ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 918/2012 НА КОМИСИЯТА
от 5 юли 2012 година
за допълване на Регламент (ЕС) № 236/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно късите продажби и някои аспекти на суапите за кредитно неизпълнение във връзка с определенията, изчисляването на нетните къси позиции, покритите суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, прагове за уведомяване, прагове на ликвидност за отмяна на ограниченията, значителен спад в стойността на финансови инструменти и неблагоприятните събития
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 236/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 14 март 2012 г. относно късите продажби и някои аспекти на суапите за кредитно неизпълнение (1), и по-специално член 2, параграф 2, член 3, параграф 7, член 4, параграф 2, член 7, параграф 3, член 13, параграф 4, член 23, параграф 7 и член 30 от него,
като има предвид, че:
(1)
По силата на Регламент (ЕС) № 236/2012 се налагат някои мерки във връзка с късите продажби и суапите за кредитно неизпълнение. Съгласно член 42 от Регламент (ЕС) № 236/2012 Комисията има правомощие да приема делегирани актове, допълващи разпоредбите на посочения регламент в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Настоящият делегиран акт допълва и изменя определени несъществени елементи.
(2)
Разпоредбите на настоящия регламент са тясно свързани, тъй като праговете за уведомяване и публикуване и определянето на непокритите суапи за кредитно неизпълнение зависят от определенията и методите за изчисляване на къси позиции, докато разпоредбите за значителния спад в стойността на финансовите инструменти, за спада в ликвидността на пазарите на държавни дългови инструменти и определянето на неблагоприятните събития са неразривно свързани. С цел да се гарантира съгласуваност между различните разпоредби относно късите продажби, които следва да влязат в сила едновременно, е подходящо всички изисквани съгласно Регламент (ЕС) № 236/2012 разпоредби да се включат в един регламент.
(3)
В Регламент (ЕС) № 236/2012 се съдържат някои определения. За по-голяма яснота и правна сигурност е целесъобразно да се предвидят допълнителни разпоредби във връзка с определенията по член 2, параграф 1, и по-специално в случаите, когато се приема, че дадено физическо или юридическо лице притежава финансов инструмент за целите на определението за „къса продажба“, както и по-подробно уточняване кога дадено физическо или юридическо лице „притежава“ акция или дългов инструмент за целите на Регламент (ЕС) № 236/2012. Целта на подробните указания е да се гарантира, че Регламент (ЕС) № 236/2012 постига заложените в него резултати по последователен начин въпреки различните подходи, застъпени в законодателствата на държавите членки. Понастоящем понятията за собственост и притежание по отношение на ценните книжа в държавите членки не са хармонизирани, но се предвижда разпоредбите на Регламент (ЕС) № 236/2012 да се прилагат само за късите продажби и да не засягат бъдещите правни тенденции, като например хармонизирането на законодателството.
(4)
Регламент (ЕС) № 236/2012 налага ограничения и задължения (като например изисквания за уведомяване и публикуване) за физически или юридически лица, които притежават или откриват нетни къси позиции в акции и държавни дългови инструменти. Дългите и късите позиции в акции и държавни дългови инструменти могат да бъдат притежавани и остойностявани по различни начини. За да се гарантира последователен подход и желаното действие на мерките относно късите позиции в акции и държавни дългови инструменти, е необходимо допълнително да се уточни начинът на изчисляване на нетните къси позиции. Късите продажби могат да се извършват чрез единични инструменти или чрез портфейли от държавни дългови инструменти, поради което е необходимо да се определи как късите продажби чрез портфейл са включени в тези изчисления. С цел да се осигури солиден подход спрямо изчисляването на нетните къси позиции, е необходимо дългите позиции в акции да бъдат определени по по-ограничителен начин, отколкото късите позиции. Тъй като стойността на някои финансови инструменти зависи от колебанието в цените на базовите инструменти, е необходимо да се определи начин за отчитането на този фактор. Определя се моделът, коригиран с коефициента делта, тъй като той е широко приет в практиката.
(5)
Нетните къси позиции се изчисляват въз основа на дългите и късите позиции, притежавани от физическо или юридическо лице. Дългите и късите позиции обаче могат да бъдат притежание на различни субекти в група или в различни фондове, начело на които стои управител. Големите нетни къси позиции могат да се прикрият чрез разпределянето им сред субекти в група или между различни фондове. С цел да се ограничи неизпълнението на изискванията за уведомяване и докладване на къси позиции и да се гарантира, че по този начин се предоставят реални и представителни данни, са необходими по-подробни разпоредби, в които се посочва как да се извършва изчисляването на нетните къси позиции за субекти в група и за управители на фондове. С оглед прилагането на тези разпоредби е необходимо да се определи значението на понятието „инвестиционна стратегия“, за да се поясни късите позиции на кои субекти в група и на кои фондове следва да се сумират. Налага се също така да се определи понятието „управленски дейности“, за да се поясни късите позиции на кои фондове следва да се сумират. С цел да се гарантира извършването на уведомленията е необходимо да се определи за кои субекти в група или в различни фондове се изисква да извършват изчисленията и уведомленията.
(6)
По силата на Регламент (ЕС) № 236/2012 се налагат ограничения върху сключването на сделки с непокрити позиции в суапи за кредитно неизпълнение по държавен дългов инструмент, но се допускат сделки с покрити позиции в суапи за кредитно неизпълнение по държавен дългов инструмент, сключени за целите на законното хеджиране. Могат да бъдат хеджирани множество активи и пасиви, като се използват суапи за кредитно неизпълнение по държавен дългов инструмент, но в редица случаи разграничението между законно хеджиране и спекулации може да се окаже трудно. Вследствие на това е необходимо подробно и допълнително уточнение относно случаите, в които може да бъде прието, че даден суап за кредитно неизпълнение по държавен дългов инструмент е покрит. Когато е необходимо да се определи последователно количествен показател на корелация, следва да се използва прост, широко приет и разбираем показател, какъвто е корелационният коефициент на Пирсън (Pearson), изчислен като ковариация на две променливи, разделена на продукта на техните стандартни отклонения. Съчетанието на активи и пасиви с цел постигане на оптимално хеджиране на практика е трудно поради нееднаквите характеристики на различните активи и пасиви и честите колебания в техните стойности. Съгласно Регламент (ЕС) № 236/2012 се изисква пропорционален подход към мерките и при определянето на непокрит суап за кредитно неизпълнение, поради което е необходимо да се определи как да се прилага пропорционален подход към активи и пасиви, хеджирани с покрит суап за кредитно неизпълнение. Макар че в Регламент (ЕС) № 236/2012 не се предписва конкретна степен на корелационна зависимост, необходима за покрита позиция в суап за кредитно неизпълнение по държавен дългов инструмент, следва да се уточни, че тази зависимост следва да бъде значителна.
(7)
Съгласно Регламент (ЕС) № 236/2012 се изисква физическите или юридическите лица, притежаващи нетна къса позиция в държавен дългов инструмент, чийто размер надвишава определен праг, да уведомят съответния компетентен орган за тази позиция. Поради това е необходимо този праг да бъде съответно уточнен. За минималните стойности, които не биха оказали значително въздействие върху съответния пазар на държавни дългови инструменти, не следва да се изисква уведомяване, като наред с останалите елементи прагът следва да отчита ликвидността на всеки отделен пазар на облигации и размера на емитираните и неизкупени обратно държавни дългови инструменти, както и целите на тази мярка.
(8)
Данните, необходими за изчисляването на прагове за уведомяване за нетните къси позиции, свързани с емитираните държавни дългови инструменти, няма да бъдат налични към датата на влизане в сила на настоящия регламент. Следователно двата критерия, използвани при определянето на първоначалните прагове за уведомяване към датата на публикуване, следва да бъдат на първо място общата стойност на емитираните и неизкупени обратно държавни дългови инструменти на емитента на държавен дълг, и на второ - съществуването на ликвиден фючърсен пазар за тези инструменти. Преразгледаните прагови стойности следва да бъдат приети, когато са налице съответните данни по всички критерии.
(9)
Когато ликвидността на пазара на държавни дългови инструменти падне под определен праг, ограниченията за инвеститорите, извършващи непокрити къси продажби на държавни дългови инструменти, могат да бъдат временно отменени с цел да се насърчи ликвидността на този пазар. При наличието на значителен спад в стойността на даден финансов инструмент на място за търговия компетентните органи могат да забранят или ограничат късите продажби, или по друг начин да намалят сделките със съответния инструмент. Поради наличието на множество разнообразни инструменти е необходимо да се определи прагът за всеки отделен клас финансови инструменти, като се отчетат различията, като например тези между инструментите и колебанията в стойността им на съответните пазари.
(10)
В настоящия регламент не е посочен праг за значителен спад в стойността на цената на дял в ПКИПЦК, допуснат за търговия на организиран пазар, с изключение на търгувани на организиран пазар фондове, които са ПКИПЦК, тъй като, макар да е възможно цената да варира свободно на мястото за търговия, към нея се прилага правило, установено в Директива 2009/65/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 г. относно координирането на законовите, подзаконовите и административните разпоредби относно предприятията за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа (ПКИПЦК) (2), което поддържа цените близо до стойността на нетните активи на ПКИПЦК. Не се посочва праг за значителен спад в стойността на деривати, различни от тези, които са определени в настоящия регламент.
(11)
В настоящия регламент са разяснени правомощията за намеса на съответните компетентни органи и Европейския орган за ценни книжа и пазари (ЕОЦКП), който е учреден и изпълнява своите правомощия в съответствие с Регламент (ЕС) № 1095/2010 на Европейския парламент и на Съвета (3), по отношение на неблагоприятни събития или тенденции. Необходимо е съставянето на списък на тези събития, за да се осигури прилагането на последователен подход, като същевременно се позволи предприемането на подходящи действия при възникването на неблагоприятни събития или тенденции.
(12)
Поради съображения, свързани с правната сигурност, е необходимо настоящият регламент да влезе в сила в същия ден като Делегиран регламент (ЕС) № 919/2012 на Комисията (4),
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ ПОЛОЖЕНИЯ
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се определят подробни правила, допълващи следните членове от Регламент (ЕС) № 236/2012:
-
член 2, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 236/2012, като се формулира по-подробно определение за собственост и къса продажба,
-
член 3, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 236/2012, като се формулират по-подробно случаите, в които се изчисляват нетните къси позиции и методите на изчисляването им, както и определението за притежание,
-
член 4, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 236/2012, като се формулира по-подробно определение за непокрита позиция в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, както и методите за изчисляване за групи и дейности по управление на фондове,
-
член 7, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 236/2012, като се формулира по-подробно определение на прага за уведомяване за значителни къси позиции в държавни дългови инструменти,
-
член 13, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 236/2012, като се формулира по-подробно определение на прага на ликвидност за отмяна на ограниченията върху късите продажби на държавни дългови инструменти,
-
член 23, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 236/2012, като се формулира по-подробно определение на понятието за значителен спад на стойността на финансовите инструменти, различни от ликвидни акции,
-
член 30 от Регламент (ЕС) № 236/2012, като се формулират по-подробни критерии и фактори, вземани предвид при определянето на случаи, в които възникват неблагоприятните събития или тенденции по членове 18-21 и член 27, и заплахите, посочени в член 28, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) № 236/2012.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„група“ означава правните субекти, които са контролирани предприятия по смисъла на член 2, параграф 1, буква е) от Директива 2004/109/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5), и отделното физическо или юридическо лице, което контролира такова предприятие;
б)
„наднационален емитент“ означава емитент по смисъла на член 2, параграф 1, буква г), подточки i), iv), v) и vi) от Регламент (ЕС) № 236/2012.
ГЛАВА II
ДОПЪЛНИТЕЛНИ УКАЗАНИЯ ОТНОСНО ОПРЕДЕЛЕНИЯТА ПО ЧЛЕН 2, ПАРАГРАФ 2 И ЧЛЕН 3, ПАРАГРАФ 7, БУКВА а)
Член 3
Указания относно понятието „собственост“ и определяне на къса продажба
1. За целите на определянето на къса продажба при необходимост се преценява дали за дадено физическо или юридическо лице се смята, че притежава финансов инструмент при наличието на законно право на собственост или действително притежаване, като за целта се прилага действащото законодателство за късата продажба на съответната акция или дългов инструмент. Когато физически или юридически лица са действителните собственици на дадена акция или дългов инструмент, се смята, че съответните акция или дългов инструмент са собственост на крайния действителен собственик, включително когато акцията или дълговият инструмент се държат от представител. За целите на настоящия член действителният собственик е инвеститорът, който поема икономическия риск, свързан с придобиването на финансов инструмент.
2. За целите на член 2, параграф 1, буква б), подточки i), ii) и iii) от Регламент (ЕС) № 236/2012 понятието „къса продажба“ по смисъла на член 2, параграф 1, буква б) от същия регламент не включва:
а)
продажба на финансови инструменти, които са били прехвърлени съгласно споразумение за предоставяне на ценни книжа на заем или за репо сделка, при условие че ценните книжа или ще бъдат върнати, или прехвърлителят ще ги изземе обратно, така че сетълментът да може да се извърши на дължимата дата;
б)
продажба на финансов инструмент от страна на физическо или юридическо лице, което е закупило финансовия инструмент преди продажбата, но към момента на нейното извършване не е получило финансовия инструмент, при условие че инструментът ще бъде доставен в срок, позволяващ навременен сетълмент;
в)
продажба на финансов инструмент от страна на физическо или юридическо лице, което е упражнило опция или подобен иск върху него, при условие че инструментът ще бъде доставен в срок, позволяващ навременен сетълмент.
Член 4
Притежание
Смята се, че физическо или юридическо лице притежава акция или дългов инструмент за целите на член 3, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) № 236/2012 при следните обстоятелства:
а)
физическото или юридическото лице притежава акция или дългов инструмент в съответствие с член 3, параграф 1;
б)
налице е иск за принудително изпълнение за прехвърляне на собствеността върху акцията или дълговия инструмент на физическото или юридическото лице в съответствие с приложимия закон към съответната продажба.
ГЛАВА III
НЕТНИ КЪСИ ПОЗИЦИИ ПО ЧЛЕН 3, ПАРАГРАФ 7, БУКВА б)
Член 5
Нетни къси позиции в акции - дълги позиции
1. Притежанието на акция чрез дълга позиция в портфейл от акции също се взема предвид във връзка с посочената акция до степента, в която тази акция е представена в портфейла.
2. Всяка експозиция чрез финансов инструмент, различен от акция, която предоставя финансово предимство в случай на нарастване на цената на акцията, както е посочено в член 3, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕС) № 236/2012, означава всяка експозиция към акционерен капитал чрез един или повече от инструментите, изброени в приложение I, част 1.
Експозицията, посочена в първа алинея, зависи от стойността на акцията, по отношение на която трябва да бъде изчислена дадена нетна къса позиция и която предоставя финансово предимство в случай на повишаване на цената или стойността на акцията.
Член 6
Нетни къси позиции в акции - къси позиции
1. Късата продажба на акция чрез къса продажба на портфейл от акции също се взема предвид във връзка с посочената акция до степента, в която тази акция е представена в портфейла.
2. За целите на член 3, параграф 1, буква а) и параграф 3 от Регламент (ЕС) № 236/2012 когато дадена позиция във финансов инструмент, включително посочените в приложение I, част 1, предоставя финансово предимство в случай на намаление на цената или стойността на акцията, тази позиция се взема предвид при изчисляването на късата позиция.
