мненията на заинтересованите страни Румъния до голяма степен се позовава на уведомлението и на изразеното от нея по-рано мнение в отговор на решението за откриване на процедурата.
(67)
По-специално Румъния заяви, че противно на твърденията на една от третите страни придобиването и обновяването на нефтохимическите активи на Arpechim включва цялото необходимо преструктуриране и е от съществено значение за дългосрочната жизнеспособност на дружеството, както и че от експлоатацията на интегрираната платформа на нефтохимическото звено Oltchim-Arpechim може да се очаква генериране на печалби.
(68)
Румъния също така повтаря доводите си, че предприетите действия за принудителното събиране на вземанията срещу Oltchim не са предоставили никакво предимство на дружеството. Накрая, Румъния също така подчерта намерението си за приватизация на Oltchim.
VII. ОТТЕГЛЯНЕ НА УВЕДОМЛЕНИЕТО ОТНОСНО ДЪРЖАВНАТА ГАРАНЦИЯ (МЯРКА 2)
(69)
Съгласно член 8 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (20) дадена държава членка може да оттегли уведомлението след откриването на официалната процедура по разследване в разумен срок преди Комисията да вземе решение относно характера на помощта по мярката, за която е отправено уведомление. В такъв случай Комисията ще закрие процедурата с решение за обявяване на въпроса за безпредметен.
(70)
Румънските органи оттеглиха уведомлението относно държавната гаранция (обхващаща 80 % от заем в размер до 424 млн. EUR). Така по отношение на мярка 2 разследването на Комисията стана безпредметно.
VIII. ПОЗИЦИЯ НА РУМЪНИЯ СЛЕД ОТТЕГЛЯНЕТО НА МЯРКА 2
VIII.1. Изменение на мярка 1 - намерение на Румъния за приватизация
(71)
През февруари 2011 г. беше поискана съвместна предпазна програма на ЕС/Международния валутен фонд (наричан по-долу „МВФ“) за финансово подпомагане с цел подпомагане на възобновяването на икономическия растеж в Румъния с акцент върху структурните реформи и същевременно за подобряване на фискалната устойчивост и укрепване на финансовата стабилност. През май 2011 г. Съветът прие решение (21) за предоставяне на превантивна средносрочна финансова помощ на Румъния в размер до 1,4 млрд. EUR. През март 2011 г. МВФ одобри ново превантивно стенд-бай споразумение (22) за Румъния. Съгласно това споразумение МВФ предоставя на разположение на Румъния финансова помощ в размер на 3 090,6 млн. специални права на тираж (СПТ) (3,5 млрд. EUR) за следващите две години. Финансирането се предоставя, при условие че Румъния изпълни редица цели за намаляване на бюджетния дефицит, посочени в Писмо за намерение, представено от румънските органи и отразено в Технически меморандум за разбирателство (наричан по-долу „ТМР“). Целите на Техническия меморандум за разбирателство включват, наред с другото, намаляване на просрочени задължения и загуби за публични предприятия. В Писмото за намерение и Техническия меморандум за разбирателство от 2 декември 2011 г. (23) Румъния пое ангажимента да обяви търг за приватизация на Oltchim до края на април 2012 г.
(72)
Това беше предшествано от няколко публични изявления от румънските органи, които бяха направени в течение на 2011 г., за обявяване на намерението на румънското правителство да приватизира Oltchim.
(73)
Румъния също заяви своя ангажимент за приватизация на Oltchim пред Комисията. По-конкретно, с писмо от 21 октомври 2011 г., адресирано до заместник-председателя Joaquín Almunia, румънският министър-председател Emil Boc заяви, че Румъния е поела ангажимента изцяло да приватизира Oltchim (включително и дела, който е бил обект на преобразуването на дълга) до май 2012 г. След назначаването на ново правителство в Румъния на 9 февруари 2012 г., новият министър-председател Mihai Razvan Ungureanu отново потвърди този ангажимент с писмо от 16 февруари 2012 г.
(74)
Поради бюджетните си ограничения Румъния вече не възнамерява да остане собственик на Oltchim и да финансира необходимите инвестиции чрез държавна гаранция, а цели да продаде дяловото си участие в Oltchim.
VIII.2. Развитие по отношение на мярка 3 - споразумението относно лихвата
(75)
С писмо от 9 септември 2011 г. румънските органи информираха Комисията, че от 1 януари 2007 г. възнамеряват да начислят лихва върху дължимия дълг към AVAS, възлизащ на 538 млн. RON. Румъния също така обясни, че това ще бъде извършено в рамките на споразумение-конвенция относно дълга между AVAS и Oltchim, с което дружеството ще възприеме дължимата лихва. В същото писмо румънските органи посочиха, че начислените по този начин лихви също ще бъдат преобразувани в собствен капитал, заедно с основния публичен дълг, както е посочено в мярка 1.
(76)
С писмо от 23 декември 2011 г. румънските органи предоставиха копие на частноправното споразумение, сключено на 22 декември 2011 г. между AVAS и Oltchim, с което дружеството призна начислените лихви върху публичния дълг за периода 1 януари 2007 г.-31 декември 2011 г. на обща стойност 511 млн. RON. Румънските органи обясниха, че лихвата е изчислена като сложна лихва, като за лихва за забава за съответните периоди се използва най-високият лихвен процент, начислен от търговските банки за заемите, предоставени ефективно на дружеството от 1 януари 2007 г. насам, и чрез използване на приложимите от Комисията референтни и сконтови лихвени проценти. Този подход е довел до следните приложими лихвени проценти и начислени лихви по дълга към AVAS:
Таблица 1
Разбивка по години на лихвата, начислена от AVAS, за периода 2007-2011 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
Приложим лихвен процент
1.1-30.6 - 11,17 %
1.7-31.12 - 10,24 %
14,86 %
18,85 %
14,00 %
13,22 %
Размер на лихвата (закръглен в млн. RON)
58
87
129
114
123
Обща лихва по дълга към AVAS от 2007 г. насам: 511 млн. RON|
(77)
В същата кореспонденция румънските органи също така заявиха, че подготовката за извършване на преобразуването на дълга към AVAS в размер на 538 млн. RON плюс начислените по него лихви ще започне скоро с оглед спазването на предложения срок за приватизация.
VIII.3. Доводи на Румъния относно намерението ѝ за приватизация
(78)
Както беше обяснено по-горе, румънските органи оттеглиха мярка 2 (вж. раздел VII отг). След оттеглянето на уведомлението по отношение на държавната гаранция румънските органи изразиха мнението, че настоящата мярка 1, т.е. преобразуването в собствен капитал на дълга към AVAS в размер на 538 млн. RON плюс начислените по него лихви за периода 1 януари 2007 г.-31 декември 2011 г., възлизащи на допълнителна сума от 511 млн. RON, не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Румъния заяви, че мярката ще бъде в съответствие с пазара и като такава няма да предоставя предимство на Oltchim. По-конкретно румънските органи изразиха мнението, че за AVAS като кредитор е по-добре да преобразува целия дълг в собствен капитал и да продаде целия си дял в дружеството в краткосрочен план, отколкото принудително да събере дълга, тъй като пазарната стойност на получения след преобразуването на дълга дял на AVAS в дружеството би била по-висока от сумата, която тя би получила от ликвидацията на дружеството.
(79)
Румъния представи консултантски доклад, изготвен от Raiffeisen Capital & Investment SA (наричан по-долу „консултантският доклад“), за да докаже, че най-добрата стратегия на държавата за максимално увеличаване на нейната възвращаемост е да извърши преобразуване на дълга в собствен капитал, последвано от краткосрочна продажба на обединените пакети от акции.
(80)
В консултантския доклад се разглежда стойността на вземанията на AVAS при сценарий на ликвидация, от една страна, и стойността им при сценарий на преобразуване на дълга + приватизация, от друга страна.
(81)
Оценката на ликвидацията се основава на два ликвидационни доклада (предишен ликвидационен доклад на Raiffeisen от февруари 2011 г. и ликвидационен доклад, изготвен от независимото консултантско дружество Romcontrol SA Bucharest през март 2011 г.). Резултатът за държавата при сценарий на преобразуване на дълга + приватизация бе изчислен въз основа на метода за стойността на предприятието, която е един от основните показатели, използвани в бизнес оценяването. (Подробно описание на използваните методологии и на резултата от оценяването, както и неговата критична оценка от страна на Комисията могат да бъдат намерени в раздел IX.3.3. по-долу.)
(82)
В доклада се заключава, че преобразуването на общия му дълг в собствения капитал би дало възможност за по-плавен и по-бърз процес на приватизация на дружеството и че финансовият резултат от този вариант е по-добър за AVAS от варианта за ликвидация.
IX. ОЦЕНКА
IX.1. Обща информация
(83)
За да установи дали разглежданите мерки представляват държавна помощ, Комисията трябва да прецени дали те изпълняват кумулативните условия на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Тази разпоредба гласи че: „[о]свен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.
(84)
Комисията отбелязва, че с оглед на оттеглянето на уведомлението относно мярка 2 (вж. раздел VII отг) следната оценка се отнася само за мерки 1 и 3. Мярка 1 беше изменена, тъй като Румъния свърза преобразуването на дълга в собствен капитал с приватизацията на Oltchim. Поради това оценката на последната мярка е извършена при допускането, че делът от собствения капитал, който AVAS ще има след преобразуването, веднага ще бъде продаден на частен инвеститор при справедлив, открит и прозрачен процес на продажба, който има за цел максимално увеличаване на приходите на AVAS.
(85)
Освен това Комисията счита, че въпросът дали AVAS като кредитор е предоставила някакво неправомерно предимство на Oltchim чрез начина, по който е третирала дълга след 1 януари 2007 г., трябва да се оцени в контекста на ИПН 51/1998 (вж. съображение (27) по-горе) и Закон 30/2007, предоставящ мандат на AVAS за повторно извършване на преобразуването на дълга, в контекста на отправеното до Комисията уведомление за преобразуване на дълга - идентифицирано като мярка 1 в решението за откриване, както и в контекста на изменението на мярка 1 в резултат на съмненията, изразени от Комисията, и на ограниченията, произтичащи от програмата на ЕС/МВФ.
(86)
Освен това Комисията отбелязва, че намерението за пълна приватизация на дружеството до края на май 2012 г., което беше съобщено от румънските органи в писмото им от 21 октомври 2011 г. и отново потвърдено в писмото на министър-председателя Ungureanu от 16 февруари 2012 г., се счита за неразделна част от мярка 1.
(87)
По отношение на екологичната глоба, от една страна, и неизплатените дългове на дружеството към Electrica SA, Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea и SC CET Govora SA, от друга страна, Комисията отбелязва, че тези предполагаеми мерки не са били част от решението за откриване на процедурата. Поради това те не могат да съставляват част от настоящото решение. Комисията своевременно ще информира жалбоподателя за по-нататъшния курс на действие по отношение на тези твърдения въз основа на член 10 от Регламент (ЕО) № 659/1999.
IX.2. Компетентност на Комисията преди присъединяването
(88)
Както беше посочено в раздел V по-горе, анонимна страна II изрази мнението, че някои от държавните гаранции, предоставени на Oltchim през периода 1995-2000 г., все още са били в сила след присъединяването на Румъния към ЕС, а именно до 31 октомври 2009 г., и поради това от датата на присъединяване те следва да се разглеждат като нова помощ. Поради това Комисията трябва да оцени действителността на този довод и произтичащите от него възможни последици за оценката на мярката, за която е отправено уведомление.
(89)
Като общо правило член 107, параграф 1 от ДФЕС се прилага само от датата на присъединяване нататък. Изключение от това общо правило са мерките, които са били приведени в действие преди присъединяването и които продължават да са приложими след това. Съгласно Договора за присъединяване на Румъния към ЕС от 2005 г. (24), мерки, приведени в действие в Румъния преди датата на присъединяване и все още приложими след датата на присъединяване (1 януари 2007 г.), които биха могли да представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и не отговарят на изискванията за съществуваща помощ за целите на Регламент (ЕО) № 659/1999 (25), трябва да се считат за потенциална нова помощ от датата на присъединяване за целите на прилагането на член 108, параграф 3 от ДФЕС.
(90)
В точка 2.1, втора алинея от приложение V към Акта за присъединяване на България и Румъния от 2005 г. (26), въз основа на член 22 от същия Акт за присъединяване, се предвижда, че „всички мерки, все още приложими след датата на присъединяване, които представляват държавна помощ и не отговарят на изложените по-горе условия, се считат за нова помощ при присъединяването за целите на прилагането на член 88, параграф 3 от Договора за ЕС“.
(91)
По този начин горепосочената разпоредба обхваща мерки, приведени в действие преди датата на присъединяване (1 януари 2007 г.), които са все още приложими след тази дата. Понятието „приложими след датата на присъединяване“ е определено в редица решения на Комисията (27) като обхващащо схеми и индивидуални мерки, които не са ограничени във времето или при които конкретната отговорност на държавата не е категорично разграничена - с други думи случаи, при които точният риск за държавата все още не е известен към датата на присъединяване. С оглед на горните съображения трябва да се определи дали държавните гаранции, издадени в полза на Oltchim през периода 1995-2000 г., са били „приложими след присъединяването“ в смисъла, определен в горепосочената практика. За тази цел трябва да се провери дали е възникнала ситуация, при която държавните гаранции не са били ограничени във времето или при която точният риск за държавата не е бил известен преди датата на присъединяване.
(92)
След като разгледа условията и реда, при които въпросните държавни гаранции са били издадени, Комисията отбелязва, че те са представлявали отделни и индивидуални еднократни мерки, чрез които държавата е подкрепила дружеството за вземането на определени заеми за определени суми и определен срок. Датата, до която гаранциите са валидни, е била определена при тяхното издаване, тъй като гаранциите са с предвиден срок на валидност - до изтичането на срока на свързаните с тях заеми, който е бил точно определен в тези заеми. Срокът на валидност не е бил изменян след това. Поради това при присъединяването техният срок на валидност действително е бил ограничен във времето и е бил определен на дата преди присъединяването, а именно при сключването на споразумението за заемите. Поради това Комисията трябва да отбележи, че първата от ситуациите, при които дадена мярка се определя като „нова помощ“ от датата на присъединяване, а именно липсата при нея на ограничение във времето към датата на присъединяване, не е изпълнена в настоящия случай.
(93)
Второ, максималното ниво на отговорност на държавата е било определено в момента на предоставяне на гаранциите, тъй като гаранциите покриват само конкретния заем, за който са били предоставени. Поради това трябва също да се заключи, че вторият случай на „приложимост след присъединяването“, а именно неизвестният риск за държавата от датата на присъединяване, не е приложим.
(94)
Освен това Комисията също отбелязва, че държавните гаранции са станали изискуеми преди датата на присъединяване. От датата на тяхната изискуемост държавата е станала отговорна за изплащането на неизплатената сума по заемите, които са били взети с тяхната подкрепа, и действително е поела задълженията на дружеството за изплащане на въпросните заеми, като в резултат от това в станала кредитор на Oltchim за платените по гаранциите суми. Както беше посочено в раздел II.2 по-горе, плащанията, извършени по изискуемите гаранции, са продължили до 2006 г. От датата на присъединяване не са извършвани други плащания в тази връзка, тъй като Oltchim все още е било в състояние да обслужва неизплатената част от заемите.
(95)
Поради това следва е да се заключи, че държавните гаранции, предоставени на Oltchim през периода 1995-2000 г., не могат да бъдат определени като нова помощ по смисъла на точка 2.1, втора алинея от приложение V към Акта за присъединяване на България и Румъния от 2005 г.
IX.3. Наличие на помощ: предимство
IX.3.1 Критерият за частния кредитор
(96)
Румъния твърди, че мярката, за която е отправено уведомление, състояща се от преобразуването на 1 049 млн. RON публичен дълг в собствен капитал с цел продажба на произтичащия от това общ дял скоро след това (до края на май 2012 г.), не предоставя никакво неправомерно предимство на дружеството, тъй като който и да било частен кредитор в положение, подобно на това на публичния кредитор AVAS, би избрал този метод на събиране на дълга вместо ликвидацията на дружеството, която е финансово по-неизгодна за публичния кредитор.
(97)
За да се определи дали мярката, за която е отправено уведомление, предоставя неправомерно предимство на Oltchim, Комисията следва да оцени дали AVAS като публичен кредитор е действала по отношение на събирането на публичния дълг със същата грижа, каквато би положил един частен кредитор, стремящ се към максимално събиране на дължимия му дълг (28). При тази гледна точка се взема под внимание фактът, че с прехвърлянето на публичния дълг върху AVAS събирането на дълга се преследва от институция, която няма друга връзка с дружеството освен тази между кредитор и неговия длъжник. При оценката не се пренебрегва фактът, че Министерството на икономиката е публичен акционер на Oltchim, а се отчита, че публичният акционер няма роля във връзка със събирането на публичния дълг, което е възложено на кредитора AVAS. Комисията отбелязва обаче, че последиците от преобразуването на дълга, последвано от приватизация, за настоящия акционер, т.е. Министерството на икономиката, също трябва да бъдат оценени, за да се заключи дали предложеното преобразуване на дълга, последвано от приватизация, е по-доброто финансово решение за държавата в сравнение с цялостната ликвидация на дружеството.
IX.3.2 Събиране на публичния дълг - оценка на мярка 3
(98)
В решението за откриване Комисията счита, че допълнителен елемент на държавна помощ би могъл да произтича от факта, че държавата не е начислявала никакви лихви и/или неустойки за забавени плащания по просрочения публичен дълг на Oltchim след присъединяването на Румъния към ЕС. Този публичен дълг е резултат от изискуемостта на държавните гаранции (вж. гореописаното в съображения 23-27 и оценката на държавните гаранции в съображения 88-95 по-горе). В решението за откриване Комисията изрази становището, че неначисляването на лихва и неизвършването на принудително събиране на дълга са предоставили предимство на Oltchim, като се има предвид, че дружеството се е възползвало от предоставения капитал безплатно.
(99)
За да се оцени дали Румъния е постъпила като частен кредитор по отношение на неизплатения дълг, произтичащ от изискуемостта на държавните гаранции, е необходимо да се оцени поведението на румънската държава през периода от 2007 г. до днес въз основа на информацията, налична за румънските органи в съответните моменти.
(100)
На първо място, Комисията отбеляза, че неначисляването на лихви и санкции от 2007 г. до изменението на уведомлението за мярка 1 произтича от ИПН 51/1998 (вж. съображение (27)). Това също трябва да се разглежда в контекста на Закон 30/2007, предоставящ мандат на AVAS за повторно извършване на преобразуването на дълга. По това време румънските органи са обмисляли продължаването на дейността на Oltchim и са планирали допълнителни инвестиции, а не неговата ликвидация.
(101)
Поради това Комисията първо трябва да установи дали Румъния е постъпила като частен кредитор, когато е взела решение през 2007 г. да извърши замяна на дълга срещу собствен капитал вместо да поиска принудителното събиране на дълга и/или ликвидацията на дружеството. Във връзка с това Комисията отбелязва, че Румъния е следвала стратегията за преобразуване на дълга в собствен капитал с цел да продължи дейността на Oltchim след първия (неуспешен) опит за преобразуване през 2003 г. Поради това поведението на румънските органи в тази връзка е било в съответствие с предишното им поведение. Реакциите на пазара на предишните опити за приватизация, както и съдебните действия на миноритарните акционери показват вярата на пазара във фундаменталната жизнеспособност на дейността на Oltchim.
(102)
Освен това Комисията отбелязва, че Румъния е разполагала и с бизнес план (29) за Oltchim, който показва, че дружеството е жизнеспособно.
(103)
С оглед на тези елементи Комисията счита, че не е било неразумно за Румъния в ролята ѝ на кредитор да реши да извърши преобразуването на дълга в собствен капитал и да прокара закон в тази насока, който не предвижда начисляването на лихви и неустойки по неизплатения дълг, тъй като при всички случаи дългът е трябвало да бъде преобразуван в собствен капитал.
(104)
Този анализ не се опровергава от факта, че Румъния е потърсила одобрение на държавната помощ преди извършването на замяната на дълг срещу капитал. Всъщност по този начин Румъния просто е изпълнила задълженията си съгласно член 108, параграф 3 от ДФЕС. Предвид затрудненията, които Румъния е имала с миноритарните акционери по-рано и на които е продължила да се натъква при прилагането на Закон 30/2007, напълно логично е тя да потърси потвърждение от Комисията, че планираната операция не представлява държавна помощ.
