РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 25 януари 2012 година
относно мярка SA.14588 (C 20/09), приведена в действие от Белгия в полза на De Post - La Poste (понастоящем „bpost“)
(нотифицирано под номер C(2012) 178)
(само текстовете на френски и нидерландски език са автентични)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/321/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби (2) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ОТ 2003 Г., АНУЛИРАНО ОТ ПЪРВОИНСТАНЦИОННИЯ СЪД
(1)
На 3 декември 2002 г. белгийските власти уведомиха (3) Комисията за увеличение на капитала на белгийския пощенски оператор De Post - La Poste (наричан по-долу „DPLP“, понастоящем „bpost (4)“). След предварително разследване Комисията реши на 23 юли 2003 г. (5) да не повдига възражения относно мярката, за която е подадено уведомление. В решението си Комисията установи, че капиталовите инжекции, както и другите мерки в полза на DPLP, установени при предварителното разследване, не са довели до свръхкомпенсация за нетните разходи, направени от предприятието при изпълнението на задачите му за обществена услуга от 1992 до 2002 г.
(2)
На 27 ноември 2003 г. решението на Комисията е обжалвано пред Първоинстанционния съд от Deutsche Post AG и неговото белгийско дъщерно предприятие DHL International (6). На 10 февруари 2009 г. Първоинстанционният съд анулира решението на Комисията, като заключи, че последната е решила да не се повдигат възражения въпреки наличието на сериозни затруднения, които биха довели до започване на официална процедура по разследване.
(3)
През април 2009 г. Белгия подаде жалба (7) (C-148/09) пред Съда на Европейските общности срещу анулирането от Първоинстанционния съд на решението на Комисията от 23 юли 2003 г. да не повдига възражения.
(4)
На 22 септември 2011 г. Съдът на Европейските общности отхвърли подадената от Белгия жалба, като установи, че Първоинстанционният съд правилно е анулирал решението на Комисията от 2003 г.
1.2. ЖАЛБА ОТНОСНО ПОМОЩТА ЗА РАЗПРОСТРАНЕНИЕ НА ПЕЧАТНИ ИЗДАНИЯ
(5)
През 2005 г. редица белгийски предприятия за разпространение на печатни издания подадоха оплаквания (8) съгласно правилата в областта на антитръстовата политика и държавните помощи срещу схемата за разпространение на печатни издания, съгласувана между белгийските власти и DPLP. Чрез съгласуваната схема на DPLP се възлага задачата за обществена услуга за разпространение на печатни издания в цяла Белгия и се определят тарифите за тази услуга, както и компенсацията, на която има право DPLP при допълнително направени разходи за изпълнението на тази задача. Жалбата се отнася главно до предложените от DPLP тарифи за услугите, по отношение на които тъжителите твърдят, че са толкова ниски, че в действителност изключват всякакво конкурентно намерение.
(6)
По отношение на приложимите към държавните помощи правила службите на Комисията отхвърлиха жалбата, след като предварителното разследване установи липсата на свръхкомпенсация за допълнителни нетни разходи, направени за тази обществена услуга. Независимо от това през май 2009 г. тъжителите оспориха тази предварителна позиция, предоставиха допълнителна информация и поискаха от Комисията да извърши задълбочено разследване.
1.3. ЧЕТВЪРТИ „ДОГОВОР ЗА УПРАВЛЕНИЕ“ (2005-2010 Г.)
(7)
При разглеждането на жалбата във връзка с отпуснатата компенсация за разпространението на печатни издания Комисията разкри, че през 2005 г. Белгия е сключила с DPLP „договор за управление“, за който не е подала уведомление, в който се предвижда изплащане на компенсация за услуги от общ икономически интерес (УОИИ). В резултат на това Комисията започна еx-officio процедура (9) и през април 2007 г. изпрати на Белгия искане за сведения.
(8)
През декември 2007 г. белгийските власти отговориха, че не са считали компенсацията за УОИИ за държавна помощ, тъй като е било изпълнено всяко едно от четирите условия, посочени в решението по делото Altmark (10). По-късно те изпратиха информация относно четвъртия договор за управление, и по-специално за системата за аналитично счетоводство, използвана за изчисляване на изплащаната от държавата компенсация.
(9)
Впоследствие посочените в еx-officio процедурата мерки и оплакванията бяха включени в официалната процедура по разследване C20/2009, започната на 23 юли 2009 г.
1.4. РЕШЕНИЕ ЗА ЗАПОЧВАНЕ НА ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(10)
Като взе предвид анулирането от Първоинстанционния съд на решението на Комисията от 23 юли 2003 г. и след като разгледа предоставените от белгийските власти сведения относно разглежданите мерки, на 13 юли 2009 г. Комисията реши да започне предвидената в член 108, параграф 2 от ДФЕС (11) официална процедура по разследване.
(11)
Решението на Комисията за започване на процедурата е публикувано в Официален вестник на Европейския съюз. Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си.
1.5. МНЕНИЕ НА БЕЛГИЙСКИТЕ ВЛАСТИ ОТНОСНО РЕШЕНИЕТО ЗА ЗАПОЧВАНЕ НА ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(12)
Белгийските власти представиха своето мнение на 13 август 2009 г. и го допълниха на 10 септември 2009 г., 12 октомври 2009 г., 23 април 2010 г., 26 април 2010 г., 19 октомври 2010 г., 19 ноември 2010 г., 21 декември 2010 г., 18 януари 2011 г., 17 февруари 2011 г., 2 март 2011 г., 29 март 2011 г., 11 април 2011 г., 10 май 2011 г., 27 май 2011 г., 14 юни 2011 г., 10 август 2011 г., 26 август 2011 г., 7 октомври 2011 г., 14 декември 2011 г., 19 декември 2011 г., 20 декември 2011 г. и 26 декември 2011 г. Те посочиха, че на 22 април 2009 г. са подали жалба срещу решението на Общия съд от 10 февруари 2009 г. и предоставиха уточнения относно компенсацията за обществени услуги и други ad hoc мерки в полза на DPLP.
1.6. МНЕНИЯ НА ТРЕТИ СТРАНИ ОТНОСНО РЕШЕНИЕТО ЗА ЗАПОЧВАНЕ НА ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ И МНЕНИЯ НА БЕЛГИЙСКИТЕ ВЛАСТИ ОТНОСНО МНЕНИЯТА НА ТРЕТИ СТРАНИ
(13)
Deutsche Post AG и DHL International N.V./S.A. представиха мненията си на 28 август 2009 г.
(14)
Vlaamse Federatie van Persverspreiders (Фламандска федерация на разпространителите на печатни издания, наричана по-долу „VFP“) и Prodipresse („Съюз на разпространителите на печатни издания“) представиха мненията си на 28 август 2009 г.
(15)
Belgische Distributiedienst B.V.B.A (наричан по-долу „BD“, конкурент на DPLP на пазара на разпространението на печатни издания) представи мнението си на 28 август 2009 г.
(16)
Association belge des éditeurs de quotidiens A.S.B.L (Белгийска асоциация на издателите на ежедневни издания) представи мнението си на 28 август 2009 г.
2. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА ПОМОЩТА
2.1. ПРАВЕН СТАТУТ И ДЕЙНОСТИ НА DPLP
(17)
Белгийските пощи са държавно предприятие („Régie des postes“) до 1992 г., когато са регистрирани като отделно юридическо лице („самостоятелно публично предприятие“). През 2000 г. техният правен статут е променен на „публичноправно акционерно дружество“.
(18)
През 2010 г. DPLP реализира приходи от дейността в размер на 2 318 млн. евро и печалба от дейността в размер на 319 млн. евро. В края на 2010 г. персоналът му наброява 33 616 души. За сравнение, през 2002 г. този брой е 42 000 души. Разходите за персонала представляват 65 % от общите оперативни разходи.
(19)
Частният инвеститор CVC Capital Partners притежава миноритарно дялово участие от 50 % без един дял. Белгийската държава е мажоритарен акционер.
2.2. ОБОБЩЕНИЕ НА РАЗГЛЕЖДАНИТЕ ДЪРЖАВНИ МЕРКИ
2.2.1. Задачи за обществена услуга през периода 1992-2010 г.
(20)
В съответствие със Закона за пощите (12) и четири последователни договора за управление през целия период, обхванат от разследването, т.е. от 1992 до 2010 г., на DPLP са възложени задачи за обществена услуга.
2.2.1.1. Задължения за обществена услуга, определени в договорите за управление
(21)
В договорите за управление се съдържат правилата и редът и условията за изпълнение на предприетите от DPLP задачи в рамките на извършването на дейностите му от обществен интерес и се определя финансовата намеса от страна на белгийската държава.
(22)
От създаването му през 1992 г. DPLP е подписало с белгийската държава четири договора за управление, които обхващат следните периоди (13):
1.
първи договор: 14.9.1992 г.-31.12.1996 г.;
2.
втори договор: 1.1.1997 г.-23.9.2002 г.;
3.
трети договор: 24.9.2002 г.-23.9.2005 г.;
4.
четвърти договор: 24.9.2005 г.-23.9.2010 г.; удължен договор до сключването на новия договор.
(23)
В договорите за управление се определя списъкът на задачите за обществена услуга. Предвидените от Белгия задачи за обществена услуга в действащия договор за управление са следните (14):
Пощенски услуги
i)
Универсална пощенска услуга
ii)
Разпространение на ежедневни издания
iii)
Разпространение на периодични издания
iv)
Разпространение на изборни материали
v)
Специални тарифи за организациите с нестопанска цел
vi)
Изпращане по пощата на писма, освободени от пощенски такси (кралска кореспонденция и други специални кореспонденции)
vii)
Международни пощенски услуги
viii)
Международни колетни пратки
Финансови услуги
ix)
Получаване на депозити в брой по разплащателна пощенска сметка
x)
Пощенски записи
xi)
Плащане на домашен адрес на пенсии за осигурителен стаж и възраст и наследствени пенсии, както и на помощи за лица с увреждания
xii)
Изплащане на възнаграждения за участие в изборите
xiii)
Осчетоводяване на средства и документи от пътни глоби
xiv)
Услуги, свързани с разрешителни за риболов
Продажба на пощенски марки
xv)
Продажба на пощенски марки
Други обществени услуги
xvi)
Социална роля на пощенския раздавач
xvii)
Предоставяне на подходяща информация на обществеността
xviii)
Отпечатване и доставка на електронна поща
xix)
Услуги за сертифициране на съобщения
xx)
Услуги, извършвани за държавните счетоводни отчети
xxi)
Продажба на държавни таксови марки и събиране на глоби
xxii)
Сътрудничество при разпространението на пакети с бюлетини за гласуване.