Член 7
Нетни къси позиции в акции - общи положения
За целите на нетните къси позиции, посочени в членове 5 и 6, се вземат предвид следните критерии:
а)
без значение е дали е бил договорен паричен сетълмент или физическа доставка на базовите активи;
б)
късите позиции във финансови инструменти, даващи основание за иск за неемитирани акции, както и правата на записване, конвертируемите облигации и другите сравними инструменти, не се смятат за къси позиции при изчисляването на нетна къса позиция.
Член 8
Нетни къси позиции в държавен дългов инструмент - дълги позиции
1. За целите на настоящия член и на приложение II ценообразуване означава доходността или - когато няма печалба за някой от съответните активи или пасиви, или когато печалбата е неподходяща система за съпоставка между съответните активи или пасиви - цената. Притежаването на държавен дългов инструмент чрез дълга позиция в портфейл от държавни дългови инструменти на различни емитенти на държавен дълг се взема предвид във връзка с този държавен дългов инструмент до степента, в която посоченият инструмент е представен в този портфейл.
2. За целите на член 3, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕС) № 236/2012 всяка експозиция чрез инструмент, различен от държавен дългов инструмент, която дава финансово предимство в случай на повишаване на цената на държавния дългов инструмент, означава всяка експозиция чрез един или повече от инструментите, изброени в приложение I, част 2, при условие че тяхната стойност зависи от стойността на държавния дългов инструмент, по отношение на които трябва да се изчисли дадена нетна къса позиция, и която предоставя финансово предимство в случай на повишаване на цената или стойността на държавния дългов инструмент.
3. При условие че има висока корелация в съответствие с член 3, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 236/2012 и с параграфи 4 и 5, всички нетни притежания на държавен дългов инструмент на даден емитент на държавен дълг, който е във висока корелация с ценообразуването на държавния дългов инструмент във всяка къса позиция, се включват в изчисляването на дългата позиция. Не се включват държавните дългови инструменти от емитенти, намиращи се извън Съюза.
4. За активи с ликвидна пазарна цена високата корелация между цената на дългов инструмент на друг емитент на държавни дългови инструменти и цената на задължението на съответния емитент на държавни дългови инструменти се измерва посредством данните за минали периоди, като се използват ежедневно претеглени данни, събрани за 12-месечния период, предхождащ позицията в държавния дългов инструмент. За активи, за които няма ликвиден пазар, или когато ценовите данни обхващат период, по-малък от 12 месеца, се използва подходящ начин на измерване с подобна продължителност.
5. За целите на член 3, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 236/2012 се приема, че дългов инструмент и емитиран държавен дългов инструмент имат висока корелация, когато корелационният коефициент на Пирсън (Pearson) е най-малко 80 % между цената на дълговия инструмент на друг емитент на държавни дългови инструменти и цената на дадения държавен дългов инструмент за съответния период.
6. Ако впоследствие позицията изгуби високата си корелация въз основа на непрекъснат 12-месечен срок, тогава държавният дългов инструмент на емитент, чиито държавни дългови инструменти преди са имали висока корелация, вече не може да бъде отчитан при изчисляването на дълга позиция. Независимо от това не се счита, че позициите губят високата си корелация, когато е налице временен спад в нивото на корелация на държавните дългови инструменти за не повече от 3 месеца под нивото, посочено в параграф 4, при условие че през този 3-месечен период коефициентът на корелация е най-малко 60 %.
7. При изчисляването на нетните къси позиции е без значение дали е договорен паричен сетълмент или физическа доставка на базовите активи.
Член 9
Нетни къси позиции в държавни дългови инструменти - къси позиции
1. Късата продажба на държавен дългов инструмент чрез продажба на портфейл от държавни дългови инструменти също се взема предвид във връзка с посочения инструмент до степента, в която този инструмент е представен в портфейла.
2. За целите на член 3, параграф 1, буква а) и параграф 3 от Регламент (ЕС) № 236/2012 когато дадена позиция във финансов инструмент, включително посочените в член 8, параграф 2, предоставя финансово предимство в случай на намаление на цената или стойността на държавния дългов инструмент, тази позиция се взема предвид при изчисляването на късата позиция.
3. Всички суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, свързани с емитент на такива инструменти, се включват в изчислението на нетните къси позиции в посочените държавни дългови инструменти. Продажбите на суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти се смятат за дълги позиции, а покупките на суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти - за къси позиции.
4. Ако позиция в суап за кредитно неизпълнение по държавен дългов инструмент се използва за хеджирането на риск, различен от свързания с държавния дългов инструмент риск, стойността на хеджирания риск не може да се разглежда като дълга позиция, когато се изчислява дали физическо или юридическо лице има нетна къса позиция в емитираните държавни дългови инструменти на емитент на такива инструменти.
5. При изчисляването на нетните къси позиции е без значение дали е договорен паричен сетълмент или физическа доставка на базовите активи.
Член 10
Метод за изчисляване на нетните къси позиции във връзка с акции
1. За целите на изчисляването на нетните къси позиции в акции съгласно член 3, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 236/2012 се използва моделът, коригиран с коефициента делта, за акциите, посочен в приложение II.
2. При всички извършени от физическо или юридическо лице изчисления на дълга и къса позиция по отношение на едни и същи акции се използват едни и същи методи.
3. При изчисляването на нетните къси позиции се отчитат сделките с всички финансови инструменти - без значение дали са извършени на мястото за търговия или извън него - които предоставят финансово предимство в случай на промяна в цената или стойността на акцията.
Член 11
Изчисляване на нетни къси позиции в държавни дългови инструменти
1. За целите на член 3, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 236/2012 нетните къси позиции в държавни дългови инструменти се изчисляват, като се вземат предвид сделките с всички финансови инструменти, които предоставят финансово предимство в случай на промяна в цената или доходността на държавния дългов инструмент. Използва се коригираният с коефициента делта модел за държавни дългови инструменти, установен в приложение II.
2. В съответствие с член 3, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 236/2012 позициите се изчисляват за всеки отделен емитент на държавни дългови инструменти, по отношение на който дадено физическо или юридическо лице притежава къса позиция.
ГЛАВА IV
НЕТНИ КЪСИ ПОЗИЦИИ ВЪВ ФОНДОВЕ ИЛИ ГРУПИ СЪГЛАСНО ЧЛЕН 3, ПАРАГРАФ 7, БУКВА в)
Член 12
Метод за изчисляване на позициите при дейности, свързани с управлението на няколко фонда или портфейла
1. Съгласно член 3, параграф 7, букви а) и б) от Регламент (ЕС) № 236/2012 изчисляването на нетните къси позиции по отношение на даден емитент се извършва поотделно за всеки фонд, без оглед на правната му форма, и за всеки управляван портфейл.
2. За целите на членове 12 и 13 се прилагат следните определения:
а)
„инвестиционна стратегия“ означава стратегия, която управляващият субект следва по отношение на даден емитент и с която цели откриването на нетна къса позиция или нетна дълга позиция чрез сделки с различни финансови инструменти, емитирани от съответния емитент или свързани с него;
б)
„дейности по управление“ означава управление на фондове без оглед на тяхната правна форма и управление на портфейли в съответствие с мандата, предоставен от клиенти, въз основа на преценка за всеки отделен клиент, когато тези портфейли включват един или повече финансови инструменти;
в)
„управляващ субект“ означава юридическо лице или субект, включително подразделение, звено или отдел, който управлява по своя преценка фондове или портфейли съгласно предоставения му мандат.
3. Управляващият субект сумира нетните къси позиции в управляваните от него фондове и портфейли, за които се следва една и съща инвестиционна стратегия по отношение на даден емитент.
4. При прилагането на горепосочения метод управляващият субект:
а)
отчита позициите във фондове и портфейли, чието управление му е възложено от трета страна;
б)
изключва позициите във фондове и портфейли, чието управление е възложено на трета страна.
Управляващият субект докладва и, когато това се изисква, оповестява нетната къса позиция, получена в резултат от прилагането на параграфи 3 и 4, когато тя достигне или надхвърли съответния праг за уведомяване или оповестяване в съответствие с членове 5-11 от Регламент (ЕС) № 236/2012.
5. Когато един и същ правен субект извършва дейности по управление наред с дейности, несвързани с управление, той прилага описания в параграфи 1-3 метод само към дейностите по управление, като докладва и оповестява нетните къси позиции, получени в резултат от прилагането на този метод.
6. За несвързаните с управление дейности, в резултат на които правен субект придобива нетни къси позиции за своя сметка, той извършва изчислението на нетната къса позиция по отношение на даден емитент в съответствие с член 3, параграф 7, букви а) и б) от Регламент (ЕС) № 236/2012, докладва и оповестява получените нетни къси позиции.
Член 13
Метод за изчисляване на позиции за правни субекти в състава на група, които имат дълги или къси позиции по отношение на даден емитент
1. За всеки правен субект, влизащ в състава на група, изчислението на нетната къса позиция се извършва в съответствие с член 3, параграф 7, букви а) и б) от Регламент (ЕС) № 236/2012. Конкретният правен субект или, от негово име - групата, в чийто състав влиза, докладва и оповестява нетната къса позиция по отношение на даден емитент, когато тя достигне или надхвърли прага за уведомяване или оповестяване. Когато един или повече правни субекти, влизащи в състава на група, се явяват управляващи субекти, те прилагат метода, описан в член 12, параграфи 1-4, във връзка с дейностите по управление на фондове и портфейли.
2. Нетните къси и дълги позиции на всички правни субекти, влизащи в състава на група, се сумират и прихващат, с изключение на позициите на управляващите субекти, които извършват дейности по управление. Групата докладва и, когато е необходимо, оповестява нетната къса позиция по отношение на даден емитент, когато тя достигне или надхвърли съответния праг за уведомяване или оповестяване.
3. Когато нетна къса позиция достигне или премине прага за уведомяване по член 5 или прага за оповестяване по член 6 от Регламент (ЕС) № 236/2012, правният субект, влизащ в състава на група, докладва и оповестява в съответствие с членове 5-11 от Регламент (ЕС) № 236/2012 нетната къса позиция по отношение на даден емитент, изчислена съгласно параграф 1, при условие че на равнището на групата нито една нетна къса позиция, изчислена съгласно параграф 2, не достига или не преминава прага за уведомяване или оповестяване. Определеният за тази цел правен субект докладва и, когато е необходимо, оповестява нетната къса позиция на равнището на групата по отношение на даден емитент, изчислена съгласно параграф 2, когато:
i)
нито един правен субект, влизащ в състава на групата, не е достигнал или преминал прага за уведомяване или оповестяване;
ii)
прагът за уведомяване или оповестяване е достигнат или преминат едновременно от самата група и от някой от влизащите в състава ѝ правни субекти.
ГЛАВА V
ПОКРИТИ ПОЗИЦИИ В СУАПИ ЗА КРЕДИТНО НЕИЗПЪЛНЕНИЕ ПО ДЪРЖАВНИ ДЪЛГОВИ ИНСТРУМЕНТИ СЪГЛАСНО ЧЛЕН 4, ПАРАГРАФ 2
Член 14
Случаи, които не представляват непокрити позиции в суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти
1. Позиция в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти не се счита за непокрита позиция по смисъла на член 4, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 236/2012 в следните случаи:
а)
по отношение на хеджирането за целите на член 4, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС) № 236/2012 суапът за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти не се счита за непокрита позиция по смисъла на член 4, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 236/2012 и служи за хеджиране срещу риска от спад в стойността на активите или пасивите, който е в корелация с риска от спад в стойността на държавните дългови инструменти, към които се отнася суапът за кредитно неизпълнение, и когато тези активи или пасиви се отнасят до субекти от обществения или от частния сектор в същата държава членка;
б)
позиция в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, където активите или пасивите се отнасят до субекти от обществения или от частния сектор в държавата членка, с чиито дългови инструменти е свързан суапът за кредитно неизпълнение, не се счита за непокрита позиция по смисъла на член 4, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 236/2012, когато тя:
i)
се отнася до държава членка, включително нейно министерство, агенция или дружество със специално предназначение, или когато държавата членка е федерална държава - един от членовете, съставящи федерацията;
ii)
се използва за хеджиране на активи или пасиви, които отговарят на критерия за корелация, посочен в член 18;
в)
позиция в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, където активите или пасивите се отнасят до емитент на държавни дългови инструменти, когато емитентът на държавните дългови инструменти, свързани със суапа за кредитно неизпълнение, е гарант или акционер, не се счита за непокрита позиция по смисъла на член 4, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 236/2012, когато тя:
i)
се отнася до държава членка;
ii)
се използва за хеджиране на активи или пасиви, които отговарят на критерия за корелация, посочен в член 18.
2. За целите на параграф 1, буква а) трябва да е налице корелация между стойността на хеджирания актив или пасив и стойността на държавните дългови инструменти, с които е свързан, както е посочено в член 18.
Член 15
Случаи, които не представляват непокрити позиции в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, когато длъжникът е установен в повече от една държава членка или активите или пасивите се намират в повече от една държава членка
1. Когато длъжникът или контрагентът по даден актив или пасив е установен в повече от една държава членка, позицията в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти не се счита за непокрита позиция по смисъла на член 4, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 236/2012 в следните случаи, при условие че критерият за корелация по член 18 от настоящия регламент е изпълнен за всеки отделен случай:
а)
дружеството майка е установено в една държава членка, дъщерното дружество е установено в друга държава членка и заемът е отпуснат на дъщерното дружество. Когато е налице експлицитна или имплицитна подкрепа от страна на дружеството майка за кредитирането на дъщерното дружество, се допуска суапите за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти да се купуват в държавата членка, където е установено дружеството майка, а не в държавата членка, където е установено дъщерното дружество;
б)
холдинг майка притежава или контролира оперативно дъщерно дружество в друга държава членка. Ако емитент на облигацията е дружеството майка, а хеджираните активи и приходи са собственост на дъщерното дружество, се допуска да се купуват суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, отнасящи се към държавата членка, където е установено дъщерното дружество;
в)
за хеджиране на експозиция към дружество в една държава членка, което е инвестирало в държавни дългови инструменти на втора държава членка до такава степен, че би било сериозно засегнато при значителен спад в стойността на държавните дългови инструменти на втората държава членка, при условие че това дружество е установено в двете държави членки. Когато корелацията между риска и дълговите инструменти на втората държава членка е по-голяма от корелацията между риска и дълговите инструменти на държавата членка, в която е установено дружеството, се допуска да се купуват суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, отнасящи се към втората държава членка.
2. Позицията в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти не се счита за непокрита позиция по смисъла на член 4, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 236/2012 в следните случаи, при условие че критерият за корелация по член 18 от настоящия регламент е изпълнен за всеки отделен случай:
а)
когато длъжникът или контрагентът по актив или пасив, който се хеджира, е дружество с дейност на цялата територия на Съюза, или експозицията, която се хеджира, се отнася до Съюза или до държавите членки, чиято валута е еврото, се допуска тази експозиция да се хеджира с подходящ европейски индекс или индекс на еврозоната, който отразява суапите за кредитно неизпълнение по държавни облигации;
б)
когато контрагентът по актив или пасив, който се хеджира, е наднационален емитент, се допуска рискът от контрагента да се хеджира с подходящо избрано портфолио от суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, отнасящи се до гарантите или акционерите на този субект.
Член 16
Обосновка на непокрити позиции в суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти
По искане на компетентния орган всяко физическо или юридическо лице, което открива позиция в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти:
а)
обосновава пред компетентния орган кои от изброените в член 15 случаи са били изпълнени към момента на откриване на позицията;
б)
доказва пред компетентния орган, че през целия период, в който държи суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, критерият за корелация по член 18 и изискванията за пропорционалност по член 19 са изпълнени по отношение на съответната позиция в този суап.