(105)
Поради оценката на държавната помощ и изпълнението на задължението за запазване на съществуващото положение замяната на дълга срещу собствен капитал накрая е била отложена с пет години. Във връзка с това Комисията на първо място отбелязва, че до средата на 2011 г. Румъния е имала твърдото намерение да следва експанзивна инвестиционна стратегия по отношение на Oltchim, като тази възможност е била разгледана в редица експертни проучвания (30). Същевременното начисляването на лихви върху неизплатения публичен дълг е щяло да противоречи на стратегията на държавата да направи допълнителни инвестиции, за да възстанови рентабилността на дружеството и да увеличи стойността му с оглед на неговата приватизация в средносрочен или дългосрочен план.
(106)
В резултат на съмненията, изразени от Комисията в решението ѝ за откриване, по отношение на експанзивната инвестиционна стратегия, и което е по-важно, в резултат на бюджетните проблеми и програмата на ЕС/МВФ, Румъния е променила стратегията си през 2011 г. и е решила да приватизира дружеството незабавно след замяната на дълга срещу собствен капитал. Така тя се отказала от първоначалните си планове да направи допълнителни инвестиции в размер на 424 млн. EUR преди приватизацията.
(107)
В този нов контекст начисляването на лихви по дълга е станало разумна стратегия за държавата за максимално събиране на дължимия ѝ дълг.
(108)
Както беше посочено в съображения 75-77 по-горе, допълнителна сложна лихва е била начислена върху публичния дълг за периода от 1 януари 2007 г. нататък чрез частно споразумение, сключено на 22 декември 2011 г. между Oltchim и AVAS. По-специално лихвените проценти, които са били прилагани за публичния дълг, са съответствали на тези лихвени проценти, които са били по-високи: съответните референтни лихвени проценти на Комисията за всеки период или лихвените проценти, прилагани за частни заеми на дружеството за същия период, които биха могли да бъдат счетени за подходящи.
(109)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията заключава, че Oltchim не е извлякло предимство от начина, по който публичните органи са действали след присъединяването по отношение на събирането на публичния дълг, който понастоящем ще бъде преобразуван в собствен капитал.
IX.3.3 Преобразуването на дълга - мярка 1
(110)
Комисията също така трябва да оцени дали се предоставя някакво неправомерно предимство на Oltchim чрез мярка 1, състояща се (след изменението на уведомлението - вж. съображения 14-16, 69-70 и 75-77 по-горе) от преобразуването в собствен капитал на публичния дълг в размер на общо 1 049 млн. RON, което скоро след това ще бъде последвано от пълна продажба на произтичащия от това публичен дял (приватизация). Общият размер на публичния дълг, който ще бъде преобразуван в собствен капитал, включва основния публичен дълг към агенцията за приватизация AVAS в размер на 538 млн. RON и начислените по него лихви за периода 1 януари 2007 г.-31 декември 2011 г., възлизащи на 511 млн. RON.
(111)
За да се оцени дали предложеното преобразуване на дълга предоставя някакво неправомерно предимство на Oltchim, следва да се определи дали преобразуването на дълга действително е най-добрият механизъм за събиране във възможно най-голяма степен на публичния дълг, както твърди Румъния. На практика Комисията трябва да определи дали един хипотетичен частен кредитор в положение, сравнимо с това на агенцията за приватизация AVAS, която е кредитор на Oltchim, действително би предпочел този механизъм за събиране на дълга пред другите налични алтернативи за неговото събиране, като се има предвид фактът, че длъжникът е изправен пред сериозни финансови затруднения. Министерството на икономиката, което понастоящем е акционер на Oltchim, не изпълнява никаква роля във връзка със събирането на публичния дълг, но въпреки това резултатите от двата възможни сценария за публичния акционер също са взети под внимание при анализа по-долу.
(112)
Румъния твърди, че предвид настоящото положение на дружеството (значителен недостиг на капитали и прекомерна задлъжнялост), единствените реалистични варианти, които би избрал един частен кредитор в положение, сравнимо с това на публичния кредитор AVAS, са: или i) ликвидация на дружеството, или ii) преобразуване на дълга в собствен капитал и впоследствие продажба на целия произтичащ от това дял в дружеството. Всеки частен кредитор, изправен пред такъв избор, би предпочел варианта, който ще доведе до максимално събиране на неизплатения дълг. С други думи, кредиторът би избрал „преобразуването на дълга, последвано от приватизация“, ако очакваната възвращаемост от приватизацията надвишава сумата, която би могла да бъде събрана чрез ликвидацията.
(113)
За да докаже, че преобразуването на дълга, последвано от продажбата на произтичащия от това дял, носи повече приходи за кредитора, отколкото ликвидацията, Румъния представи доклад на независимо консултантско дружество (вж. съображения 78-82 по-горе), в който се сравняват резултатите за кредитора, получени при двата сценария, т.е. съответно при преобразуване на дълга, последвано от приватизация, и при ликвидация.
(114)
Комисията подложи на критична оценка доклада, за да провери дали резултатите от него се оказват издържани при внимателен преглед и дали действително доказват, че чрез преобразуването на дълга в собствения капитал AVAS постъпва като частен кредитор. След внимателен преглед на доклада Комисията отбелязва следното:
(115)
Стойност на вземанията на AVAS при сценарий на ликвидация: Оценката на ликвидацията се основава на предишен ликвидационен доклад на Raiffeisen от февруари 2011 г. и на ликвидационен доклад, изготвен от независимото консултантско дружество Romcontrol SA Bucharest през март 2011 г.
(116)
Съгласно румънското законодателство дружества, в които държавата притежава дял от най-малко 50 % + 1, се ликвидират при така наречената „специална процедура на доброволна ликвидация“, установена с Извънредна правителствена наредба 88/1997, Правителствено решение 577/2002 и Закон 137/2002 г. При тази специална процедура на доброволна ликвидация сумата, получена от ликвидатора от продажбата на активите на дружеството, трябва да се използва за покриване на неизплатените дългове на дружеството, като се следва същият ред на предимство, установен в Закон 85/2006 (румънският закон за несъстоятелността). Съответно приходите от ликвидацията трябва да се използват за покриване на дълговете в следния ред на предимство: 1) ликвидационни разходи; 2) дължими заплати; 3) привилегирован дълг (т.е. дълг, обезпечен със залози, ипотеки и други специални привилегии); 4) бюджетен дълг (данъци и други фискални задължения); 5) дълг към Министерството на финансите поради изискуемите държавни гаранции; 6) дълг от публични заеми; 7) обикновен (необезпечен) дълг; 8) акционери. В настоящия случай AVAS би била в третата категория кредитори (привилегировани кредитори), като при все това би се наредила след няколко (частни) привилегировани кредитори на Oltchim, тъй като публичният дълг е бил само частично обезпечен.
(117)
Консултантското дружество Romcontrol е оценило ликвидационната стойност на активите на Oltchim към 15 декември 2010 г., позовавайки се на метода на нетните преизчислени активи, при който се отчита ограниченото време на експозиция на пазара на обявените за продажба активи (31).
(118)
Въз основа на резултатите за ликвидационната стойност на активите според изчисленията на Romcontrol, Raiffeisen оцени резултата за кредитора AVAS и за държавата като акционер, като взе предвид задълженията на дружеството към 31 декември 2010 г. и предварителните му финансови отчети от същата дата („Ликвидационно проучване на Raiffeisen от февруари 2011 г.“). В това проучване е изчислено, че приходите, които ще бъдат получени от продажбата на активите на Oltchim, биха позволили събираемостта на приблизително [20]-[30] % от общите задължения на дружеството. Кредиторът AVAS в качеството си на частично обезпечен кредитор би удовлетворил около [80]-[100] млн. RON (което представлява [10] -[30] % от тогавашните си общи вземания в размер на 538 млн. RON). Като се има предвид отрицателната разлика между приходите от ликвидацията и задълженията на дружеството, държавата в качеството си на акционер не би удовлетворила никое от вземанията си.
(119)
През октомври 2011 г. Raiffeisen актуализира изчисленията в ликвидационното проучване от февруари 2011 г., за да се отчетат финансовите данни на дружеството от 30 юни 2011 г. и да включват лихвите, начислени върху публичния дълг от януари 2007 г. насам.
(120)
Според актуализираните изчисления AVAS в качеството си на частично обезпечен кредитор на Oltchim би удовлетворил около [100]-[120] млн. RON от общия дълг на дружеството към нея (което представлява [10]-[20] % (32) от общите вземания, т.е. главницата по дълга в размер на 538 млн. RON плюс лихвите). Министерството на икономиката като публичен акционер отново не би удовлетворило никое от вземанията си. Сумата, която ще бъде получена от AVAS, впоследствие беше дисконтирана (33) към текущата ѝ стойност към 30 юни 2011 г. В резултат на това AVAS би събрала [10]-[40] млн. EUR в случай на ликвидация на дружеството.
Таблица 2
Събиране на държавните вземания при сценарий на ликвидация
Вземания
(в млн. EUR)
Обща сума за събиране
(в млн. EUR)
Събиране Нетна настояща стойност (ННС) при 10,7 %
(в млн. EUR)
AVAS (кредитор)
209,4
[20]-[30]
[10]-[30]
Министерство на икономиката (акционер)
Дялово участие
[0]-[10]
[0]-[10]
Общи вземания на държавата
[20]-[30]
[10]-[30]
(121)
След това тази сума трябва да бъде сравнена с очакваната възвращаемост от преобразуването на вземанията на AVAS в собствен капитал, последвано от приватизация на дружеството.
(122)
Стойност на вземанията на AVAS при сценарий на преобразуване на дълга + приватизация: в доклада резултатът за държавата при сценарий на преобразуване на дълга + приватизация бе изчислен въз основа на метода за стойността на предприятието (наричан по-долу „EV“), която е един от основните показатели, използвани в бизнес оценяването.
(123)
По отношение на използването на този метод Комисията отбелязва, че по принцип има няколко метода за определяне на стойността на собствения капитал на дадено предприятие.
(124)
Често използван е методът за множителя на EBITDA (печалбата преди лихви, данъци, обезценка и амортизация). Този метод позволява да се пресметне стойността на дадено предприятие за година X чрез умножаване на EBITDA за тази година X с коефициент (множител), определен като подходящ за сектора, и изваждане на нетния дълг от получения резултат.
(125)
Друг метод е анализът на дисконтираните парични потоци. Свободните номинални парични потоци на предприятието за бъдещите години се дисконтират със среднопретеглената цена на капитала WACC (34) и нетният дълг се изважда от получената стойност.
(126)
Трети метод е методът на коефициента на оборота. Той позволява да се пресметне стойността на собствения капитал на дадено предприятие за година X чрез умножаване на оборота за тази година X с коефициент (множител), определен като подходящ за сектора, и изваждане на нетния дълг от получения резултат.
(127)
При всички тези методи (бъдещата EBITDA, паричните потоци и оборота) се използват прогнозни стойности. В разглеждания случай не всички методи за оценяване, които се основават на прогнозни стойности в бизнес плана, могат да бъдат надлежно използвани. Като се има предвид предвидената незабавна приватизация на дружеството, само новият собственик ще бъде в състояние да определи бъдещата бизнес стратегия на дружеството и по тази причина съответните прогнози в бизнес плана, необходими за използването на тези методи, не са налични и не могат да бъдат предвидени (35). Тъй като новият собственик ще трябва да предприеме значителни инвестиции, а и миналите резултати на дружеството не могат да се използват за правенето на прогнози за бъдещето.
(128)
При тези обстоятелства Комисията е на мнение, че единствените два налични метода за определяне на стойността на общия дял, притежаван от румънската държава, т.е. от AVAS и от Министерството на икономиката, са пазарната капитализация и EV. Трябва да се отбележи, че EV също включва параметрите, използвани за пазарната капитализация.
(129)
Пазарната капитализация се определя като цената на акция, умножена по броя на емитираните акции, и предоставя общата стойност на акциите в обръщение на дружеството. Този показател представлява обществен консенсус за стойността на собствения капитал на дадено дружество и може да се използва като заместител на общественото мнение за нетната стойност на активите на дружеството.
(130)
Пазарната капитализация на Oltchim беше изчислена въз основа на цената на неговите акции, наблюдавана на Букурещката фондова борса (36) за период от 44 месеца (2008 г.-август 2011 г.). Този интервал е достатъчно дълъг, за да бъде уместен, и пазарната капитализация през този период също е добър показател за цената, която пазарът е готов да плати за дружеството.
(131)
В този контекст Комисията отбелязва като положителен аспект факта, че цената на акция през неотдавнашния период май-август 2011 г. винаги е била по-висока от средната ѝ стойност за 44-месечния период. По-точно, докато среднопретеглената стойност е 0,53 RON на акция за 44-месечния период, цената на акция е достигнала дори 2,05 RON през юли 2011 г. (37) Така данните, използвани за установяване на пазарната стойност, могат да бъдат считани за консервативни.
(132)
Освен това по отношение на развитието на цената на акциите от септември 2011 г. насам (последния период с данни, използван в проучването на Raiffeisen) Комисията отбелязва като положителен аспект, че в последно време (от средата на октомври 2011 г. насам) цената на акциите се е увеличила значително и постоянно е била по-висока от среднопретеглената стойност от 0,53 RON, използвана във формулата за пазарна капитализация.
Фигура 1
Развитие на цената на акциите на Oltchim на Букурещката фондова борса през периода 23/02/2011 г.-23/02/2012 г.
(133)
Преди планираното преобразуване на дълга пазарната капитализация на Oltchim през наблюдавания период (януари 2008 г.-август 2011 г.) е била със среднопретеглена стойност (38) от 45 млн. EUR, а през последните три месеца от наблюдавания период (юни-август 2011 г.) тази стойност е била постоянно над 100 млн. EUR. Поради това пазарната капитализация явно надхвърля ликвидационната стойност на Oltchim ([10]-[40] млн. EUR), което е първата индикация, че продажбата на държавния дял при приватизацията е за предпочитане пред ликвидацията на дружеството.
(134)
Вторият метод, който може да се използва, е стойността на предприятието (EV). EV е мярка на стойността на дружеството, която често се използва като алтернатива на обикновената пазарна капитализация, тъй като се счита, че предоставя по-точна представа за стойността на дружеството. EV се определя като сума от пазарната капитализация на дружеството и нетния му финансов дълг. Този метод е бил използван от Raiffeisen Capital.
(135)
След изчисляването на пазарната капитализация другият елемент във формулата за EV - нетният дълг - е бил изчислен като сума от всички финансови дългове на дружеството (всички лихвоносни дългове на дружеството, а именно банкови заеми и просрочени/разсрочени задължения) (39).
(136)
Като следваща стъпка тогава е възможно да се изчисли медианната, средната и среднопретеглената стойност на EV и на съотношението EV/акция за 44-месечния период. В доклада това беше направено за два сценария: сценарий с начислени лихви по дълга съгласно споразумението и сценарий без лихвите.
(137)
По този въпрос Комисията е на мнение, че лихвите, начислени съгласно споразумението, не следва да се вземат предвид при изчисляване на стойността на предприятието (EV) по следните причини: ceteris paribus, ако дългът нараства, собственият капитал намалява. Тези две въздействия имат противоположни посоки и по принцип не следва да водят до промяна на EV. Ако пазарът е знаел за лихвите, пазарната цена на акциите съответно е щяла да се понижи. В настоящия случай обаче сумата от лихви е била последващо добавена и не е била предвидена от пазара. Поради това от значение е актуалната информация, с която пазарът разполага към момента на оценяването.
(138)
С оглед на тези съображения за наблюдавания период са изчислени следните стойности на EV/акция.
Таблица 3
Изчисляване на стойността на съотношението EV/акция на Oltchim за наблюдавания период
Период
Брой на акциите
Средна цена на акция
Пазарна капитализация (цената на една акция x броя на акциите)
Нетен дълг
в хил. RON
Стойност на предприятието (пазарна капитализация плюс нетен дълг)
в хил. RON
Стойност на предприятието на акция
януари 2008 г.
343 023 858
1,10
378
[1 200]-[1 400]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
февруари 2008 г.
343 023 858
0,91
314
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
март 2008 г.
343 023 858
0,81
279
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
април 2008 г.
343 023 858
0,87
300
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
май 2008 г.
343 023 858
1,04
358
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
юни 2008 г.
343 023 858
0,96
330
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
юли 2008 г.
343 023 858
0,72
247
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
август 2008 г.
343 023 858
0,63
216
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
септември 2008 г.
343 023 858
0,47
160
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
октомври 2008 г.
343 023 858
0,37
127
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
ноември 2008 г.
343 023 858
0,21
71
[1 200]-[1 400]
[1 400]-[1 500]
[4]-[6]
декември 2008 г.
343 023 858
0,16
54
[1 400]-[1 600]
[1 400]-[1 500]
[4]-[6]
януари 2009 г.
343 023 858
0,15
51
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
февруари 2009 г.
343 023 858
0,13
45
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
март 2009 г.
343 023 858
0,15
53
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
април 2009 г.
343 023 858
0,25
84
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
май 2009 г.
343 023 858
0,27
93
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
юни 2009 г.
343 023 858
0,30
104
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
юли 2009 г.
343 023 858
0,33
113
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
август 2009 г.
343 023 858
0,32
109
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
септември 2009 г.
343 023 858
0,28
96
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
октомври 2009 г.
343 023 858
0,27
91
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
ноември 2009 г.
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
декември 2009 г.
343 023 858
0,26
89
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
януари 2010 г.
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
февруари 2010 г.
343 023 858
0,22
77
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
март 2010 г.
343 023 858
0,27
92
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
април 2010 г.
343 023 858
0,31
105
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
май 2010 г.
343 023 858
0,22
76
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
юни 2010 г.
343 023 858
0,21
71
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
юли 2010 г.
343 023 858
0,18
62
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
август 2010 г.
343 023 858
0,19
64
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
септември 2010 г.
343 023 858
0,19
66
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
октомври 2010 г.
343 023 858
0,22
76
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
ноември 2010 г.
343 023 858
0,22
75
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[4]-[6]
декември 2010 г.
343 023 858
0,20
69
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
януари 2011 г.
343 023 858
0,21
74
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
февруари 2011 г.
343 023 858
0,26
88
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
март 2011 г.
343 023 858
0,30
102
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
април 2011 г.
343 023 858
0,44
152
[2 000]-[2 200]
[2 100]-[2 200]
[5]-[7]
май 2011 г.
343 211 383
0,77
265
[2 000]-[2 200]
[2 300]-[2 400]
[5]-[7]
юни 2011 г.
343 211 383
1,61
551
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
юли 2011 г.
343 211 383
2,05
702
[2 000]-[2 200]
[2 800]-[2 900]
[6]-[8]
август 2011 г.
343 211 383
1,32
452
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
(139)
Въз основа на тази таблица бе изчислена медианната, средната и среднопретеглената стойност на EV на акция.
Таблица 4
Медианна, средна и среднопретеглена стойност на EV на акция на Oltchim
Цена на акция
Стойност на предприятието на акция
Медианна
[0,10]-[0,30]
[4]-[6]
Средна
[0,30]-[0,50]
[4]-[6]
Среднопретеглена
[0,40]-[0,60]
[4]-[6]
(140)
Изчислената по-горе (медианна, средна и среднопретеглена) стойност на предприятието (EV) след това може да бъде използвана за определяне на стойността на акциите на държавата „след преобразуването на дълга“, като от тази EV се приспадне дългът на дружеството, който остава неизплатен след преобразуването; той ще продължи да бъде задължение на дружеството, което трябва да бъде обслужвано.
(141)
Полученият резултат е пазарната стойност на общия капитал, както е показано на Таблица 5.
Таблица 5
Изчисляване на пазарната стойност на собствения капитал въз основа на метода за EV
Изчисляване на пазарната стойност на общия капитал след преобразуването на дълга
Сценарии
EV въз основа на медианната цена на акция за 44-месечен период
EV въз основа на средната цена на акция за 44-месечен период
EV въз основа на среднопретеглената цена на акция за 44-месечен период
EV/акция (в RON)
[4]-[6]
[4]-[6]
[4]-[6]
Брой на акциите преди преобразуването
343 211 383
343 211 383
343 211 383
Стойност на предприятието (в млн. RON)
[1 700]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[2 000]-[2 100]
Нетен дълг след преобразуването на дълга (в млн. RON)
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
Пазарна стойност на собствения капитал (в млн. RON)
[100]-[200]
[200]-[300]
[400]-[500]
Пазарна стойност на собствения капитал (в млн. EUR)
[20]-[30]
[50]-[60]
[90]-[100]
(142)
По отношение на нетния финансов дълг, използван в гореописаното изчисление, и двете стъпки при изчисляването, а именно: i) изчисляването на формулата за EV и ii) последващото изваждане, за да се получи пазарната стойност на собствения капитал, по принцип следва да се основават на пазарната стойност на дълга на дружеството.