2.2.2. Държавни мерки, обхванати от разследването
(24)
От 1992 до 2010 г. DPLP получава държавна подкрепа под формата на различни мерки:
1.
поемане на разходите за пенсии: след реформирането през 1997 г. на пенсионната система държавата освободи DPLP от нейните натрупани пенсионни задължения в размер на 3,8 млрд. евро;
2.
годишна компенсация за разходите за изпълнение на задълженията за обществена услуга (15) общо в размер на 5,2 млрд. евро за периода 1992-2010 г.;
3.
капиталови инжекции: два пъти през 1997 г. (62 млн. евро), един път през 2003 г. (297,5 млн. евро) и един път през 2006 г. (40 млн. евро);
4.
данъчни облекчения: освобождаване от корпоративен данък, от данък сгради и други косвени и местни данъци;
5.
прехвърляне на недвижими имоти: през 1992 г. 63 недвижими имота на стойност 112,2 млн. евро са прехвърлени на DPLP;
6.
предоставяне през 2004 г. на държавна гаранция за заем в размер на 100 млн. евро срещу премия от 0,25 %.
2.2.2.1. Поемане на разходите за пенсии
(25)
През 1992 г. Régie des postes (държавно предприятие на пощите) е преобразувано в самостоятелно публично предприятие (СПП), наречено „De Post-La Poste“. В качеството си на законен приемник на Régie des postes DPLP поема активите и персонала ѝ. Тази промяна бележи важна стъпка по отношение на модела на предприятието:
1.
за разлика от Régie des postes, управлявано от и под ръководството на компетентния министър, DPLP вече се управлява от управителен съвет и управителен комитет, като правителството запазва само надзорни правомощия в съответствие със законодателството и договора за управление (16);
2.
по принцип DPLP носи отговорност за финансовия си баланс, докато годишният бюджет на Régie des postes дотогава се е определял от компетентния министър, който го е представял за одобрение от Парламента като приложение към бюджета на собственото му министерство.
(26)
Така през 1992 г. DPLP поема 43 747 държавни служители, както и правната им защита по отношение на сигурността относно работните места, пенсионирането и възнагражденията (член 33 от закона от 21 март 1991 г.).
(27)
През 2008 г. DPLP все още работят около 23 500 щатни служители (чийто статут е подобен на този на държавните служители), които съставляват близо две трети от персонала му, както е посочено по-долу.
Таблица 1
Схеми на наемане в DPLP
(28)
Между 1972 и 1996 г. пенсиите са се изплащали съгласно схема на разпределение, по която DPLP възстановява на държавата сумата на платените от последната пенсии на вече пенсионираните държавни служители (17) за натрупалите се техни пенсионни права от 1972 г. - годината, през която белгийското предприятие La Poste се преобразува в отделна счетоводно образувание в държавата (Régie des postes).
(29)
До пенсионната реформа през 1997 г. промяна в системата за финансиране на пенсиите не е извършена. Тази реформа се изразява в приравняване на пенсионната система от първи стълб, приложима към щатния персонал на DPLP, с тази от частния сектор: от 1997 г. DLPL трябва да плаща на ONSS (Националната социалноосигурителна служба) пенсионна вноска, възлизаща на 8,86 % от заплатите.
(30)
Заедно с това държавата приема да поеме натрупаните от DPLP пенсионни разходи, които са възлизали на 3,8 млрд. евро.
2.2.2.2. Годишна компенсация за разходите за изпълнение на задълженията за обществена услуга
(31)
Във всеки договор се е предвиждало изплащането на годишна компенсация от държавата с цел изпълнение на задачите за обществена услуга, определени в посочения договор.
(32)
В първите три договора компенсацията се е определяла според действителната разлика между разходите и приходите от задачите за обществена услуга. В четвъртия договор за управление се предвижда плащането на фиксирана компенсация, изчислена на базата на очакваната разлика между направените от DPLP разходи и получените приходи от потребителите на обществените услуги, за която компенсация все пак има праг, посочен в договорите за управление (18).
(33)
Обществените услуги, за които DPLP в съответствие с действащия понастоящем договор за управление (19) има право да получава компенсация от държавата, са следните:
Пощенски услуги
ii)
Разпространение на ежедневни издания
iii)
Разпространение на периодични издания
iv)
Разпространение на изборни материали
v)
Специални тарифи за организациите с нестопанска цел
vi)
Изпращане по пощата на писма, освободени от пощенски такси (кралска кореспонденция и други специални кореспонденции)
Финансови услуги
ix)
Получаване на депозити в брой по разплащателна пощенска сметка
х)
Пощенски записи
xi)
Плащане на домашен адрес на пенсии за осигурителен стаж и възраст и наследствени пенсии, както и на помощи на лица с увреждания
xiii)
Осчетоводяване на средства и документи от пътни глоби
xiv)
Услуги, свързани с разрешителни за риболов
Продажба на пощенски марки
xv)
Продажба на пощенски марки
Други обществени услуги
xvi)
Социална роля на пощенския раздавач
xx)
Услуги, извършвани за държавните счетоводни отчети
xxi)
Продажба на държавни таксови марки и събиране на глоби
(34)
Следва да се отбележи, че универсалната пощенска услуга не може да дава право на компенсация съгласно трите последни договора за управление (20). Въпреки че разпространението на печатни издания като цяло да може да се впише в рамките на универсалната услуга съгласно Директива 97/67/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 15 декември 1997 г. относно общите правила за развитието на вътрешния пазар на пощенските услуги в Общността и за подобряването на качеството на услугата (21), конкретните задачи (разпространение на ежедневни и периодични издания), които трябва да дават право на компенсация съгласно договорите за управление, са определени от белгийските власти според критериите, които ги различават от универсалната пощенска услуга. Тези критерии са: 1) целите на задачата, които са извън целите на универсалната услуга, 2) конкретните условия, изложени в посочените договори, и 3) конкретните разпоредби в областта на тарифирането, които се различават от приложимите към тарифирането на универсалната услуга.
(35)
Цели на задачата: белгийските власти считат за особено важно да се осигури широко разпространение на печатните издания на цялата територия на Белгия, за да се повишат равнището на информираност и многообразието на мненията, както и да се насърчи участието на обществеността в политическия дебат.
(36)
В договора се определят конкретни условия за извършване: конкретната услуга за разпространение на печатни издания, възложена DPLP, която дава право на компенсация, надхвърля услугата за традиционното разпространение, включено в универсалната услуга. Тя подлежи на редица строги условия по отношение на качеството и резултатите, които се отнасят до часа на разпространението (например разпространение преди 7,30 ч.), честотата, възможностите за разпространение от страна на издателите, предоставената на издателите гъвкавост по отношение на обема, както и непрекъснатостта на услугата (включително строго определение на случаите на форсмажорни обстоятелства).
(37)
Специално тарифиране: тарифите за задачата за разпространение на печатни издания, която дава право на компенсация, са определени чрез тристранни преговори (белгийската държава/DPLP/секторът на печатни издания) и не е необходимо да бъдат одобрявани от регулаторния орган - за разлика от тарифите за универсалната пощенска услуга. Докато тарифите за универсалната пощенска услуга зависят от разходите, тарифите за конкретната задача за разпространение на печатни издания, която дава право на компенсация, са значително по-високи, така че да могат да бъдат постигнати целите на тази услуга.
(38)
За посочените в съображение 33 обществени услуги може да се получава компенсация за обществена услуга. Действително изплатените компенсации за обществени услуги за всяка финансова година са следните:
Първи договор за управление
Година
Сума (в евро)
1992 (22)
91 720 000
1993
351 327 000
1994
322 138 000
1995
368 308 000
1996 г.
314 205 000
Втори договор за управление
Година
Сума (в евро)
1997
208 934 000
1998
228 629 000
1999
213 788 000
2000
216 282 000
2001
224 269 000
2002
194 559 000
Трети договор за управление
Година
Сума (в евро)
2003
175 554 000
2004
247 606 000
2005
254 825 000
Четвърти договор за управление
Година
Сума (в евро)
2006
299 729 000
2007
306 396 000
2008
315 683 000
2009
321 244 000
2010
325 735 000
2.2.2.3. Капиталови инжекции
(39)
Капиталови инжекции през 1997 г.: DPLP е получило две капиталови инжекции, за които не е подадено уведомление, в размер на 62 млн. евро. Впоследствие белгийските власти все пак посочват, че на практика тези средства са били отложени компенсации за обществени услуги, които не са били своевременно изплатени на DPLP.
(40)
Капиталова инжекция през 2003 г.: белгийските власти са предоставили капиталова инжекция в полза на DPLP в размер на 297,5 млн. евро. Според тях капиталовата инжекция е предоставена при условия, приемливи за частен инвеститор, действащ в обичайни условия на пазарна икономика; в съответствие с принципа на частния инвеститор в условията на пазарна икономика, това не представлява държавна помощ.
(41)
Капиталова инжекция през 2006 г.: белгийските власти са предоставили нова капиталова инжекция в размер на 40 млн. евро. Според тях капиталовата инжекция е предоставена в съответствие с принципа на частния инвеститор в условията на пазарна икономика при същите условия, при които частните инвеститори са направили своите инвестиции (принципът pari passu).
2.2.2.4. Данъчни облекчения
(42)
До 31 декември 2005 г. DPLP е освободено от корпоративен данък.
(43)
През обхванатия от разследването период предприятието е било освободено от данък сгради, използвани при изпълнението на обществените услуги, което представлява предимство между […] (23) и […] EUR годишно. Ако този данък е бил плащан, разходите за продуктите (обществената услуга и търговските продукти), за които са се ползвали тези сгради, пропорционално биха били по-големи.
(44)
DPLP е освободено и от други косвени и местни данъци. Белгийските власти не са в състояние да представят точна оценка на това предимство, но посочват, че тази мярка влиза в приложното поле на правилата de minimis.
(45)
Данъчните облекчения предхождат влизането в сила на Договора за ЕО през 1958 г. и продължават да се прилагат без голяма промяна. Докато освобождаването от корпоративен данък е преустановено на 31 декември 2005 г., другите две мерки все още са в сила.