Член 17
Хеджирани активи и пасиви
Ако са изпълнени условията, посочени в членове 15 и 18 от Регламент (ЕС) № 236/2012, активите и пасивите могат да се хеджират чрез позиция в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти в следните случаи:
а)
дълга позиция в държавни дългови инструменти на съответния емитент;
б)
всяка позиция или всеки портфейл, които се използват във връзка с хеджиране на експозиции към емитент на държавни дългови инструменти, отнасящи се до суапи за кредитно неизпълнение;
в)
всички активи и пасиви, които се отнасят до субекти от обществения сектор в държавата членка, към чиито дългови инструменти се отнася суапът за кредитно неизпълнение. Това обхваща експозиции към централната, регионалната и местната администрация, към субектите от обществения сектор или всяка експозиция, гарантирана от съответния субект, и може да включва финансови договори, портфейл от активи или финансови задължения, лихвен процент или сделки с валутни суапи, по отношение на които суапът за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти се използва като инструмент за управление на риска от контрагента за хеджиране на експозиция по финансови и външнотърговски договори;
г)
експозиции към субекти от частния сектор, установени в държавата членка, към чиито дългови инструменти се отнася суапът за кредитно неизпълнение. Въпросните експозиции включват, но не се ограничават до заеми, кредитен риск от контрагента (включително потенциална експозиция, когато за нея се изисква регулаторен капитал), вземания и гаранции. Активите и пасивите включват, но не се ограничават до финансови договори, портфейл от активи или финансови задължения, лихвен процент или сделки с валутни суапи, по отношение на които суапът за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти се използва като инструмент за управление на риска от контрагента за хеджиране на експозиция по финансови и външнотърговски договори;
д)
всички непреки експозиции към някой от горепосочените субекти, които се дължат на експозиция към индекси, фондове или дружества със специално предназначение.
Член 18
Критерии за корелация
1. Посоченият в настоящата глава критерий за корелация се счита за изпълнен в един от следните случаи:
а)
критерият за количествена корелация е изпълнен, когато корелационният коефициент на Пирсън за цената на активите и пасивите и цената на държавните дългови инструменти, изчислен въз основа на изминал период, като се използват данните от дните за търговия най-малко за 12-те месеца, непосредствено предхождащи датата, на която е открита позицията в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, достигне стойност от 70 %;
б)
критерият за качествена корелация е изпълнен, когато се достигне значима корелация, която се основава на подходящи данни за изминал период и показва зависимост, която не е от временен характер. Корелацията се изчислява въз основа на данните за изминал период, като се използват данните от дните за търговия най-малко за 12-те месеца, предхождащи датата, на която е открита позицията в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, и се сравняват с текущия период. Ако се установи, че преобладаващите през съответния период условия са сходни с условията към датата, на която е открита позицията в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, или с условията, които биха могли да настъпят през периода на хеджиране на експозицията, се използва различен период. При активите, за които няма ликвидна пазарна цена или достатъчно данни за сравнение с изминали периоди, се използва подходящо приближение.
2. Критерият за корелация по параграф 1 се счита за изпълнен, ако може да се докаже, че:
а)
експозицията, която се хеджира, се отнася до предприятие, чийто собственик е емитентът на държавни дългови инструменти, до предприятие, в което емитентът притежава мнозинство от акциите с право на глас, или до предприятие, чиито дългове се гарантират от емитента на държавни дългови инструменти;
б)
експозицията, която се хеджира, се отнася до регионална, местна или общинска администрация на държава членка;
в)
експозицията, която се хеджира, се отнася до предприятие, чиито парични потоци в значителна степен зависят от поръчки от страна на емитент на държавни дългови инструменти или от проект, който е изцяло или в значителна степен финансиран или поет от емитент на държавни дългови инструменти, като например инфраструктурен проект.
3. По искане на компетентния орган съответната страна обосновава факта, че критерият за корелация е бил изпълнен към датата, на която е открита позицията в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти.
Член 19
Пропорционалност
1. Когато при определяне на това, дали размерът на позицията в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти отговаря на размера на хеджираните експозиции, не е възможно пълно хеджиране, не се изисква точно съответствие и се допуска ограничено завишаване съгласно параграф 2. По искане на компетентния орган съответната страна обосновава защо не е възможно да се постигне точно съответствие.
2. Когато това е оправдано от естеството на активите и пасивите, които се хеджират, и тяхното отношение към размера на задълженията на емитента на държавни дългови инструменти, които задължения попадат в обхвата на суапа за кредитно неизпълнение, за хеджиране на дадения размер на експозициите се задържа по-голям размер от суапа за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти. Това обаче се позволява, само когато се установи, че за компенсиране на степента на риска, свързан със съответния портфейл, е необходим по-голям размер на суапа за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, като се отчетат следните фактори:
а)
размер на номиналната позиция;
б)
коефициент на чувствителност на експозициите към задълженията на емитента на държавни дългови инструменти, когато тези задължения попадат в обхвата на суапа за кредитно неизпълнение;
в)
динамичен или статичен характер на избраната стратегия за хеджиране.
3. Лицето, което държи съответната позиция, е длъжно да гарантира, че неговата позиция в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти винаги е пропорционална и че нейното времетраене, доколкото това е възможно предвид преобладаващите пазарни правила и ликвидността, максимално съответства на времетраенето на експозициите, които се хеджират, или на периода, за който лицето възнамерява да държи експозицията. Ако експозициите, които се хеджират чрез позиция в суап за кредитно неизпълнение, са ликвидирани или откупени, те трябва да се заменят с еквивалентни експозиции или позицията в суапа за кредитно неизпълнение трябва да се намали или да се отстрани по друг начин.
4. Ако позицията в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти е била покрита в момента на откриването ѝ, тя впоследствие не се разглежда като непокрита, ако преобразуването ѝ в непокрита позиция се дължи единствено на движение в пазарната стойност на хеджираните експозиции или на стойността на суапа за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти.
5. При всички случаи, когато страните приемат, че дадена позиция в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти е резултат от техните задължения като членове на централен контрагент, който извършва клиринг на сделки със суапове за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, както и от действието на правилата на този централен контрагент, такава позиция се разглежда като недоброволно открита от съответната страна позиция, поради което не се счита за непокрита позиция по смисъла на член 4, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 236/2012.
Член 20
Метод за изчисляване на непокрита позиция в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти
1. Позицията на физическо или юридическо лице в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти представлява неговата нетна позиция.
2. При изчисляване на размера на допустимите рискове, които са хеджирани или предстои да бъдат хеджирани чрез позиция в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, се прави разграничение между статични и динамични стратегии за хеджиране. При статично хеджиране, като преки експозиции към държава или към органи от нейния обществен сектор, като мярка се използва размерът на загубата в случай на внезапно неизпълнение от страна на субекта, към който има експозиции лицето, държащо съответната позиция. Получената стойност се сравнява с нетната условна стойност на позицията в суапа за кредитно неизпълнение.
3. При изчисляване на размера на рисковете, коригирани според пазарната стойност, за които се изисква динамична стратегия за хеджиране, изчисленията трябва да се правят с отчитане на риска, а не въз основа на условни стойности, като се взема предвид степента, до която дадена експозиция може да нарасне или да спадне през своето времетраене, както и относителната променливост на активите и пасивите, които се хеджират, както и на съответните държавни дългови инструменти. Ако активът или пасивът, хеджиран чрез позицията в суап за кредитно неизпълнение, е различен от референтния актив на суапа за кредитно неизпълнение, се прилага корекция с коефициент бета.
4. Непреките експозиции към рискове, например посредством индекси, фондове, дружества със специално предназначение, както и към позиции в суапи за кредитно неизпълнение, се отчитат пропорционално на степента, в която референтният актив, пасив или суап за кредитно неизпълнение е представен в индекса, фонда или в друг механизъм.
5. Стойността на допустимия портфейл от активите или пасивите, които трябва да бъдат хеджирани, се изважда от стойността на държаната нетна позиция в суапи за кредитно неизпълнение. Ако получената стойност е положителна, позицията се счита за непокрита позиция в суапи за кредитно неизпълнение по смисъла на член 4, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 236/2012.
ГЛАВА VI
ПРАГОВЕ ЗА УВЕДОМЯВАНЕ ОТНОСНО НЕТНИ КЪСИ ПОЗИЦИИ В ДЪРЖАВНИ ДЪЛГОВИ ИНСТРУМЕНТИ СЪГЛАСНО ЧЛЕН 7, ПАРАГРАФ 3
Член 21
Прагове за уведомяване относно нетни къси позиции в емитирани държавни дългови инструменти
1. Стойността на прага, при който се изисква уведомяване на съответния компетентен орган относно нетни къси позиции в емитирани държавни дългови инструменти на емитент на държавни дългови инструменти, представлява процент от общата стойност на емитираните и неизкупени обратно държавни дългови инструменти на всеки емитент на държавни дългови инструменти.
2. Прагът за докладване се изразява в парична стойност. Тази парична стойност се определя, като към емитираните и неизкупени обратно държавни дългови инструменти на емитента на държавни дългови инструменти се прилага процентен праг и получената стойност се закръглява на най-близкото цяло число в милиони евро.
3. Паричната стойност, отговаряща на процентния праг, се преразглежда и актуализира на всяко тримесечие, за да се отразят промените в общата стойност на емитираните и неизкупени обратно държавни дългови инструменти на всеки емитент на държавни дългови инструменти.
4. Паричната стойност, отговаряща на процентния праг, и общата стойност на емитираните и неизкупени обратно държавни дългови инструменти се изчисляват в съответствие с метода за изчисляване на нетни къси позиции в държавни дългови инструменти.
5. Първоначалният размер и последователните нарастващи равнища за всеки емитент на държавни дългови инструменти се определят въз основа на следните фактори:
а)
праговете не налагат уведомяване относно нетни къси позиции с минимална стойност по отношение на който и да било емитент на държавни дългови инструменти;
б)
общата стойност на емитираните и неизкупени обратно държавни дългови инструменти на емитент на държавни дългови инструменти и средния размер на държаните от участници на пазара позиции в емитирани държавни дългови инструменти на този емитент на държавни дългови инструменти;
в)
ликвидността на пазара на държавни дългови инструменти за всеки емитент на държавни дългови инструменти, включително, когато е необходимо, ликвидността на фючърсния пазар за конкретните държавни дългови инструменти.
6. Като се отчетат изложените в параграф 5 фактори, съответните прагове за уведомяване относно началния размер, които трябва да се отчитат за всеки емитент на държавни дългови инструменти, представляват процент, който се равнява на 0,1 % или 0,5 % от общата стойност на емитираните и неизкупени обратно държавни дългови инструменти. Процентът, който следва да се прилага за всеки емитент на държавни дългови инструменти, се определя чрез описаните в параграф 5 критерии, така че за всеки емитент на държавни дългови инструменти се установява един от двата процентни прага, използвани за изчисляването на паричните стойности, които са от значение за уведомлението.
7. В деня на влизане в сила на настоящия регламент важат следните две категории начални прагове:
а)
начален праг от 0,1 %, който се прилага тогава, когато общата стойност на емитираните и неизкупени обратно държавни дългови инструменти е от 0 до 500 милиарда евро;
б)
праг от 0,5 %, който се прилага тогава, когато общата стойност на емитираните и неизкупени обратно държавни дългови инструменти е над 500 милиарда евро или когато за конкретните държавни дългови инструменти съществува ликвиден фючърсен пазар.
8. Последователните нарастващи равнища се определят на 50 % от началните прагове и са:
а)
всеки 0,05 % над началния праг за уведомяване от 0,1 %, като се започва от равнище 0,15 %;
б)
всеки 0,25 % над началния праг за уведомяване от 0,5 %, като се започва от равнище 0,75 %.
9. Емитентът на държавни дългови инструменти преминава в подходящата прагова група, когато това е обосновано от промяна в пазара на държавни дългови инструменти на емитентa на държавни дългови инструменти и промяната е наблюдавана най-малко в продължение на една календарна година, като се прилагат посочените в параграф 5 фактори.
ГЛАВА VII
ПАРАМЕТРИ И МЕТОДИ ЗА ИЗЧИСЛЯВАНЕ НА ПРАГА НА ЛИКВИДНОСТ ЗА ПРЕУСТАНОВЯВАНЕ НА ОГРАНИЧЕНИЯТА ВЪРХУ КЪСИ ПРОДАЖБИ НА ДЪРЖАВНИ ДЪЛГОВИ ИНСТРУМЕНТИ СЪГЛАСНО ЧЛЕН 13, ПАРАГРАФ 4
Член 22
Методи за изчисляване и определяне на прага на ликвидност за преустановяване на ограниченията върху къси продажби на държавни дългови инструменти
1. Стойността за ликвидността на емитираните държавни дългови инструменти, която следва да се използва от всеки компетентен орган, е отношението между оборота, който се определя като обща номинална стойност на търгуваните държавни дългови инструменти, и кошница от базови показатели с различен матуритет.
2. Временно преустановяване на ограниченията върху непокрити къси продажби на държавни дългови инструменти може да последва тогава, когато оборотът за даден месец спадне под петия процентил на месечния обем на сделките за предходните дванадесет месеца.
3. За извършване на тези изчисления всеки компетентен орган използва налични представителни данни от едно или повече места за търговия, от извънборсова търговия или от двата посочени източника и информира ЕОЦКП за използваните данни.
4. Преди компетентните органи да упражнят правомощието си да преустановят ограниченията върху късите продажби на държавни дългови инструменти, те гарантират, че значителният спад в ликвидността не е следствие от сезонни въздействия.
ГЛАВА VIII
ЗНАЧИТЕЛЕН СПАД В СТОЙНОСТТА НА ФИНАНСОВИ ИНСТРУМЕНТИ, РАЗЛИЧНИ ОТ ЛИКВИДНИ АКЦИИ, СЪГЛАСНО ЧЛЕН 23
Член 23
Значителен спад в стойността на финансови инструменти, различни от ликвидни акции
1. При акция, различна от ликвидна акция, значителен спад в стойността в рамките на един ден за търговия в сравнение с цената на затваряне в предходния ден за търговия означава:
а)
намаление на цената на акцията с 10 % или повече, когато акцията е включена в основния национален индекс на дяловите ценни книжа и е базов финансов инструмент за дериватен договор, допуснат до търговия на място за търговия;
б)
намаление на цената на акцията с 20 % или повече, когато цената на акцията е равна на или по-висока от 0,50 EUR или еквивалента в местна валута;
в)
намаление на цената на акцията с 40 % или повече във всички останали случаи.
2. За значителен спад в стойността на държавна облигация се счита увеличение на доходността със 7 % или повече по цялата крива на доходност в рамките на един ден за търговия по отношение на съответния емитент на държавни дългови инструменти.
3. За значителен спад в стойността на корпоративна облигация се счита увеличение на доходността на тази корпоративна облигация с 10 % или повече в рамките на един ден за търговия.
4. За значителен спад в стойността на инструмент на паричния пазар се счита намаление на цената на този инструмент с 1,5 % или повече в рамките на един ден за търговия.