(143)
На първо място, Комисията обаче отбелязва, че тъй като дългът на Oltchim не се търгува, а и при липсата на местен пазар за дългова търговия, е много трудно да се установи пазарната цена на този дълг. Вместо това пазарната стойност на дълга би могла да се определи теоретично, като се установи рейтингът на дружеството преди и след преобразуването на дълга. Тогава този рейтинг би могъл да се използва за оценка на вероятността от неизпълнение, която на свой ред може да се използва за оценка на пазарната стойност на дълга. При липсата на такива рейтинги и оценки Комисията счита, че такова изчисление не е възможно и че грешките, породени от използването на неправилно оценена пазарна стойност, биха били значителни.
(144)
На второ място, ако се допусне, че нетният дълг е търгуван при едно и също сконто от неговата балансовата стойност преди и след замяната, то тогава следва, че резултатите от изчислението въобще не се променят, независимо от размера на сконтото. Всяка промяна в стойността на нетния финансов дълг тогава би довела до пропорционална промяна с обратен знак в стойността на пазарната капитализация. Въздействието на прибавянето или на балансовата стойност на дълга, или на неговата пазарна стойност, е неутрално, тъй като стойността на дълга първо се прибавя, за да се получи EV, а после се изважда, за да се получи новата капиталова стойност на акциите.
(145)
Трето, ако се допусне, че оставащият след преобразуването дълг се търгува при сконто, различно от това преди преобразуването, при едно достоверно изчисление би трябвало да бъде отчетен фактът, че след замяната на дълга срещу собствен капитал пазарната стойност на оставащия дълг вероятно все още би била по-ниска от неговата балансова стойност, но във всеки случай би била по-висока от пазарната стойност на дълга преди замяната. При липсата на база за установяването на такова сконто обаче не е възможно да се симулират последиците от неговата промяна, тъй като би трябвало едновременно да се променят прекалено много параметри.
(146)
От друга страна Комисията отбелязва, че финансовите отчети на Oltchim са били изготвени в съответствие с Международните стандарти за финансово отчитане (МСФО) и одитирани от независимия одитор KPMG. В тези финансови отчети финансовите задължения са представени по тяхната справедлива стойност съгласно предписанията на Международен счетоводен стандарт (МСС) 39. МСС 39 определя справедливата стойност като сумата, за която даден актив може да бъде разменен, или даден пасив - уреден между информирани и желаещи страни в сделка при справедливи пазарни условия. На тази основа KPMG е удостоверило, че справедливата стойност на дългосрочния дълг на дружеството не се различава значително от балансовата му стойност.
(147)
Въз основа на гореизложените съображения Комисията е на мнение, че действително е подходящо да се използва балансовата стойност на дълга, за да се изчисли пазарната стойност на собствения капитал.
(148)
Въпреки това с цел да провери надеждността на изчислението, Комисията в допълнение извърши анализ на чувствителността, т.е. определи процентната разлика между балансовата стойност и пазарната стойност на нетния дълг преди преобразуването, която ще изравни настоящата стойност на дела на държавата след преобразуването и ликвидационната стойност, при положение че пазарната стойност на дълга ще съответства на балансовата му стойност след преобразуването на дълга в собствен капитал. Тази процентна стойност може да се счита за един вид „марж на грешката“ при изчисляването на пазарната стойност на дълга.
(149)
Комисията счита, че от всички сценарии (EV, основана на медианната, средната и среднопретеглената стойност) среднопретеглената стойност представлява най-точният сценарий, тъй като в този случай стойностите се претеглят спрямо търгуваните обеми акции. За този сценарий горепосоченият марж на грешка е 15 %. Комисията заключава, че марж с такъв размер е достатъчно голям, за да се счита, че изчисляването на EV се основава на солидни данни.
(150)
Впоследствие, след като пазарната стойност на собствения капитал е изчислена, може да се изчисли стойността на произтичащия от преобразуването дял на държавата въз основа на пазарната стойност на общия капитал, основан на публичното дялово участие, което след преобразуването на дълга ще бъде следното (40):
Таблица 6
Дялово участие на румънската държава в Oltchim преди и след планираното преобразуване на дълга
Дялово участие преди преобразуването на дълга
Дялово участие след преобразуването на дълга
Дългът към AVAS плюс лихвите по него представлява преобразуваният дълг
AVAS
0 %
[80]-[100] %
Министерство на икономиката
54,81 %
[0]-[5] %
Общо дялово участие на държавата
54,81 %
[80]-[100] %
(151)
В резултат на това, след преобразуването на основния дълг към AVAS плюс начислените по него лихви съгласно споразумението, Oltchim ще има пазарна стойност на собствения капитал, варираща между [20]-[30] млн. EUR и [90]-[100] млн. EUR, което ще доведе до настояща стойност (41) на общия публичен дял ([80]-[100] %) между [15]-[30] млн. EUR и [75]-[90] млн. EUR. На Таблица 7 по-долу стойностите на предприятието (EV), изчислени за всички сценарии, са обобщени и сравнени със стойностите, приложими в случай на ликвидация.
Таблица 7
Сравнение на сценария на преобразуване на дълга, последвано от приватизация, спрямо сценария на ликвидация, въз основа на метода на EV
Очаквани приходи на държавата
(в млн. EUR)
Преобразуване на дълга и незабавна приватизация
Нетна настояща стойност на приходите, получени чрез ликвидация
Сравнение
EV въз основа на медианната цена на акция за 44-месечен период
EV въз основа на средната цена на акция за 44-месечен период
EV въз основа на среднопретеглената цена на акция за 44-месечен период
Пазарна стойност на собствения капитал
[20]-[30]
[45]-[60]
[90]-[100]
Пазарна стойност на общия публичен дял
[15]-[40]
[45]-[60]
[80]-[100]
Нетна настояща стойност на общия публичен дял (98,44 %)
[15]-[40]
[30]-[50]
[75]-[90]
[10]-[40]
Ликвидация Преобразуване на дълга и приватизация
Нетна настояща стойност на дела на AVAS (96,54 %)
[15]-[40]
[30]-[50]
[70]-[80]
[10]-[40]
Ликвидация Преобразуване на дълга и приватизация
Нетна настояща стойност на дела на Министерството на икономиката (1,9 %)
[0]-[1]
[0]-[1]
[1]-[2]
[0]-[1]
Ликвидация Преобразуване на дълга и приватизация
(152)
Във всички оценени сценарии за EV както публичният кредитор AVAS, така и публичният акционер Министерството на икономиката ще получат по-добри резултати от преобразуването на дълга, последвано от приватизация, отколкото от ликвидацията на дружеството. Дяловото участие на настоящия публичен акционер - Министерство на икономиката - ще бъде намалено с преобразуването на дълга, което ще доведе до дял от [80]-[100] % за кредитора AVAS. Министерството обаче няма причина да се противопостави на преобразуването на дълга, тъй като в случай на ликвидация, то не би получило нищо за своя дял в дружеството. Публичният кредитор AVAS би получил повече дори и при сценария с най-ниската изчислена EV, отколкото в случай на вземане на решение за ликвидация на дружеството ([10]-[30] млн. EUR в сравнение с [10]-[30] млн. EUR).
(153)
Въз основа на гореизложените констатации може да се заключи, че ако дружеството бъде напълно приватизирано в краткосрочен план след преобразуването на дълга, мярката, за която е отправено уведомление (преобразуването на дълга, последвано от пълна приватизация), не включва предимство за Oltchim, тъй като тази мярка позволява на публичния кредитор AVAS да събере по-голяма част от вземанията си, отколкото ако реши да започне ликвидация на дружеството. Във връзка с това Комисията отбелязва ангажимента, поет от румънските органи (вж. съображения 17 и 73 по-горе) напълно да приватизират дружеството до 31 май 2012 г.
(154)
Комисията счита, че количествената оценка въз основа на метода на пазарната капитализация и метода за EV се подкрепя и от следните два довода, които не са били оценени от независимия експерт.
(155)
На първо място, оценката е основана на цената на акциите на фондовия пазар. Тъй като обаче делът на държавата в Oltchim ще бъде продаден като едно цяло, приобретателят ще може да контролира дружеството. Поради това приобретателят ще бъде склонен да плаща премия за контрол на дела, какъвто обикновено е случаят при съпоставими сделки.
(156)
Второ, Комисията отбелязва, че PCC през 2007 г. е било готово да плати 7,5 млн. EUR за придобиването на 12 %-ен фактически дял в Oltchim и 2,6 млн. EUR през 2011 г. за още един дял от 3,6 % в Oltchim. Това показва, от една страна, че според един частен инвеститор стойността на Oltchim се е увеличила през 2011 г. в сравнение с 2007 г. (тъй като той е бил готов да плати по-висока цена на акция), както и че въз основа на сделката от 2011 г. 100 % от акциите биха били оценени на стойност 73 млн. EUR, което е значително над ликвидационната стойност.
IX.4. Заключение относно критерия за предимство
(157)
Въз основа на гореизложените констатации, а именно: i) дружеството не е извлякло никакво неправомерно предимство от начина, по който публичните органи са действали по отношение на събирането на публичния дълг, предмет на мярката, за която е отправено уведомление; и ii) преобразуването на дълга като такова не предоставя никакво неправомерно предимство на дружеството, Комисията заключава, че критерият за предимство не е изпълнен от мярката, за която понастоящем е отправено уведомление (получена в резултат на обединяването на предишни мерки 1 и 3). С оглед на тази констатация другите кумулативни критерии в определението на понятието за държавна помощ, произтичащо от член 107, параграф 1 от ДФЕС, не е нужно да бъдат анализирани при оценката на мярката, за която понастоящем е отправено уведомление.
X. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(158)
Официалната процедура по разследване, открита съгласно член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на мярка 2 (държавната гаранция) трябва да бъде прекратена на основание, че след оттеглянето на уведомлението тя е безпредметна.
(159)
Мярката, за която понастоящем е отправено уведомление (получена в резултат на обединяването на предишни мерки 1 и 3), не включва държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(160)
Това заключение се основава на твърдото намерение на Румъния да продаде целия си дял в Oltchim, както беше съобщено в писмото на министър-председателя Emil Boc от 21 октомври 2011 г. и отново потвърдено в писмото на министър-председателя Ungureanu от 16 февруари 2012 г.,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Комисията реши да закрие официалната процедура по разследване съгласно член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз относно държавната гаранция, за която е отправено уведомление, (мярка 2) в полза на Oltchim с оглед на факта, че Румъния е оттеглила уведомлението си и няма да се стреми към по-нататъшно прилагане на тази мярка.
Член 2
Мярка 1, за която Румъния отправи уведомление на 17 юли 2009 г. и го измени на 22 юни 2011 г., 9 септември 2011 г., 21 октомври 2011 г. и 16 февруари 2012 г., не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 3
Мярка 3, въведена от Румъния през 2007 г., не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 4
Адресат на настоящото решение е Румъния.
Съставено в Брюксел на 7 март 2012 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-7 ta’ Marzu 2012
dwar l-għajnuna mill-Istat Nru SA.29041 (C 28/2009, ex N 433/2009) Miżuri ta’ appoġġ favur Oltchim SA Râmnicu Vâlcea
(notifikata bid-dokument C(2012) 1369)
(Il-verżjoni Rumena biss hija awtentika)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2013/246/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (minn hawn ’il quddiem: ‘TFUE)’ u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu (1),
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li kkunsidrat id-deċiżjoni li biha l-Kummissjoni ddeċidiet tagħti bidu għall-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE fir-rigward tal-għajnuna C 28/2009 (ex Nru 433/2009) (2)
Wara li għamlet sejħa lill-partijiet interessati biex jibagħtu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet imsemija hawn fuq, u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
I. PROĊEDURA
(1)
Fis-17 ta’ Lulju 2009 ir-Rumanija nnotifikat żewġ miżuri ta’ appoġġ (minn hawn ’il quddiem: “in-notifika”) favur Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (minn hawn ’il quddiem: “Oltchim" jew “il-kumpanija”): (i) il-qlib tad-dejn lejn l-awtoritajiet pubbliċi li jammonta għal RON 538 miljun (bejn wieħed u ieħor EUR 128 miljun (3)) f’ekwità u (ii) garanzija mill-Istat li tkopri 80 % ta’ self kommerċjali li jammonta għal EUR 424 miljun. Ir-Romanija nnotifikat dawn il-miżuri ta’ appoġġ mill-Istat għal raġunijiet ta’ ċertezza legali, bl-argument li ma kinux jinvolvu għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(2)
Qabel din in-notifika, fl-10 ta’ April 2008, PCC SE (minn hawn ’il quddiem: “PCC”), kumpanija bbażata f’Duisburg, il-Ġermanja, li attwalment tippossjedi sehem minoritarju ta’ 18.31 % fl-Oltchim, ressqet ilment formali u allegat li l-qlib ippjanat minn dejn għal ekwità kien jinvolvi għajnuna mill-Istat inkompatibbli.
(3)
Wara li l-ilment ġie rreġistrat, il-Kummissjoni skambjat korrispondenza u informazzjoni mal-awtoritajiet Rumeni, l-Oltchim u l-kwerelant, u ltaqgħet bosta drabi mal-awtoritajiet Rumeni u r-rappreżentanti tal-Oltchim, min-naħa l-waħda, u mar-rappreżentanti tal-kwerelant, min-naħa l-oħra.
(4)
Fil-15 ta’ Settembru 2009 l-Kummissjoni fetħet proċedura ta’ investigazzjoni formali skont l-Artikolu 108(2) tat-TFUE fir-rigward tal-miżuri notifikati (minn hawn ’il quddiem: “id-deċiżjoni ta’ ftuħ”). Ir-Rumanija ressqet il-kummenti dwar id-deċiżjoni ta’ ftuħ fit-3 ta’ Novembru 2009.
(5)
Id-deċiżjoni ta’ ftuħ ġiet ippubblikata f’Il Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea fid-29 ta’ Diċembru 2009 (4). Permezz tal-ittri tal-21 ta’ Diċembru 2009, il-Kummissjoni stiednet tmien kumpaniji potenzjalment interessati fil-proċedimenti bħala kompetituri tal-Oltchim biex jibagħtu kummenti dwar id-deċiżjoni ta’ ftuħ.
(6)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti mingħand ħames partijiet terzi: bl-ittra tas-26 ta’ Jannar 2010, minn Vestolit GmbH & Co. KG (minn hawn ’il quddiem: ‘Vestolit’); bl-ittra tas-26 ta’ Jannar 2010 minn Ineos ChlorVinyls (minn hawn ’il quddiem: ‘Ineos’); bl-ittri tas-27 ta’ Jannar 2010 u t-28 ta’ Jannar 2010, minn żewġ kumpaniji li talbu l-konfidenzjalità għal dik li hija identità (minn hawn ’il quddiem: ‘Partijiet anonimi I u II’); u bl-ittra tad-29 ta' Jannar 2010, mis-Sur Virġil Bestea, individwu privat.
(7)
Dawn il-kummenti ntbagħtu lir-Rumanija permezz tal-ittra tat-2 ta’ Marzu 2010. Ir-Rumanija wieġbet għall-osservazzjonijiet tal-partijiet terzi hawn fuq imsemmija permezz tal-ittra tat-8 ta’ April 2010.
(8)
Is-sitt parti terza, Firebird Management LLC (minn hawn ’il quddiem: ‘Firebird’) - fond ta’ investiment li dakinhar kellu 1.328 % tal-ishma tal-Oltchim - bagħtet informazzjoni u kummenti permezz tal-ittri tas-27 ta’ Mejju 2010 u t-8 ta’ Lulju 2010. Il-kummenti ta’ Firebird intbagħtu lir-Rumanija permezz tal-ittri tal-25 ta’ Ġunju 2010 u tas-27 ta’ Lulju 2010 rispettivament.
(9)
PCC, il-kwerelant, ressqet informazzjoni dwar il-każ permezz tal-ittri tas-6 ta’ Mejju 2010, it-18 ta' Mejju 2010, id-19 ta' Mejju 2010, it-28 ta’ Mejju 2010, it-13 ta' Ġunju 2010, it-18 ta’ Ġunju 2010, it-22 ta’ Lulju 2010, is-6 ta’ Awwissu 2010, it-2 ta’ Settembru 2010, it-18 ta’ Ottubru 2010, id-9 ta' April 2011 u l-14 ta’ April 2011. Minbarra dawn is-sottomissjonijiet, PCC bagħtet bosta biċċiet ta’ informazzjoni marbuta ma' dan il-każ, fosthom prinċipalment diversi artikli tal-gazzetta u informazzjoni oħra, fil-biċċa l-kbira disponibbli pubblikament.
(10)
Barra minn hekk, il-partijiet Anonimi I u II (li wkoll ikkummentaw dwar id-deċiżjoni ta’ ftuħ u li talbu li tinżamm il-konfidenzjalità fir-rigward tal-identità tagħhom) ippreżentaw informazzjoni ulterjuri fil-21 ta’ Settembru 2010, it-22 ta' Frar 2011, it-28 ta' Frar 2011, is-26 ta’ Lulju 2011 u t-28 ta' Ottubru 2011.
(11)
Il-Kummissjoni ttrasmettiet il-kummenti msemmija hawn fuq fil-premessi (8) u (9) lir-Rumanija, meta kien fihom informazzjoni u argumenti ġodda u kienu rilevanti għall-proċedura preżenti, permezz tal-ittri tal-25 ta’ Ġunju 2010, it-2 ta’ Awwissu 2010, id-9 ta’ Settembru 2010, it-22 ta' Settembru 2010, l-20 ta’ Ottubru 2010 u t-23 ta' Novembru 2011.
(12)
Ir-Rumanija wieġbet għall-kummenti addizzjonali mibgħuta permezz tal-ittri tat-30 ta' Lulju 2010, it-2 ta’ Settembru 2010, it-12 ta’ Ottubru 2010, is-26 ta’ Ottubru 2010, it-23 ta’ Novembru 2010 u s-7 ta’ Diċembru 2011. Hija ppreżentat ukoll informazzjoni addizzjonali dwar il-każ permezz tal-ittri tad-29 ta’ Marzu 2011, l-14 ta’ April 2011, is-27 ta’ Lulju 2011, id-9 ta' Settembru 2011 u l-21 ta’ Settembru 2011.
(13)
Wara d-Deċiżjoni ta’ ftuħ, saru diversi laqgħat fi Brussell bejn id-dipartimenti tal-Kummissjoni u l-awtoritajiet Rumeni: fit-30 ta’ Ġunju 2010, il-15 ta’ Lulju 2010, id-19 ta' Mejju 2011 u t-12 ta’ Settembru 2011. Id-dipartimenti tal-Kummissjoni ltaqgħu wkoll f’diversi okkażjonijiet mar-rappreżentanti tal-kwerelant PCC.
(14)
Permezz ta’ ittra ddatata t-22 ta’ Ġunju 2011, l-awtoritajiet Rumeni rtiraw in-notifika tagħhom tas-17 ta' Lulju 2009 fir-rigward tal-garanzija mill-Istat għas-self ta' EUR 424 miljun. Huma infurmaw lill-Kummissjoni wkoll li żammew n-notifika tagħhom fir-rigward tal-qlib tad-dejn f’ekwità.
(15)
Fl-10 ta’ Awwissu 2011 il-Gvern Rumen approva Memorandum li jawtorizza r-rappreżentanti tal-Ministeru tal-Ekonomija, il-Kummerċ u l-Ambjent tan-Negozju, l-AVAS (5) u l-Oltchim jadottaw konvenzjoni ta’ liġi privata bejn l-AVAS u l-Oltchim li biha l-kumpanija tagħraf l-interessi dovuti fuq id-dejn pubbliku sa mill-1 ta’ Jannar 2007.
(16)
Bl-ittra tad-9 ta’ Settembru 2011, l-awtoritajiet Rumeni ħabbru li l-Oltchim u l-AVAS kellhom il-ħsieb jikkonkludu dwar il-konvenzjoni ta’ liġi privata msemmija hawn fuq, u li l-AVAS wkoll jaqleb l-interessi dovuti b’dan il-mod f’ekwità, flimkien mal-kapital tad-dejn.
(17)
Permezz tal-ittra tal-21 ta’ Ottubru 2011, il-Prim Ministru Rumen Emil Boc wassal l-impenn sod tal-Gvern Rumen li jipprivatizza l-Oltchim kompletament, inkluż is-sehem kollu dovut lill-awtoritajiet pubbliċi wara l-qlib tad-dejn. L-avviż tal-privatizzazzjoni kellu jiġi rilaxxat fl-aħħar ta’ Marzu 2012, u l-privatizzazzjoni kellha tiġi konkluża sal-aħħar ta’ Mejju 2012. Bl-ittra tas-16 ta’ Frar 2012, il-Prim Ministru Rumen il-ġdid Mihai-Răzvan Ungureanu stqarr mill-ġdid dawn l-impenji.