2.2.2.5. Прехвърляне на недвижими имоти
(46)
През 1992 г. белгийската държава прехвърля 63 сгради, без насрещна престация, на DPLP (24). Тези сгради вече са били ползвани от последното, макар че юридически те са били собственост на държавата. Общата стойност на тези сгради е била оценена на 112,2 млн. евро (25). Тези сгради са различни от първоначалните активи, към които се добавят, които са били разделени от сградите, собственост на държавата, когато La Poste е преобразувана в отделно държавно предприятие („la Régie des postes“) през 1971 г. La Régie des postes тогава вече е притежавало по закон активите, включени в баланса му. В замяна на това се е предполагало, че тези допълнителни сгради, прехвърлени през 1992 г., ще компенсират тежестта на пенсиите, която продължавала да пада върху DPLP, когато статутът му от предприятие е променен на самостоятелно публично предприятие.
(47)
Белгийските власти подчертават, че прехвърлянето на тези недвижими имоти не е било нищо повече от вътрешна реорганизация на имотите, собственост на държавата, без да представлява предимство. Според тях тези недвижими имоти вече са били използвани от белгийското предприятие La Poste, преди то да бъде преобразувано в DPLP през 1992 г. (и следователно са били използвани от La Régie des postes).
2.2.2.6. Държавна гаранция
(48)
На DPLP е дадена възможност да поиска публична гаранция за заемите си срещу премия от 0,25 %.
(49)
През посочения в разследването период тази гаранция е използвана само един път за заем от 100 млн. евро, сключен с Европейската инвестиционна банка (ЕИБ). Подписаното между DPLP и ЕИБ споразумение на 22 декември 2004 г. е дало възможност на DPLP да използва кредитното улеснение от ЕИБ до 10 юни 2008 г. Чрез това улеснение на 8 ноември 2007 г. DPLP е поискало сума от 100 млн. евро, която реално получава на 5 декември 2007 г. DPLP се задължава да възстанови заема на 11 равни годишни транша, възлизащи на около 9,09 млн. евро. Първият транш трябва да бъде изплатен на 5 декември 2012 г., а последният - на 5 декември 2022 г. Лихвите се плащат на тримесечие (5 декември, 5 март, 5 юни, 5 септември). Лихвеният процент е определен въз основа на тримесечния EURIBOR, намален с 37 базови пункта.
3. ОПИСАНИЕ НА ПРИЧИНИТЕ, ДОВЕЛИ ДО ЗАПОЧВАНЕТО НА ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПРЕЗ 2009 Г.
(50)
Като се основава на решението по делото Altmark (26), Комисията счете, че компенсациите за обществени услуги, плащани от 1992 г. насам, както и данъчните облекчения, капиталовите инжекции, държавната гаранция и прехвърлянето на горепосочените недвижими имоти, е възможно да представляват помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(51)
Държавните помощи, които се състоят от компенсации за разходите, свързани със задължения за универсална услуга, могат да бъдат обявени за съвместими с член 106, параграф 2 от ДФЕС, ако са необходими за изпълнението на тези услуги и не засягат развитието на търговията до степен, която противоречи на интересите на Европейския съюз.
(52)
В решението за започване на официална процедура по разследване от 2009 г. Комисията изрази съмнения относно необходимостта и пропорционалността на предоставените на DPLP мерки за помощ за целите на изпълнението на задачите му за обществена услуга.
(53)
По отношение на изчисляването на свръхкомпенсацията съгласно член 106, параграф 2 от ДФЕС Комисията счете, че всички приходи и разходи, свързани със задълженията за обществена услуга, са взети под внимание с оглед да се гарантира отсъствието на свръхкомпенсация за задачите за обществена услуга. За целите на изчислението следва да се провери стабилността на счетоводния метод, приложен за определянето на разходите за услугите от общ икономически интерес, както и да се отчетат всички нетни разходи за обществените услуги и допълнителните помощи, отпуснати под каквато и да било форма.
(54)
Що се отнася до финансирането на пенсиите на държавните служители от държавата, Комисията разгледа до каква степен фактът, че DPLP е освободено от пенсионни задължения, го поставя в сравнимо положение с това на неговите конкуренти по отношение на социалноосигурителните вноски.
(55)
В съответствие с приложения от Комисията подход в решението ѝ за публичното финансиране на разходите за пенсии на държавните служители, които работят за френското предприятие La Poste (27), следва да се провери дали тази мярка е съвместима с член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС и в този смисъл да се определи до каква степен разходите за социално осигуряване, плащани от DPLP след като е било освободено от тези задължения, са сравними с разходите на неговите конкуренти.
4. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
4.1. МНЕНИЕ НА VFP И НА PRODIPRESSE
(56)
На 28 август 2009 г. VFP и Prodipresse представиха мнението си относно системата за разпространение на печатни издания, прилагана от DPLP.
(57)
В по-рано подадената от тях жалба VFP и Prodipresse подчертават нарушенията на конкуренцията в резултат на прилаганите от DPLP ниски тарифи за разпространението на печатни издания, с което се възпрепятства всякаква конкуренция от страна на останалите оператори на пазара.
(58)
Те посочват, че цените на DPLP са били определени по време на тристранни преговори между DPLP, издателите и държавата. Според VFP и Prodipresse понесените от DPLP загуби поради тези ниски цени на пазара са компенсирани от държавата чрез компенсацията за УОИИ. Ако DPLP получава пряко тази помощ, издателите на ежедневни издания също биха се ползвали косвено от нея.
(59)
VFP и Prodipresse считат, че DPLP би могло да получи свръхкомпенсация за системата за разпространение на печатни издания, която би използвало за финансиране на останалите си дейности.
4.2. МНЕНИЕ НА ASSOCIATION BELGE DES ÉDITEURS DES JOURNAUX
(60)
На 28 август 2009 г. Association belge des éditeurs des journaux (Белгийската асоциация на издателите на вестници) представи своето мнение. По този повод тя подчерта колко е важно за демокрацията и равенството да е налице ефективна система за разпространение на ежедневни издания на цялата територия на Белгия при еднакви и разумни цени, така че абонатите да могат да получават ежедневниците си рано сутрин.
4.3. МНЕНИЕ НА DEUTSCHE POST AG И DHL INTERNATIONAL
(61)
На 28 август 2009 г. Deutsche Post AG и DHL International представиха своето мнение. Те подчертаха необходимостта да се разгледа поемането на пенсионните задължения на DPLP, и по-специално да се гарантира съответствието на тази мярка с предходната практика, да се контролира съответствието на капиталовите инжекции с пазара, да се провери съответствието на разпределението на разходите с решението по дело Chronopost и накрая да се разгледа прехвърлянето на недвижими имоти.
4.4. МНЕНИЕ НА BELGISCHE DISTRIBUTIEDIENST NV/BELGIQUE DIFFUSION SA
(62)
На 28 август 2009 г. Belgische Distributiedienst NV/Belgique Diffusion SA („BD“), което е част от групата TNT, представи своето мнение. BD е конкурент на DPLP, и по-конкретно на дъщерното му предприятие Deltamedia, което се занимава с разпространението на печатни издания, на пазара на разпространението на ежедневни и периодични издания. В по-рано подадената жалба BD подчерта, че DPLP прилага цени, по-ниски от разходите му за разпространението на ежедневни издания. Според BD понесените от DPLP загуби са били финансирани чрез държавни субсидии. Ниските цени биха затруднили всякаква конкуренция по отношение на DPLP.
(63)
Според BD DPLP е нарушило Директива 92/50/ЕИО на Съвета от 18 юни 1992 г. относно координирането на процедурите за възлагане на обществени поръчки за услуги (28), както и член 7 от Директива 96/67/ЕО. BD също така изрази съмнения дали не е налице помощ съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС, както и дали компенсацията за разходите, свързани с УОИИ, е съвместима съгласно член 106, параграф 2 от ДФЕС.
(64)
BD постави въпроса дали разпространението на ежедневни издания би могло да се определи като УОИИ, като се има предвид, че в повечето държави членки тази дейност е отворена за конкуренцията, без намеса от страна на пощенския оператор.
(65)
BD също така постави въпроса дали една субсидия, запазена изключително за пощенския оператор, е най-подходящото средство за подкрепа на разпространението на ежедневни издания в противовес на предоставена на издателите помощ, които тогава биха могли да предоставят услугите си за разпространение на свободния пазар и това би позволило на различни доставчици да се конкурират.
(66)
BD изрази съмнения относно необходимостта от разходите и дори дали възложената на DPLP задача за разпространение на ежедневни издания е трябвало да бъде одобрена. Според BD разходите на DPLP са много по-високи от разходите на другите оператори, което повишава равнището на необходимите субсидии. В този смисъл субсидиите не са били нито пропорционални, нито обосновани.
(67)
Накрая BD счита, че поетите от държавата разходи на DPLP може да включват инвестиционни разходи, които не биха били необходими за целите на изпълнението на УОИИ, като се има предвид, че DPLP може да е използвало създадената инфраструктура за други услуги. Рекламните кампании за търговските продукти също може да са били финансирани чрез държавна субсидия.
5. МНЕНИЕ НА БЕЛГИЙСКИТЕ ВЛАСТИ
5.1. МНЕНИЕ НА БЕЛГИЙСКИТЕ ВЛАСТИ ОТНОСНО ПОЕМАНЕТО НА РАЗХОДИТЕ ЗА ПЕНСИИ
(68)
Белгийските власти са на мнение, че в съответствие с подхода, следван в решението по делото Combus (29), поемането на пенсионните задължения не е държавна помощ, като се има предвид, че това облекчава белгийското предприятие La Poste от необичайна тежест, а не от тежест, която по принцип е част от бюджета на едно предприятие.
(69)
Те считат, че тази необичайна тежест произтича от по-високите разходи за заплати на щатния персонал, както и от липсата на оперативна гъвкавост, което пречи на DPLP да намалява колкото би желало броя на държавните служители сред своя персонал.
(70)
Белгийските власти определят три причини за недостатъчната гъвкавост:
1.
сигурността относно работните места на държавните служители;
2.
липсата на вътрешна мобилност;
3.
липсата на достъп до принудителен временен отпуск.