5. За значителен спад в стойността на фонд, търгуван на организиран пазар, включително фондове, търгувани на организиран пазар, представляващи предприятия за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа (ПКИПЦК), се счита намаление на цената на този фонд, търгуван на организиран пазар, с 10 % или повече в рамките на един ден за търговия. Фонд, търгуван на организиран пазар, който използва заети средства, се коригира със съответния коефициент на задлъжнялост, за да се отрази спад от 10 % в цената на еквивалентния пряк фонд, търгуван на организиран пазар, който не използва заети средства. Фонд, търгуван на организиран пазар, който е обратен на борсовия индекс, се коригира с коефициент от -1, за да се отрази спад от 10 % в цената на еквивалентния пряк фонд, търгуван на организиран пазар, който не използва заети средства.
6. Когато дериват, включително финансови договори за разлики, се търгува на място за търговия и има за базов финансов инструмент единствено финансов инструмент, за който в настоящия член и в член 23, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 236/2012 е посочен значителен спад в цената, се счита, че значителният спад в цената на този дериватен инструмент е настъпил тогава, когато значително е спаднала цената на базовия финансов инструмент.
ГЛАВА IX
НЕБЛАГОПРИЯТНИ СЪБИТИЯ ИЛИ ТЕНДЕНЦИИ СЪГЛАСНО ЧЛЕН 30
Член 24
Критерии и фактори, които следва да се отчитат, когато се определя в кои случаи са налице неблагоприятни събития или тенденции и възникват заплахи
1. За целите на членове 18-21 от Регламент (ЕС) № 236/2012 неблагоприятни събития или тенденции, които могат да представляват сериозна заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазара в засегнатата държава членка или в една или повече други държави членки по смисъла на член 30 от Регламент (ЕС) № 236/2012, включват всяко действие, резултат, факт или събитие, за което с основание се очаква или може да се очаква, че ще доведе до следното:
а)
сериозни финансови, парични или бюджетни проблеми, които могат да предизвикат финансова нестабилност, засягаща държава членка или банка и други финансови институции, считани за важни за глобалната финансова система, като застрахователни дружества, доставчици на пазарни инфраструктури и дружества за управление на активи, които извършват дейност на територията на Съюза, когато това може да застраши нормалното функциониране и целостта на финансовите пазари или стабилността на финансовата система в Съюза;
б)
действие във връзка с кредитен рейтинг или неизпълнение на задължения от страна на държава членка или банки и други финансови институции, считани за важни за глобалната финансова система, като застрахователни дружества, доставчици на пазарни инфраструктури и дружества за управление на активи, които извършват дейност на територията на Съюза, което причинява или с основание може да се очаква да причини съществена несигурност по отношение на тяхната платежоспособност;
в)
значителен натиск върху продажбите или необичайна променливост, които предизвикват низходящи тенденции при всеки финансов инструмент, свързан с банки и други финансови институции, считани за важни за глобалната финансова система като застрахователни дружества, доставчици на пазарни инфраструктури и дружества за управление на активи, които извършват дейност на територията на Съюза, както и емитенти на държавни дългови инструменти, според конкретния случай;
г)
значима повреда на физическата инфраструктура на важни финансови емитенти, пазарни инфраструктури, системи за клиринг и сетълмент и надзорни органи, която може да окаже неблагоприятно въздействие върху пазарите, и в частност, когато повредата се дължи на природно бедствие или терористично нападение;
д)
значимо смущение в платежна система или в процес на сетълмент, в частност, когато то е свързано с междубанкови операции и може съществено да възпрепятства или да забави плащания или сетълмент в платежните системи на Съюза, особено когато това може да предизвика разпространение на финансови или икономически сътресения в банка и други финансови институции, считани за важни за глобалната финансова система, като застрахователни дружества, доставчици на пазарни инфраструктури и дружества за управление на активи, или в държава членка.
2. За целите на член 27, когато преценява критериите по параграф 1, ЕОЦКП отчита възможността от разпространение или пренасяне на неблагоприятни явления към други системи или емитенти и, по-специално, наличието на самореализиращи се прогнози.
3. За целите на член 28, параграф 2, буква а) заплаха за нормалното функциониране и целостта на финансовите пазари или за стабилността на финансовата система в Съюза като цяло или на част от нея означава:
а)
всяка заплаха от сериозна финансова, парична или бюджетна нестабилност по отношение на държава членка или на финансовата система в рамките на държава членка, когато това може сериозно да застраши нормалното функциониране и целостта на финансовите пазари или стабилността на финансовата система в Съюза като цяло или на част от нея;
б)
вероятността държава членка или наднационален емитент да не изпълни финансовите си задължения;
в)
всяка сериозна повреда на физическата инфраструктура на важни финансови емитенти, пазарни инфраструктури, системи за клиринг и сетълмент и надзорни органи, която може да засегне сериозно трансграничните пазари, в частност, когато повредата се дължи на природно бедствие или терористично нападение, когато това може сериозно да застраши нормалното функциониране и целостта на финансовите пазари или стабилността на финансовата система в Съюза като цяло или на част от нея;
г)
всяко значимо смущение в платежна система или в процес на сетълмент, в частност, когато то е свързано с междубанкови операции и може съществено да възпрепятства или да забави плащания или сетълмент в платежните системи на Съюза, особено когато това може да предизвика разпространение на финансови или икономически сътресения във финансовата система в Съюза като цяло или в част от нея.
Член 25
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 ноември 2012 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 5 юли 2012 година.
REGOLAMENT TA' DELEGA TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 918/2012
tal-5 ta’ Lulju 2012
li jissupplimenta r-Regolament (UE) Nru 236/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar bejgħ bin-nieqes u ċerti aspetti ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu fir-rigward tad-definizzjonijiet, il-kalkolu ta’ pożizzjonijiet bin-nieqes netti, swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrani koperti, livelli limitu ta’ notifika, livelli limitu ta’ likwidità għas-sospensjoni tar-restrizzjonijiet, waqgħat sinifikanti fil-valur tal-istrumenti finanzjarji u avvenimenti avversi
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (UE) Nru 236/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-14 ta’ Marzu 2012 dwar bejgħ bin-nieqes u ċerti aspetti tas-swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 2(2), l-Artikolu 3(7), l-Artikolu 4(2), l-Artikolu 7(3), l-Artikolu 13(4), l-Artikolu 23(7) u l-Artikolu 30 tiegħu,
Billi:
(1)
Ir-Regolament (UE) Nru 236/2012 jimponi ċerti miżuri b’rabta mal-bejgħ bin-nieqes u swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu. L-Artikolu 42 tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 jagħti s-setgħa lill-Kummissjoni biex tadotta Atti Ddelegati biex jissupplimentaw id-dispożizzjonijiet ta’ dak ir-Regolament skont l-Artikolu 290 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea. Dan l-att iddelegat jissupplimenta u jemenda ċerti elementi mhux essenzjali.
(2)
Id-dispożizzjonijet f’dan ir-Regolament huma marbuta mill-qrib, peress li l-livelli limitu ta’ notifika u ta’ pubblikazzjoni u d-determinazzjoni ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu jiddependu mid-definizzjonijiet u l-metodi ta’ kalkolu ta’ pożizzjonijiet bin-nieqes filwaqt li d-dispożizzjonijiet dwar waqgħat fil-valur ta’ strumenti finanzjarji u waqgħat fil-likwidità ta’ swieq tad-dejn sovran u d-determinazzjoni ta’ avvenimenti avversi huma marbutin b’mod li ma tistax tifridhom. Biex tiġi żgurata l-koerenza bejn dawk id-dispożizzjonijiet dwar il-bejgħ bin-nieqes li għandhom jidħlu fis-seħħ fl-istess żmien, huwa xieraq li jiġu inklużi d-dispożizzjonijiet kollha meħtieġa mir-Regolament (UE) Nru 236/2012 f’Regolament uniku.
(3)
Ir-Regolament (UE) Nru 236/2012 fih ċerti definizzjonijiet. Għal aktar ċarezza u ċertezza legali, huwa xieraq li jiġu previsti dispożizzjonijiet supplementari ulterjuri b’rabta mad-definizzjonijiet fl-Artikolu 2(1), b’mod partikolari meta persuna fiżika jew ġuridika titqies li jkollha s-sjieda ta’ strument finanzjarju għall-finijiet tad-definizzjoni ta’ bejgħ bin-nieqes u speċifikazzjoni ulterjuri ta’ meta persuna fiżika jew ġuridika “żżomm” sehem jew strument ta’ dejn għall-finijiet tar-Regolament (UE) Nru 236/2012. L-ispeċifikazzjonijiet jintgħażlu biex jiġi żgurat li r-Regolament (UE) Nru 236/2012 ikollu l-effett maħsub b’mod konsistenti minkejja l-approċċ diverġenti tal-liġijiet tal-Istati Membri. Il-kunċetti ta’ sjieda u parteċipazzjoni azzjonarja fi Stati Membri fir-rigward ta’ titoli attwalment mhumiex armonizzati iżda d-dispożizzjonijiet tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 huma maħsuba biss biex jiġu applikati għall-bejgħ bin-nieqes u biex ikunu mingħajr preġudizzju għal kwalunkwe żvilupp ġuridiku futur bħall-armonizzazjoni tal-leġiżlazzjoni.
(4)
Ir-Regolament (UE) Nru 236/2012 jimponi restrizzjonijiet u obbligi, bħal rekwiżiti ta’ notifika u ta’ pubblikazzjoni, fuq persuni naturali jew ġuridiċi li jżommu jew jidħlu f’pożizzjonijet bin-nieqes netti f’ishma u dejn sovran. Pożizzjonijiet twal u bin-nieqes f’ishma u dejn sovran jistgħu jinżammu u jiġu stmati f’modi differenti. Sabiex jiġi żgurat approċċ konsistenti u l-intenzjoni tal-miżuri dwar pożizzjonijiet bin-nieqes f’ishma u dejn sovran tingħata effett, huwa għalhekk meħtieġ li tingħata speċifikazzjoni ulterjuri dwar kif għandhom jiġu kkalkulati l-pożizzjonijet bin-nieqes netti. Bejgħ bin-nieqes jista’ jseħħ permezz ta’ strumenti uniċi jew permezz ta’ basktijiet ta’ dejn sovran u għalhekk jeħtieġ li jiġi speċifikat kif bejgħ bin-nieqes permezz ta’ basktijiet huma inklużi f’dawn il-kalkoli. Sabiex jiġi żgurat approċċ sod għall-kalkolu ta’ pożizzjonijiet ta’ bejgħ bin-nieqes netti, jeħtieġ li jiġi applikat approċċ aktar restrittiv fl-ispeċifikazzjoni ta’ pożizzjonijiet twal fl-ishma milli ta’ pożizzjonijiet bin-nieqes. Peress li l-valur ta’ wħud mill-istrumenti finanzjarji jiddependi minn varjazzjonijiet fil-prezz tal-istrumenti sottostanti, jeħtieġ li jiġi speċifikat kif dan għandu jitqies. Il-metodoloġija aġġustata skont id-delta hija speċifikata peress li hija prattika aċċettata b’mod komuni.
(5)
Pożizzjonijiet bin-nieqes netti jiġu kkalkulati b’referenza għall-pożizzjonijiet twal u bin-nieqes miżmuma minn persuna fiżika jew ġuridika. Madankollu pożizzjonijiet twal u bin-nieqes jistgħu jinżammu minn enititajiet differenti fi grupp jew f’fondi differenti mmaniġġjati minn maniġer ta’ fondi. Pożizzjonijiet bin-nieqes netti kbar jistgħu jiġu moħbija billi jiġu ddistribwiti bejn entitajiet fi grupp jew bejn fondi differenti. Biex jitnaqqas l-evitar u jiġi żgurat li n-notifiki u r-rapportar ta’ pożizzjonijiet bin-nieqes jipprovdu stampa preċiża u rappreżentattiva, huma meħtieġa dispożizzjonijiet aktar dettaljati li jispeċifikaw kif il-kalkolu ta’ pożizzjonijiet bin-nieqes netti għandhom jitwettqu għall-entitajiet fi grupp jew għall-maniġers ta’ fondi. Biex dawn id-dispożizzjonijiet jingħataw effett jeħtieġ li tiġi ddefinita t-tifsira ta’ strateġija ta’ investiment sabiex jiġi ċċarat liema pożizzjonijiet bin-nieqes tal-entitajiet fi grupp u liema pożizzjonijiet bin-nieqes tal-fondi għandhom jiġu aggregati. Jeħtieġ ukoll li jiġu ddefiniti l-attivitajiet ta’ mmaniġġjar biex jiġi ċċarat liema pożizzjonijiet bin-nieqes tal-fondi għandhom jiġu aggregati. Sabiex jiġi żgurat li jsiru n-notifiki, jeħtieġ li jiġi speċifikat liema entitajiet fi grupp jew f’fondi differenti huma meħtieġa biex jitwettqu l-kalkoli u jsiru n-notifiki.
(6)
Ir-Regolament (UE) Nru 236/2012 jimponi restrizzjonijiet fuq id-dħul fi tranżazzjonijiet ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrani skoperti iżda jippermetti swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrani koperti li wieħed ikun daħal fihom għal finijiet leġittimi ta’ ħħeġġjar. Varjetà wiesgħa ta’ assi u obbligazzjonijiet jistgħu jiġu ħħeġġjati bl-użu ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu iżda d-distinzjoni bejn iħħeġġjar leġittimu u spekulazzjoni f’ħafna mill-każijiet taf tkun diffiċli. Għalhekk hija meħtieġa speċifikazzjoni dettaljata u addizzjonali tal-każijiet li fihom swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana tista’ titqies bħala koperta. Meta jkun meħtieġ li miżura kwantitattiva ta’ korrelazzjoni tiġi speċifikata fuq bażi konsistenti, għandha tintuża miżura sempliċi u aċċettata b’mod wiesa’ bħall-koeffiċjent ta’ korrelazzjoni ta’ Pearson, ikkalkulat bħala l-kovarjanza ta’ żewġ varjabbli diviż bil-prodott tad-devjazzjonijiet standard tagħhom. It-tqabbil ta’ assi u obbligazzjonijiet biex tinħoloq ħeġġ perfetta fil-prattika huwa diffiċli minħabba l-karatteristiċi varjati ta’ assi u obbligazzjonijiet differenti kif ukoll il-volatilità fil-valuri tagħhom. Ir-Regolament (UE) Nru 236/2012 jesiġi approċċ proporzjonat għall-miżuri u fid-definizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu skoperta, huwa għalhekk meħtieġ li jiġi speċifikat kif approċċ proporzjonat għandu jiġi applikat għall-assi u l-obbligazzjonijiet iħħeġġjati minn swap ta’ inadempjenza tal-kreditu. Billi r-Regolament (UE) Nru 236/2012 ma jippreskrivix grad speċifiku tal-korrelazzjoni meħtieġa għal pożizzjoni koperta fi swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana, jeħtieġ li jiġi speċifikat li l-korrelazzjoni għandha tkun waħda sinifikattiva.
(7)
Ir-Regolament (UE) Nru 236/2012 jesiġi li persuna fiżika jew ġuridika li żżomm pożizzjoni bin-nieqes netta f’dejn sovran li tkun qabżet livell limitu għandha tinnotifika dawn il-pożizzjonijiet lill-awtorità kompetenti rilevanti. Għalhekk hija meħtieġa speċifikazzjoni xierqa ta’ dan il-livell limitu. Valuri minimali li ma jkollhom l-ebda impatt sinifikanti fuq is-suq tad-dejn sovran rilevanti ma għandhomx jesiġu notifika u l-livell limitu għandu jqis, inter alia, il-likwidità ta’ kull suq tal-bonds individwali rilevanti u l-istokk tad-dejn sovran pendenti kif ukoll l-għanijiet ta’ din il-miżura.