(18)
Ir-Rumanija ressqet kummenti u informazzjoni addizzjonali permezz tal-ittri tat-12 ta’ Ottubru 2011 u t-23 ta’ Diċembru 2011.
(19)
L-ittri msemmija fil-premessi 17 u 18 juru li r-Rumanija mmodifikat n-notifika tal-Miżura 1 fis-sens li l-qlib tad-dejn lejn l-awtoritajiet pubbliċi li ammonta għal RON 538 miljun kellu jiġi segwit mill-privatizzazzjoni tal-ishma li jirriżultaw fl-Oltchim, u li l-qlib għandu jiġi stmat fid-dawl tal-privatizzazzjoni sussegwenti.
II. L-ISFOND TAL-KAŻ
II.1. Il-kumpanija
(20)
L-Oltchim hija kumpanija kbira ta’ manifattura petrolkimika Rumena, li tipproduċi l-PVC, is-soda kawstika, il-klorur, id-DOP u polyether polyols. Il-prodott ewlieni tal-kumpanija huwa l-PVC (attwalment madwar 37.5 % tal-produzzjoni totali tagħha), b 'sehem tas-suq tal-UE ta' 2.1 % fl-2008 (6). L-Oltchim hi waħda mill-akbar kumpaniji petrokimiki fir-Rumanija u fix-xlokk tal-Ewropa, li timmanifattura 78 tip ta’ 40 prodott kimiku ta' bażi. Il-kumpanija tesporta madwar 80 % tal-produzzjoni tagħha ġewwa u barra l-Ewropa.
(21)
L-Oltchim hija l-industrija ewlenija li toffri x-xogħol f’Vâlcea, reġjun Rumen mgħejjun skont l-Artikolu 107(3)(a) tat-TFUE. Fil-15 ta’ Ottubru 2011 il-forza tax-xogħol kienet tikkonsisti fi 3 470 ruħ (7). Minħabba s-sitwazzjoni finanzjarja diffiċli ta’ bħalissa, il-kumpanija temporanjament tat is-sensja lil 1 000 impjegat f’Diċembru 2011 u 993 impjegati oħra f'Jannar 2012 (8).
(22)
Il-kumpanija fetħet fl-1966, ġiet organizzata mill-ġdid fl-1990 u kienet ikkwotata fil-Borża Rumena fl-1997. L-Istat Rumen (bħalissa permezz tal-Ministeru tal-Ekonomija) għandu sehem ta’ kontroll ta’ 54.8 % fil-kumpanija. L-azzjonista minoritarja ewlenija hija l-kumpanija PCC, li hija wkoll l-kwerelant f’dan il-proċediment u li wkoll tippossjedi Rokita SA, kumpanija Pollakka li tikkompeti mal-Oltchim, b’sehem ta' 18.31 %. Il-bqija tal-ishma tal-kumpanija huma ta’ Nachbar Services Ltd (14.02 %), diversi individwi (11.04 %) u entitajiet legali oħra (1.81 %).
II.2. Il-ġrajjiet qabel l-adeżjoni tar-Rumanija fl-UE
II.2.1 L-oriġini tad-dejn pubbliku
(23)
Matul il-perjodu 1992-2008, l-Oltchim investiet total ta’ madwar EUR 371 miljun fil-modernizzazzjoni tal-linja ta’ produzzjoni tagħha (li EUR 118.8 miljun minnhom ġew investiti fl-2007/2008). Fir-rigward ta’ wħud minn dawn l-investimenti, l-Oltchim daħlet għal sensiela ta’ kuntratti ta’ 12-il self kummerċjali tul il-perjodu 1995-2000, li jammontaw għal madwar DEM 171 miljun flimkien ma’ USD 60 miljun. Is-self kellu l-appoġġ ta’ garanziji mill-Istat, maħruġa mill-Ministeru tal-Finanzi.
(24)
Minħabba li l-Oltchim ma kinitx kapaċi tħallas lura s-self, il-banek talbu l-garanziji mill-Istat minn Novembru 1999.
(25)
Mill-1999 sal-2002, il-Ministeru tal-Finanzi ħallas il-pagamenti skont il-garanziji mitluba. Huwa talab imgħax u penali sostanzjali fuq l-ammonti hekk imħallsa minħabba l-garanziji mill-Istat li ġew attivati bejn l-1999 u l-2002, b’varjazzjoni ta’ bejn 0.15 % u 0.3 % kull jum, jiġifieri 54 % -110 % kull sena (9).
(26)
Sa Ġunju 2002, id-dejn tal-Oltchim dovut lill-Ministeru tal-Finanzi li rriżulta mill-garanziji tal-Istat, flimkien mal-imgħax u l-penalitajiet applikati fuqu, ammonta għal RON 303 miljuni (madwar EUR 72 miljun). F’dik id-data, dan l-ammont ġie trasferit mill-Ministeru tal-Finanzi lill-Aġenzija Rumena fdata bl-irkupru tad-dejn pubbliku, l-AVAS (10), u ġie kkonsolidat f'USD sabiex jiġi ppreservat il-valur tad-dejn fl-ambjent iperinflazzjonarju u l-ammont li jirriżulta huwa USD 91 miljun.
(27)
Skont il-liġi Rumena (GEO 51/1998), l-AVAS ma kellhiex mandat speċifiku li tapplika l-interessi u l-penali fuq id-dejn pubbliku li ġiet fdata tirkupra mill-kumpaniji debituri.
II.2.2 Qlib tad-dejn tal-2003
(28)
L-ewwel tentattiv ta’ privatizzazzjoni tal-kumpanija seħħ fl-2001, meta l-AVAS innegozjat u ffirmat ftehim ta’ bejgħ ma’ Exall Resources għas-sehem tal-Istat fil-kumpanija. Il-ftehim ta’ bejgħ tħassar minħabba li x-xerrej ma setax jilħaq l-obbligi ta’ ħlas tiegħu u naqas milli jiggarantixxi l-investimenti teknoloġiċi/ambjentali għall-kumpanija.
(29)
It-tieni tentattiv ta’ privatizzazzjoni tal-Oltchim sar f’Ottubru 2003, meta l-aġenzija ta’ privatizzazzjoni Rumena l-APAPS ppubblikat avviż għall-bejgħ tas-sehem tal-Istat. L-investituri potenzjali ġew infurmati li d-dejn pubbliku kien se jinqaleb f'ekwità, bil-ħsieb li tiżdied l-attrattiva tal-kumpanija għall-investituri potenzjali.
(30)
Iżda, peress li investitur potenzjali (Rompetrol) u l-azzjonisti minoritarji kkontestaw il-qlib tad-dejn tal-2003 fil-qrati Rumeni, l-offerta ta’ privatizzazzjoni tħassret kmieni f’Novembru 2003. Minkejja dan, f’Novembru 2003, id-dejn tal-AVAS ta’ USD 95 miljun (jiġifieri USD 91 miljun trasferiti flimkien ma’ aktar pagamenti mħallsa mill-Ministeru tal-Finanzi b’applikazzjoni tal-garanziji u trasferiti lill-AVAS minn Ġunju 2002), ekwivalenti għal RON 322 miljun, inqaleb f’ekwità b'deċiżjoni tal-laqgħa ġenerali tal-azzjonisti tal-Oltchim (li fihom ir-rappreżentanti tal-Istat kellhom l-maġġoranza tal-voti). Is-sehem pubbliku fl-Oltchim b’hekk żdied minn 53.26 % għal 95.73 %.
(31)
F’Novembru 2005, qorti tal-kummerċ f’Vâlcea annullat id-deċiżjoni tal-Laqgħa Ġenerali tal-Oltchim dwar il-qlib tad-dejn, fuq il-bażi li l-qlib tad-dejn kien seħħ mingħajr il-possibilità tal-azzjonisti minoritarji li jipparteċipaw fiż-żieda tal-kapital.
(32)
F’Ġunju 2006 il-gvern Rumen ħareġ Ordinanza ta’ Emerġenza (11) b’mandat għar-rappreżentanti tal-Istat fil-Laqgħa Ġenerali tal-Azzjonisti tal-Oltchim biex jivvutaw li ma jappellawx kontra d-deċiżjoni tal-qorti li kienet annullat l-ewwel qlib tad-dejn, u biex jieħdu l-passi meħtieġa għar-reversjoni tal-qlib. Id-deċiżjoni tal-qorti li annullat il-qlib tad-dejn saret finali f’Awwissu 2006. It-tnaqqis fil-kapital azzjonarju effettivament seħħ f''Novembru 2007. Id-dejn li rriżulta mill-annullament tal-qlib tad-dejn iddaħħal fil-kontijiet bil- valur storiku tiegħu ta’ USD 95 miljun, sussegwentement ekwivalenti għal RON 317 miljun.
II.2.3 Aktar dejn akkumulat
(33)
Wara l-ewwel trasferiment tad-dejn f’Ġunju 2002 lill-AVAS, għall-perjodu minn Ġunju 2002 sa Diċembru 2006 il-Ministeru tal-Finanzi kompla jħallas il-pagamenti minħabba l-garanziji tal-Istat li kienu ġew attivati f’Novembru 1999. Matul il-perjodu 2003-2006, filwaqt li l-qlib tad-dejn tal-2003 kien għadu fis-seħħ, is-somma totali ta’ pagamenti żejda mħallsa mill-Ministeru tal-Finanzi minħabba l-garanziji attivati ammontat għal RON 191 miljun. B’applikazzjoni tal-konvenzjoni konkluża f’Ġunju 2002 bejn il-Ministeru tal-Finanzi u l-AVAS għat-trasferiment tad-dejn pubbliku, il-Ministeru tal-Finanzi ttrasferixxa wkoll lill-AVAS, f’pagamenti suċċessivi wara l-ħlasijiet proprji mħallsa minħabba l-garanziji, dawn l-ammonti kollha riċevibbli. L-AVAS ikkonsolidat ukoll dawn ir-riċevibbli f’USD, li fl-2006 ammontaw għal USD 60 miljun.
(34)
Għalhekk fl-1 ta’ Jannar 2007, id-data tal-adeżjoni tar-Rumanija fl-UE, id-dejn totali tal-Oltchim lill-AVAS kien jammonta għal USD 60 miljun (12).
II.3. Il-ġrajjiet wara l-adeżjoni tar-Rumanija fl-UE
II.3.1 L-evoluzzjoni tad-dejn
(35)
Mill-1 ta’ Jannar 2007, il-pagamenti kollha li jikkonċernaw self barrani saru mill-Oltchim. Il-Ministeru tal-Finanzi ma għamilx aktar pagamenti addizzjonali bħala garanziji tal-Istat.
(36)
F’Novembru 2007, l-ammont tar-reversjoni tal-qlib tad-dejn ta’ USD 95 miljun iddaħħal fil-kontijiet tal-Oltchim u żdied ma’ USD 60 miljun marbut mal-pagamenti ulterjuri, u b’hekk inħoloq dejn pubbliku totali ta’ USD 155 miljun (RON 508 miljuni). Dan id-dejn pubbliku ta’ USD 155 miljun jidher fil-kontijiet tal-Oltchim f'RON (jiġifieri RON 508 miljuni). Dan id-dejn fid-denominazzjoni USD tniżżel fil-kontijiet tal-Oltchim f'RON, u l-ammont baqa’ l-istess fil-munita Rumena minħabba li f'kull intervall ġdid bejn rapport u ieħor, il-kumpanija rrappurtat fil-karta tal-bilanċ il-valur RON storiku (13), li kien dejjem ogħla mill-valur applikabbli dakinhar, peress li r-RON żdied fil-valur mqabbel mal-USD tul iż-żmien.
(37)
B’eċċezzjoni għar-regola ġenerali stipulata permezz ta’ GEO 51/1998 (ara l-premessa (26) hawn fuq), abbażi tal-Artikolu 2(2) tal-Ordinanza ta’ Emerġenza tal-Gvern 45/2006 (minn hawn ’il quddiem: ‘GEO 45/2006’), fl-2007 l-AVAS żammet imgħax li jammonta għal RON 29.9 miljuni, bir-rata LIBOR (14) ta’ sena għad-depożiti f’USD, għar-riċevibbli tal-Oltchim trasferiti lilha mill-Ministeru tal-Finanzi li kienu s-suġġett tal-qlib tad-dejn tal-2003, għall-perjodu 2003-2006.
(38)
Konsegwentement, minn Novembru 2007, l-ammont totali dovut mill-Oltchim lill-AVAS ammonta għal USD 155 miljun (RON 508 miljun) u RON 29 miljun, għal total ta’ RON 538 miljun. F’dan li ġej, din id-Deċiżjoni se tirreferi għad-dejn f’RON peress li l-qlib tad-dejn notifikat huwa wkoll fid-denominazzjoni RON.
II.3.2 It-tieni qlib tad-dejn
(39)
F'Jannar 2007, il-Parlament Rumen ivvalida permezz tal-Liġi 30/2007 il-GEO 45/2006, li awtorizza l-AVAS twettaq ir-riversjoni tal-ewwel qlib tad-dejn u taha l-mandat biex timplimenta t-tieni wieħed, din id-darba bir-rispett tad-drittijiet ta’ prijorità tal-azzjonisti minoritarji.
(40)
Dan it-tieni tentattiv biex id-dejn jinqaleb f’ekwità kien oppost, madankollu, mill-azzjonista minoritarju prinċipali l-ġdid, il-kumpanija PCC, li rrifjutat tieħu sehem fl-operazzjoni.
(41)
PCC akkwistat 1.2 % tal-ishma fl-Oltchim għal EUR 7.5 miljuni f'Mejju 2007, jiġifieri wara d-data meta d-deċiżjoni tal-qorti nazzjonali li annullat l-ewwel qlib tad-dejn saret finali billi la l-Oltchim u lanqas l-awtoritajiet Rumeni ma appellaw. Meta saret ir-riversjoni tal-qlib tad-dejn fuq il-kontijiet tal-kumpanija, is-sehem ta’ PCC minn 1.2 % sar sehem ta’ 12 % (15).
(42)
F'April 2008 PCC ippreżentat ilment mal-Kummissjoni u allegat li l-qlib tad-dejn kien jinvolvi għajnuna inkompatibbli mill-Istat (ara l-premessa (1) hawn fuq).
(43)
L-awtoritajiet Rumeni ddeċidew, biex tiġi żgurata l-konformità mal-Artikolu 108(3) TFUE, li tinkseb l-approvazzjoni mill-Kummissjoni għall-għajnuna mill-Istat qabel ma jwettqu t-tieni qlib tad-dejn, u nnotifikaw il-miżura.
II.4. Is-sitwazzjoni attwali tal-Oltchim
(44)
L-awtoritajiet Rumeni ġabu l-argument li wara r-reversjoni tal-qlib tad-dejn tal-2003 fl-2006, huma ppruvaw jipprivatizzaw il-kumpanija bid-dejn, fl-2006 u l-2008 rispettivament. Skont l-awtoritajiet Rumeni ma kien hemm ebda investitur interessat li jixtri b’dawk il-kundizzjonijiet.
(45)
Barra minn hekk, skont l-awtoritajiet Rumeni, l-isfidi li l-kumpanija ilha tiffaċċja mill-2008 huma: (i) provvista mwaqqfa ta’ materja prima ewlenija mill-fornitur ewlieni Arpechim; (ii) impatt negattiv fuq il-valur nett tal-assi tal-kumpanija minħabba d-dħul mill-ġdid ta’ dejn sinifikanti wara r-reversjoni tal-qlib tad-dejn tal-2003 f’Novembru 2007; (iii) is-sottokapitalizzazzjoni tal-kumpanija, anke minħabba r-reversjoni tal-qlib tad-dejn; u fl-aħħarnett (iv) l-effetti tal-kriżi globali finanzjarja u ekonomika.
(46)
Għas-sena finanzjarja 2008, l-Oltchim għamlet telf operattiv ta’ RON 71 miljun (EUR 17-il miljun), telf nett ta’ RON 226 miljun (EUR 54 miljun), u t-telf akkumulat laħaq RON 1.367 biljun (EUR 325 miljun). Wara l-għeluq tal-fornitur ewlieni tal-etilena Arpechim f’Novembru 2008, il-kumpanija ħadmet b’45 % tal-kapaċità u madwar terz tal-persunal kienu bis-sensja temporanja.
(47)
Fi tmiem l-2008, l-ishma tal-Oltchim li sa dakinhar kienu tal-AVAS ġew trasferiti għall-portafoll tal-Ministeru tal-Ekonomija.
(48)
F’Diċembru 2009 l-Oltchim xtrat l-assi (installazzjoni tal-etilene) tal-fornitur preċedenti tagħha l-Arpechim bil-prezz ta’ EUR [0] - [10] (*) u ħallset EUR [10] - [20] miljun għall-istokks/inventarji tagħha. Skont l-awtoritajiet Rumeni, l-akkwist kien iffinanzjat mill-ħlasijiet bil-quddiem tal-klijenti. L-Arpechim bdiet topera mill-ġdid f’Mejju 2011.
(49)
Fil-31 ta’ Diċembru 2009, il-kontijiet finanzjarji tal-Oltchim għall-2009 urew telf operattiv ta’ EUR 26 miljun (RON 109 miljuni), telf nett ta’ EUR 52.4 miljun (RON 220 miljun), telf akkumulat ta' EUR 377 miljun (RON 1.584 biljun) u fondi proprji negattivi li jammontaw għal EUR 112 miljun (RON 469 miljun).
(50)
Fil-31 ta’ Diċembru 2010, il-kontijiet finanzjarji tal-Oltchim urew profitt operattiv ta’ EUR 56 miljun, qligħ nett ta’ EUR 32 miljun (RON 220 miljun) u telf akkumulat ta' EUR 383 miljun. Ir-riżultat nett u ta’ operat pożittiv kien dovut għall-fatt li l-assi tal-Arpechim mixtrija bl-ammont ta’ EUR [0] - [10] ġew rivalutati għal EUR [80] - [100] miljun, u d-differenza daħlet fil-kotba bħala “qligħ minn xiri bl-irħis”.
(51)
Fit-30 ta’ Ġunju 2011, il-kontijiet finanzjarji ta’ sitt xhur (16) tal-Oltchim urew telf operattiv ta’ EUR 7.4 miljuni u telf nett ta’ EUR 17.4 miljun, telf akkumulat ta’ EUR 401 miljun u fondi proprji negattivi li jammontaw għal EUR 358 miljun (mingħajr ma jitqies id-dejn lejn l-AVAS).
III. ID-DEĊIŻJONI TA’ FTUĦ
(52)
Fil-15 ta’ Settembru 2009, il-Kummissjoni fetħet investigazzjoni formali fir-rigward taż-żewġ miżuri ta’ sostenn favur l-Oltchim notifikati mir-Rumanija f’Lulju 2009:
-
Il-Miżura 1: qlib tad-dejn għall-valur totali ta’ RON 538 miljun (madwar EUR 128 miljun); u
-
Il-Miżura 2:‘garanzija tal-azzjonist” li tkopri 80 % tas-self kummerċjali ta’ EUR 424 miljun għal aktar investimenti ta’ modernizzazzjoni. (Ir-Rumanija irtirat n-notifika tagħha dwar il-Miżura 2 bl-ittra tat-22 ta’ Ġunju 2011).
(53)
Il-Kummissjoni talbet spjegazzjoni dwar jekk, kuntrarju għall-argumenti tar-Rumanija, il-pakkett ta’ sostenn notifikat kienx ta’ vantaġġ mhux dovut għall-kumpanija u kienx jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE.
(54)
Barra minn hekk, id-deċiżjoni ta’ ftuħ identifikat bħala aktar għajnuna mill-Istat possibbilment il-fatt li, mill-1 ta’ Jannar 2007, l-Istat ma kienx żamm imgħax u/jew penali fuq id-dejn pubbliku pendenti (identifikata bħala “il-Miżura 3”).
(55)
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni kellha dubji dwar jekk il-miżuri setgħux jinstabu kompatibbli mat-TFUE skont ir-regoli rilevanti dwar l-għajnuna mill-Istat jekk jinstab li jinvolvu għajnuna mill-Istat.