(71)
Сигурност относно работните места на държавните служители: DPLP изтъква, че щатният персонал на предприятието de facto е назначен за неопределен срок. DPLP не може да прекрати договорите на щатния си персонал освен при сериозна причина или повтарящи се лоши резултати. Дори и тогава процедурата за съкращения подлежи на особено тежки изисквания.
(72)
Освен това Държавният съвет (белгийска административна юрисдикция, компетентна за щатния персонал, докато договорно наетият персонал е в компетенцията на трудовите съдилища) е показал склонност да благоприятства щатния персонал, като определя строг стандарт за целите на установяването на „валиден мотив“. Ето защо DPLP не е в състояние да съкрати щатния си персонал, било то индивидуално или колективно, поради икономически или технически причини.
(73)
Следователно прекратяването на един трудов договор не е средство за управление, което да позволява преструктуриране на състава на персонала в зависимост от действителните оперативни нужди. Също така, невъзможността за уволнения поради икономически причини значително ограничава средствата, с които DPLP разполага за решаването на проблеми като недостатъчна мобилност или по-високи заплати и обезщетения за висшия щатен персонал от прилаганите на пазара. Освен това щатният персонал няма право да поиска автоматично прехвърляне към публичната администрация и съответно DPLP не може да наложи подобно прехвърляне.
(74)
Това означава, че съкращението на щатния персонал се ограничава главно до доброволни напускания, което се случва рядко, и на напускания поради навършване на пенсионна възраст.
(75)
Липса на вътрешна мобилност: освен неспособността на DPLP да намали щатния персонал в секторите с намалено търсене на услуги, възможностите, с които разполага за преразпределение на щатния си персонал в самата организация според нуждите, подлежат на строги ограничения.
(76)
Елементи като езикова принадлежност, квалификации, осигурителен стаж и функционална класификация водят до това DPLP да е до голяма степен неспособно да преразпределя персонала си, който работи в области с намалени нужди от персонал, например поради намаляването на традиционните пощенски писма, в полза на секторите с недостиг на персонал, пенсионирането на служители или повишено търсене.
(77)
С други думи, поради липсата на гъвкавост на „устава“ DPLP се оказва в голяма степен неспособно да преразпределя щатния си персонал според нуждите си или да компенсира несъответствията между областите на дейност с излишен и тези с недостиг на персонал. Парадоксално е, че за да отговори на нуждите в секторите с недостиг на персонал, DPLP трябва да наема временен или договорна нает персонал, като запазва излишния си щатен персонал в секторите с повече от необходимия персонал.
(78)
Липса на достъп до принудителен временен отпуск: освен това DPLP не може да пуска в принудителен временен отпуск щатния си персонал („икономическа безработица“), както могат да постъпват операторите от частния сектор при намален обем на работа.
(79)
По-високи разходи за заплати: когато през 1992 г. la Régie des postes е преобразувано в самостоятелно публично предприятие и е преименувано на DPLP, щатният персонал е получавал значително по-високи заплати и обезщетения от договорно наетия персонал в частния сектор. От 1992 г. насам автоматичните увеличения на заплатите за осигурителен стаж и силните правомощия за водене на преговори на синдикатите допринасят за запазването на заплатите и придобивките на сравнително високо равнище.
(80)
Освен по-високите заплати и по-големите придобивка, които получават в сравнения с договорно наетия персонал, щатните служители имат право на 4 до 11 дни допълнителен платен отпуск (30), което увеличава разходите на DPLP. Тези елементи, които характеризират щатния персонал, затрудняват управлението от страна DPLP на разходите за единица щатен персонал, които са значително по-високи от разходите за договорно наетите служители в частния сектор.
(81)
След поемането на щатния персонал на la Régie des postes през 1992 г. ръководителите на DPLP признават, че по-високите разходи за заплати и липсата на оперативна гъвкавост са представлявали структурен недостатък, все по-труден за овладяване в хода на либерализацията на пазара на пощенски услуги. Вследствие на това през 1998 г. DPLP спира да наема щатни служители. Доброволното напускане, главно поради пенсиониране, води до съкращение в абсолютна стойност на персонала, който през 2008 г. наброява 23 538 души.
(82)
Съкращението на щатния персонал, което зависи главно от процента на доброволно напускащите служители в пенсионна възраст в контекста на настоящата възрастова структура, е бавен процес и ще продължи по всяка вероятност до 2030 г., т.е. след пълната либерализация на пазара на пощенски услуги, както се вижда от таблицата по-долу.
Таблица 2
Промени в броя на щатните служители на DPLP
(83)
Поради това белгийските власти считат, че щатният персонал на DPLP представлява сериозен недостатък в оперативен план и по отношение на разходите в сравнение с частните оператори и че държавата е облекчила DPLP от необичайна тежест, каквато неговите конкуренти нямат.
(84)
Според белгийските власти мярката не представлява държавна помощ и следваният от Комисията подход в решението за започване на официална процедура по разследване съгласно предишни дела, свързани с пенсионни системи [EDF (31), La Poste (Франция) (32), Royal Маil (33)], следователно не е необходим в случая на DPLP.
(85)
При все това белгийските власти подчертават, че при евентуално прилагане на подобен метод към DPLP ще се стигне до заключението, че частта от разходите за социално осигуряване, плащана от DPLP, е равна на тази на неговите конкуренти.
5.2. МНЕНИЕ НА БЕЛГИЙСКИТЕ ВЛАСТИ ОТНОСНО ГОДИШНАТА КОМПЕНСАЦИЯ ЗА РАЗХОДИТЕ ЗА ОБЩЕСТВЕНИ УСЛУГИ
(86)
Белгийските власти предоставиха счетоводните данни (34) за DPLP и изложиха прилаганите от предприятието принципи за аналитично счетоводство.
(87)
Най-напред те изтъкват, че годишно изплащаната компенсация за обществени услуги не представлява помощ, доколкото съответства на съдебната практика по делото Altmark.
(88)
След това подчертават, че ако компенсацията за обществена услуга представлява помощ, тя е съвместима, като се има предвид, че не представлява свръхкомпенсация за нетните разходи, направени от DPLP в рамките на изпълнението на задачите му за обществена услуга. Представените от белгийските власти изчисления според тях показват недостатъчна компенсация за понесените от DPLP разходи.
(89)
Накрая белгийските власти посочват, че някои от мерките представляват съществуваща помощ. В този смисъл те препращат към раздела относно съществуващи помощи (съображение 224 и сл.).
5.3. МНЕНИЕ НА БЕЛГИЙСКИТЕ ВЛАСТИ ОТНОСНО КАПИТАЛОВИТЕ ИНЖЕКЦИИ
5.3.1. Капиталова инжекция през 1997 г.
(90)
В писмо, изпратено до Комисията на 12 август 2009 г., белгийските власти посочват, че предоставената през 1997 г. капиталова инжекция на обща стойност 62 млн. евро следва да се счита за отложена компенсация за задължения за обществена услуга.
5.3.2. Капиталови инжекции през 2003 и 2006 г.
(91)
Според белгийските власти и двете увеличения на капитала, извършени през 2003 г. и 2006 г., се основават на стратегически план (35), целта на който е да се подобри конкурентоспособността и рентабилността на предприятието в контекста на постепенната либерализация на пазара на пощенски услуги.
(92)
В този стратегически план са заложени две основни цели:
1.
повишаване на производителността, за да се гарантират конкурентоспособността и рентабилността във все по-либерализирана пазарна среда;
2.
DPLP да се насочи към пазарна логика, като отвори капитала си за частни инвеститори, т.е. да постигне и запази търсените равнища за възвръщаемост, за да може да привлече частни инвеститори и да освободи потенциала на предприятието по отношение на рентабилността.
(93)
Капиталова инжекция през 2003 г.: според белгийските власти увеличението на капитала през 2003 г. е имало за цел да укрепи собствения капитал на DPLP предвид огромните финансови задължения, поети от предприятието за изграждането на четири нови центъра за сортиране и за модернизиране на съществуващ център, както и за оптимизирането на маршрутите за доставяне на пощенски пратки и за автоматизацията.
(94)
Освен това белгийските власти са на мнение, че инжектираните средства също така са покривали разходи за персонала вследствие на съкращението на броя на служителите поради по-ранно пенсиониране, намаляването на работното време и увеличението на заплатите на новите служители.
(95)
Тези мерки разумно са гарантирали по-висока рентабилност през периода 2003-2007 г., като са отговаряли на очакванията на частните инвеститори. В този смисъл белгийската държава, като единствен акционер в DPLP през 2003 г., е била ръководена от перспективи за рентабилност, следвайки логиката на пълно спазване на принципа на частния инвеститор в условията на пазарна икономика, когато тя решава да осъществи капиталова инвестиция.
(96)
На 5 август 2009 г. белгийските власти също така изтъкват, че прогнозите за рентабилност са показвали, че капиталовата инжекция е предоставена при условия, съответстващи на принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика, като се има предвид, че очакваната производителност е превишавала изискванията на частния инвеститор. Тези прогнози не са били нереалистични, тъй като реално регистрираната рентабилност между 2003 г. и 2008 г. е била значително по-висока от очакваната.
(97)
Белгийските власти уточниха, че капиталовата инжекция през 2003 г. и анулирането през 2005 г. на държавни вземания в сметките на DPLP по никакъв начин не са били свързани. Това анулиране, направено в друг момент, е било обичайна счетоводна операция, като се има предвид, че държавата ясно е посочила, че тези вземания няма да бъдат платени на DPLP. Окончателно анулираните суми в рамките на оздравяването на счетоводния баланс от 2005 г. са се различавали от капиталовата инжекция през 2003 г. и натрупаните загуби в края на 2002 година.
(98)
Капиталова инжекция през 2006 г.: белгийските власти подчертават, че тази капиталова инжекция е била в съответствие с принципа на частния инвеститор в условията на пазарна икономика, доколкото е предоставена при условия, равни на прилаганите към частен инвеститор (pari passu), т.е. Post Invest Europe SA, предприятие, което е инвестирало 300 млн. евро. Държавата и частният инвеститор записват нови акции, чрез което новият частен инвеститор получава 50 % от акциите без един дял, а държавата запазва 50 % от акциите плюс един дял (36).