(8)
Id-dejta meħtieġa għall-kalkolu tal-livelli limitu tan-notifika għal pożizzjonijiet bin-nieqes netti b’rabta ma’ dejn sovran maħruġ mhix se tkun disponibbli fid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament. Għalhekk iż-żewġ kriterji użati biex jiġu ffissati l-livelli ta’ notifika inizjali fid-data tal-pubblikazzjoni għandhom l-ewwel nett ikunu l-ammont totali ta’ dejn sovran maħruġ pendenti tal-emittent sovran u t-tieni l-eżistenza ta’ suq tal-futuri likwidu għal dak id-dejn sovran. Livelli limitu riveduti għandhom jiġu adottati meta tkun disponibbli d-dejta rilevanti dwar il-kriterji kollha.
(9)
Meta l-likwidità f’suq tad-dejn sovran taqa’ taħt ċertu livell limitu, ir-restrizzjonijiet fuq l-investituri li jidħlu f’bejgħ bin-nieqes ta’ dejn sovran skopert jistgħu jitneħħew temporanjament sabiex tiġi stimolata l-likwidità f’dak is-suq. Meta jkun hemm waqgħa sinifikanti fil-valur ta’ strument finanzjarju f’ċentru tan-negozjar, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jipprojbixxu, jillimitaw il-bejgħ bin-nieqes jew inkella jillimitaw it-tranżazzjonijiet f’dak l-istrument. Hemm varjetà wiesgħa ta’ strumenti u huwa meħtieġ li jiġi speċifikat il-livell limitu għal kull klassi differenti ta’ strumenti finanzjarji filwaqt li jitqiesu d-differenzi bħal dawk bejn l-istrumenti u l-volatilitajiet differenti tas-swieq rispettivi tagħhom.
(10)
F’dan ir-Regolament ma hemmx speċifikat livell limitu għal waqgħa sinifikanti fil-valur tal-prezz ta’ unità ta’ UCITS elenkat, għajr għal Fondi Negozjati fil-Borża li huma UCITS, peress li għalkemm il-prezz jista’ jvarja liberament fiċ-ċentru tan-negozjar, huwa soġġett għal regola fid-Direttiva 2009/65/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta’ Lulju 2009 dwar il-koordinazzjoni ta’ liġijiet, regolamenti u dispożizzjonijiet amministrattivi fir-rigward tal-impriżi ta’ investiment kollettiv f’titoli trasferibbli (UCITS) (2) li żżomm il-prezzijiet qrib il-valur tal-assi netti tal-UCITS. Ma ġie speċifikat l-ebda livell limitu għal waqgħa sinifikanti fil-valur tad-derivattivi għajr dawk speċifikati f’dan ir-Regolament.
(11)
Dan ir-Regolament jiċċara s-setgħat ta’ intervent, kemm tal-awtoritajiet kompetenti rilevanti kif ukoll tal-Awtorità Ewropea tat-Titoli u s-Swieq (AETS) li ġiet stabbilita u teżerċita s-setgħat tagħha skont ir-Regolament (UE) Nru 1095/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (3) fir-rigward ta’ avvenimenti jew żviluppi avversi. Lista ta’ dawn l-avvenimenti hija meħtieġa biex jiġi żgurat approċċ konsistenti filwaqt li jkunu jistgħu jittieħdu azzjonijiet xierqa f’każ ta’ avvenimenti jew żviluppi avversi mhux previsti.
(12)
Għal raġunijiet ta’ ċertezza legali jeħtieġ li dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ fl-istess jum meta jidħol fis-seħħ ir-Regolament ta’ Delega tal-Kummissjoni (UE) Nru 919/2012 (4).
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
ĠENERALI
Artikolu 1
Suġġett
Dan ir-Regolament jistipula regoli dettaljati li jissupplimentaw l-Artikoli li ġejjin tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 fir-rigward ta’:
-
L-Artikolu 2(2) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 fejn tingħata speċifikazzjoni ulterjuri tad-definizzjonijiet ta’ sjieda u bejgħ bin-nieqes;
-
L-Artikolu 3(7) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 fejn tingħata speċifikazzjoni ulterjuri ta’ każijiet ta’ u l-metodu għall-kalkolu ta’ pożizzjoni bin-nieqes netta u d-definizzjoni ta’ parteċipazzjoni azzjonarja;
-
L-Artikolu 4(2) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 fejn tingħata speċifikazzjoni ulterjuri ta’ pożizzjonijiet skoperti fi swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrani u l-metodi tal-kalkolu għall-gruppi u għall-attivitajiet ta’ mmaniġġjar ta’ fondi;
-
L-Artikolu 7(3) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 fejn tingħata speċifikazzjoni ulterjuri tal-livell limitu ta’ notifika għal bejgħ bin-nieqes sinifikanti f’dejn sovran;
-
L-Artikolu 13(4) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 fejn tingħata speċifikazzjoni ulterjuri tal-livell limitu ta’ likwidità għas-sospensjoni tar-restrizzjonijiet fuq bejgħ bin-nieqes ta’ dejn sovran;
-
L-Artikolu 23(7) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 fejn tingħata speċifikazzjoni ulterjuri tat-tifsira ta’ waqgħat sinifikanti fil-valur ta’ strumenti finanzjarji għajr ishma likwidi;
-
L-Artikolu 30 tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 fejn tingħata speċifikazzjoni ulterjuri tal-kriterji u l-fatturi li għandhom jitqiesu fid-determinazzjoni tal-każijiet li fihom jokkorru l-avvenimenti jew l-iżviluppi avversi msemmija fl-Artikoli minn 18 sa 21 u fl-Artikolu 27 u t-theddid imsemmi fil-punt (a) tal-Artikolu 28(2) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“Grupp” tfisser dawk l-entitajiet ġuridiċi li huma impriżi kkontrollati fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 2(1)(f) tad-Direttiva 2004/109/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5) u l-unika persuna fiżika jew ġuridika li tikkontrolla t-tali impriża.
(b)
“Emittent supranazzjonali” tfisser emittent fi ħdan it-tifsira tal-Artikoli 2(1)(d)(i), (iv), (v) u (vi) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012.
KAPITOLU II
SPEĊIFIKAZZJONI SUPPLEMENTARI TAD-DEFINIZZJONIJIET SKONT L-ARTIKOLU 2(2) U L-ARTIKOLU 3(7)(a)
Artikolu 3
Speċifikazzjoni tat-terminu “sjieda” u definizzjoni ta’ bejgħ bin-nieqes
1. Għall-finijiet tad-definizzjoni ta’ bejgħ bin-nieqes, id-determinazzjoni, fejn applikabbli, ta’ jekk persuna fiżika jew ġuridika titqiesx li tkun is-sid ta’ strument finanzjarju meta jkun hemm sjidiet ġuridiċi jew użufruttwarji tagħhom għandha ssir skont il-liġi applikabbli għall-bejgħ bin-nieqes rilevanti ta’ dak is-sehem jew strument ta’ dejn. Meta persuni fiżiċi jew ġuridiċi huma l-użufruttwarji ta’ sehem jew strument ta’ dejn, dak is-sehem jew strument ta’ dejn għandu jitqies li s-sid tiegħu jkun l-użufruttwarju finali, inkluż meta s-sehem jew l-istrument ta’ dejn jinżamm minn persuna nnominata. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, l-użufruttwarju għandu jkun l-investitur li jassumi r-riskju ekonomiku tal-akkwist ta’ strument finanzjarju.
2. Għall-finijiet tal-punti (i), (ii) u (iii) tal-Artikolu 2(1)(b) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012, u “bejgħ bin-nieqes” fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 2(1)(b) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012, ma jinkludix:
(a)
il-bejgħ ta’ strumenti finanzjarji li ġew ittrasferiti taħt ftehim ta’ self ta’ titoli jew ftehim repo, sakemm dawk it-titoli jiġu jew irritornati inkella ċ-ċedent jirtira t-titoli sabiex jiġi effettwat saldu meta jkun dovut;
(b)
il-bejgħ ta’ strument finanzjarju minn persuna fiżika jew ġuridika li tkun xtrat strument finanzjarju qabel il-bejgħ iżda ma tkunx ħadet il-konsenja ta’ dak l-istrument finanzjarju meta jkun sar il-bejgħ sakemm l-istrument finanzjarju jiġi kkonsenjat fi żmien meta s-saldu jkun jista’ jiġi effetwat meta jkun dovut;
(c)
il-bejgħ ta’ strument finanzjarju minn persuna fiżika jew ġuridika li eżerċitat opzjoni jew pretensjoni simili fuq dak l-istrument finanzjarju, sakemm dak l-istrument finanzjarju jiġi kkonsenjat fi żmien meta s-saldu jkun jista’ jiġi effettwat meta jkun dovut.
Artikolu 4
Parteċipazzjoni azzjonarja
Persuna fiżika jew ġuridika titqies li qed iżżomm sehem jew strument ta’ dejn għall-finijiet tal-Artikolu 3(2)(a) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 fiċ-ċirkostanzi li ġejjin:
(a)
Il-persuna fiżika jew ġuridika tkun is-sid ta’ sehem jew strument ta’ dejn skont l-Artikolu 3(1);
(b)
F’każ ta’ pretensjoni eżekutibbli fuq it-trasferiment tas-sjieda ta’ sehem jew strument ta’ dejn lill-persuna fiżika jew ġuridika skont il-liġi applikabbli għall-bejgħ rilevanti.
KAPITOLU III
POŻIZZJONIJIET BIN-NIEQES NETTI SKONT L-ARTIKOLU 3(7)(b)
Artikolu 5
Pożizzjonijiet bin-nieqes netti f’ishma - pożizzjonijiet twal
1. Il-parteċipazzjoni azzjonarja permezz ta’ pożizzjoni twila f’basket ta’ ishma għandha, b’rabta ma’ dak is-sehem, titqies ukoll sal-punt li dak is-sehem ikun irrappreżentat fil-basket.
2. Kwalunkwe skopertura permezz ta’ strument finanzjarju għajr sehem li jikkonferixxi vantaġġ fianzjarju f’każ ta’ żieda fil-prezz tas-sehem kif stabbilit fl-Artikolu 3(2)(b) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 tfisser kwalunkwe skopertura għal kapital azzjonarju permezz ta’ strument wieħed jew aktar elenkati fl-Anness I, il-Parti 1.
L-iskopertura msemmija fl-ewwel subparagrafu tiddependi mill-valur tas-sehem li trid tiġi kkalkulata l-pożizzjoni bin-nieqes netta tiegħu, u li jikkonferixxi vantaġġ finanzjarju f’każ ta’ żieda fil-prezz jew fil-valur ta’ sehem.
Artikolu 6
Pożizzjonijiet bin-nieqes netti f’ishma - pożizzjonijiet bin-nieqes
1. Bejgħ bin-nieqes ta’ sehem permezz ta’ bejgħ bin-nieqes f’basket ta’ ishma għandu, b’rabta ma’ dak is-sehem, jitqies ukoll sal-punt li dak is-sehem ikun irrappreżentat fil-basket.
2. Għall-finijiet tal-Artikoli 3(1)(a) u 3(3) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 meta pożizzjoni fi strument finanzjarju, inklużi dawk elenkati fl-Anness I, il-Parti 1, tikkonferixxi vantaġġ finanzjarju f’każ ta’ nuqqas fil-prezz jew fil-valur tas-sehem, din il-pożizzjoni għandha titqies fil-kalkolu tal-pożizzjoni bin-nieqes.
Artikolu 7
Pożizzjonijiet bin-nieqes netti f’ishma - ġenerali
Il-kriterji li ġejjin għandhom jitqiesu għall-finijiet ta’ pożizzjonijiet bin-nieqes netti msemmija fl-Artikoli 5 u 6:
(a)
huwa irrilevanti jekk kienx hemm qbil dwar saldu bi flus jew konsenja fiżika ta’ assi sottostanti.
(b)
pożizzjonijiet bin-nieqes fi strumenti finanzjarji li jagħtu lok għal pretensjoni għal ishma mhux maħruġa, u drittijiet ta’ sottoskrizzjoni, bonds konvertibbli u strumenti oħrajn paragunabbli ma għandhomx jitqiesu bħala pożizzjonijiet bin-nieqes meta tiġi kkalkulata pożizzjoni bin-nieqes.
Artikolu 8
Pożizzjoni bin-nieqes netta f’dejn sovran - pożizzjonijiet twal
1. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu u l-Anness II, l-ipprezzar għandu jfisser ir-rendiment, jew fejn ma jkunx hemm rendiment għal wieħed mill-assi jew waħda mill-obbligazzjonijiet rilevanti jew ir-rendiment ma jkunx komparatur xieraq bejn l-assi jew l-obbligazzjonijiet rilevanti, għandu jfisser il-prezz. Il-parteċipazzjoni azzjonarja ta’ strument ta’ dejn sovran permezz ta’ pożizzjoni twila f’basket ta’ strumenti ta’ dejn sovran ta’ emittenti differenti għandha, b’rabta ma’ dak id-dejn sovran, titqies ukoll sal-punt li dak id-dejn sovran ikun irrappreżentat fil-basket.
2. Għall-finijiet tal-Artikolu 3(2)(b) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012, kwalunkwe skopertura permezz ta’ strument għajr id-dejn sovran li jikkonferixxi vantaġġ finanzjarju f’każ ta’ żieda fil-prezz ta’ dejn sovran tfisser kwalunkwe skopertura permezz ta’ strument wieħed jew aktar elenkati fl-Anness I, il-Parti 2 dejjem sakemm il-valur tagħhom ikun jiddependi mill-valur tad-dejn sovran li trid tiġi kkalkulata l-pożizzjoni bin-nieqes netta tiegħu, u li jikkonferixxi vantaġġ finanzjarju f’każ ta’ żieda fil-prezz jew fil-valur ta’ dejn sovran.
3. Dejjem sakemm ikunu kkorrelatati ħafna skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 u l-paragrafi 4 u 5, il-parteċipazzjonijiet azzjonarji netti kollha ta’ dejn sovran ta’ emittent sovran li jkun ikkorrelatat ħafna mal-ipprezzar tad-dejn sovran fi kwalunkwe pożizzjoni bin-nieqes għandu jiġi inkluż fil-kalkolu ta’ pożizzjoni twila. Strumenti ta’ dejn sovran minn emittenti li jkun jinsabu barra l-Unjoni ma għandhomx jiġu inklużi.
4. Għal assi bi prezz tas-suq likwidu, korrelazzjoni għolja bejn l-ipprezzar ta’ strument ta’ dejn ta’ emittent sovran ieħor u l-ipprezzar ta’ dejn tal-emittent sovran speċifiku għandha titkejjel fuq bażi storika bl-użu ta’ dejta ta’ kuljum akkumulata u ppeżata għall-perjodu tat-12-il xahar ta’ qabel il-pożizzjoni fid-dejn sovran. Għal assi li għalihom ma hemmx suq likwidu jew l-istorja tal-prezzijiet hija ta’ anqas minn 12-il xahar, għandha tintuża sostituzzjoni xierqa ta’ dewmien simili.
5. Għall-finijiet tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012, strument ta’ dejn u dejn sovran maħruġ għandhom jitqiesu bħala kkorrelatati ħafna meta l-koeffiċjent ta’ korrelazzjoni ta’ Pearson ikun tal-anqas 80 % bejn l-ipprezzar tal-istrument tad-dejn ta’ emittent sovran ieħor u l-ipprezzar tad-dejn sovran speċifiku għall-perjodu rilevanti.