IV. IL-KUMMENTI TAR-RUMANIJA DWAR ID-DEĊIŻJONI TA’ FTUĦ
(56)
Fit-tweġiba tagħhom għad-deċiżjoni ta’ ftuħ, l-awtoritajiet Rumeni sostnew li l-ebda waħda minn dawn it-tliet miżuri ma kienet tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107 (1) tat-TFUE, billi l-Istat Rumen aġixxa skont il-prinċipji tas-suq.
(57)
B’mod partikolari, ir-Rumanija insistiet li l-miżuri nnotifikati (il-qlib tad-dejn u l-garanzija tal-azzjonist) kienu se jiżguraw ir-ritorn għall-profitt għall-Oltchim billi kienu se jsolvu l-kwistjoni tas-sottokapitalizzazzjoni u jipprovdu l-fondi meħtieġa għall-istrateġija tagħha ta’ tkabbir. Barra minn hekk, ir-Rumanija enfasizzat li l-Kummissjoni kellha tikkunsidra r-rwol doppju tal-Istat bħala azzjonista u kreditur tal-Oltchim.
(58)
Fl-aħħar nett, ir-Rumanija sostniet li l-Miżura 3 ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat billi l-imġiba tal-Istat rigward in-nuqqas ta’ infurzar tad-dejn tal-imgħoddi kien strettament marbut mal-qlib ippjanat tad-dejn, u li fir-rigward ta’ dan id-dejn l-awtoritajiet Rumeni kienu ġabu ruħhom b'mod konsistenti f’konformità ma' dak li operatur tas-suq f’sitwazzjoni simili kien jagħżel li jagħmel.
V. KUMMENTI MINN PARTIJIET INTERESSATI
(59)
Fil-kummenti tagħha dwar id-deċiżjoni ta’ ftuħ, bid-data tas-26 ta’ Jannar 2010, il-kumpanija Vestolit esprimiet it-tħassib tagħha dwar il-pakkett ta' għajnuna mill-Istat innotifikat mir-Rumanija f'Lulju 2009. Vestolit tikkunsidra lilha nnifisha bħala kompetitur tal-Oltchim, billi ż-żewġ partijiet huma attivi fil-produzzjoni tal-PVC. Skont Vestolit, l-ebda investitur privat ma kien se jappoġġja programm ta’ investiment esklużivament marbut max-xiri u t-tfassil mill-ġdid tal-installazzjoni skaduta tal-etilene tal-Arpechim.
(60)
Fl-ittra tagħha tal-21 ta’ Jannar 2010, il-kumpanija Ineos sostniet li, abbażi tal-informazzjoni fid-deċiżjoni ta’ ftuħ, l-Oltchim kienet kumpanija f’diffikultà, u għalhekk il-miżuri ta' appoġġ li kienu se jittieħdu mill-Istat Rumen favur tagħha ma kienx probabbli li jittieħdu minn investitur privat. Ineos ġibdet ukoll l-attenzjoni għall-fatt li s-suq Ewropew tal-PVC huwa kkaratterizzat minn kapaċità żejda sinifikanti, u għalhekk kull għajnuna potenzjali għal xi wieħed mill-atturi fis-suq x'aktarx li toħloq distorsjoni qawwija fis-suq.
(61)
Il-kummenti mressqa mill-kumpanija Firebird fit-28 ta’ Mejju 2010 huma ta’ kontenut simili għal dak ippreżentat mill-partijiet interessati msemmija hawn fuq.
(62)
Permezz tal-ittra tat-28 ta’ Jannar 2010, kumpanija oħra li tikkompeti mal-Oltchim, il-Parti anonima I, ikkummentat ukoll b'mod simili għal dak ta’ Vestolit u Ineos. Hija enfasizzat wkoll li l-għajnuna operattiva ma tistax tinstab kompatibbli mat-TFUE, u ma jidhirx li hemm raġunijiet oħra ta’ kompatibbiltà fil-każ tal-Oltchim.
(63)
Bl-ittra tas-27 ta' Jannar 2010, il-Parti anonima II sostniet li l-miżuri ta’ appoġġ kollha identifikati fid-deċiżjoni ta’ ftuħ jikkostitwixxu għajnuna inkompatibbli. Din il-Parti anonima II sostniet ukoll li:
(a)
il-garanziji mill-Istat mogħtija lill-Oltchim matul il-perijodu 1995-2000 kienu għadhom fis-seħħ wara l-adeżjoni tar-Rumanija fl-UE, jiġifieri sal-31 ta’ Ottubru 2009, u għalhekk għandhom ikunu ttrattati sa mid-data tal-adeżjoni bħala għajnuna ġdida;
(b)
id-diffikultajiet li l-Oltchim kellha quddiemha mill-attivazzjoni tal-garanziji mill-Istat f’Novembru 1999 huma minħabba problemi strutturali tal-kumpanija (ġestjoni ħażina, għażliet ta’ strateġiji ta’ negozju ħżiena, nuqqas ta’ ristrutturazzjoni effettiva u reali);
(c)
ix-xiri tal-Arpechim huwa kontra l-interessi ta’ negozju tal-Oltchim; dan mhux ser joħloq profitt fil-futur;
(d)
il-pagamenti sussegwenti magħmula mill-Ministeru tal-Finanzi matul il-perjodu Ġunju 2002 sa Diċembru 2006 fuq il-bażi tal-garanziji attivati mill-Istat juru li l-Oltchim kienet fid-diffikultà matul dak il-perjodu;
(e)
Ir-Rumanija fil-verità ppruvat tipprivatizza l-kumpanija darba biss, fl-2001, u t-tentattivi ta’ privatizzazzjoni suċċessivi li “fallew” tal-2003 u l-2006 kienu biss strateġija biex ma tinfurzax id-dejn pubbliku;
(f)
il-pjan intraprenditorjali li jirfed il-pakkett ta’ appoġġ kif notifikat f’Lulju 2009 ma kienx kredibbli, speċjalment rigward l-analiżi tas-sensittività u r-redditu mistenni fuq l-investiment;
(g)
l-Istat kien iġarrab telf sostanzjali kieku appoġġja programm ta’ investiment ta’ dan id-daqs, billi d-dħul mistenni mill-privatizzazzjoni tal-Oltchim ma kienx se jkopri l-ispejjeż tal-miżuri ta' appoġġ;
(h)
fid-dawl tal-fatt li l-miżuri nnotifikati kienu jinvolvu għajnuna mill-Istat, r-Rumanija kien imissha tipproponi pjan ta’ ristrutturar għall-Oltchim, u tippermetti evalwazzjoni tal-kompatibbiltà tal-għajnuna skont il-Linji gwida għas-Salvataġġ u r-Ristrutturar (17).
(64)
Aktar tard matul il-proċedura, il-kumpanija PCC ġibdet l-attenzjoni tal-Kummissjoni għall-fatt li f’Ġunju 2010, l-Aġenzija għall-protezzjoni ambjentali Rumena imponiet multa ambjentali ta’ EUR 14.34 miljun fuq l-Oltchim minħabba li ttardjat biex tibgħat iċ-ċertifikati tas-CO2 għas-sena 2009 (18). Fil-fehma tal-PCC, in-non infurzar possibbli tal-multa kien jinvolvi aktar għajnuna mill-Istat lill-kumpanija. L-ittra ta’ Firebird tat-8 ta’ Lulju 2010 tqajjmet ukoll il-kwistjoni tal-multa ambjentali.
(65)
F’Ottubru 2010 u Ottubru 2011 PCC infurmat ukoll lill-Kummissjoni li l-kumpanija tal-Istat li tissupplixxi l-elettriku, SC Electrica SA (minn hawn ’il quddiem: “Electrica”) u kredituri oħra ta’ proprjetà pubblika (Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea, kumpanija li tissupplixxi taħlitiet tal-melħ u ġir; u SC CET Govora SA, kumpanija li tissupplixxi fwar industrijali) għandhom talbiet sostanzjali skedati mill-ġdid kontra l-Oltchim.
VI. IL-KUMMENTI TAR-RUMANIJA DWAR L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-PARTIJIET INTERESSATI
(66)
Fit-tweġiba tagħha tat-8 ta’ April 2010 għall-osservazzjonijiet tal-partijiet interessati, ir-Rumanija tirreferi l-aktar għan-notifika u l-kummenti preċedenti tagħha mibgħuta bi tweġiba għad-deċiżjoni ta’ ftuħ.
(67)
B’mod partikolari, ir-Rumanija ddikjarat li, kuntrarju għal dak li waħda mill-partijiet terzi tallega, ix-xiri u t-tfassil mill-ġdid tal-assi petrokimiċi tal-Arpechim jinkludi r-ristrutturar kollu meħtieġ u huwa essenzjali għall-vijabbiltà fit-tul tal-kumpanija, u li l-operazzjoni tal-pjattaforma unità petrokimika integrata Oltchim-Arpechim tista’ tkun mistennija li tiġġenera l-qligħ.
(68)
Ir-Rumanija ttenni wkoll l-argumenti tagħha li l-azzjonijiet meħuda għall-infurzar tar-riċevibbli kontra l-Oltchim ma jagħtu l-ebda vantaġġ lill-Oltchim. Fl-aħħar nett, ir-Rumanija insistiet wkoll fuq l-intenzjoni tagħha li tipprivatizza l-Oltchim.
VII. L-IRTIRAR TAN-NOTIFIKA FIR-RIGWARD TAL-GARANZIJA TAL-ISTAT (MIŻURA 2)
(69)
Skont l-Artikolu 8 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (19), Stat Membru jista’ jirtira n-notifika wara l-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali f’kull ħin qabel mal-Kummissjoni tieħu deċiżjoni dwar il-karattru tal-għajnuna tal-miżura nnotifikata. F’każ bħal dan, il-Kummissjoni tagħlaq il-proċedura b'deċiżjoni li tiddikjara l-kwistjoni irrilevanti.
(70)
L-awtoritajiet Rumeni rtiraw in-notifika fir-rigward tal-garanzija mill-Istat (li tkopri 80 % tas-self sa EUR 424 miljun). Għalhekk, fir-rigward tal-Miżura 2, l-investigazzjoni tal-Kummissjoni saret irrilevanti.
VIII. IL-POŻIZZJONI TAR-RUMANIJA WARA L-IRTIRAR TAL-MIŻURA 2
VIII.1. Modifika tal-miżura 1 - l-intenzjoni tar-Rumanija li tipprivatizza
(71)
Fi Frar 2011, saret talba għal programm ta’ għajnuna finanzjarja prekawzjonarja, il-Fond konġunt UE/Fond Monetarju Internazzjonali (minn hawn ‘il quddiem: “FMI”) bħala sostenn għat-tnedija mill-ġdid tat-tkabbir ekonomiku fir-Rumanija b’attenzjoni partikolari fuq ir-riformi strutturali, filwaqt li tittejjeb is-sostenibbiltà fiskali u tissaħħaħ l-istabilità finanzjarja. F'Mejju 2011, il-Kunsill adotta Deċiżjoni (20) biex iqiegħed għad-dispożizzjoni tar-Rumanija għajnuna finanzjarja prekawzjonarja fuq medda medja ta’ żmien sa massimu ta’ EUR 1.4 biljun. F’Marzu 2011, l-FMI approva Arranġament ġdid Stand-by Prekawzjonarju (21) għar-Rumanija. Skont dan il-Ftehim, l-FMI jqiegħed għad-dispożizzjoni tar-Rumanija SDR 3 090,6 miljuni (EUR 3.5 biljuni) ta’ assistenza finanzjarja għas-sentejn li ġejjin. Il-finanzjament huwa kondizzjonali fuq li r-Rumanija tissodisfa sensiela ta’ miri għat-tnaqqis tad-defiċit baġitarju, speċifikati f’Ittra ta’ Intenzjoni ppreżentata mill-awtoritajiet Rumeni u riflessa f’Memorandum ta’ Fehim Tekniku (minn hawn ’il quddiem: ‘TmoU’). Il-miri TMoU jinkludu, fost l-oħrajn, tnaqqis fil-ħlas ta’ arretrati u telf għall-impriżi pubbliċi. Fl-ittra ta’ Intenzjoni u t-TMoU tat-2 ta' Diċembru 2011 (22), ir-Rumanija impenjat li tħabbar l-offerta għall-privatizzazzjoni tal-Oltchim sal-aħħar ta’ April 2012.
(72)
Dan kien wara bosta dikjarazzjonijiet pubbliċi mill-awtoritajiet Rumeni li saru matul l-2011 li esprimew l-intenzjoni tal-Gvern Rumen li jipprivatizza l-Oltchim.
(73)
Ir-Rumanija ddikjarat ukoll l-impenn tagħha li tipprivatizza l-Oltchim vis-à-vis il-Kummissjoni. Aktar speċifikament, permezz tal-ittra ddatata l-21 ta’ Ottubru 2011 indirizzata lill-Viċi-President Joaquin Almunia, il-Prim Ministru Rumen Emil Boc ddikjara li r-Rumanija kienet marbuta li tipprivatizza kompletament l-Oltchim (inkluż is-sehem suġġett għall-qlib tad-dejn) sa Mejju 2012. Wara l-ħatra tal-gvern il-ġdid fir-Rumanija fid-9 ta’ Frar 2012, il-Prim Ministru l-ġdid, Mihai Razvan Ungureanu, ikkonferma mill-ġdid dan l-impenn b’ittra ddatata s-16 ta’ Frar 2012.
(74)
Fid-dawl tar-restrizzjonijiet baġitarji tagħha, ir-Rumanija għalhekk m’għadx għandha intenzjoni li tibqa’ s-sid tal-Oltchim u tiffinanzja l-investimenti meħtieġa permezz ta’ garanzija mill-Istat, iżda qed tfittex li tbigħ l-ishma tagħha fl-Oltchim.
VIII.2. Żviluppi rigward il-miżura 3 - il-ftehim dwar l-imgħax
(75)
Permezz tal-ittra tad-9 ta' Settembru 2011 l-awtoritajiet Rumeni infurmaw lill-Kummissjoni li kellhom l-intenzjoni li jimponu mgħax fuq id-dejn dovut tal-AVAS li jammonta għal RON 538 miljun sa mill-1 ta’ Jannar 2007. Ir-Rumanija spjegat ukoll li dan se jseħħ fi ħdan ftehim ta’ konvenzjoni dwar id-dejn bejn l-AVAS u l-Oltchim li permezz tiegħu l-kumpanija taċċetta l-imgħax dovut. Fl-istess ittra l-awtoritajiet Rumeni indikaw li l-interessi hekk akkumulati kellhom wkoll jiġu kkonvertiti f'ekwità, flimkien mad-dejn pubbliku ewlieni, kif notifikat bil-miżura 1.
(76)
Bl-ittra tat-23 ta’ Diċembru 2011, l-awtoritajiet Rumeni pprovdew kopja tal-ftehim ta’ liġi privata konkluż fit-22 ta’ Diċembru 2011 bejn l-AVAS u l-Oltchim, li biha l-kumpanija rrikonoxxiet l-imgħax li jakkumula fuq id-dejn pubbliku mill-1 ta' Jannar 2007 sal-31 ta’ Diċembru 2011, li jammonta għal total ta’ RON 511-il miljun. L-awtoritajiet Rumeni spjegaw li l-interess kien ikkalkulat fuq bażi komposta, bl-użu bħala mgħax awtomatiku għall-perjodi rilevanti tal-għola rati ta’ mgħax imposti mill-banek kummerċjali għas-self mogħti effettivament lill-kumpanija mill-1 ta’ Jannar 2007 u bl-użu tar-referenza applikabbli tal-Kummissjoni u r-rati ta’ skont. Dan l-approċċ irriżulta f’dawn ir-rati ta’ mgħax applikabbli u l-imgħax akkumulat fuq id-dejn tal-AVAS:
Tabella 1
Tqassim tal-imgħax mitlub mill-AVAS għall-perjodu 2007-2011
2007
2008
2009
2010
2011
Rata ta’ mgħax applikabbli
01.01-30.06 - 11.17 %
01.07-31.12 - 10.24 %
14,86 %
18,85 %
14,00 %
13,22 %
L-ammont ta’ mgħax (mqarrba għal RON miljuni)
58
87
129
114
123
L- imgħax totali fuq id-dejn tal-AVAS sa mill-2007: RON 511-il miljun
(77)
Fl-istess korrispondenza, l-awtoritajiet Rumeni ddikjaraw ukoll li t-tħejjijiet għall-implimentazzjoni tal-qlib tad-dejn tal-AVAS li jammonta għal RON 538 miljun flimkien mal-imgħax akkumulat fuqu kellhom jitniedu bil-ħsieb li jikkonformaw mal-iskeda ta’ żmien ta’ privatizzazzjoni proposta.
VIII.3. L-argumenti tar-Rumanija fid-dawl tal-intenzjoni ta’ privatizzazzjoni
(78)
Kif spjegat hawn fuq, l-awtoritajiet Rumeni rtiraw il-miżura 2 (ara t-taqsima (68) hawn fuq). Wara l-irtirar tan-notifika fir-rigward tal-garanzija mill-Istat, l-awtoritajiet Rumeni sostnew li l-miżura 1 attwali, jiġifieri l-qlib f’ekwità tad-dejn tal-AVAS li jammonta għal RON 538 miljun flimkien mal-imgħax li jakkumula fuq id-dejn tal-AVAS mill-1 ta' Jannar 2007 sal-31 ta’ Diċembru 2011, li jammonta għal somma addizzjonali ta’ RON 511 miljun, ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE. Ir-Rumanija sostniet li l-miżura hija konformi mas-suq u bħala tali ma tagħtix vantaġġ lill-Oltchim. Aktar speċifikament, l-awtoritajiet Rumeni sostnew li l-AVAS bħala kreditur kienet f’qagħda aħjar bil-qlib tad-dejn kollu f’ekwità u l-bejgħ tal-ishma kollha tagħha fil-kumpanija fuq medda ta’ żmien qasir milli permezz tal-infurzar tad-dejn, peress li l-valur tas-suq tas-sehem li rriżulta tal-AVAS fil-kumpanija wara l-qlib tad-dejn kien ogħla mis-somma li l-AVAS kienet tikseb mill-istralċ tal-kumpanija.
(79)
Ir-Rumanija bagħtet rapport ta’ konsulenza mħejji minn Raiffeisen Capital & Investment SA (minn hawn ’il quddiem: “rapport ta’ konsulenza”) biex turi li l-aqwa strateġija għall-Istat biex jiġi mmassimizzat id-dħul tiegħu kien li jwettaq il-qlib tad-dejn għall-ekwità segwit mill-bejgħ fuq medda ta’ żmien qasir ta’ pakketti kkumbinati ta’ ishma.
(80)
Ir-rapport ta’ konsulenza jeżamina, fuq naħa waħda, il-valur tat-talba tal-AVAS f’xenarju ta’ stralċ u, min-naħa l-oħra, il-valur tagħha f'xenarju ta’ qlib tad-dejn u privatizzazzjoni.
(81)
L-istima tal-istralċ hija bbażata fuq żewġ rapporti ta’ stralċ (ir-rapport preċedenti ta’ stralċ Raiffeisen ta’ Frar 2011, u r-rapport ta’ stralċ mill-konsulenza indipendenti Romcontrol SA Bucharest, datat Marzu 2011). L-eżitu finali għall-Istat f’xenarju ta’ qlib tad-dejn flimkien mal-privatizzazzjoni ġie stmat fuq il-bażi tal-metodu tal-valur intraprenditorjali, li huwa wieħed mill-metodi fondamentali ta’ kejl użati fl-evalwazzjoni tal-intrapriżi. (Deskrizzjoni dettaljata tal-metodoloġiji użati u r-riżultat tal-evalwazzjoni, kif ukoll stima kritika tagħha mill-Kummissjoni, jinsabu fit-taqsima (109). hawn taħt.)
(82)
Ir-rapport jikkonkludi li l-qlib tad-dejn totali f’ekwità jwassal għal proċess ta’ privatizzazzjoni tal-kumpanija aktar rapidu u bla intoppi, u li l-eżitu finanzjarju ta' din l-għażla huwa superjuri għall-għażla ta’ stralċ għall-AVAS.
IX. EVALWAZZJONI
IX.1. Ġenerali
(83)
Sabiex issib jekk l-miżuri eżaminati jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat, il-Kummissjoni trid tevalwa jekk huma jissodisfawx il-kundizzjonijiet kumulattivi tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE. Dik id-dispożizzjoni tiddikjara li ‘[ħ]lief għad-derogi previsti fit-Trattati, kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti oġġetti għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern’.