(99)
За да определи цената на новоемитираните акции, инвестиционната банка, към която се обръщат белгийските власти, е определила общата стойност на DPLP между […] и […] EUR. В крайна сметка държавата е притежавала […] EUR за цялото предприятие преди капиталовите инжекции. Белгийските власти признават, че впоследствие постигнатите от DPLP резултати превишават хипотезите към момента на оценката.
(100)
Според белгийските власти прилагането на стратегическия план е довело до превръщането на DPLP в един от най-ефективните оператори в Европа. DPLP е постигнало значителен напредък по отношение на рентабилността, ефективността (37) и качеството, като е запазило разумно равнище на цените за своите клиенти.
5.4. МНЕНИЕ НА БЕЛГИЙСКИТЕ ВЛАСТИ ОТНОСНО ДАНЪЧНИТЕ ОБЛЕКЧЕНИЯ
(101)
В декларацията си от 12 август 2009 г. белгийските власти допускат, че до 27 декември 2005 г. DPLP не е подлежало на режима на облагане с корпоративен данък, а на данък върху печалбата (т.е. данъчно облагане на юридическите лица). Независимо от това те подчертават, че през периода 2003-2005 г. DPLP не се е възползвало от този данъчен режим: всъщност, ако предприятието е подлежало на облагане с корпоративен данък, то би могло да разсрочи загубите си от минали периоди и не би плащало корпоративен данък през този период.
(102)
Освен това те твърдят, че DPLP е трябвало да плати данък върху печалбата в размер на 2 млн. евро през периода 2003-2005 г.
(103)
От финансовата 2006 година насам DLPL е трябвало да плаща корпоративен данък, без да може да разсрочва загубите си от минали периоди. Белгийските власти оценяват неплатения данъчен кредит към тази дата на 51,87 млн. евро.
(104)
Поради това те заключават, че DPLP не е реализирало нетна печалба от освобождаването от корпоративен данък преди 2006 г.
(105)
Белгийските власти уточняват, че DPLP е освободено от данък сгради за доходите, получени от недвижими имоти, използвани за целите на изпълнението на услуга от обществен интерес.
(106)
Те са оценили полученото от DPLP нетно предимство, което според тях е само малка част от допълнително плащаните разходи предвид задължението му да поддържа пощенска мрежа, която се характеризира със строго определена териториална гъстота - задължение, което не подлежи на никаква друга компенсация.
(107)
Белгийските власти обясняват, че DPLP е освободено от някои косвени и местни данъци. Те подчертават, че тези облекчения имат нетно въздействие de minimis.
5.5. МНЕНИЕ НА БЕЛГИЙСКИТЕ ВЛАСТИ ОТНОСНО ПРЕХВЪРЛЯНЕТО НА НЕДВИЖИМИ ИМОТИ
(108)
В декларацията си от 12 август 2009 г. белгийските власти потвърдиха, че известен брой недвижими имоти са прехвърлени на DPLP в момента на преобразуването му в самостоятелно публично предприятие. Тези сгради вече са били използвани от DPLP от 1971 г. насам и са били необходими за изпълнението на задачата му за изпълнение на пощенска услуга.
(109)
Белгийските власти подчертават, че прехвърлянето на тези недвижими имоти не е предоставило никакво предимство на DPLP, тъй като предприятието вече ги е използвало в рамките на задачата си за обществена услуга. С други думи, според тях не става въпрос за реорганизация на публични активи.
5.6. МНЕНИЕ НА БЕЛГИЙСКИТЕ ВЛАСТИ ОТНОСНО ГАРАНТИРАНЕТО НА ЗАЕМИ ОТ ДЪРЖАВАТА
(110)
В декларацията си от 12 август 2009 г. белгийските власти подчертават, че DPLP не получава автоматично държавна гаранция за заемите си. Ако DPLP трябва да поиска такава гаранция, то следва да получи одобрението на белгийските власти и да плаща на държавната хазна годишна премия в размер на 0,25 %.
(111)
През разглеждания период DPLP е прибягнало един-единствен път до държавна гаранция.
(112)
Белгийските власти считат, че премия в размер на 0,25 % е подходяща предвид финансовото положение на DPLP и малката вероятност гаранцията да не бъде възстановена от страна на DPLP. От друга страна те считат, че при отсъствието на държавна гаранция пазарната лихва за подобен заем би била с до 40 базисни пункта по-висока.
5.7. МНЕНИЕ НА БЕЛГИЙСКИТЕ ВЛАСТИ ОТНОСНО МНЕНИЯТА, ИЗРАЗЕНИ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(113)
В декларацията си от 12 октомври 2009 г. белгийските власти подчертават, че единствено декларациите на BD и FVP/Prodipresse съдържат определящи данни. Тези данни се отнасят по-специално до разширеното разпространение на ежедневни и периодични издания.
(114)
Противно на подчертаното от BD, белгийските власти изтъкват, че възлагането на предоставяне на незапазени пощенски услуги (като разпространението на печатни издания) не попада в приложното поле на законодателството на Европейския съюз в областта на обществените поръчки (Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (38)).
(115)
Те твърдят също, че разпространението на ежедневни и периодични издания, което е услуга от общ икономически интерес, не нарушава разпоредбите на Съюза по отношение на либерализацията на пазара на пощенски услуги.
(116)
Белгийските власти също така посочват, че въпросното възлагане не е резултат от произволно решение. Според тях DPLP е единственото предприятие, което може да изпълни условията и задълженията на доставчик на подобен вид услуги.
(117)
Противно на твърденията на BD белгийските власти изтъкват, че през периода 2002-2008 г. DPLP не е получавало свръхкомпенсация за разходите, свързани с извършването на услугата за разпространение на ежедневни и периодични издания.
(118)
Те не споделят становището на FVP/Prodipresse, според което DPLP е „надуло“ своите инвестиции и допълнителните си разходи, свързани с разширяването на националното покритие от 82 % на 100 %. Тъй като тези 18 % засягат главно отдалечени региони, разходите за персонал на DPLP са се увеличили непропорционално и DPLP е трябвало да закупи транспортни средства за дълги разстояния, които се характеризират с високи амортизационни разходи.
(119)
Накрая белгийските власти подчертават, че разходите за рекламната кампания на предприятието не са били взети предвид при изчисляването на компенсацията, получена от държавата за разширеното разпространение на печатни издания.
(120)
BD посочва, че DPLP очевидно не е ефективно от гледна точка на разходите. Белгийските власти оспорват това твърдение, като подчертават, че BD не отчита изцяло големите допълнителни разходи, свързани с разширеното разпространение на печатни издания, както и че пренебрегва големите усилия, полагани от DPLP за управлението на разходите му и повишаването на неговата производителност.
(121)
Според BD, разходите на Deltamedia са по-ниски от разходите на DPLP. Това положение според белгийските власти се дължи на следните фактори:
а)
Deltamedia не предлага национално покритие;
б)
Deltamedia работи с независими разпространители;
в)
предлаганата от Deltamedia услуга е опростена, като се има предвид, че работи само с ограничен брой издатели, обединени в една-единствена група за печатни издания;
г)
издателите доставят ежедневните издания веднага на пунктовете за разпространение.
5.8. МНЕНИЕ НА БЕЛГИЙСКИТЕ ВЛАСТИ ОТНОСНО СЪЩЕСТВУВАЩАТА ПОМОЩ
(122)
В декларацията си от 21 декември 2010 г. белгийските власти посочват, че някои от мерките, обхванати от разследването, представляват съществуващи помощи.
(123)
Първо, белгийските власти подчертават, че данъчните облекчения, от които се е ползвало DPLP, предхождат присъединяването на Белгия към Европейския съюз и следователно представляват съществуващи помощи.
(124)
Второ, белгийските власти твърдят, че годишната субсидия, отпускана на DPLP преди 1999 г., предхожда либерализацията на пазара на пощенски услуги и следователно представлява съществуваща помощ. Също така не би следвало капиталовите инжекции, осъществени преди 1999 г., независимо дали представляват държавни помощи, да се считат за съществуващи помощи.
(125)
Трето, белгийските власти поддържат, че поради десетгодишния давностен срок всички приети преди 13 юли 1999 г. мерки (т.е. 10 години преди започването на въпросната официална процедура) представляват съществуващи помощи, като се има предвид, че анулирането от Първоинстанционния съд по-рано също би довело до анулиране на всички предходни разследващи действия на Комисията. От друга страна, те твърдят, че тъй като Комисията извършва първото си разследващо действие през декември 2002 г., разследването не следва да включва мерките, приведени в действие преди декември 1992 г. Това би засегнало прехвърлянето на недвижими имоти и първата годишна субсидия, изплатена през 1992 г.
6. ОЦЕНКА
6.1. ПРЕДВАРИТЕЛНИ ЗАБЕЛЕЖКИ ОТНОСНО СИСТЕМАТА ЗА АНАЛИТИЧНО СЧЕТОВОДСТВО НА DPLP
(126)
В член 14 от Директива 97/67/ЕО, изменена с Директива 2008/6/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 20 февруари 2008 г. за изменение на Директива 97/67/ЕО с оглед пълното изграждане на вътрешния пазар на пощенски услуги в Общността (39) (Третата директива за пощенските услуги) от пощенските оператори се изисква да водят аналитично счетоводство, като правят ясна разлика между услугите и продуктите, които са част от универсалната услуга, от една страна, и услугите и продуктите, които не са част от нея, от друга страна. Тяхното счетоводство следва да разпределя директно преките разходи за продуктите, както и да разпределя пряко или непряко общите разходи, и по-специално да начислява по подходящ начин общите разходи, необходими за предоставянето и на универсални, и на неуниверсални услуги. Аналитичното счетоводство на DPLP се състои от метод за определяне и отчитане на разходите по видове дейности (ABC), въз основа на който се начисляват всички оперативни разходи до равнището на получените резултати преди лихви и данъци (EBIT) за отделните продукти в съответствие с метода за пълно разпределение на разходите (FDC). Аналитичното счетоводство обхваща всички оперативни разходи и организационни звена на DPLP. През 2009 г. търговските продукти са представлявали […] % от оборота на DPLP спрямо […] % на продуктите, свързани с обществена услуга.
(127)
Методът на аналитично счетоводство отчита три равнища: ресурсите, дейностите и продуктите. Този метод има за цел да определи частта на разходите, която трябва да бъде начислена за всеки продукт.
(128)
Разходите са разделени на 398 различни вида разходи и 3 954 центъра на отговорност. По счетоводни съображения те са разпределени в 34 ресурсни фонда и 108 групи кодове. Съществуват 986 различни дейности.