6. Jekk il-pożizzjoni sussegwentement ma tibqax ikkorrelatata ħafna abbażi ta’ perjodu kontinwu ta’ 12-il xahar, id-dejn sovran tal-emittent sovran li preċedentement kien ikkorrelatat ħafna ma għandux jibqa’ jitqies meta tkun se tiġi kkalkulata pożizzjoni twila. Madankollu, pożizzjonijiet ma għandhomx jitqiesu li waqfu jkunu kkorrelatati ħafna meta jkun hemm waqgħa temporanja fil-livell tal-korrelazzjoni tad-dejn sovran għal mhux aktar minn tliet xhur taħt il-livell stabbilit fil-paragrafu 4, sakemm il-koeffiċjent tal-korrelazzjoni jkun tal-anqas 60 % tul dan il-perjodu ta’ tliet xhur.
7. Fil-kalkolu tal-pożizzjonijiet bin-nieqes netti, huwa irrilevanti jekk kienx hemm qbil dwar saldu bi flus jew konsenja fiżika ta’ assi sottostanti.
Artikolu 9
Pożizzjonijiet bin-nieqes netti f’dejn sovran - pożizzjonijiet bin-nieqes
1. Bejgħ bin-nieqes ta’ dejn sovran permezz ta’ bejgħ ta’ basket ta’ dejn sovran għandu, b’rabta ma’ dak id-dejn sovran, jitqies ukoll sal-punt li dak id-dejn sovran ikun irrappreżentat fil-basket.
2. Għall-finijiet tal-Artikoli 3(1)(a) u 3(3) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 meta pożizzjoni fi strument, inklużi dawk elenkati fl-Artikolu 8(2), tikkonferixxi vantaġġ finanzjarju f’każ ta’ nuqqas fil-prezz jew fil-valur tad-dejn sovran, din il-pożizzjoni għandha titqies fil-kalkolu tal-pożizzjoni bin-nieqes.
3. Kwalunkwe swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovran irreferenzjat għal emittent sovran għandu jiġi inkluż fil-kalkolu ta’ pożizzjonijiet bin-nieqes netti f’dak id-dejn sovran. Bejgħ ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrani għandu jitqies bħala pożizzjonijiet twal u xiri ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrani għandu jitqies bħala pożizzjonijiet bin-nieqes.
4. Jekk swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana tkun qed tiħħeġġja riskju għajr id-dejn sovran irreferenzjat, il-valur tar-riskju ħħeġġjat ma jistax jiġi ttrattat bħala pożizzjoni twila għall-finijiet tal-kalkolu ta’ jekk persuna fiżika jew ġuridika għandhiex pożizzjoni bin-nieqes netta fid-dejn sovran maħruġ ta’ emittent sovran.
5. Fil-kalkolu tal-pożizzjonijiet bin-nieqes netti, huwa irrilevanti jekk kienx hemm qbil dwar saldu bi flus jew konsenja fiżika ta’ assi sottostanti.
Artikolu 10
Metodu tal-kalkolu ta’ pożizzjonijiet bin-nieqes netti b’rabta mal-ishma
1. Għall-finijiet tal-kalkolu ta’ pożizzjoni bin-nieqes netta f’ishma skont l-Artikolu 3(4) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012, għandha tintuża l-metodoloġija aġġustata skont id-delta għall-ishma stabbilita fl-Anness II.
2. Kwalunkwe kalkolu minn persuna fiżika jew ġuridika ta’ pożizzjoni twila jew bin-nieqes b’rabta mal-istess ishma għandha tuża l-istess metodi.
3. Il-kalkolu ta’ pożizzjonijiet bin-nieqes netti għandu jqis tranżazzjonijiet fl-istrumenti finanzjarji kollha, kemm jekk isiru f’ċentru tan-negozjar kif ukoll lil hinn minnu, li jikkonferixxu vantaġġ finanzjarju f’każ ta’ bidla fil-prezz jew fil-valur tas-sehem.
Artikolu 11
Kalkolu ta’ pożizzjonijiet bin-nieqes netti għal dejn sovran
1. Għall-finijiet tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012, pożizzjonijiet bin-nieqes netti f’dejn sovran għandhom jiġu kkalkulati billi jitqiesu tranżazzjonijiet fl-istrumenti finanzjarji kollha li jikkonferixxu vantaġġ finanzjarju f’każ ta’ bidla fil-prezz jew fir-rendiment tad-dejn sovran. Għal dejn sovran għandha tintuża l-metodoloġija aġġustata skont id-delta stabbilita fl-Anness II.
2. Skont l-Artikolu 3(6) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 il-pożizzjonijiet għandhom jiġu kkalkulati għal kull emittent sovran li fih persuna fiżika jew ġuridika żżomm pożizzjoni bin-nieqes.
KAPITOLU IV
POŻIZZJONIJIET BIN-NIEQES NETTI F'FONDI JEW FI GRUPPI SKONT L-ARTIKOLU 3(7)(c)
Artikolu 12
Metodu tal-kalkolu tal-pożizzjonijiet għall-attivitajiet ta’ mmaniġġjar relatati ma’ diversi fondi jew portafolli mmanniġġjati
1. Il-kalkolu ta’ pożizzjoni bin-nieqes netta f’emittent partikolari għandu jsir skont l-Artikoli 3(7)(a) u (b) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 għal kull fond individwali, irrispettivament mill-forma ġuridika tiegħu u għal kull portafoll immaniġġjat.
2. Għall-finijiet tal-Artikolu 12 u l-Artikolu 13, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“Strateġija ta’ Investiment” tfisser strateġija li tiġi segwita minn entità maniġerjali, fir-rigward ta’ emittent partikolari, li timmira li jkollha pożizzjoni bin-nieqes netta jew twila netta meħuda permezz ta’ tranżazzjonijiet fi strumenti finanzjarji varji maħruġa minn dak l-emittent jew relatati miegħu.
(b)
“Attivitajiet ta’ mmaniġġjar” tfisser immaniġġjar ta’ fondi irrispettivament mill-forma ġuridika tagħhom u mmaniġġjar ta’ portafolli skont mandati mogħtija minn klijenti fuq bażi diskrezzjonarja ta’ klijent klijent meta tali portafolli jinkludu strument finanzjarju wieħed jew aktar.
(c)
“Entità maniġerjali” tfisser persuna ġuridika jew entità, inkluż diviżjoni, unità jew dipartiment li timmaniġġja, fuq bażi diskrezzjonarja, fondi jew portafolli skont mandat.
3. L-entità maniġerjali għandha taggrega l-pożizzjonijiet bin-nieqes netti tal-fondi u l-portafolli fil-kuntest tal-maniġment tagħha li għalih tkun qed tiġi segwita l-istess strateġija ta’ investiment b’rabta ma’ emittent partikolari.
4. Meta jiġi applikat il-metodu deskritt hawn fuq, l-entità maniġerjali għandha:
(a)
tqis il-pożizzjonijiet tal-fondi u l-portafolli li l-immaniġġjar tagħhom ġie ddelegat minn parti terza;
(b)
teskludi l-pożizzjonijiet tal-fondi u l-portafolli li l-immaniġġjar tagħhom ġie ddelegat lil parti terza.
L-entità maniġerjali għandha tirrapporta, u tiżvela fejn ikun meħtieġ, il-pożizzjoni bin-nieqes netta li tirriżulta mill-paragrafi 3 u 4 meta tilħaq jew taqbeż livell limitu ta’ notifika jew divulgazzjoni skont l-Artikoli 5 sa 11 tar-Regolament (UE) Nru 236/2012.
5. Meta entità ġuridika unika tkun qed twettaq attivitajiet ta’ mmaniġġjar flimkien ma’ attivitajiet oħrajn mhux ta’ mmaniġġjar, għandha tapplika l-metodu deskritt stabbilit fil-paragrafi 1 sa 3 lill-attivitajiet ta’ mmaniġġjar biss tagħha u tirrapporta, u tiżvela l-pożizzjonijiet bin-nieqes netti li jirriżultaw.
6. Għall-attivitajiet tagħha mhux ta’ mmaniġġjar li jagħtu lok għal parteċipazzjoni azzjonarja ta’ pożizzjonijiet bin-nieqes mill-entità għall-kont tagħha stess, dik l-entità ġuridika unika għandha twettaq il-kalkolu tal-pożizzjoni bin-nieqes netta f’emittent partikolari skont l-Artikolu 3(7)(a) u (b) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 u tirrapporta, u tiżvela l-pożizzjonijiet bin-nieqes netti li jirriżultaw.
Artikolu 13
Metodu tal-kalkolu ta’ pożizzjonijiet għal entitajiet ġuridiċi fi grupp li jkollhom pożizzjonijiet twal jew bin-nieqes b’rabta ma’ emittent partikolari
1. Il-kalkolu ta’ pożizzjoni bin-nieqes netta għandu jsir skont l-Artikolu 3(7)(a) u (b) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 għal kull entità ġuridika li tikkostitwixxi l-grupp. L-entità ġuridika rilevanti, jew f’isimha, il-grupp li tappartjeni fih, għandhom jirrapportaw u jiżvelaw, il-pożizzjoni bin-nieqes netta f’emittent partikolari meta tilħaq jew taqbeż livell limitu ta’ notifika jew ta’ divulgazzjoni. Meta entità waħda jew aktar mill-entitajiet ġuridiċi li jikkostitwixxu l-grupp ikunu entitajiet maniġerjali, għandhom japplikaw il-metodu deskritt fl-Artikoli 12(1) sa 12(4) għal attivitajiet ta’ mmaniġġjar ta’ fondi u portafolli.
2. Il-pożizzjonijiet bin-nieqes u twal netti tal-entitajiet ġuridiċi kollha li jikkostitwixxu l-grupp għandhom jiġu aggregati u nnettjati, bl-eċċezzjoni tal-pożizzjonijiet tal-entitajiet maniġerjali li jwettqu l-attivitajiet ta’ mmaniġġjar. Il-grupp għandu jirrapporta, u jiżvela fejn rilevanti, il-pożizzjoni bin-nieqes netta f’emittent partikolari meta tilħaq jew taqbeż livell limitu ta’ notifika jew divulgazzjoni rilevanti.
3. Meta pożizzjoni bin-nieqes netta tilħaq jew taqbeż il-livell limitu ta’ notifika skont l-Artikolu 5 jew il-livell limitu ta’ divulgazzjoni skont l-Artikolu 6 tar-Regolament (UE) Nru 236/2012, entità ġuridika fi grupp għandha tirrapporta, u tiżvela skont l-Artikoli 5 sa 11 tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 il-pożizzjoni bin-nieqes netta f’emittent partikolari kkalkulata skont il-paragrafu 1 sakemm l-ebda pożizzjoni bin-nieqes netta fil-livell tal-grupp ikkalkulata skont il-paragrafu 2 ma tilħaq jew taqbeż livell limitu ta’ notifika jew ta’ divulgazzjoni. Entità ġuridika maħtura għal dan l-għan għandha tirrapporta, u tiżvela fejn rilevanti, il-pożizzjoni bin-nieqes netta fil-livell tal-grupp f’emittent partikolari kkalkulat skont il-paragrafu 2 meta:
(i)
ma jintlaħaq jew jinqabeż l-ebda livell limitu ta’ notifika jew ta’ divulgazzjoni minn kwalunkwe entità ġuridika fil-grupp;
(ii)
livell limitu ta’ notifika jew ta’ divulgazzjoni jintlaħaq jew jinqabeż b’mod simultanju kemm mill-grupp innifsu kif ukoll minn kwalunkwe entità ġuridika f’dak il-grupp.
KAPITOLU V
SWAPS TA’ INADEMPJENZA TAL-KREDITU SOVRANI KOPERTI SKONT L-ARTIKOLU 4(2)
Artikolu 14
Każijiet li mhumiex pożizzjonijiet ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrani skoperti
1. Fil-każijiet li ġejjin pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana ma għandhiex titqies bħala pożizzjoni skoperta skont l-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012.
(a)
Fir-rigward tal-ħeġġijiet għall-fini tal-Artikolu 4(1)(b) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012, l-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana ma għandhiex titqies bħala pożizzjoni skoperta skont l-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 u għandha sservi bħala ħeġġ kontra riskju ta’ waqgħa fil-valur tal-assi jew l-obbligazzjonijiet ikkorrelatati mar-riskju ta’ waqgħa tal-valur tad-dejn sovran li jkun irreferenzjat mill-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu u meta dawk l-assi jew l-obbligazzjonijiet jirreferu għal entitajiet tas-settur pubbliku jew privat fl-istess Stat Membru.
(b)
Pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana, li fiha l-assi jew l-obbligazzjonijiet jirreferu għall-entitajiet tas-settur pubbliku jew privat fl-istess Stat Membru bħala r-referenza sovrana għall-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu, ma għandhiex titqies bħala pożizzjoni skoperta skont l-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 meta:
i.
tirreferenzja Stat Membru, inkluż ministeru, aġenzija jew entità ad hoc tal-Istat Membru, jew f’każ ta’ Stat Membru li jkun stat federali, wieħed mill-membri parti mill-federazzjoni;
ii.
tintuża biex tiħħeġġja kwalunkwe assi jew obbligazzjoni li tissodisfa t-test tal-korrelazzjoni stabbilit fl-Artikolu 18.
(c)
Pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana, fejn l-assi jew l-obbligazzjonijiet jirreferu għal emittent sovran li fih ir-referenza sovrana għall-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu tkun garanti jew azzjonista, ma għandhiex titqies bħala pożizzjoni skoperta skont l-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 meta:
i.
tirreferi għal Stat Membru;
ii.
tintuża biex tiħħeġġja kwalunkwe assi jew obbligazzjoni li tissodisfa t-test tal-korrelazzjoni stabbilt fl-Artikolu 18.
2. Għall-finijiet tal-punt (a) tal-paragrafu 1, korrelazzjoni għandha teżisti bejn il-valur tal-assi jew l-obbligazzjoni li tkun qed tiġi ħħeġġjata u l-valur tad-dejn sovran irreferenzjat kif stabbilit fl-Artikolu 18.
Artikolu 15
Każijiet li mhumiex pożizzjonijiet ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrani skoperti fejn l-obbligant huwa stabbilit jew l-assi jew l-obbligazzjoni tinsab f’aktar minn Stat Membru ieħor.
1. Meta l-obbligant ta’, jew il-kontroparti għal, assi jew obbligazzjoni jkun stabbilit f’aktar minn Stat Membru wieħed, pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana ma għandhiex titqies bħala pożizzjoni skoperta fil-każijiet li ġejjin, skont l-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012, u sakemm it-test tal-korrelazzjoni fl-Artikolu 18 ta’ dan ir-Regolament jiġi ssodisfat f’kull każ:
(a)
meta jkun hemm kumpanija prinċipali fi Stat Membru wieħed u sussidjarja fi Stat Membru ieħor u jkun sar self lis-sussidjarja. Meta s-sussidjarja tingħata appoġġ ta’ kreditu espliċitu jew impliċitu mill-kumpanija prinċipali, għandu jkun permissibbli x-xiri ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu fl-Istat Membru tal-kumpanija prinċipali minflok tas-sussidjarja;
(b)
meta jkun hemm kumpanija azzjonarja prinċipali li tkun is-sid ta’ jew tikkontrolla kumpanija operattiva sussidjarja fi Stati Membri differenti. Jekk il-kumpanija prinċipali tkun l-emittent ta’ bond iżda s-sussidjarja tkun is-sid tal-assi u d-dħul li jkunu ħħeġġjati, għandu jkun permissibbli x-xiri ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrani rreferenzjati lill-Istat Membru tas-sussidjarja;
(c)
biex tiħħeġġja skopertura fi Stat Membru wieħed li jkun investa fid-dejn sovran ta’ Stat Membru ieħor sal-punt li dik il-kumpanija se ssofri impatt sinifikanti fil-każ ta’ waqgħa sinifikanti fil-valur tad-dejn sovran tal-Istat Membru l-ieħor, sakemm il-kumpanija tkun stabbilita fiż-żewġ Stati Membri. Meta l-korrelazzjoni bejn dan ir-riskju u d-dejn tat-tieni Stat Membru tkun ikbar mill-korrelazzjoni bejn dan ir-riskju u d-dejn tal-Istat Membru li fih il-kumpanija tkun stabbilita għandu jkun permissibbli li jinxtraw swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrani rreferenzjati lit-tieni Stat Membru.
2. Pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana ma għandhiex titqies bħala pożizzjoni skoperta fil-każijiet li ġejjin, skont l-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012, u sakemm it-test tal-korrelazzjoni fl-Artikolu 18 ta’ dan ir-Regolament jiġi ssodisfat f’kull każ:
(a)
meta l-obbligant ta’, jew il-kontroparti għal, assi jew obbligazzjoni li tkun qed tiġi ħħeġġjata jkun/tkun kumpanija li topera madwar l-Unjoni jew meta l-iskopertura ħħeġġjata tkun marbuta mal-Unjoni jew l-Istati Membri li għandhom l-euro bħala l-munita tagħhom, għandu jkun permissibbli li tiġi ħħeġġjata ma’ indiċi Ewropew jew taż-żona tal-euro ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu ta’ bonds sovrani;
(b)
meta kontroparti għal assi jew obbligazzjoni li tkun qed tiġi ħħeġġjata tkun emittent supranazzjonali, għandu jkun permissibbli li r-riskju tal-kontroparti jiġi ħħeġġjat ma’ basket ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu magħżul b’mod xieraq li jirreferenzja dawk il-garanti jew l-azzjonisti tal-entità;
Artikolu 16
Ġustifikazzjoni ta’ pożizzjonijiet ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrani skoperti
Kwalunkwe persuna fiżika jew ġuridika li tidħol f’pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana għandha, fuq talba tal-awtorità kompetenti:
(a)
tiġġustifika lil dik l-awtorità kompetenti liema mill-każijiet stabbiliti fl-Artikolu 15 ġew issodisfati meta daħlet f’dik il-pożizzjoni;
(b)
turi lill-awtorità kompetenti konformità mat-test tal-korrelazzjoni fl-Artikolu 18 u r-rekwiżiti tal-proporzjonalità fl-Artikolu 19 fir-rigward ta’ dik il-pożizzjoni ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana fi kwalunkwe ħin li tkun qed iżżomm dik l-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu.
Artikolu 17
Assi u obbligazzjonijiet iħħeġġjati
L-eżempji li ġejjin huma każijiet meta l-assi u l-obbligazzjonijiet jistgħu jiġu ħħeġġjati permezz ta’ pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana, sakemm jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikoli 15 u 18 fir-Regolament (UE) Nru 236/2012:
(a)
pożizzjoni twila fid-dejn sovran tal-emittent rilevanti;
(b)
kwalunkwe pożizzjoni jew portafoll użati fil-kuntest ta’ ħħeġġjar ta’ skoperturi lill-emittent sovran irreferenzjat fl-iswaps ta’ inadempjenza tal-kreditu;
(c)
kwalunkwe assi jew obbligazzjoni li tirreferi għall-entitajiet fis-settur pubbliku fl-Istat Membru li d-dejn sovran tiegħu huwa rreferenzjat fl-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu. Dan jinkludi skoperturi ta’ amministrazzjonijiet ċentrali, reġjonali u lokali, entitajiet tas-settur pubbliku jew kwalunkwe skopertura ggarantita mill-entità rreferenzjata u jista’ jinkludi kuntratti finanzjarji, portafoll ta’ assi jew obbligazzjonijiet finanzjarji, tranżazzjonijiet ta’ swaps ta’ rati ta’ mgħax jew ta’ muniti fejn l-iswap tal-inadempjenza tal-kreditu sovrana tintuża bħala għodda ta’ mmaniġġjar tar-riskju tal-kontroparti għall-iħħeġġjar ta’ skopertura ta’ kuntratti finanzjarji jew ta’ kummerċ barrani;
(d)
skoperturi ta’ entitajiet tas-settur privat stabbiliti fl-Istat Membru li huwa rreferenzjat fl-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana. L-iskoperturi inkwistjoni jinkludu iżda mhumiex limitati għal self, riskju ta’ kreditu tal-kontroparti (inkluża skopertura potenzjali meta jkun meħtieġ kapital regolatorju għal tali skopertura), riċevibbli u garanziji. L-assi u l-obbligazzjonijiet jinkludu iżda mhumiex limitati għal kuntratti finanzjarji, portafoll ta’ assi jew obbligi finanzjarji, tranżazzjonijiet ta’ swaps ta’ rati ta’ mgħax jew ta’ muniti fejn l-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana tintuża bħala għodda ta’ mmaniġġjar tar-riskju tal-kontroparti għall-iħħeġġjar ta’ skopertura ta’ kuntratti finanzjarji jew skoperturi ta’ kummerċ barrani;
(e)
kwalunkwe skopertura indiretta ta’ kwalunkwe entità minn dawk imsemmija hawn fuq miksuba permezz ta’ skopertura ta’ indiċijiet, fondi jew entitajiet ad hoc.
Artikolu 18
Testijiet tal-korrelazzjoni
1. It-test tal-korrelazzjoni msemmi f’dan il-Kapitolu għandu jiġi ssodisfat f’wieħed mill-każijiet li ġejjin:
(a)
It-test tal-korrelazzjoni kwantittativ għandu jiġi ssodisfat billi jintwera koeffiċjent ta’ korrelazzjoni ta’ Pearson ta’ mill-anqas 70 % bejn il-prezz tal-assi jew l-obbligazzjonijiet u l-prezz tad-dejn sovran ikkalkulat fuq bażi storika bl-użu ta’ dejta tal-anqas għal perjodu ta’ 12-il xahar ta’ jiem ta’ negozjar immedjatament qabel id-data meta tittieħed il-pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu;
(b)
il-korrelazzjoni kwalitattiva għandha tiġi ssodisfata billi tintwera korrelazzjoni sinifikattiva, li tfisser korrelazzjoni li tkun ibbażata fuq dejta xierqa u ma tkunx evidenza ta’ sempliċi dipendenza temporanja. Il-korrelazzjoni għandha tiġi kkalkulata fuq bażi storika bl-użu ta’ dejta għat-12-il xahar ta’ jiem ta’ negozjar qabel ma tittieħed il-pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu, ippeżata mal-perjodu taż-żmien l-aktar reċenti. Għandu jintuża perjodu ta’ żmien differenti jekk jintwera li l-kundizzjonijiet prevalenti f’dak il-perjodu kienu simili għal dawk fil-perjodu taż-żmien meta għandha tittieħed il-pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu jew li tokkorri fil-perjodu ta’ skopertura li qed tiġi ħħeġġjata. Għal assi li għalihom ma hemmx prezz tas-suq likwidu jew meta ma jkunx hemm storja tal-prezz twila biżżejjed, għandha tintuża sostituzzjoni xierqa.
2. It-test tal-korrelazzjoni fil-paragrafu 1 għandu jitqies li ġie ssodisfat jekk jista’ jintwera li:
(a)
L-esponiment li qed jiġi ħħeġġjat huwa relatat ma’ impriża fejn sidha jkun l-emittent sovran jew fejn l-emittent sovran ikun is-sid tal-maġġoranza tal-kapital azzjonarju li jagħti dritt għal vot jew li d-dejn tagħha jkun iggarantit mill-emittent sovran;
(b)
l-iskopertura li qed tiġi ħħeġġjata hija marbuta ma’ gvern reġjonali, lokali jew muniċipali tal-Istat Membru;
(c)
l-esponiment li qed jiġi ħħeġġjat huwa marbut ma’ impriża li l-flussi tal-flus tagħha jiddependu b’mod sinifikanti minn kuntratti minn emittent sovran jew proġett li jkun iffinanzjat jew iffinanzjat b’mod sinifikanti jew sottoskritt minn emittent sovran, bħal, pereżempju, proġett tal-infrastruttura.
3. Il-parti rilevanti għandha tiġġustifika li t-test ta’ korrelazzjoni jkun ġie ssodisfat meta l-pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana tkun ittieħdet fuq talba tal-awtorità kompetenti rilevanti.
Artikolu 19
Proporzjonalità
1. Biex jiġi ddeterminat jekk id-daqs tal-pożizzjoni tal-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana huwiex proporzjonat għad-daqs tal-iskoperturi ħħeġġjati, fejn ma tkunx possibbli ħeġġ perfetta, mhijiex meħtieġa korrispondenza eżatta u sovrapożizzjonament limitat tal-kopertura għandu jkun permess skont il-paragrafu 2. Il-parti rilevanti għandha tiġġustifika, fuq talba tal-awtorità kompetenti, għalfejn mhijiex possibbli korrispondenza eżatta.
2. Meta jkun iġġustifikat min-natura tal-assi u l-obbligazzjonijiet li jkunu qegħdin jiġu ħħeġġjati u r-relazzjoni tagħhom mal-valur tal-obbligi tal-emittent sovran li jkunu fl-ambitu tal-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu, għandu jinżamm valur akbar tal-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana biex jiġi ħħeġġjat valur speċifiku ta’ skoperturi. Madankollu, dan għandu jkun permess biss fejn jintwera li valur akbar ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana huwa meħtieġ biex jikkorrispondi għal miżura rilevanti ta’ riskju assoċjat mal-portafoll ta’ referenza, filwaqt li jitqiesu l-fatturi li ġejjin:
(a)
id-daqs tal-pożizzjoni nominali;
(b)
il-proporzjon tas-sensitivittà tal-iskoperturi għall-obbligi tal-emittent sovran li jkunu fl-ambitu tal-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu;
(c)
jekk l-istrateġija ta’ ħħeġġjar involuta hijiex dinamika jew statika.
3. Id-detentur tal-pożizzjoni huwa responsabbli li jiżgura li l-pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana tiegħu tibqa’ proporzjonata l-ħin kollu u li d-durata tal-pożizzjoni tal-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana tiġi allinjata mill-aktar qrib possibbli skont il-konvenzjonijiet u l-likwidità tas-suq prevalenti mad-durata tal-iskoperturi li jkunu qed jiġu ħħeġġjati jew il-perjodu li matulu l-persuna jkollha l-ħsieb li żżomm l-iskopertura. Jekk l-iskoperturi li jkunu qed jiġu ħħeġġjati mill-pożizzjoni tal-iswap tal-inadempjenza tal-kreditu jiġu llikwidati jew jinfdew, dawn għandhom jew jiġu sostitwiti bi skoperturi ekwivalenti jew il-pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu għandha titnaqqas jew tiġi eliminata mod ieħor.
4. Sakemm pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu tkun koperta meta tittieħed, ma għandhiex tiġi ttrattata bħala pożizzjoni li saret skoperta fejn l-unika raġuni għalfejn il-pożizzjoni tkun saret skoperta tkun flutwazzjoni fil-valur tas-suq tal-iskoperturi ħħeġġjati jew il-valur ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana.
5. Fiċ-ċirkostanzi kollha, fejn partijiet jaċċettaw pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu bħala konsegwenza tal-obbligi tagħhom bħala membri ta’ kontroparti ċentrali li tikklerja t-tranżazzjonijiet ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu u b’riżultat tal-operazzjoni tar-regoli ta’ dik il-kontroparti ċentrali, it-tali pożizzjoni għandha tiġi ttrattata bħala involontarja u mhux bħala pożizzjoni meħuda mill-parti u għalhekk ma għandhiex titqies bħala skoperta skont l-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012.
Artikolu 20
Metodu tal-kalkolu ta’ pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana skoperta
1. Il-kalkolu ta’ pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana ta’ persuna fiżika jew ġuridika għandha tkun il-pożizzjoni netta tagħha.
2. Meta jiġi kkalkulat il-valur tar-riskji eliġibbli ħħeġġjati jew li se jiġu ħħeġġjati minn pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu sovrana għandha ssir distinzjoni bejn strateġiji ta’ ħħeġġjar statiċi u dinamiċi. Għall-iħħeġġjar statiku, bħal skoperturi diretti ta’ emittenti sovrani jew korpi tas-settur pubbliku tal-emittent sovran, il-kejl użat għandu jkun il-miżura tal-inadempjenza għal għarrieda (jump to default) tat-telf jekk l-entità li għaliha hu espost id-detentur tal-pożizzjoni ssir inadempjenti. Il-valur li jirriżulta mbagħad għandu jitqabbel mal-valur nozzjonali nett tal-pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu.
3. Meta jiġi kkalkulat il-valur tar-riskji aġġustati għall-valur tas-suq li għalihom hija meħtieġa strateġija dinamika ta’ ħħeġġjar, il-kalkoli għandhom jitwettqu fuq bażi aġġustata għar-riskji minflok fuq bażi nozzjonali, filwaqt li jitqies sa liema punt skopertura tista’ tiżdied jew tonqos matul id-durata tagħha u l-volatilatijiet relattivi tal-assi u l-obbligazzjonijiet li qed jiġu ħħeġġjati u tad-dejn sovran irreferenzjat. Aġġustament skont il-beta għandu jintuża jekk l-assi jew l-obbligazzjoni li għaliha l-pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu qed tintuża bħala ħeġġ tkun differenti mill-assi ta’ referenza tal-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu.
4. Skoperturi indiretti għal riskji, bħal pereżempju permezz ta’ indiċijiet, fondi, entitajiet ad hoc, u għal pożizzjonijiet ta’ swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu għandhom jitqiesu sal-punt li jkunu qed jiġu rrappreżentati l-assi, l-obbligazzjoni jew l-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu fl-indiċi, il-fond jew mekkaniżmu ieħor.
5. Il-valur tal-portafoll eliġibbli ta’ assi jew obbligazzjonijiet li se jiġu ħħeġġjati għandu jitnaqqas mill-valur tal-pożizzjoni tal-iswaps ta’ inadempjenza tal-kreditu netta miżmuma. Jekk iċ-ċifra li tirriżulta tkun pożittiva l-pożizzjoni għandha titqies bħala pożizzjoni ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu skoperta skont l-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012.
KAPITOLU VI
LIVELLI LIMITU TA’ NOTIFIKA GĦAL POŻIZZJONIJIET BIN-NIEQES NETTI F’DEJN SOVRAN SKONT L-ARTIKOLU 7(3)
Artikolu 21
Livelli limitu ta’ notifika għal pożizzjonijiet bin-nieqes netti relatati mad-dejn sovran maħruġ
1. Il-miżura rilevanti għal-livell limitu li jiskatta n-notifika lill-awtorità kompetenti rilevanti ta’ pożizzjonijiet bin-nieqes netti fid-dejn sovran maħruġ ta’ emittent sovran għandha tkun perċentwal tal-ammont totali ta’ dejn sovran maħruġ pendenti għal kull emittent sovran.