(84)
Il-Kummissjoni tinnota li, fid-dawl tal-irtirar tan-notifika dwar il-miżura 2 (ara t-taqsima (68) hawn fuq), l-evalwazzjoni li ġejja tirrigwarda l-miżuri 1 u 3 biss. Il-miżura 1 ġiet modifikata, billi r-Rumanija rabtet il-qlib tad-dejn f’ekwità mal-privatizzazzjoni tal-Oltchim. L-evalwazzjoni ta’ din il-miżura tal-aħħar titwettaq għalhekk fuq is-suppożizzjoni li s-sehem tal-ekwità li l-AVAS se jkollha wara l-qlib se jinbiegħ minnufih lil investitur privat bi proċess ta’ bejgħ ġust, miftuħ u trasparenti, li għandu l-għan li jimmassimizza d-dħul għall-AVAS.
(85)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-kwistjoni jekk l-AVAS bħala kreditur tgħatx xi vantaġġ żejjed lill-Oltchim fil-mod kif ittrattat id-dejn wara l-1 ta’ Jannar 2007 għandha tiġi evalwata fil-kuntest ta' GEO 51/1998 (ara l-premessa (26) hawn fuq) u l-Liġi 30/2007 li tawtorizza lill-AVAS biex terġa’ twettaq il-qlib tad-dejn, tan-notifika tal-qlib tad-dejn lill-Kummissjoni - identifikata bħala miżura 1 fid-Deċiżjoni ta’ ftuħ - u tal-modifika tal-miżura 1 bħala konsegwenza tad-dubji mqajma mill-Kummissjoni u r-restrizzjonijiet li jirriżultaw mill-programm tal-UE/IMF.
(86)
B’żieda ma’ dan, il-Kummissjoni tinnota li l-intenzjoni ta’ privatizzazzjoni tal-kumpanija b’mod sħiħ sal-aħħar ta' Mejju 2012, kif ikkomunikata mill-awtoritajiet Rumeni fl-ittra tagħhom tal-21 ta’ Ottubru 2011 u ikkonfermata mill-ġdid fl-ittra tal-Prim Ministru Ungureanu tas-16 ta’ Frar 2012, hija meqjusa bħala parti sħiħa mill-miżura 1.
(87)
Għal dik li hija multa ambjentali, minn naħa waħda, u d-djun pendenti tal-kumpanija lejn Electrica SA, Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea, u SC CET Govora SA, min-naħa l-oħra, il-Kummissjoni tinnota li dawk il-miżuri allegati ma kinux parti mid-deċiżjoni ta’ ftuħ. Għalhekk, dawn ma jistgħux jiffurmaw parti minn din id-Deċiżjoni. Il-Kummissjoni se tinforma fil-ħin lill-kwerelant dwar azzjoni ulterjuri fir-rigward ta’ dawk l-allegazzjonijiet fuq il-bażi tal-Artikolu 10 tar-Regolament (KE) Nru 659/1999.
IX.2. Kompetenza tal-Kummissjoni qabel l-adeżjoni
(88)
Kif indikat fit-taqsima (58) hawn fuq, il-Parti Anonima II sostniet li xi garanziji mill-Istat mogħtija lill-Oltchim matul il-perijodu 1995-2000 kienu għadhom fis-seħħ wara l-adeżjoni tar-Rumanija fl-UE, jiġifieri sal-31 ta’ Ottubru 2009, u għalhekk għandhom ikunu trattati sa mid-data tal-adeżjoni bħala għajnuna ġdida. Il-Kummissjoni għalhekk trid tevalwa l-validità ta’ dak l-argument u l-implikazzjonijiet possibbli tiegħu għall-evalwazzjoni tal-miżura nnotifikata.
(89)
Bħala regola ġenerali, l-Artikolu 107(1) TFUE huwa applikabbli biss mid-data tal-adeżjoni ’l quddiem. Eċċezzjoni għal din ir-regola ġenerali hija dik ta’ miżuri li jkunu tpoġġew fis-seħħ qabel l-adeżjoni u li jkomplu jkunu applikabbli wara. Skont it-Trattat tal-Adeżjoni 2005 bejn ir-Rumanija u l-UE (23), il-miżuri fis-seħħ fir-Rumanija qabel id-data tal-adeżjoni li għadhom applikabbli wara d-data tal-adeżjoni (l-1 ta' Jannar 2007), li jistgħu jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE u ma jikkwalifikawx bħala għajnuna eżistenti għall-finijiet tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 (24), għandhom jitqiesu bħala għajnuna potenzjali ġdida li tibda mid-data tal-adeżjoni għall-finijiet tal-applikazzjoni tal-Artikolu 108 (3) tat-TFUE.
(90)
Il-punt 2.1. tat-tieni paragrafu tal-Anness V tal-Att tal-Adeżjoni tal-Bulgarija u r-Rumanija tal-2005 (25), ibbażat fuq l-Artikolu 22 tal-istess Att tal-Adeżjoni, jistipula li ‘kull miżura ta’ għajnuna applikabbli wara d-data tal-adeżjoni li tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat u li ma tissodisfax il-kondizzjonijiet stipulati hawn fuq għandha tiġi meqjusa bħala għajnuna ġdida mal-adeżjoni għall-finijiet tal-applikazzjoni tal-Artikolu 88(3) tat-Trattat tal-KE’.
(91)
Id-dispożizzjoni msemmija hawn fuq b'hekk tkopri miżuri fis-seħħ qabel id-data tal-adeżjoni (l-1 ta' Jannar 2007), li għadhom applikabbli wara dik id-data. Il-kunċett ta’ “applikabbiltà wara d-data tal-adeżjoni” ġie definit f’sensiela ta' deċiżjonijiet tal-Kummissjoni (26) bħala li jkopri skemi u miżuri individwali li jew mhumiex limitati fiż-żmien jew fejn ir-responsabbiltà eżatta tal-Istat ma tkunx eżattament delimitata - fi kliem ieħor, każijiet fejn l-espożizzjoni eżatta tal-Istat tkun għadha mhux magħrufa fid-data tal-adeżjoni. Fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet ta’ hawn fuq, għandu jiġi stabbilit jekk il-garanziji tal-Istat maħruġa favur l-Oltchim matul il-perijodu 1995-2000 kienux “applikabbli wara l-adeżjoni” fis-sens li ġie definit fil-każ prassi msemmi hawn fuq. Għal dak il-għan, irid jiġi ivverifikat jekk il-garanziji mill-Istat kinux limitati fiż-żmien jew l-iskopertura eżatta tal-Istat kinitx magħrufa qabel id-data tal-adeżjoni.
(92)
Wara li eżaminat it-termini u l-kondizzjonijiet li bihom inħarġu l-garanziji inkwistjoni mill-Istat, il-Kummissjoni tinnota li dawn kienu jirrappreżentaw miżuri ta’ darba, separati u individwali, li bihom l-Istat sostna l-kumpanija wara li sselfet ammonti determinati għal żmien determinat. Id-data sa meta l-garanziji kienu validi ġiet stabbilita meta nħarġu, billi l-garanziji stipulaw perjodu ta’ validità sal-iskadenza tas-self sottostanti, li kien preċiżament definit fis-self sottostanti. Dak il-perjodu ta’ validità ma ġiex modifikat wara. Għalhekk, mal-adeżjoni tagħhom kienet tabilħaqq limitata l-validità fiż-żmien, u kienet ġiet stabbilita f’data qabel l-adeżjoni, jiġifieri meta ġie konkluż il-ftehim tas-self. Il-Kummissjoni trid għalhekk tieħu nota li l-ewwel waħda mis-sitwazzjonijiet fejn miżura partikolari tikkwalifika bħala “għajnuna ġdida” sa mid-data tal-adeżjoni tagħha ’l quddiem, jiġifieri n-nuqqas ta’ limitazzjoni fiż-żmien mad-data tal-adeżjoni, mhix sodisfatta fil-każ preżenti.
(93)
It-tieni, l-obbligazzjoni massima tal-Istat kienet delimitata fil-mument meta ngħataw il-garanziji, peress li l-garanziji jkopru biss is-self speċifiku li għalih ikunu ngħataw. Għalhekk, irid jiġi konkluż ukoll li t-tieni każ ta’ “applikabbiltà wara l-adeżjoni”, jiġifieri espożizzjoni tal-Istat mhux magħrufa sa mid-data tal-adeżjoni ’l quddiem, mhux applikabbli.
(94)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tosserva wkoll li l-garanziji mill-Istat ġew attivati qabel id-data ta’ adeżjoni. Mid-data tal-attivazzjoni tagħhom, l-Istat sar responsabbli għall-ħlas lura tal-ammont pendenti tas-self meħud bl-appoġġ tiegħu, u tabilħaqq, huwa ssubroga lilu nnifisu fl-obbligi tal-kumpanija għall-ħlas lura tas-self inkwistjoni, biex b’hekk sar kreditur tal-Oltchim għall-ammonti mħallsa minħabba l-garanziji. Kif indikat fit-Taqsima (22) hawn fuq, il-ħlasijiet magħmula minħabba l-garanziji attivati baqgħu għaddejjin sal-2006. L-ebda ħlasijiet ulterjuri ma saru fuq dan il-kont mid-data tal-adeżjoni 'l quddiem, billi l-Oltchim kienet f’qagħda li tħallas il-parti li kienet għada mhux imħallsa tas-self.
(95)
Irid għalhekk jiġi konkluż li l-garanziji tal-Istat mogħtija lill-Oltchim matul il-perjodu 1995-2000 ma jistgħux jiġu kkwalifikati bħala għajnuna ġdida fit-tifsira tal-punt 2.1. tat-tieni paragrafu tal-Anness V tal-Att tal-Adeżjoni tal-Bulgarija u r-Rumanija tal-2005.
IX.3. L-eżistenza ta’ għajnuna: Vantaġġ
IX.3.1 It-test tal-kreditur privat
(96)
Ir-Rumanija ssostni li l-miżura notifikata, li tikkonsisti fil-qlib ta’ RON 1 049 miljun ta’ dejn pubbliku f’ekwità bil-għan li ftit wara tbiegħ is-sehem pubbliku totali li jirriżulta (sa tmiem Mejju 2012) ma tagħti l-ebda vantaġġ mhux leġittimu lill-kumpanija, minħabba li kwalunkwe kreditur privat f’sitwazzjoni simili għal dik tal-kreditur pubbliku, l-AVAS, kien se jagħżel dak il-metodu ta' rkupru ta’ dejn milli l-istralċ tal-kumpanija, li huwa finanzjarjament anqas vantaġġuż għall-kreditur pubbliku.
(97)
Sabiex jiġi ddeterminat jekk il-miżura nnotifikata tagħtix vantaġġ mhux mistħoqq lill-Oltchim, il-Kummissjoni għandha tevalwa jekk il-kreditur pubbliku, l-AVAS, wettaqx l-irkupru tad-dejn pubbliku bl-istess diliġenza bħal kreditur privat li jfittex li jimmassimizza l-irkupru ta’ dejn dovut lilu (27). Dik il-perspettiva tqis il-fatt li, bit-trasferiment tad-dejn pubbliku lill-AVAS, l-irkupru tad-dejn jitwettaq minn istituzzjoni li ma għandha l-ebda relazzjoni oħra mal-kumpanija għajr dik ta’ kreditur mad-debitur tiegħu. L-evalwazzjoni ma tinjorax il-fatt li l-Ministeru tal-Ekonomija huwa l-azzjonist pubbliku tal-Oltchim, iżda tikkunsidra li l-azzjonist pubbliku ma għandux rwol fir-rigward tal-irkupru tad-dejn pubbliku, li huwa fdat lill-kreditur, l-AVAS. Il-Kummissjoni tinnota, madankollu, li l-effetti tal-qlib tad-dejn segwit mill- privatizzazzjoni għall-azzjonist attwali, jiġifieri l-Ministeru tal-Ekonomija, għandhom jiġu valutati wkoll sabiex tintlaħaq konklużjoni dwar jekk il-qlib tad-dejn propost segwit mill-privatizzazzjoni huwiex soluzzjoni finanzjarja aħjar għall-Istat mill-istralċ totali tal-kumpanija.
IX.3.2 L-irkupru tad-dejn pubbliku - Evalwazzjoni tal-miżura 3
(98)
Fid-deċiżjoni ta’ ftuħ, il-Kummissjoni kkunsidrat li element addizzjonali ta’ għajnuna mill-Istat jista’ jirriżulta mill-fatt li l-Istat ma talab ebda mgħax u/jew pieni minħabba pagament tard fuq id-dejn pubbliku tal-Oltchim li kien għadu ma tħallasx wara l-adeżjoni tar-Rumanija fl-UE. Dak id-dejn pubbliku rriżulta mill-attivazzjoni tal-garanziji mill-Istat (ara d-deskrizzjoni hawn fuq fil-premessi II.2.1-(26) u l-evalwazzjoni tal-garanziji tal-Istat hawn fuq fil-premessi IX.2-(94)). Fid-deċiżjoni ta’ ftuħ, il-Kummissjoni adottat il-fehma li n-nuqqas ta’ ġbir tal-imgħax jew ta’ nfurzar tad-dejn pubbliku ta vantaġġ lill-Oltchim, billi l-kumpanija gawdiet kapital mingħajr ħlas.
(99)
Sabiex tevalwa jekk ir-Rumanija aġixxitx bħal kreditur privat fir-rigward tad-dejn pendenti li rriżulta mill-attivazzjoni tal-garanziji tal-Istat, jeħtieġ li jiġi evalwat il-komportament tal-Istat Rumen matul il-perjodu mill-2007 sal-lum, abbażi tal-informazzjoni disponibbli lill-awtoritajiet Rumeni fil-mumenti rilevanti taż-żmien.
(100)
Il-Kummissjoni l-ewwelnett tinnota li l-fatt li ma jintalabx imgħax u multi mill-2007 u dan sal-modifika tan-notifika tal-miżura 1 jirriżulta minn GEO 51/1998 (ara l-premessa (26)). Dan irid ukoll jitqies fl-isfond tal-Liġi 30/2007, li tagħti mandat lill-AVAS twettaq mill-ġdid il-qlib tad-dejn. Dak iż-żmien l-awtoritajiet Rumeni kienu qed jikkunsidraw li jissoktaw bl-attivitajiet tal-Oltchim u jippjanaw iktar investimenti u mhux l-istralċ tal-kumpanija.
(101)
Għalhekk, il-Kummissjoni l-ewwelnett trid taċċerta jekk ir-Rumanija, meta ddeċidiet fl-2007 li twettaq l-iskambju tad-dejn mal-ekwità, minflok fittxet l-infurzar tad-dejn u/jew l-istralċ tal-kumpanija, aġixxietx bħala kreditur privat jew le. F'dak ir-rigward, il-Kummissjoni tinnota li r-Rumanija segwiet l-istrateġija ta' qlib tad-dejn għal ekwità bl-għan li tissokta bl-attivitajiet tal-Oltchim sa mill-ewwel tentattiv (li ma rnexxiex) fl-2003. L-aġir tal-awtoritajiet Rumeni f’dan ir-rigward kien għalhekk konsistenti mal-aġir tagħhom ta’ qabel. Ir-reazzjonijiet mis-suq għat-tentattivi tal-privatizzazzjoni preċedenti, kif ukoll l-azzjonijiet tal-qorti tal-azzjonisti minoritarji, urew li s-suq kien jemmen fil-vijabilità fondamentali tan-negozju tal-Oltchim.
(102)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li r-Rumanija kellha għad-dispożizzjoni tagħha wkoll pjan intraprenditorjali (28) għall-Oltchim li wera li l-kumpanija kienet vijabbli.
(103)
Fid-dawl ta’ dawn l-elementi, il-Kummissjoni tqis li ma kienx mingħajr sens li r-Rumanija, fir-rwol tagħha bħala kreditur, tiddeċiedi li twettaq il-qlib tad-dejn f’ekwità u tgħaddi liġi ta’ dak it-tip li ma tipprevedix il-ħlas ta' mgħax u penali fuq d-dejn pendenti, billi d-dejn kellu f’kull każ jinqaleb f 'ekwità.
(104)
Din l-analiżi mhijiex imgiddba mill-fatt li r-Rumanija, qabel ma wettqet il-qlib tad-dejn f’ekwità, fittxet l-approvazzjoni tal-għajnuna mill-Istat. Tabilħaqq, b’hekk, ir-Rumanija sempliċiment issodisfat l-obbligi tagħha skont l-Artikolu 108 (3) tat-TFUE. Minħabba d-diffikultajiet li ltaqgħet magħhom ir-Rumanija qabel fir-rigward tal-azzjonisti minoritarji, u li baqgħet tiltaqa’ magħhom minħabba l-applikazzjoni tal-Liġi 30/2007, kien jagħmel perfettament sens li tfittex konferma mingħand il-Kummissjoni li l-operazzjoni ppjanata ma tammontax għal għajnuna mill-istat.
(105)
Minħabba l-evalwazzjoni tal-għajnuna mill-Istat u l-applikazzjoni tal-obbligu ta’ waqfien totali, il-qlib tad-dejn f’ekwità ġie eventwalment ttardjat b’ħames snin. F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tosserva l-ewwel nett li, sa nofs l-2011, ir-Rumanija kellha l-intenzjoni soda li twettaq strateġija espansiva ta’ investiment fir-rigward tal-Oltchim, li ġiet mistħarrġa minn għadd ta’ studji esperti (29). Kien ikun kontra l-istrateġija tal-Istat li jagħmel investimenti ulterjuri biex iġib lura l-intrapriża fuq it-triq tal-profitt u jżid il-valur tagħha bil-ħsieb li jipprivatizza fuq medda ta’ żmien medju sa medda ta’ żmien fit-tul u fl-istess ħin jitlob l-imgħax fuq dejn pubbliku pendenti.
(106)
Bħala riżultat tad-dubji li l-Kummissjoni kienet qajmet fir-rigward tal-istrateġija espansiva ta’ investiment fid-deċiżjoni tagħha ta’ ftuħ u, aktar minn hekk, bħala riżultat tal-problemi baġitarji u l-programm tal-FMI/UE, ir-Rumanija bidlet l-istrateġija tagħha fl-2011 u ddeċiediet li tipprivatizza l-kumpanija minnufih wara l-qlib tad-dejn f’ekwità. Għaldaqstant, hija abbandunat il-pjanijiet inizjali li tagħmel iktar investimenti ta’ EUR 424 miljun qabel il-privatizzazzjoni.
(107)
Fil-kuntest il-ġdid, it-talba tal-imgħax fuq id-dejn saret strateġija sensibbli għall-Istat biex jiġi mmassimizzat l-irkupru tad-dejn dovut lilu.
(108)
Kif spjegat fil-premessi VIII.2-(77) hawn fuq, intalab aktar imgħax kompost fuq id-dejn pubbliku, li jikkorrispondi għall-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2007 ’il quddiem, permezz ta’ ftehim privat konkluż f’Diċembru 2011 bejn l-Oltchim u l-AVAS. B’mod partikolari, ir-rati tal-imgħax li ġew applikati fuq id-dejn pubbliku kienu jikkorrispondu għal dak li seta’ kien l-ogħla: ir-rati ta’ referenza tal-Kummissjoni rilevanti għal kull perjodu jew tar-rati tal-imgħax applikati għal self privat tal-kumpanija għall-istess perjodu li jistgħu jitqiesu adegwati.
(109)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-Oltchim ma kisbitx vantaġġ mill-mod kif l-awtoritajiet pubbliċi fittxew, wara l-adeżjoni, l-irkupru tad-dejn pubbliku li jinqaleb f’ekwità.
IX.3.3 Il-qlib tad-dejn - miżura 1
(110)
Il-Kummissjoni għandha tevalwa wkoll jekk il-miżura 1, li tikkonsisti (wara l-modifika tan-notifika - ara l-premessi (13)-(15), VII-(69) u VIII.2-(77) hawn fuq) fil-qlib f’ekwità ta’ total ta’ RON 1 049 miljun ta’ dejn pubbliku, li ftit wara kellu jiġi segwit mill-bejgħ sħiħ tas-sehem pubbliku li rriżulta (privatizzazzjoni), tagħtix xi vantaġġ żejjed lill-Oltchim. Id-dejn pubbliku totali li jrid jiġi kkonvertit f’ekwità jinkludi d-dejn ewlieni pubbliku, f’idejn l-aġenzija ta’ privatizzazzjoni AVAS, ta’ RON 538 miljun, u l-imgħax li jakkumula fuq id-dejn tal-AVAS minn l-1 ta' Jannar 2007 sal-31 ta’ Diċembru 2011, ta’ RON 511 miljun.