(129)
Разходите за ресурсите се начисляват според характера на дейностите: „преките ресурси“ са пряко свързвани с конкретна дейност, докато „непреките ресурси“ допринасят за многобройни дейности и трябва да се начисляват чрез кодове за разпределение, като отразяват равнището на използване на въпросния ресурс за всяка дейност. Накрая общият принос за дейността включва общите разходи, които не могат да се начисляват за конкретни дейности; тогава тези разходи се начисляват поравно за всички продукти на основата на увеличената цена по себестойност.
(130)
Отделните 986 дейности образуват съставните елементи на веригата на стойността на всеки продукт. Една част от разходите, свързани с дадена дейност, се определя за продукти според използването на въпросната дейност във всеки продукт. Разходите за неоперативните дейности най-напред се разпределят към оперативните дейности, които допринасят пряко за продуктите.
(131)
На последния етап от процеса разходите за дейностите най-накрая се начисляват по код на разпределение според обема. С други думи, всички продукти, за които се използва една дейност, се осчетоводяват с част от разходите за тази дейност пропорционално на обема на използването ѝ.
(132)
Комисията счита, че методът на аналитично счетоводство, прилаган понастоящем от DPLP, е задоволителен, като се има предвид, че предприятието разпределя правилно и достатъчно адекватно всички разходи. Комисията отбелязва обаче, че DPLP постепенно е усъвършенствало този метод следователно може да се смята, че счетоводните данни от началото на обхванатия от разследването период, дори и като цяло да са надеждни, не са толкова подробни като данните от настоящата счетоводна система.
(133)
През март 2011 г. белгийските власти предоставиха на Комисията изменение с обратна сила на метода на аналитично счетоводство на DPLP, за да може някои разходи да се разпределят поотделно между търговските дейности и дейностите за обществени услуги. Предвиденото от белгийските власти изменение се отнася до последния етап от разпределянето на разходите, когато продуктите се осчетоводяват с разходи пропорционално на обема на използването им от всяка дейност.
(134)
Изменението променя метода за разпределяне на оперативните разходи към продуктите, прилаган от DPLP до момента. След подобно изменение някои разходи, свързани с търговските продукти, ще преминат в сферата на обществените услуги, което ще разшири базата на разходите за обществени услуги. В резултат на това разходите за обществените услуги средно ще възлизат годишно на […] EUR, които понастоящем се начисляват към търговските продукти. Другите пера на метода на аналитично счетоводство остават без промяна.
(135)
Белгийските власти посочват, че разходите за някои дейности по своя характер са определени на дадено равнище според нуждите от обществената услуга. С други думи, разходите за тези дейности, използвани за целите на обществените услуги, биха останали без промяна дори тези дейности да не се използват за нито един търговски продукт. Доколкото един търговски продукт не е в основата на въпросната дейност, продуктът не би трябвало да поема свързаните с тази дейност оперативни разходи, дори и да я използва.
(136)
Въпреки че белгийските власти изтъкват, че преразгледаният метод е съвместим с Директива 97/67/ЕО, решението по делото Chronopost (40) и Рамката на Общността за държавна помощ под формата на компенсации за обществени услуги (41) (наричана по-долу „рамката за УОИИ“), тъй като той разпределя към продуктите пряко начисляваните разходи и част от общите разходи и отразява по-добре действителните разходи, свързани със задълженията за обществена услуга, Комисията счита, че тази нова обосновка не може да бъде приета поради формални, икономически и правни причини.
(137)
От формална гледна точка предложеният метод в действителност не се използва във вътрешното счетоводство на DPLP, но съставлява допълнително изменение ex post на предходните данни. Преразгледаният метод не е получил одобрението на регулаторния орган като база за тарифиране и не се използва от държавата за изчисляването на компенсацията за УОИИ. Преразгледаният метод изглежда е теоретично представяне, изготвено за целите на настоящата процедура в областта на държавните помощи. От икономическа гледна точка само може да се предполага, по отношение на определянето на цената на извършеното прехвърляне на вътрешно равнище, че за търговските продукти не би следвало да се начисляват една част от разходите за ресурсите, които се използват за тях (например според този метод търговските продукти не биха допринесли за разходите във връзка с маршрутите на пощальоните за разпространение, дори и последните да разпространяват също търговски продукти). Накрая, от правна гледна точка подобно изменение не изглежда съвместимо с член 14, параграф 3, буква б), подточка iv) от Директива 97/67/ЕО, с решението по делото Chronopost (42) и рамката за УОИИ от 2005 г. (43), всичките изискващи общите разходи да се начисляват по начин, подходящ за търговските дейности.
(138)
Поради това Комисията няма да основава оценката си на изменените сметки, а на потвърдените данни от аналитичното счетоводство в съответствие с Директива 97/67/ЕО и на данните от Белгийския институт за пощенски услуги и телекомуникации (IBPT - регулаторният орган на белгийския пощенски сектор (44)), които са предоставени по-рано и които се основават на официално прилагания от DPLP метод на аналитично счетоводство.
6.2. ОЦЕНКА НА ПОЕМАНЕТО НА РАЗХОДИТЕ ЗА ПЕНСИИ
6.2.1. Наличие на помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(139)
Член 107, параграф 1 от ДФЕС постановява, че „Освен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар.“
(140)
За да представлява една мярка държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, трябва да са изпълнени следните четири кумулативни условия: мярката следва:
i)
да предоставя предимство на получателя;
ii)
да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия;
iii)
да представлява намеса на държавата или посредством ресурси на държавата;
iv)
да е в състояние да засегне търговията между държавите членки.
6.2.1.1. Предимство и избирателност
(141)
Като се основават на следвания в решението по делото Combus (45) подход, белгийските власти изтъкват, че пенсионните задължения са представлявали необичайна тежест, която конкурентите не са имали, и следователно поемането им от държавата не представлява помощ.
(142)
По същество те изтъкват, че поради липсата на гъвкавост, която характеризира статута на щатния персонал, DPLP не е имало възможност да намали дела на тази категория персонал, въпреки че тя изисква много по-големи разходи в сравнение с хипотетичен персонал, съставен от служители, наети на договори с по-малко благоприятни условия.
(143)
Следва най-напред принципно да се напомни, че решението по делото Combus не е било потвърдено от Съда. Противно на това, в съдебната практика на Съда се оспорва хипотезата, според която компенсацията за структурен недостатък изключва всякакво определяне като помощ. Следователно, съгласно постоянната съдебна практика на Съда наличието на помощ трябва да се оценява според резултатите, а не според причините за или целите на държавната намеса (46). Съдът също така се е произнесъл, че понятието за помощ обхваща предоставените от държавните органи предимства, които по различни начини облекчават тежестите, обичайно включени в бюджета на едно предприятие (47).
(144)
Освен това Съдът е посочил, че разходите, свързани с възнагражденията на служителите, по своя характер са част от бюджета на предприятията, независимо дали тези разходи произтичат или не от законови задължения или колективни трудови договори (48). В този смисъл той е установил, че фактът, че държавните мерки целят да компенсират допълнителни разходи, не може да бъде причина за избягване на определението за помощ (49).
(145)
Също така се забелязва, че конкурентната среда по отношение на Combus е била различна от тази на DPLP. Combus е трябвало да извършва транспортната си дейност на търговска основа и да работи на пазара в условия на конкуренция, сравними с тези при частните автобусни дружества. След приключването на процедурата за представяне на оферти дружествата за обществен транспорт преотстъпват автобусната си транспортна дейност на частни и публични предприятия. Съгласно правилата за възлагане на обществени поръчки, поръчките се възлагат на „икономически най-изгодната оферта“, независимо от публичния или частния характер на изпълнителя. През целия период на оценката DPLP се е ползвало с широко монополно положение, така че икономическият натиск е бил упражняван по съвсем различен начин. Освен това, противно на делото Combus, Белгия в случая не е приела законодателни разпоредби, имащи за цел премахването или адаптирането на специална схема за назначаване, приложима към наетите от DPLP държавни служители, или на начина, по който те са придобивали пенсионните си права.
(146)
Поради това Комисията счита, че фактическите разлики между делото Combus и разглежданото дело са основание за различно заключение по отношение на настоящото дело.
(147)
За да се оцени дали разглежданите мерки съдържат елементи на държавна помощ, следва да се определи дали тези мерки предоставят икономическо предимство на DPLP поради това, че позволяват на дружеството да избегне заплащането на разходи, които нормално биха утежнили собствените му финансови ресурси и по този начин биха попречили на пазарните принципи да проявят обичайното си въздействие. Дадена помощ представлява облекчаване на разходите, които при обичайни условия утежняват бюджета на предприятията предвид естеството или икономическия характер на въпросната разходна схема. Обратно, би могло да е възможно да се определи понятие за „специално задължение“, което да представлява допълнително задължение по отношение на обичайните разходи. Оттеглянето на едно такова специално задължение посредством законодателна разпоредба не би предоставило предимство на получателя и следователно не би представлявало държавна помощ.
(148)
Подобно на съдебната практика на Съда във връзка с анализа на избирателността, включващ сравнение с една референтна рамка, за да се определи наличието или отсъствието на съответствие с „естеството и общата схема на системата“ на едно диференцирано третиране на някои предприятия и някои производства в едно нормално състояние на пазара от структурна гледна точка, определянето на „нормално“ или „специално“ задължение означава да бъде определена референтна рамка или обект за сравнение с оглед установяване на предприятия, които са в подобно правно и фактическо положение по отношение на целта, която се преследва с разглежданата мярка.
(149)
При все това изглежда е невъзможно да се определи външен обект за сравнение, чрез който да се даде определение за „обичаен“ принос, поет от предприятия в правно и фактическо положение, сравнимо с това на DPLP по отношение на целта, която се преследва с разглежданата мярка. По-специално конкурентите на DPLP са предприятия, регулирани от частното право, които извършват дейностите си на конкурентни пазари, докато DPLP е имало законен монопол през обхванатия от оценката период преди пълната либерализация през 2011 г.
(150)
За да определи наличието на предимство по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, Комисията следва да разгледа положението на DPLP и да сравни социалноосигурителните вноски преди и след поемането на разходите за пенсии.