2. Il-livell limitu ta’ rapportar għandu jkun ammont monetarju. Dan l-ammont monetarju għandu jiġi ffissat bl-applikazzjoni tal-livell limitu tal-perċentwal għad-dejn sovran pendenti tal-emittent sovran u espress bħala l-eqreb miljun ta’ euro sħiħ.
3. L-ammont monetarju implikat bil-livell limitu tal-perċentwal għandu jiġi rivedut u aġġornat kull tliet xhur sabiex jirrifletti l-bidliet fl-ammont totali ta’ dejn sovran maħruġ pendenti ta’ kull emittent sovran.
4. L-ammont monetarju implikat bil-livell limitu tal-perċentwal u l-ammont totali tad-dejn sovran maħruġ pendenti għandu jiġi kkalkulat skont il-metodu tal-kalkolu għal pożizzjonijiet bin-nieqes netti fid-dejn sovran.
5. L-ammonti inizjali u l-livelli inkrimentali addizzjonali għall-emittenti sovrani għandhom jiġu ddeterminati abbażi tal-fatturi li ġejjin:
(a)
Il-livelli limitu ma għandhomx jesiġu notifiki ta’ pożizzjonijiet bin-nieqes netti ta’ valuri minimali fi kwalunkwe emittent sovran;
(b)
l-ammont totali ta’ dejn sovran pendenti għal emittent sovran u d-daqs medju tal-pożizzjonijiet miżmuma mill-parteċipanti fis-suq relatati mad-dejn sovran ta’ dak l-emittent sovran;
(c)
il-likwidità tas-suq tad-dejn sovran ta’ kull emittent sovran, inkluż fejn xieraq, il-likwidità tas-suq tal-futuri għal dak id-dejn sovran.
6. Meta jitqiesu l-fatturi tal-paragrafu 5, il-livelli limitu ta’ notifika rilevanti għall-ammont inizjali li għandhom jitqiesu għal kull emittent sovran huma perċentwali ekwivalenti għal 0,1 % jew 0,5 % tal-ammont totali ta’ dejn sovran maħruġ pendenti. Il-perċentwal rilevanti li għandu jiġi applikat għal kull emittent għandu jiġi ddeterminat fl-applikazzjoni tal-kriterji deskritti fil-paragrafu 5, sabiex kull emittent sovran jiġi assenjat wieħed miż-żewġ livelli limitu ta’ perċentwal użati biex jiġu kkalkulati l-ammonti monetarji li jkunu rilevanti għan-notifika.
7. Iż-żewġ kategoriji ta’ livelli limitu inizjali fid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament se jkunu:
(a)
Livell limitu inizjali ta’ 0.1 % applikabbli fejn l-ammont totali tad-dejn sovran maħruġ pendenti jkun bejn 0 u 500 biljun euro;
(b)
Livell limitu ta’ 0.5 % applikabbli fejn l-ammont totali tad-dejn sovran maħruġ pendenti jkun aktar minn 500 biljun euro jew fejn ikun hemm suq likwidu tal-futuri għad-dejn sovran partikolari.
8. Il-livelli inkrimentali addizzjonali għandhom jiġu ffissati għal 50 % tal-livelli limitu inizjali u għandhom ikunu:
(a)
kull 0.05 % aktar mil-livell limitu ta’ notifika inizjali ta’ 0.1 % jibda minn 0.15 %;
(b)
kull 0.25 % aktar mil-livell limitu inizjali ta’ 0.5 % jibda minn 0.75 %;
9. L-emittent sovran għandu jgħaddi għall-grupp tal-livell limitu x-xieraq meta jkun hemm bidla fis-suq tad-dejn sovran tal-emittent sovran u, bl-applikazzjoni tal-fatturi speċifikati fil-paragrafu 5, u dik il-bidla tkun ilha tal-anqas sena kalendarja.
KAPITOLU VII
PARAMETRI U METODI GĦALL-KALKOLU TAL-LIVELL LIMITU TAL-LIKWIDITÀ GĦAS-SOSPENSJONI TAR-RESTRIZZJONIJIET FUQ BEJGĦ BIN-NIEQES F’DEJN SOVRAN SKONT L-ARTIKOLU 13(4)
Artikolu 22
Metodi għall-kalkolu u d-determinazzjoni tal-livell limitu tal-likwidità għas-sospensjoni tar-restrizzjonijiet fuq bejgħ bin-nieqes f’dejn sovran
1. Il-miżura tal-likwidità tad-dejn sovran maħruġ li għandha tintuża minn kull awtorità kompetenti hija d-dħul, iddefinit bħala l-valur nominali totali ta’ strumenti tad-dejn innegozjati, b’rabta ma’ basket ta’ parametri referenzjarji b’maturitajiet differenti.
2. Is-sospensjoni temporanja ta’ restrizzjonijiet fuq bejgħ bin-nieqes skopert f’dejn sovran tista’ tiġi skattata meta d-dħul ta’ xahar jaqa’ taħt il-ħames perċentil tal-volum ta’ kull xahar innegozjat fit-tnax-il xhar ta’ qabel.
3. Biex jitwettqu dawn il-kalkoli, kull awtorità kompetenti għandha tuża d-dejta rappreżentattiva immedjatament disponibbli, minn ċentru ta’ negozjar wieħed jew aktar, minn negozjar barra l-Borża (OTC) jew mit-tnejn li huma, u mbagħad tgħarraf lill-AETS dwar id-dejta użata.
4. Qabel ma l-awtoritajiet kompetenti jeżerċitaw is-setgħa li jneħħu r-restrizzjonijiet fuq bejgħ bin-nieqes relatat ma’ dejn sovran, għandhom jiżguraw li l-waqgħa sinifikanti fil-likwidità ma tkunx ir-riżultat ta’ effetti staġjonali fuq il-likwidità.
KAPITOLU VIII
WAQGĦA SINIFIKANTI FIL-VALUR GĦAL STRUMENTI FINANZJARJI GĦAJR ISHMA LIKWIDI SKONT L-ARTIKOLU 23
Artikolu 23
Waqgħa sinifikanti fil-prezz għal strumenti finanzjarji għajr ishma likwidi
1. Fir-rigward ta’ sehem għajr sehem likwidu, waqgħa sinifikanti fil-valur matul jum wieħed ta’ negozjar imqabbla mal-prezz tal-għeluq tal-jum ta’ negozjar preċedenti tfisser:
(a)
tnaqqis fil-prezz tas-sehem ta’ 10 % jew aktar fejn is-sehem jiġi inkluż fl-indiċi ta’ ekwità ewlieni nazzjonali u jkun l-istrument finanzjarju sottostanti għal kuntratt ta’ derivattivi elenkat għan-negozjar f’ċentru tan-negozjar;
(b)
tnaqqis fil-prezz tas-sehem ta’ 20 % jew aktar fejn il-prezz tas-sehem ikun EUR 0,50 jew aktar, jew l-ekwivalenti fil-munita lokali;
(c)
tnaqqis fil-prezz tas-sehem ta’ 40 % jew aktar fil-każijiet l-oħra kollha.
2. Żieda ta’ 7 % jew aktar fir-rendiment tul il-kurva tar-rendiment matul jum wieħed ta’ negozjar għall-emittent sovran rilevanti għandha titqies bħala waqgħa sinfikanti fil-valur għal bond sovran.
3. Żieda ta’ 10 % jew aktar fir-rendiment ta’ bond korporattiv matul jum wieħed ta’ negozjar għandha titqies bħala waqgħa sinfikanti fil-valur ta’ bond korporattiv.
4. Tnaqqis ta’ 1,5 % jew aktar fil-prezz ta’ strument tas-suq monetarju matul jum wieħed ta’ negozjar għandu jitqies bħala waqgħa sinifikanti fil-valur ta’ strument tas-suq monetarju.
5. Tnaqqis ta’ 10 % jew aktar fil-prezz ta’ fond negozjat fil-Borża matul jum wieħed ta’ negozjar għandu jitqies bħala waqgħa sinfikanti fil-valur għal fond negozjat fil-Borża, inklużi l-Fondi negozjati fil-Borża li huma UCITS. Fond negozjat fil-Borża ingranat għandu jiġi aġġustat bil-proporzjon ta’ ingranaġġ rilevanti biex jirrifletti waqgħa ta’ 10 % fil-prezz ta’ fond negozjat fil-Borża dirett u mhux ingranat ekwivalenti. Fond reverse nnegozjat fil-Borża għandu jiġi aġġustat b’fattur ta’ -1 biex jirrifletti waqgħa ta’ 10 % fil-prezz ta’ fond negozjat fil-Borża dirett u mhux ingranat ekwivalenti.
6. Meta derivattiv, inklużi kuntratti finanzjarji għad-differenza, jiġi nnegozjat f’ċentru ta’ negozjar u jkollu bħala l-uniku strument finanzjarju sottostanti, strument finanzjarju li għalih waqgħa sinifikanti fil-valur hija speċifikata f’dan l-Artikolu u fl-Artikolu 23(5) tar-Regolament (UE) Nru 236/2012, waqgħa sinifikanti fil-valur f’dak l-istrument derivattiv għandha titqies li tkun seħħet meta kien hemm waqgħa sinifikanti f’dak l-istrument finanzjarju sottostanti.
KAPITOLU IX
AVVENIMENTI JEW ŻVILUPPI AVVERSI SKONT L-ARTIKOLU 30
Artikolu 24
Kriterji u fatturi li għandhom jitqiesu fid-determinazzjoni ta’ meta jokkorru avvenimenti jew żviluppi avversi u theddid
1. Għall-finijiet tal-Artikoli 18 sa 21 tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 avvenimenti jew żviluppi avversi li jistgħu jikkostitwixxu theddida serja għall-istabbiltà finanzjarja jew il-fiduċja fis-suq fl-Istat Membru kkonċernat jew fi Stat Membru ieħor jew f’aktar Stati Membri oħrajn skont l-Artikolu 30 tar-Regolament (UE) Nru 236/2012 jinkludu kwalunkwe att, riżultat, fatt, jew avveniment li huwa jew jista’ jkun mistenni li jwassal għal dan li ġej:
(a)
problemi finanzjarji, monetarji jew baġitarji serji li jistgħu jwasslu għal instabbilità finanzjarja li tikkonċerna Stat Membru jew bank jew istituzzjonijiet finanzjarji oħrajn meqjusa importanti għas-sistema finanzjarja globali bħal kumpaniji tal-assigurazzjoni, fornituri tal-infrastrutturi tas-suq u kumpaniji tal-immaniġġjar tal-assi li joperaw fl-Unjoni meta din tista’ thedded il-funzjonament xieraq u l-integrità tas-swieq finanzjarji jew l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja fl-Unjoni;
(b)
azzjoni ta’ klassifikazzjoni jew inadempjenza minn kwalunkwe Stat Membru jew minn banek u istituzzjonijiet finanzjarji oħrajn meqjusa importanti għas-sistema finanzjarja globali bħall-kumpaniji tal-assigurazzjoni, il-fornituri tal-infrastruttura tas-suq u l-kumpaniji tal-immaniġġjar tal-assi li joperaw fl-Unjoni li tikkawża jew li tista’ raġonevolment tkun mistennija li tikkawża inċertezza severa wara s-solvenza tagħhom;
(c)
pressjonijiet sostanzjali fuq bejgħ jew volatilità mhux tas-soltu li jikkawżaw spirali sinifikanti ‘l isfel fi kwalunkwe strument finanzjarju relatat ma’ kwalunkwe bank u istituzzjonijiet finanzjarji oħrajn meqjusa importanti għas-sistema finanzjarja globali bħall-kumpaniji tal-assigurazzjoni, il-fornituri tal-infrastruttura tas-suq u l-kumpaniji tal-immaniġġjar tal-assi li joperaw fl-Unjoni u emittenti sovrani skont kif ikun il-każ;
(d)
kwalunkwe ħsara rilevanti għall-istrutturi fiżiċi ta’ emittenti finanzjarji importanti, infrastrutturi tas-suq, sistemi tal-ikklerjar u s-saldu, u superviżuri li jistgħu jaffettwaw is-swieq b’mod avvers b’mod partikolari fejn tali ħsara tirriżulta minn diżastru naturali jew attakk terroristiku;
(e)
kwalunkwe disturb rilevanti fi kwalunkwe sistema ta’ pagamenti jew proċess ta’ saldu, b’mod partikolari meta jkun relatat ma’ operazzjonijiet interbankarji, li jikkawża jew li jista’ jikkawża nuqqasijiet sinifikanti ta’ pagamenti jew ta’ saldu jew dewmien fis-sistemi ta’ pagamenti tal-Unjoni, speċjalment meta dawn jistgħu jwasslu għall-propagazzjoni ta’ stress finanzjarju jew ekonomiku f’bank jew f’istituzzjonijiet finanzjarji oħrajn meqjusa importanti għas-sistema finanzjarja globali bħall-kumpaniji tal-assigurazzjoni, il-fornituri tal-infrastruttura tas-suq u l-kumpaniji tal-immaniġġjar tal-assi jew fi Stat Membru;
2. Għall-finijiet tal-Artikolu 27, l-AETS għandha tqis il-possibbiltà ta’ kwalunkwe riperkussjoni jew effett ta’ kontaġju għal sistemi jew emittenti oħrajn u, speċjalment, l-eżistenza ta’ kwalunkwe tip ta’ fenomenu awtosodisfaċenti meta jitqiesu l-kriterji fil-paragrafu 1.
3. Għall-finijiet tal-Artikolu 28(2)(a), theddida għall-funzjonament xieraq u l-integrità ta’ swieq finanzjarji jew għall-istabbiltà tas-sistema finanzjarja kollha kemm hi jew parti minnha fl-Unjoni għandha tfisser:
(a)
kwalunkwe theddida ta’ instabbiltà finanzjarja serja, monetarja jew baġitarja li tikkonċerna Stat Membru jew lis-sistema finanzjarja fi Stat Membru meta din tista’ thedded serjament il-funzjonament xieraq u l-integrità tas-swieq finanzjarji jew l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja kollha fl-Unjoni jew ta’ parti minnha;
(b)
il-possibbiltà ta’ inadempjenza minn kwalunkwe Stat Membru jew emittent supranazzjonali;
(c)
kwalunkwe ħsara serja lill-istrutturi fiżiċi ta’ emittenti finanzjarji importanti, infrastrutturi tas-suq, sistemi ta’ kklerjar u ta’ saldu, u superviżuri li jistgħu jaffettwaw b’mod serju swieq transkonfinali b’mod partikolari fejn tali ħsara tirriżulta minn diżastru naturali jew attakk terroristiku meta dan jista’ jhedded b’mod serju l-funzjonament xieraq u l-integrità tas-swieq finanzjarji jew l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja kollha fl-Unjoni jew ta’ parti minnha;
(d)
kwalunkwe disturb serju fi kwalunkwe sistema ta’ pagamenti jew proċess ta’ saldu, b’mod partikolari meta jkun relatat ma’ operazzjonijiet interbankarji, li jikkawża jew li jista’ jikkawża pagamenti sinifikanti jew nuqqasijiet ta’ saldu jew dewmien fis-sistemi ta’ pagamenti transkonfinali tal-Unjoni, speċjalment meta dawn jistgħu jwasslu għall-propagazzjoni ta’ stress finanzjarju jew ekonomiku fis-sistema finanzjarja kollha fl-Unjoni jew f’parti minnha.
Artikolu 25
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fit-tielet jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Għandu japplika mill-1 ta’ Novembru 2012.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-5 ta’ Lulju 2012.