(111)
Biex jiġi evalwat jekk il-qlib tad-dejn propost jinvolvix xi vantaġġ mhux dovut għall-Oltchim, għandu jiġi stabbilit jekk il-qlib tad-dejn huwiex tabilħaqq l-aħjar mekkaniżmu biex jiġi mmassimizzat l-irkupru tad-dejn pubbliku, kif issostni r-Rumanija. Fil-prattika, il-Kummissjoni jeħtieġ li tiddetermina jekk kreditur privat ipotetiku f’sitwazzjoni paragunabbli għal dik tal-aġenzija ta’ privatizzazzjoni l-AVAS, li hija l-kreditur tal-Oltchim, kienx tabilħaqq jippreferi dak il-mekkaniżmu għall-irkuprar tad-dejn minflok alternattivi oħra disponibbli ta’ rkupru, meta jitqies il-fatt li d-debitur qiegħed jiffaċċja diffikultajiet finanzjarji gravi. Il-Ministeru tal-Ekonomija, l-azzjonist attwali tal-Oltchim, ma għandu ebda rwol x’jaqdi fir-rigward tal-irkupru tad-dejn pubbliku, iżda, minkejja dan, ir-riżultati miż-żewġ xenarji possibbli għall-azzjonist pubbliku huma wkoll ikkunsidrati fl-analiżi hawn taħt.
(112)
Ir-Rumanija ssostni li, meta titqies is-sitwazzjoni attwali tal-kumpanija (sotto kapitalizzazzjoni serja u dejn eċċessiv), l-unika għażliet realistiċi li kreditur privat f’sitwazzjoni paragunabbli għal dik tal-kreditur pubbliku AVAS huma jew (i) li jistralċja l-kumpanija, jew (ii) jaqleb id-dejn f’ekwità u sussegwentement ibigħ s-sehem kollu li jirriżulta fil-kumpanija. Kwalunkwe kreditur privat li jsib dawn l-għażliet quddiemu jippreferi dik li timmassimizza l-irkupru tad-dejn pendenti. Fi kliem ieħor, il-kreditur jagħżel "il-qlib tad-dejn segwit minn privatizzazzjoni" jekk ir-redditu mistenni mill-privatizzazzjoni jaqbeż l-ammont li jista’ jiġi rkuprat permezz tal-istralċ.
(113)
Sabiex turi li l-qlib tad-dejn segwit minn bejgħ tas-sehem li jirriżulta iġib aktar dħul lill-kreditur mill-istralċ, ir-Rumanija ressqet rapport minn konsulenza indipendenti (ara l-premessi VIII.3-(81) hawn fuq) li jqabbel ir-riżultati għall-kreditur taż-żewġ xenarji, jiġifieri qlib tad-dejn segwit minn privatizzazzjoni u l-istralċ rispettivament.
(114)
Il-Kummissjoni evalwat b’mod kritiku r-rapport, sabiex tivverifika jekk ir-riżultati tiegħu jifilħux għal skrutinju u juru tabilħaqq li, bil-qlib tad-dejn f’ekwità, l-AVAS taġixxix bħal kreditur privat. Wara li eżaminat ir-rapport, il-Kummissjoni tagħmel dawn l-osservazzjonijiet:
(115)
Il-valur tat-talba tal-AVAS f’xenarju ta’ stralċ: L-evalwazzjoni tal-istralċ hija bbażata fuq rapport Raiffeisen preċedenti ta’ stralċ li jmur lura għal Frar 2011, u fuq rapport ta’ stralċ mill-konsulenza indipendenti Romcontrol SA Bucharest, iddatat Marzu 2011.
(116)
Bil-liġi Rumena, kumpaniji li fihom l-Istat għandu sehem ta’ mill-inqas 50 % + 1 jiġu likwidati taħt l-hekk imsejħa "proċedura speċjali ta’ stralċ volontarju" stabbilita permezz tal-Ordni ta’ Emerġenza tal-Gvern 88/1997, id-Deċiżjoni tal-Gvern 577/2002 u l-Liġi 137/2002. Skont dik il-proċedura ta’ stralċ volontarju, l-ammont miksub mil-likwidatur mill-bejgħ tal-assi tal-kumpanija jrid jintuża biex jiġu koperti d-djun pendenti tal-kumpanija bl-istess ordni ta’ preferenza kif stabbilit bil-Liġi 85/2006 (il-liġi tal-insolvenza Rumena). Għalhekk, id-dħul mill-likwidazzjoni għandu jintuża biex ikopri d-djun f’din l-ordni ta’ preferenza: 1) l-ispejjeż tal-istralċ; 2) is-salarji dovuti; 3) dejn privileġġat (jiġifieri dejn garantit b’rahan, ipoteki, u privileġġi speċjali oħra); 4) dejn baġitarju (taxxi u obbligi fiskali oħra); 5) dejn lill-Ministeru tal-Finanzi minħabba garanziji mill-Istat attivati; 6) dejn minn self pubbliku; 7) dejn ordinarju (mhux assigurat); 8) azzjonisti. Fil-każ preżenti, l-AVAS tkun fi ħdan it-tielet kategorija ta’ kredituri (kredituri privileġġati), iżda wara diversi kredituri privileġġati (privati) tal-Oltchim, billi d-dejn pubbliku kien biss parzjalment iggarantit.
(117)
Il-konsulenza Romcontrol evalwat il-valur tal-istralċ tal-assi tal-Oltchim mill-15 ta' Diċembru 2010, abbażi tal-metodu tal-assi netti aġġustati, li jqis iż-żmien limitat tal-espożizzjoni fis-suq tal-assi offruti għall-bejgħ (30).
(118)
Fuq il-bażi tar-riżultati tal-valur tal-istralċ tal-assi kif stmat minn Romcontrol, Raiffeisen stmat ir-riżultat għall-kreditur AVAS u għall-Istat bħala azzjonist, billi qieset l-obbligazzjonijiet tal-kumpanija mill-31 ta’ Diċembru 2010 u r-rapporti finanzjarji preliminari tagħha tal-istess data ("Studju tal-istralċ Raiffeisen Frar 2011"). Skont dak l-istudju r-rikavat miksub mill-bejgħ tal-assi tal-Oltchim jippermetti l-irkupru ta’ madwar [20] - [30]% tal-obbligazzjonijiet totali tal-kumpanija. Il-kreditur AVAS, bħala kreditur parzjalment iggarantit, kien jirkupra madwar RON [80] - [100] miljun (li jirrappreżenta [10]-[30]% tat-talba totali ta’ dak iż-żmien ta’ RON 538 miljun). Minħabba d-differenza negattiva bejn ir-rikavat tal-istralċ u l-obbligazzjonijiet tal-kumpanija, l-Istat fil-kapaċità tiegħu ta’ azzjonist ma jdaħħal xejn.
(119)
F’Ottubru 2011, Raiffeisen aġġornat l-estimi tal-istudju tal-istralċ ta’ Frar 2011 biex tqis id-dejta finanzjarja tal-kumpannija tat-30 ta’ Ġunju 2011 u biex tinkludi l-imgħax mitlub fuq id-dejn pubbliku minn Jannar 2007 'il quddiem.
(120)
Skont l-istima aġġornata l-AVAS, minħabba li hija kreditur parzjalment iggarantit tal-Oltchim, iddaħħal RON [100]-[120] miljun tad-dejn totali tagħha lejn il-kumpanija (li jirrappreżenta [10]-[20] (31) tat-talba totali, jiġifieri d-dejn ewlieni ta’ RON 538 miljun flimkien mal-imgħax). Il-Ministeru tal-Ekonomija, l-azzjonist pubbliku, għal darb’oħra ma jdaħħal xejn. Is-somma li kellha tinkiseb mill-AVAS sussegwentement ġiet skontata (32) għall-valur preżenti tagħha fit-30 ta' Ġunju 2011. Bħala riżultat, l-AVAS iddaħħal EUR [10]-[40] miljun f’każ ta’ stralċ tal-kumpanija.
Tabella 2
Irkupru tat-talba tal-Istat f’xenarju ta' stralċ
Talba
(miljun EUR)
Irkupru totali
(miljun EUR)
Irkupru NPV b’10.7 %
(miljun EUR)
AVAS (Kreditur)
209,4
[20]-[30]
[10]-[30]
Ministeru tal-Ekonomija (azzjonist)
Ishma
[0]-[10]
[0]-[10]
Total mill-Istat
[20]-[30]
[10]-[30]
(121)
Dan l-ammont irid imbagħad jitqabbel mar-redditu mistenni mill-qlib tat-talba tal-AVAS f’ekwità, u wara dan il-privatizzazzjoni tal-kumpanija.
(122)
Il-valur tat-talba tal-AVAS f’xenarju ta’ qlib tad-dejn + il-privatizzazzjoni: fir-rapport, l-eżitu għall-Istat f’xenarju ta’ qlib tad-dejn + il-privatizzazzjoni ġie evalwat abbażi tal-metodu tal-valur intraprenditorjali (minn hawn 'il quddiem: ‘VI’), li huwa wieħed mill-metodi ta’ kejl fondamentali li jintużaw fl-evalwazzjoni tal-intrapriżi.
(123)
Fir-rigward tal-użu ta’ dan il-metodu, il-Kummissjoni tinnota li, fil-prinċipju, hemm diversi metodi għall-istima tal-valur tal-ekwità ta' intrapriża.
(124)
Wieħed mill-metodi spiss użati huwa dak tal-multiplu tal-EBITDA (id-dħul qabel l-imgħax, it-taxxi, id-deprezzament u l-amortizzament). Dan jippermetti li l-valur tal-ekwità ta' intrapriża għas-sena X jiġi evalwat bil-multiplikazzjoni tal-EBITDA tas-sena X b’fattur (il-multiplu) meqjus bħala xieraq għas-settur u bit-tnaqqis tad-dejn nett mir-riżultat.
(125)
Metodu ieħor huwa l-analiżi tal-likwidità skontata. Il-likwidità libera nominali tal-intrapriża għas-snin li ġejjin tiġi skontata fil-kost medju differenzjat tal-kapital, jew id-WACC (33), u d-dejn nett jitnaqqas mill-valur miksub.
(126)
It-tielet metodu huwa dak tal-multiplu tal-fatturat. B’dan il-metodu l-valur tal-ekwità ta' intrapriża fis-sena X jiġi evalwat bil-multiplikazzjoni tal-fatturat tas-sena X b’fattur (il-multiplu) meqjus bħala xieraq għas-settur u bit-tnaqqis tad-dejn nett mir-riżultat.
(127)
Dawn il-metodi kollha (EBITDA futur, likwidità jew fatturat) isiru bl-użu tal-valuri mbassra. F’dan il-każ speċifiku mhux il-metodi kollha ta’ stima bbażati fuq valuri mbassra fi pjan intraprenditorjali jistgħu jintużaw b’mod utli. Minħabba l-ħsieb ta’ privatizzazzjoni immedjata tal-kumpanija, is-sid il-ġdid biss se jkun f’pożizzjoni li jiddetermina l-istrateġija intraprenditorjali tal-kumpanija fil-ġejjieni, u għalhekk it-tbassir rilevanti tal-pjan intraprenditorjali meħtieġ għall-użu ta’ dawn il-metodi mhuwiex disponibbli, u lanqas ma jista’ jiġi antiċipat (34). Billi s-sid il-ġdid se jkollu jagħmel investimenti sinifikanti, l-aħħar riżultati tal-imgħoddi tal-kumpanija lanqas jistgħu jintużaw biex isir tbassir għall-ġejjieni.
(128)
F’dawn iċ-ċirkustanzi, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-uniċi żewġ metodi disponibbli għall-istima tal-valur tas-sehem kkombinat tal-Istat Rumen, jiġifieri l-AVAS u l-Ministeru tal-Ekonomija, huma l-kapitalizzazzjoni fis-suq u l-VE. Ta’ min jinnota li l-VE tinkludi wkoll il-parametri użati għall-kapitalizzazzjoni tas-suq.
(129)
Il-kapitalizzazzjoni fis-suq hija definita bħala l-prezz tas-sehem multiplikat bin-numru tal-ishma kkonċernati, li jipprovdi valur totali tal-ishma tal-kumpanija pendenti. Dan il-kejl jirrappreżenta l-kunsens pubbliku dwar il-valur tal-ekwità ta’ kumpanija u jista’ jintuża bħala prokura għall-opinjoni pubblika tal-valur nett ta’ kumpanija.
(130)
Il-kapitalizzazzjoni fis-suq tal-Oltchim ġiet ikkalkulata fuq il-bażi tal-prezz tas-sehem osservat fil-Borża ta’ Bucharest (35) fuq perjodu ta’ 44 xahar (2008 - Awwissu 2011). Dak l-intervall huwa twil biżżejjed biex ikun rilevanti u l-kapitalizzazzjoni fis-suq matul dak il-perjodu hija wkoll indikazzjoni tajba ta’ dak li s-suq huwa lest li jħallas għall-kumpanija.
(131)
F’dan il-kuntest, il-Kummissjoni tinnota, bħala aspett pożittiv, il-fatt li l-prezz tas-sehem, matul il-perjodu reċenti bejn Mejju u Awwissu 2011, kien dejjem ogħla mill-medja tiegħu ta’ 44 xahar. B’mod aktar preċiż, filwaqt li l-medja differenzjata ta’ 44 xahar hija RON 0.53 għal kull sehem, il-prezz tal-ishma anki laħaq RON 2.05 f'Lulju 2011 (36). Għalhekk, l-informazzjoni użata biex jiġi stabbilit il-valur tas-suq tista’ titqies bħala konservattiva.
(132)
Barra minn hekk, fir-rigward tal-iżvilupp tal-prezz tal-ishma minn Settembru 2011 (l-aħħar firxa ta’ dejta użata mill-Istudju Raiffeisen), il-Kummissjoni tinnota, bħala aspett pożittiv, li, fil-passat reċenti (minn nofs Ottubru 2011), il-prezz tal-ishma żdied b’mod sinifikanti u kien kostantement ogħla mill-medja differenzjata ta’ RON 0.53 użata fil-formula tal-kapitalizzazzjoni fis-suq.
Tabella 1
L-iżvilupp tal-prezz tal-ishma tal-Oltchim fil-Borża ta’ Bucharest 23/02/2011 - 23/02/2012
(133)
Qabel il-qlib tad-dejn ippjanat, il-kapitalizzazzjoni fis-suq tal-Oltchim fil-perjodu osservat (Jannar 2008-Awwissu 2011) kienet fuq il-medja differenzjata (37) ta’ EUR 45 miljun u fl-aħħar tliet xhur tal-perjodu osservat (Ġunju-Awwissu 2011) kienet dejjem aktar minn EUR 100 miljun. Il-kapitalizzazzjoni fis-suq għalhekk hija ogħla sewwa mill-valur tal-istralċ tal-Oltchim (EUR [10]-[40] miljun), u dan jipprovdi l-ewwel indikazzjoni li l-bejgħ tas-sehem tal-Istat f’privatizzazzjoni huwa aħjar mill-istralċ tal-kumpanija.
(134)
It-tieni metodu li jista’ jintuża huwa dak tal-Valur Intraprenditorjali (VI). VI huwa kejl tal-valur ta' kumpanija li ta’ spiss jintuża bħala alternattiva għal kapitalizzazzjoni sempliċi fis-suq, għaliex huwa meqjus li jipprovdi rappreżentazzjoni aktar preċiża tal-valur tad-ditta. VI huwa definit bħala s-somma tal-kapitalizzazzjoni fis-suq ta’ kumpanija u d-dejn finanzjarju nett tagħha. Dan il-metodu ntuża minn Raiffeisen Capital.
(135)
Wara l-kalkolu tal-kapitilizzazzjoni fis-suq, l-element l-ieħor fil-formula VI, id-dejn nett, kien ikkomputat bħala s-somma tad-djun finanzjarji kollha tal-kumpanija (id-djun kollha tal-kumpanija li fuqhom ikun hemm l-imgħax - jiġifieri, is-self bankarju u obbligazzjonijiet mhux imħallsa/skedati mill-ġdid) (38).
(136)
Bħala l-pass li jmiss, imbagħad ikun possibbli li jiġu kkalkulati l-medjan, il-medja u l-medja differenzjata tal-VI u tas-sehem VI tul il-perjodu ta’ 44 xahar. Ir-rapport għamel dan għal żewġ xenarji: bl-imgħax fuq id-dejn skont il-ftehim, u mingħajru.
(137)
Fuq dan il-punt, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-imgħax iddebitat skont il-Ftehim ma għandux jitqies għar-raġuni tal-kalkolu tal-valur intraprenditorjali (VI) għar-raġunijiet li ġejjin: ceteris paribus, jekk jiżdied id-dejn, l-ekwità tonqos. Dawn iż-żewġ effetti jmorru kontra xulxin u fil-prinċipju ma għandhomx jaffettwaw il-VI. Kieku is-suq kellu ħjiel tal-imgħax kien inaqqas il-prezz tal-ishma skont il-każ. Iżda, fil-każ attwali l-ammont tal-imgħax żdied ex post u ma kienx antiċipat mis-suq. Għalhekk, l-informazzjoni kontemporanja li kellu s-suq fil-mument tal-evalwazzjoni hija rilevanti.
(138)
Skont dawn il-kunsiderazzjonijiet, il-valuri tal-VI/ishma ġew ikkalkulati għall-perjodu osservat.
Tabella 3
Kalkolu tal-valur tal-VI/ishma tal-Oltchim fil-perjodu osservat
Perjodu
Numru ta’ ishma
Prezz medju tal-ishma
Il-kapitalizzazzjoni fis-suq (il-prezz tal-ishma × in-numru ta’ ishma)
Dejn nett
f 'eluf ta’ RON
Valur intraprenditorjali (kapitalizzazzjoni tas-suq miżjud mad-dejn nett)
f 'eluf ta’ RON
Valur intraprenditorjali għal kull sehem
Jann. -08
343 023 858
1,10
378
[1 200 ]-[1 400 ]
[1 700 ]-[1 800 ]
[4]-[6]
Frar -08
343 023 858
0,91
314
[1 200 ]-[1 400 ]
[1 600 ]-[1 700 ]
[4]-[6]
Mar. -08.
343 023 858
0,81
279
[1 200 ]-[1 400 ]
[1 600 ]-[1 700 ]
[4]-[6]
Apr. -08
343 023 858
0,87
300
[1 200 ]-[1 400 ]
[1 600 ]-[1 700 ]
[4]-[6]
Mejju -08
343 023 858
1,04
358
[1 300 ]-[1 500 ]
[1 700 ]-[1 800 ]
[4]-[6]
Ġun. -08
343 023 858
0,96
330
[1 300 ]-[1 500 ]
[1 700 ]-[1 800 ]
[4]-[6]
Lul. -08
343 023 858
0,72
247
[1 300 ]-[1 500 ]
[1 600 ]-[1 700 ]
[4]-[6]
Aww. -08
343 023 858
0,63
216
[1 300 ]-[1 500 ]
[1 600 ]-[1 700 ]
[4]-[6]
Sett. -08
343 023 858
0,47
160
[1 300 ]-[1 500 ]
[1 500 ]-[1 600 ]
[4]-[6]
Ott. -08
343 023 858
0,37
127
[1 300 ]-[1 500 ]
[1 500 ]-[1 600 ]
[4]-[6]
Nov. -08
343 023 858
0,21
71
[1 200 ]-[1 400 ]
[1 400 ]-[1 500 ]
[4]-[6]
Diċ. 08
343 023 858
0,16
54
[1 400 ]-[1 600 ]
[1 400 ]-[1 500 ]
[4]-[6]
Jann. -09
343 023 858
0,15
51
[1 400 ]-[1 600 ]
[1 600 ]-[1 700 ]
[4]-[6]
Frar. -09
343 023 858
0,13
45
[1 400 ]-[1 600 ]
[1 600 ]-[1 700 ]
[4]-[6]
Mar -09.