(151)
От закона от 6 юли 1971 г. до пенсионната реформа през 1997 г. DPLP е поемало всички разходи за пенсии и социалноосигурителните вноски за държавните служители. При това положение Комисията счита, че тези разходи са част от обичайните разходи, които DPLP е трябвало да финансира със собствени средства предвид правното и фактическото си положение на белгийския пазар на пощенски услуги.
(152)
Тъй като поемането на разходите за пенсии през 1997 г., обхванати от разследването, е позволило на DPLP да не поема разходи, които по принцип би трябвало да поеме и да финансира със собствени средства, разглежданите мерки предоставят на оператора предимство по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(153)
Разглежданото предимство е избирателно, тъй като засяга само DPLP.
6.2.1.2. Държавни ресурси
(154)
Поемането на разходите за пенсии е било финансирано от държавата, която е поела правомощията на DPLP в областта на пенсиите.
(155)
Като се има предвид, че държавата плаща пряко пенсиите на пенсионираните служители на DPLP от собствения си бюджет, явно са използвани държавни ресурси.
6.2.1.3. Нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията между държавите членки
(156)
Горепосочените мерки могат да засегнат търговията между държавите членки, като се има предвид, че DPLP присъства на отворени за конкуренцията пазари, като услугите за доставка на колетни пратки, за които е характерна значителна по обем трансгранична търговия. На пазара на колетните пратки DPLP се конкурира с предприятия, които извършват дейности в други държави членки, като UPS, FedEx или TNT Express. DPLP също извършва дейности на пазара на разпространението на печатни издания, където работят или може да работят предприятия от други държави членки. Разпространението на колетни пратки никога не е било изцяло запазено за DPLP, като и други предприятия вече са предлагали някои услуги за разпространение на колетни пратки (50) или други специфични пощенски услуги в началото на 90-те години на миналия век (51). DPLP присъства също на пазара на финансови,услуги (текущи пощенски сметки, спестовни сметки и разплащателни услуги), на който се конкурира с оператори, които предлагат финансови продукти, като банки и финансови оператори. Текущите пощенски и спестовни сметки, използвани както за разплащателни, така и за спестовни цели, конкурират текущите и спестовни банкови сметки. Преди 1992 г. банковият сектор вече е бил отворен за конкуренцията и се е характеризирал с голяма по обем търговия между държавите членки. Банки на различни държави членки са навлезли на белгийския пазар преди 1992 г.: в действителност тогава на територията на страната е имало над 70 чуждестранни финансови институции (52).
(157)
Предвид горепосочените съображения е очевидно, че всяка държавна мярка, която предоставя икономическо предимство на DPLP, може да засегне търговията между държавите членки.
(158)
Поради посочените в съображения 141-157 причини Комисията счита, че поемането на разходите за пенсии представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
6.2.2. Оценка на съвместимостта с вътрешния пазар на поемането на разходите за пенсии по смисъла на член 107, параграф 3, буква в)
(159)
В рамките на пенсионната реформа през 1997 г. възстановяването на държавата от страна DPLP на годишните нетни разходи за пенсии е заменено с погасителна вноска за изравняване на разходите за пенсии, направени от DPLP, за да бъдат уеднаквени с тези на конкурентите му. При отсъствие на тази реформа равнището на разходите за пенсии би продължило значително да нараства през следващите години, по-специално поради влошаване на съотношението между работещите държавни служители (плащащи осигурителни вноски) и неработещите държавни служители (получателите на пенсии) след решението на DPLP повече да не наема държавни служители.
(160)
Като се има предвид, че предвидените дерогации от член 107, параграф 2 и параграф 3, букви а) и б) от ДФЕС очевидно не се прилагат, както и че Белгия не се позовава на член 106, параграф 2 от ДФЕС в подкрепа на съвместимостта на поемането на разходите за пенсии в полза на DPLP, Комисията ще разгледа дали поемането на разходите за пенсии може да бъде обявено за съвместимо с член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, в който е постановено, че помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони могат да се считат за съвместими с вътрешния пазар, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес.
(161)
Комисията най-напред ще разгледа степента, до която поемането на всички свързани с пенсиите разходи отговаря на цел от общ интерес, и степента, до която е необходима за тази цел, преди да разгледа пропорционалността на тази мярка и да претегли положителните и отрицателните последици от помощта.
6.2.2.1. Либерализацията на пощенския сектор представлява цел от общ интерес
(162)
Правото на Съюза насърчава все по-голямата либерализация на пощенския сектор от 1992 г. насам с приемането на Зелената книга, което доведе по-късно до приемането на три директиви, а именно i) Директива 97/67/ЕО, ii) Директива 2002/39/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 10 юни 2002 г. за изменение на Директива 97/67/ЕО относно по-нататъшното отваряне на пощенските услуги в Общността за конкуренция (53), и iii) Директива 2008/6/ЕО. Също така се приема, че либерализацията на пазарите на пощенски услуги на равнището на ЕС е изиграла важна роля в Лисабонската стратегия за постигане на растеж и трудова заетост.
(163)
Следователно е важно не само да се гарантира предоставянето на основните пощенски услуги в съответствие с понятието за задължение за предоставяне на универсална услуга, но и да се въведат еднакви условия за конкуренция за заварения оператор, вече присъстващите конкуренти и новите участници на пазара.
(164)
В решението относно френското предприятие La Poste Комисията вече е признала, че въвеждането на равни условия в областта на социалноосигурителните вноски за заварения оператор и неговите конкуренти е било ключово условие за наличието на равни условия на конкуренция в пощенския сектор. Тя е сметнала, че поемането на задължения за финансиране на пенсиите на държавните служители, наложени на френското предприятие La Poste, е било съвместимо с вътрешния пазар, тъй като държавните субсидии гарантират равни нива на социалноосигурителни вноски за френското предприятие La Poste и неговите конкуренти. В настоящия случай Комисията възнамерява да следва същата логика като приложената в глава 6.3 от това решение, която трябва да се счита за приложима към него, доколкото е уместно.
6.2.2.2. Необходимост от поемането на разходите за пенсии
(165)
Комисията счита, че преобразуването на DPLP през 1992 г. е било необходимо за насърчаване на конкуренцията на пазара на пощенски услуги: тази мярка в действителност е поставила DPLP и неговите конкуренти на равни начала по отношение на правната форма (и по този начин на практика е премахната неограничената гаранция, от която се е ползвало дотогава DPLP като публично образувание).
(166)
При все това нито белгийската държава, нито la Régie des postes не са имали заделени резерви, които да съответстват на натрупаните пенсионни задължения. При създаването му през 1992 г. DPLP продължава да поема пенсионните задължения, но за тяхното покриване в счетоводството му не са начислени никакви активи.
(167)
Плащането на пенсии постепенно би се превърнало в прекомерна тежест за DPLP поради наближаването на пенсионна възраст от много държавни служители. Въпреки че са били взети мерки (повишаване на производителността, постепенно съкращение на персонала вследствие на доброволни напускания поради навършване на пенсионна възраст, индексиране на заплатите) за подобряване на положението, те не са били достатъчни за постигането на трайно равновесие на финансите на DPLP (вж. таблица 3 по-долу).
(168)
Това се дължи по-специално на факта, че преобразуването в частноправно предприятие също така е означавало за DPLP да не наема повече държавни служители, а само договорно наети служители (на общ трудов договор и съгласно разпоредбите на трудовото право). След 1997 г. DPLP е трябвало да финансира от собствените си приходи едновременно разходите за пенсии на пенсионираните държавни служители и социалноосигурителните вноски за пенсионно осигуряване на работещите договорно наети служители.
(169)
Отрицателната тенденция на паричните потоци на DPLP се е утежнявала с течение на времето, тъй като плащането на по-високи пенсии е превишавало приходите от неговите дейности (вж. таблица 3).
Таблица 3
Симулации на паричните потоци на DPLP, изготвени от белгийските власти през 1996 г.
(170)
Несъмнено DPLP би понесло много по-високи разходи, в случай че е трябвало да финансира пенсиите на всички свои пенсионирани държавни служители след 1997 г. Очевидно е, че при отсъствието на помощ преобразуването на правния статут от статут на публична администрация в статут на частно предприятие би било застрашено.
(171)
Освен това при пълно рефинансиране на разходите за пенсии чрез увеличение на приходите, получавани от регламентираните пощенски пратки, би се стигнало до много високи пощенски тарифи и до потенциално много сериозно намаление на броя на изпратените писма, като предлагането на услуги за универсални пощенски пратки би било застрашено.
(172)
Освен това Комисията е на мнение, че разглежданите мерки са адаптирани към заложената в тях цел от интерес на Общността. Никакъв друг инструмент не би могъл да реши въпроса по по-ефективен начин. В секторите, в които се предоставя УОИИ, със сигурност би могло да се предоставят компенсации за обществени услуги, но подобен подход не би бил устойчив в дългосрочен план поради специфичния структурен характер на проблема.
(173)
Предвид целите за либерализация на пазара на пощенски услуги, която по-специално се състои в това да се гарантира предлагане на качествени и достъпни универсални пощенски услуги, както и целта за насърчаване на лоялна конкуренция, поемането на разходите за пенсии е представлявало необходима мярка.
6.2.2.3. Пропорционалност на поемането на разходите за пенсии
(174)
В решението относно френското предприятие La Poste се представя оценката на Комисията на пропорционалността на мерките за помощ, свързани с поемането на разходите за пенсии, плащани от заварените оператори в пощенския сектор, които продължават да наемат държавни служители при условия, договорени по времето, когато са били в монополно положение. Пропорционалността следва да се оцени по отношение на въвеждането на равни условия на пазарите, отворени за конкуренцията (например писма, колетни пратки и финансови услуги). Завареният оператор трябва да плаща процент от социалноосигурителните вноски, равен на този на неговите конкуренти.
(175)
Тъй като договорно наетият персонал на DPLP, който в правно отношение се намира в същото положение като служителите от което и да било частно предприятие, за разлика от щатния персонал, който има статут, подобен на този на държавните служители, чрез сравняване на социалноосигурителните вноски, плащани от DPLP за всяка категория служители, може да се провери дали DPLP спазва, откакто е освободено от плащането на пенсионни разходи, условието за плащане на процент от социалноосигурителните вноски, равен на този на неговите конкуренти.