343 023 858
0,15
53
[1 400 ]-[1 600 ]
[1 600 ]-[1 700 ]
[4]-[6]
Apr. -09
343 023 858
0,25
84
[1 400 ]-[1 600 ]
[1 600 ]-[1 700 ]
[4]-[6]
Mejju -09
343 023 858
0,27
93
[1 400 ]-[1 600 ]
[1 600 ]-[1 700 ]
[4]-[6]
Ġun. -09
343 023 858
0,30
104
[1 400 ]-[1 600 ]
[1 700 ]-[1 800 ]
[4]-[6]
Lul -09
343 023 858
0,33
113
[1 400 ]-[1 600 ]
[1 700 ]-[1 800 ]
[4]-[6]
Aww. -09
343 023 858
0,32
109
[1 600 ]-[1 800 ]
[1 700 ]-[1 800 ]
[4]-[6]
Sett. -09
343 023 858
0,28
96
[1 600 ]-[1 800 ]
[1 700 ]-[1 800 ]
[4]-[6]
Ott. -09
343 023 858
0,27
91
[1 600 ]-[1 800 ]
[1 700 ]-[1 800 ]
[4]-[6]
Nov. -09
343 023 858
0,23
79
[1 600 ]-[1 800 ]
[1 700 ]-[1 800 ]
[4]-[6]
Diċ. -09
343 023 858
0,26
89
[1 600 ]-[1 800 ]
[1 700 ]-[1 800 ]
[4]-[6]
Jann. -10
343 023 858
0,23
79
[1 600 ]-[1 800 ]
[1 700 ]-[1 800 ]
[4]-[6]
Frar. -10
343 023 858
0,22
77
[1 600 ]-[1 800 ]
[1 700 ]-[1 800 ]
[4]-[6]
Mar. -10
343 023 858
0,27
92
[1 600 ]-[1 800 ]
[1 700 ]-[1 800 ]
[4]-[6]
Apr. -10
343 023 858
0,31
105
[1 600 ]-[1 800 ]
[1 800 ]-[1 900 ]
[4]-[6]
Mejju -10
343 023 858
0,22
76
[1 600 ]-[1 800 ]
[1 800 ]-[1 900 ]
[4]-[6]
Ġun. -10
343 023 858
0,21
71
[1 700 ]-[1 900 ]
[1 900 ]-[2 000 ]
[4]-[6]
Lul. -10
343 023 858
0,18
62
[1 700 ]-[1 900 ]
[1 900 ]-[2 000 ]
[4]-[6]
Aww. -10
343 023 858
0,19
64
[1 700 ]-[1 900 ]
[1 900 ]-[2 000 ]
[4]-[6]
Sett. -10
343 023 858
0,19
66
[1 700 ]-[1 900 ]
[1 900 ]-[2 000 ]
[4]-[6]
Ott. -10
343 023 858
0,22
76
[1 700 ]-[1 900 ]
[1 900 ]-[2 000 ]
[4]-[6]
Nov. -10
343 023 858
0,22
75
[1 800 ]-[2 000 ]
[2 000 ]-[2 100 ]
[4]-[6]
Diċ. -10
343 023 858
0,20
69
[1 800 ]-[2 000 ]
[2 000 ]-[2 100 ]
[5]-[7]
Jann. -11
343 023 858
0,21
74
[1 800 ]-[2 000 ]
[2 000 ]-[2 100 ]
[5]-[7]
Frar. -11
343 023 858
0,26
88
[1 800 ]-[2 000 ]
[2 000 ]-[2 100 ]
[5]-[7]
Mar. -11
343 023 858
0,30
102
[1 800 ]-[2 000 ]
[2 000 ]-[2 100 ]
[5]-[7]
Apr. -11
343 023 858
0,44
152
[2 000 ]-[2 200 ]
[2 100 ]-[2 200 ]
[5]-[7]
Mejju -11
343 211 383
0,77
265
[2 000 ]-[2 200 ]
[2 300 ]-[2 400 ]
[5]-[7]
Ġun. -11
343 211 383
1,61
551
[2 000 ]-[2 200 ]
[2 600 ]-[2 700 ]
[6]-[8]
Lul. -11
343 211 383
2,05
702
[2 000 ]-[2 200 ]
[2 800 ]-[2 900 ]
[6]-[8]
Aww. -11
343 211 383
1,32
452
[2 000 ]-[2 200 ]
[2 600 ]-[2 700 ]
[6]-[8]
(139)
Fuq il-bażi ta’ din it-tabella, il-medjan, il-medja u l-medja differenzjata tal-VI ġew ikkalkulati għal kull sehem.
Tabella 4
Il-medjan, il-medja u l-medja differenzjata tal-VI għal kull sehem tal-Oltchim
Prezz tal-ishma
Valur intraprenditorjali għal kull sehem
Medjan
[0,10]-[0,30]
[4]-[6]
Medja
[0,30]-[0,50]
[4]-[6]
Medja differenzjata
[0,40]-[0,60]
[4]-[6]
(140)
Il-VI (medjan, medja, medja differenzjata) ikkalkulat kif spjegat hawn fuq jista’ mbagħad jintuża biex jiġi determinat il-valur tas-sehem tal-Istat ta’ "wara l-qlib tad-dejn" bit-tnaqqis minn dan il-VI tad-dejn tal-kumpanija li jibqa' pendenti wara l-qlib; dan se jibqa’ responsabbiltà tal-kumpanija li trid tiġi indirizzata.
(141)
L-eżitu huwa l-valur fis-suq tal-ekwità totali kif turi t-Tabella 5.
Tabella 5
Kalkolu tal-valur fis-suq tal-ekwità abbażi tal-metodu VI
Kalkolu tal-valur fis-suq tal-ekwità totali wara l-qlib tad-dejn
Xenarji
VI bbażat fuq il-medjan tal-prezz tal-ishma fuq 44 xahar
VI bbażat fuq il-medja tal-prezz tal-ishma fuq 44 xahar
VI bbażat fuq il-medja differenzjata tal-prezz tal-ishma fuq 44 xahar
VI/sehem (RON)
[4]-[6]
[4]-[6]
[4]-[6]
Numru ta’ ishma qabel il-qlib
343 211 383
343 211 383
343 211 383
Valur intraprenditorjali (RON miljun)
[1 700 ]-[1 800 ]
[1 800 ]-[1 900 ]
[2 000 ]-[2 100 ]
Dejn nett wara l-qlib tad-dejn (RON miljun)
[1 600 ]-[1 700 ]
[1 600 ]-[1 700 ]
[1 600 ]-[1 700 ]
Il-valur fis-suq tal-ekwità (RON miljun)
[100]-[200]
[200]-[300]
[400]-[500]
Il-valur fis-suq tal-ekwità (EUR miljun)
[20]-[30]
[50]-[60]
[90]-[100]
(142)
Fir-rigward tad-dejn finanzjarju nett użat għall-kalkolu deskritt hawn fuq, iż-żewġ passi tal-kalkolu, jiġifieri (i) il-kalkolu tal-formula VI u (ii) it-tnaqqis sussegwenti biex jinkiseb il-valur fis-suq tal-ekwità, għandhom fil-prinċipju jkunu bbażati fuq il-valur fis-suq tad-dejn tal-kumpanija.
(143)
Madankollu, il-Kummissjoni qabel xejn tinnota li, billi d-dejn tal-Oltchim ma jiġix innegozjat u fin-nuqqas ta' suq lokali għan-negozju tad-dejn, huwa diffiċli ħafna li jiġi stabbilit prezz fis-suq għal dan id-dejn. Minflok, wieħed jista’ fit-teorija jiddetermina l-valur fis-suq tad-dejn billi jistabbilixxi l-klassifikazzjoni tal-kumpanija qabel u wara l-qlib tad-dejn. Din il-klassifikazzjoni mbagħad tista’ tintuża biex tiġi stmata l-probabilità ta’ inadempjenza li min-naħa tagħha tista’ tintuża biex issir stima tal-valur fis-suq tad-dejn. Fin-nuqqas ta’ dawn il-klassifikazzjonijiet, il-Kummissjoni qieset dan l-eżerċizzju bħala wieħed mhux possibbli, u li jkunu sinifikanti l-iżbalji ġġenerati mill-użu ta’ valur fis-suq stmat mhux kif għandu jkun.
(144)
It-tieni, jekk wieħed jassumi li d-dejn nett inbiegħ bl-istess skont tal-valur kontabbli tiegħu qabel u wara l-qlib, allura r-riżultati tal-kalkolu b’konsegwenza ta' dan ma jinbidlu xejn, kien kemm kien id-daqs tal-iskont. Kwalunkwe bidla fil-valur tad-dejn finanzjarju nett imbagħad twassal għal bidla proporzjonata, b’sinjal oppost, fil-valur tal-kapitalizzazzjoni fis-suq. L-impatt taż-żieda jew tal-valur kontabbli tad-dejn jew tal-valur fis-suq tiegħu huwa newtrali, billi l-valur tad-dejn l-ewwel jiżdied biex jinkiseb il-VI u mbagħad jitnaqqas biex jinkiseb il-valur ġdid tal-ekwità tal-ishma.
(145)
It-tielet, jekk wieħed jassumi li d-dejn li jifdal wara l-qlib jinbiegħ b’iskont differenti minn dak ta’ qabel il-qlib, kalkolu li jagħmel sens ikollu jqis il-fatt li wara l-qlib tad-dejn f’ekwità l-valur fis-suq tad-dejn li jifdal probabbilment xorta jibqa’ anqas mill-valur kontabbli tiegħu, iżda xorta waħda ogħla mill-valur fis-suq tad-dejn qabel il-qlib. Madankollu, fin-nuqqas ta’ bażi biex jiġu stabbiliti dawn l-iskontijiet mhux possibbli li ssir simulazzjoni tal-effetti ta’ bidla f’dawn l-iskontijiet, billi jkun hemm wisq parametri li jeħtieġ li jinbidlu fl-istess ħin.
(146)
Min-naħa l-oħra, il-Kummissjoni tinnota li d-dikjarazzjonijiet finanzjarji tal-Oltchim tħejjew skont l-istandards tal-IFRS u ġew ivverifikati mill-awditur indipendenti KPMG. F’dawk ir-rapporti finanzjarji, l-obbligazzjonijiet finanzjarji jiġu ppreżentati fil-valur ġust tagħhom skont l-istipulazzjonijiet tal-IAS 39. L-IAS 39 tiddefinixxi l-valur ġust bħala l-ammont li għalih jista’ jiġi skambjat assi, jew tissalda obbligazzjoni, bejn partijiet infurmati u disposti f’kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni. Fuq din il-bażi, l-KPMG iċċertifikat li l-valur ġust tad-dejn fit-tul tal-kumpanija ma kienx differenti b’mod sinifikanti mill-valur kontabbli tiegħu.
(147)
Abbażi tal-kunsiderazzjonijiet ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni hija tal-fehma li huwa tabilħaqq xieraq li jintuża l-valur kontabbli tad-dejn biex jiġi kkalkulat il-valur fis-suq tal-ekwità.
(148)
Madankollu, sabiex tiġi vverifikata s-sodezza tal-kalkolu, il-Kummissjoni, barra minn hekk, wettqet analiżi tas-sensittività, jiġifieri ddeterminat id-differenza perċentwali bejn il-valur kontabbli u l-valur fis-suq tad-dejn nett qabel il-qlib li jibbilanċja l-valur attwali tas-sehem tal-Istat wara l-qlib u l-valur tal-istralċ, jekk wieħed jassumi li l-valur fis-suq tad-dejn se jikkorrispondu għal valur kontabbli tiegħu wara l-qlib tad-dejn f'ekwità. Dan il-valur perċentwali jista’ jitqies bħala tip ta’ “marġni ta’ żball” għall-istima tal-valur fis-suq tad-dejn.
(149)
Il-Kummissjoni hija tal-fehma li, mix-xenarji kollha (VI bbażat fuq l-medjan, il-medja, il-medja differenzjata), il-medja differenzjata tirrappreżenta l-aktar xenarju preċis, billi f’dan il-każ il-valuri huma ddifferenzjati skont il-volumi nnegozjati tal-ishma. Għal dan ix-xenarju, il-marġni msemmi hawn fuq huwa ta’ 15 %. Il-Kummissjoni tikkonkludi li marġni ta’ dan id-daqs huwa kbir biżżejjed biex twassal sabiex wieħed iqis li l-kalkolu VI huwa bbażat fuq dejta soda.
(150)
Sussegwentement, ladarba l-valur fis-suq tal-ekwità ġie kkalkolat, wieħed jista’ jikkalkula l-valur tas-sehem tal-Istat li jirriżulta minn dan il-valur fis-suq tal-ishma totali abbażi tal-ishma pubbliċi, li se jkun kif ġej wara l-qlib tad-dejn (39):
Tabella 6
L-ishma tal-Istat Ruman fl-Oltchim qabel u wara l-qlib tad-dejn ippjanat
L-ishma qabel il-qlib tad-dejn
L-ishma wara l-qlib tad-dejn
Id-dejn tal-AVAS flimkien mal-imgħax fuqu maqlub f’dejn
AVAS
0 %
[80]-[100]%
Ministeru tal-Ekonomija
54,81 %
[0]-[5]%
Total mill-Istat
54,81 %
[80]-[100]%
(151)
Għaldaqstant, wara l-qlib tad-dejn ewlieni tal-AVAS flimkien mal-imgħax skont il-ftehim, l-Oltchim se jkollha valur fis-suq ta’ ekwità b’medda ta’ bejn EUR [20]-[30] u [90]-[100] miljun, li se jwassal għal valur attwali (40) tas-sehem pubbliku kkombinat ([80]-[100]%) ta’ bejn EUR [15]-[30 u [75]-[90] miljun. Fit-Tabella 7, hawn taħt, il-VIs kif evalwati għax-xenarji kollha huma mqassra u mqabbla mal-valuri applikabbli fil-każ ta’ stralċ.
Tabella 7
Tqabbil tal-qlib tad-dejn segwit minn privatizzazzjoni max-xenarji ta' stralċ abbażi tal-metodu VI
Dħul mistenni tal-Istat
EUR miljun
Qlib tad-dejn u privatizzazzjoni immedjata
Valur nett attwali tad-dħul miksub permezz tal-istralċ
Tqabbil
VI bbażat fuq il-medjan tal-prezz tal-ishma fuq 44 xahar
VI bbażat fuq il-medja tal-prezz tal-ishma fuq 44 xahar
VI bbażat fuq il-medja differenzjata tal-prezz tal-ishma fuq 44 xahar
Il-valur fis-suq tal-ekwità
[20]-[30]
[45]-[60]
[90]-[100]
Il-valur fis-suq tas-sehem pubbliku kkombinat
[15]-[40]
[45]-[60]
[80]-[100]
Il-valur nett attwali tas-sehem pubbliku kkombinat (98.44 %)
[15]-[40]
[30]-[50]
[75]-[90]
[10]-[40]
Stralċ Qlib tad-dejn u privatizzazzjoni
Valur nett attwali tas-sehem tal-AVAS (96.54 %)
[15]-[40]
[30]-[50]
[70]-[80]
[10]-[40]
Stralċ Qlib tad-dejn u privatizzazzjoni
Valur nett attwali tas-sehem tal-Ministeru tal-Ekonomija (1.9 %)
[0]-[1]
[0]-[1]
[1]-[2]
[0]-[1]
Stralċ Qlib tad-dejn u privatizzazzjoni
(152)
Fix-xenarji VI kollha evalwati kemm il-kreditur pubbliku AVAS kif ukoll l-azzjonist pubbliku l-Ministeru tal-Ekonomija jiksbu riżultati aħjar mill-qlib tad-dejn segwit mill-privatizzazzjoni milli kieku l-kumpanija ġiet likwidata. L-ishma tal-azzjonist pubbliku attwali, il-Ministeru tal-Ekonomija, ser ikunu mnaqqsa permezz tal-qlib tad-dejn, u dan jirriżulta f’sehem ta' [80]-[100]% għall-kreditur AVAS. Madankollu, il-Ministeru ma għandu l-ebda raġuni biex jopponi l-qlib tad-dejn billi fil-każ ta’ stralċ ma jikseb xejn għas-sehem tiegħu fil-kumpanija. Il-kreditur pubbliku AVAS xorta jikseb aktar anke fix-xenarju bl-iktar evalwazzjoni baxxa tal-VI milli kieku jiddeċiedi li jillikwida l-kumpanija (EUR [10]-[30] miljun, imqabbel ma’ EUR [10]-[30] miljun).
(153)
Abbażi tas-sejbiet ta’ hawn fuq, jista' jiġi konkluż li, jekk il-kumpanija tiġi kompletament privatizzata fi żmien qasir wara l-qlib tad-dejn, il-miżura notifikata (il-qlib tad-dejn segwit minn privatizzazzjoni sħiħa) ma tfissirx vantaġġ għal Oltchim peress li din il-miżura tippermetti lill-kreditur pubbliku AVAS li jirkupra aktar milli kieku iddeċieda li jpoġġi lill-kumpanija fi stralċ. F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tieħu nota tal-impenn li sar mill-awtoritajiet Rumeni (ara l-premessi (16) u (72) hawn fuq) li jipprivatizzaw il-kumpanija b’mod sħiħ sal-31 ta’ Mejju 2012.
(154)
Il-Kummissjoni tqis li l-evalwazzjoni kwantitattiva abbażi tal-metodu tal-kapitalizzazzjoni fis-suq u l-metodu VI huma wkoll appoġġjati minn dawn iż-żewġ argumenti li ġejjin, li ma ġewx kwantifikati mill-espert indipendenti.
(155)
L-ewwel nett, l-evalwazzjoni hija bbażata fuq il-prezz fis-suq tal-ishma. Madankollu, billi s-sehem tal-Istat fl-Oltchim se jinbiegħ bħala entità waħda, l-akkwirent se jkun jista’ jikkontrolla l-kumpanija. Għalhekk, l-akkwirent se jkun lest li jħallas primjum ta’ kontroll għas-sehem, kif normalment ikun il-każ fi tranżazzjonijiet komparabbli.
(156)
It-tieni, il-Kummissjoni tosserva li PCC kienet lesta tħallas fl-2007 EUR 7.5 miljuni għal sehem de facto ta’ 12 % fl-Oltchim u fl-2011 EUR 2.6 miljuni għal sehem ieħor ta' 3.6 % fl-Oltchim. Dan jindika fuq naħa waħda li investitur privat kien qis li l-valur tal-Oltchim kien żdied fl-2011 meta mqabbel mal-2007 (billi kien lest li jħallas prezz ogħla għal kull sehem), u li, abbażi tat-tranżazzjoni tal-2011, 100 % tal-ishma kienu se jiġu stmati għal EUR 73 miljun, u dan huwa sostanzjalment ogħla mill-valur tal-istralċ.
IX.4. Konklużjoni dwar il-kriterju tal-vantaġġ
(157)
Fuq il-bażi tas-sejbiet ta’ hawn fuq, jiġifieri li: (i) il-kumpanija ma kisbet l-ebda vantaġġ mhux dovut bil-mod li bih l-awtoritajiet pubbliċi fittxew li jiksbu l-irkupru tad-dejn pubbliku li huwa s-suġġett tal-miżura notifikata, u (ii) il-qlib tad-dejn bħala tali ma jagħti l-ebda vantaġġ mhux dovut lill-kumpanija, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-kriterju tal-vantaġġ mhuwiex milħuq mill-miżura nnotifikata attwali (li tirriżulta mill-kombinazzjoni tal-eks miżuri 1 u 3). Fid-dawl ta’ din is-sejba, il-kriterji kumulattivi l-oħra fid-definizzjoni tal-kunċett ta’ għajnuna mill-Istat bis-saħħa tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE ma hemmx bżonn li jiġu analizzati għall-evalwazzjoni tal-miżura nnotifikata attwali.
X. KONKLUŻJONI
(158)
Il-proċedura ta’ investigazzjoni formali mibdija skont l-Artikolu 108(2) tat-TFUE fir-rigward tal-miżura 2 (garanziji tal-Istat) trid tiġi terminata bħala irrilevanti, wara l-irtirar tan-notifika ta’ dik il-miżura.
(159)
Il-miżura notifikata attwali (il-kombinazzjoni tal-eks miżuri 1 u 3) ma tinvolvix għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(160)
Din il-konklużjoni hija bbażata fuq l-intenzjoni soda tar-Rumanija li tbiegħ is-sehem tagħha kollu fl-Oltchim, kif espressa fl-ittra tal-Prim Ministru Emil Boc tal-21 ta' Ottubru 2011, u ikkonfermata mill-ġdid fl-ittra tal-Prim Ministru Ungureanu bid-data tas-16 ta’ Frar 2012,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-Kummissjoni ddeċidiet li tagħlaq il-proċedura formali ta’ investigazzjoni skont l-Artikolu 108 (2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea fir-rigward tal-garanzija tal-Istat innotifikata (miżura 2) favur l-Oltchim, fid-dawl tal-fatt li r-Rumanija rtirat in-notifikazzjoni tagħha u mhijiex se tfittex aktar li timplimenta dik il-miżura.
Artikolu 2
Il-miżura 1, notifikata mir-Rumanija fis-17 ta’ Lulju 2009 u emendata fit-22 ta’ Ġunju 2011, id-9 ta' Settembru 2011, il-21 ta’ Ottubru 2011 u s-16 ta’ Frar 2012, ma tikkostitwix għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 3
Il-Miżura 3, implimentata mir-Rumanija fl-2007, ma tikkostitwix għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 4
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Rumanija.
Magħmul fi Brussell, is-7 ta’ Marzu 2012.