(176)
В обобщената таблица по-долу са представени подробно разходите за социално осигуряване, плащани от DPLP за щатния и за договорно наетия персонал:
Разходи за социално осигуряване, поети и плащани от DPLP
Щатен персонал
Договорно нает персонал
Вноска на DPLP в системата за социално осигуряване, 8,86 % от която за пенсии
[…] %
[…] %
Пряко поети от DPLP разходи
[…] %
[…] %
За болести и увреждания
[…] %
[…] %
Семейни надбавки
[…] %
-
Вноска за плащането на компенсации (54)
[…] %
Структурно съкращение (55)
[…] %
ВНОСКА НА РАБОТОДАТЕЛЯ общо
[…] %
[…] %
ВНОСКА НА СЛУЖИТЕЛИТЕ
[…] %
[…] %
Вноска на служителя в общата система за социално осигуряване
[…] %
[…] %
(177)
Както е видно от таблицата по-горе, равнището на вноската на DPLP в белгийската система за социално осигуряване (номинален процент от разходите за заплати) е значително по-ниско от равнището на вноската на частните оператори ([…] % при […] %).
(178)
При все това, ако се отчетат пряко поеманите от работодателя разходи, за да се сравнят действителните проценти на социалноосигурителните вноски, двата процента са почти едни и същи и дори малко по-високи за щатния персонал на DPLP ([…] % спрямо […] %).
(179)
Видно е също, че плащаните от служителите вноски в двата случая са съвсем идентични ([…] % спрямо […] %).
(180)
По-ниският номинален процент на социалноосигурителната вноска, плащана от DPLP за щатния му персонал, се дължи на освобождаването от някои социалноосигурителни вноски, които не се прилагат към служителите със статут на държавни служители (например за професионално заболяване, безработица, трудова злополука). При все това самото DPLP пряко поема разходите за вноските, като се ползва от освобождаването поради специфичния статут на щатния му персонал. Този подход води до големи преки разходи за DPLP.
(181)
По отношение на вноската на самите служители, която също следва се вземе предвид, тъй като служителите трябва да плащат тази вноска върху заплатата, плащана от работодателя (вноска, която също представлява разход за последния), тя е малко по-висока за щатния персонал, отколкото за договорно наетия персонал.
(182)
Белгийските власти и DPLP предоставиха информация, която показва, че преките вноски като цяло са останали непроменени в течение на времето.
(183)
Въпреки че поетите от DPLP преки разходи ([…] %) не са равни в тесния смисъл на думата на социалноосигурителните вноски, следва да се вземе предвид фактът, че тези разходи не са доброволни разходи, а произтичат пряко от особения статут на щатните служители и поради това те са наложени на DPLP. Ето защо изглежда логично те да бъдат приравнени към другите задължителни разходи за социално осигуряване по отношение на произхода и предназначението.
(184)
Следователно тези преки разходи трябва да се вземат предвид при изчисляването на действителните социалноосигурителни вноски на DPLP. Полученото общо равнище на социалноосигурителните вноски би било малко по-високо за щатния персонал на DPLP ([…] %), отколкото за персонала в предприятия от частния сектор ([…] %).
6.2.2.4. Критерий за претегляне на поемането на разходите за пенсии
(185)
Реформата на приложимата към DPLP пенсионна система е отбелязала съществен етап в адаптирането на предприятието към постепенната либерализация, както и предвид пълната либерализация на белгийския пазар на пощенски услуги, която играе важна роля в рамките на Лисабонската стратегия за растеж и трудова заетост.
(186)
В решението относно La Poste Комисията е посочила, че либерализацията на пощенския сектор може да бъде затруднена, ако проектите за пенсионна реформа (сравнима с въведената в Белгия) не бъдат одобрени.
(187)
Комисията счита също, че разглежданите мерки, дори и да не се отнасят до една специална схема за изплащаните на пенсионерите суми, позволяват създаването на един устойчив механизъм на финансиране, който историческото развитие е извадило от употреба. Поради тази причина тя счита, че тези мерки се вписват в по-общата рамка на реформата в пенсионните системи на държавите членки, реформа, която се желае както от Съвета, така и от Комисията.
(188)
Отрицателният ефект от мярката изглежда ограничен, като се има предвид, че поради миналото на DPLP и неговите дейности е ясно, че голяма част от пенсионните задължения са свързани с дейностите в запазения сектор, където нарушаването на конкуренцията е ограничено само по себе си.
(189)
Теоретично разглежданата мярка би могла да позволи на DPLP да запази господстващо положение. При все това Комисията счита този риск за нисък, тъй като мерките се ограничават до това да изравнят плащаните от DPLP вноски с тези на неговите конкуренти.
(190)
От горепосоченото следва, че отрицателният ефект от предоставената на DPLP помощ е ограничен в сравнение с положителния ефект от мярката.
(191)
Като се има предвид, че мерките се ограничават до строго необходимото за установяването на равни условия по отношение на социалноосигурителните вноски и слагат край на нарушаването на конкуренцията в ущърб на DPLP, те не изменят условията на търговия в степен, която да противоречи на общия интерес.
(192)
Следователно Комисията е на мнение, че одобрената през 1997 г. мярка за поемане на разходите за пенсии може да се счита за помощ, съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, като се има предвид, че DPLP не е поставено в по-изгодна позиция от останалите оператори по отношение на социалноосигурителните разходи за щатния си персонал.
6.3. ОЦЕНКА НА КОМПЕНСАЦИЯТА ЗА ОБЩЕСТВЕНИ УСЛУГИ И ДРУГИ МЕРКИ
6.3.1. Наличие на помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
6.3.1.1. Предимство и избирателност
(193)
Що се отнася до компенсацията за разходите за обществена услуга, в решението по дело Altmark (56) се определят критериите, на които трябва да отговаря една намеса на държавата, за да може да се счита за компенсация за задължения за обществена услуга, както и за да може да избегне определянето за държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(194)
В случая тези критерии, и по-специално четвъртият критерий, не са изпълнени: изборът на DPLP не е извършен в рамките на процедура по възлагане на обществена поръчка. Още повече че белгийските власти не са доказали, че равнището на компенсацията е било определено чрез анализ на разходите, които едно типично предприятие, добре управлявано и разполагащо с достатъчно средства, би направило, за да изпълни възложените му задължения за обществена услуга, и Комисията не разполага с никакво указание или сведения, които да я накарат да счита, че четвъртият критерий е изпълнен.
(195)
Тъй като от годишните компенсации се е ползвало едно-единствено предприятие и на същото са предоставени допълнителни ресурси, мярката е предоставила избирателно предимство на DPLP.
(196)
Капиталова инжекция през 1997 г.: белгийските власти са признали, че капиталовата инжекция през 1997 г. в размер на 62 млн. евро всъщност е представлявала отложено плащане на компенсация за УОИИ, дължима за 1996 г. Следователно тази капиталова инжекция следва да бъде определена като годишна компенсация. Тъй като отделните условия, определени в решението по дело Altmark, не са изпълнени, мярката е предоставила избирателно предимство на DPLP.
(197)
Капиталова инжекция през 2003 г.: белгийските власти са заявили, че капиталовата инжекция през 2003 г. (297,5 млн. евро) е била в съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика, поради което не представлява държавна помощ. Според тях тази капиталова инжекция е имала за цел да подсили собствените финансови средства на DPLP за изграждането и модернизирането на центровете за сортиране, оптимизирането на маршрутите за раздаване на пощенските пратки и за автоматизирането. Инжектираните средства също така са били предназначени да покрият разходи за персонала вследствие съкращението на броя на служителите по предпенсионна схема, намаляването на работното време и увеличението на заплатите на новите служители.
(198)
За да докажат, че тази капиталова инжекция е бил в съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика, белгийските власти са направили прогнози за рентабилност в рамките на стратегическия си план, които показват по-високо равнище на рентабилност спрямо стойността на капитала, което би изисквал един частен инвеститор.
(199)
Прогнозите и изчислението на печалбата, изготвени от белгийските власти, имат прогнозен характер, подробни са и са в съответствие с метода, който би използвал един частен инвеститор:
1.
рентабилността е изчислена по метода на актуализираните бъдещи парични потоци, който отчита бъдещия растеж на предприятието и способността на инвестициите да генерират печалба и парични потоци за неговите акционери;
2.
предвидени са три различни сценария: оптимистичен, песимистичен и най-вероятен сценарий, който в крайна сметка е приет за целите на оценката на надеждността на прогнозите;
3.
според прогнозите маржът на печалбата бележи увеличение до […] % през 2007 г. (вж. таблица 4) и очакван процент на възвръщаемост на капитала от […] % за периода 2003-2012 г. (вж. таблица 5), т.е. по-висок процент от […] %, посочен от независими експерт (банка Degroof) като марж на печалбата, който частните инвеститори от пощенския сектор биха сметнали за подходящ.
Таблица 4
Прогнози ex ante за печалбата за периода 2003-2007 г., изготвени от белгийските власти
[…]
Източник: белгийските власти.
Таблица 5
Изчисляване ex ante на процента на възвръщаемост на капитала, изготвено от белгийските власти за най-вероятния сценарий
[…]
Източник: белгийските власти.
(200)
Също така може да се отбележи, че стабилността на прогнозите се е потвърдила изцяло от финансовите резултати през следващите години (вж. таблица 6). Вследствие на нарастването на рентабилността от 2007 година насам DPLP е започнало да разпределя дивиденти.
Таблица 6
Еx post приходи за периода 2003-2007 г.
[…]
Източник: белгийските власти.
(201)
Регистрираните резултати за десетгодишен период също отговарят на прогнозите от 2003 г., като се има предвид, че процентът на възвръщаемост на капитала ex post би трябвало да е […] %, т.е. повече от […] %, според прогнозите от 2003 г.
(202)
Макар възвръщаемостта на вложените от белгийската държава инвестиции да изглежда достатъчна, за да се потвърди спазването, при въпросната инвестиция, на принципа на частния инвеститор в условията на пазарна икономика, следва да се отбележи, че очакваните приходи, които служат за основа на оценката на тази рентабилност, са включвали държавни помощи, и по-специално изплащаните на DPLP годишни компенсации.
(203)
При все това тези мерки за държавна помощ очевидно имат различни цели и нямат хронологична връзка с реализираната през 2003 г. капиталовата инжекция.
(204)
Освен това несигурността, която може да произтече за един частен инвеститор вследствие на помощта в полза на DPLP, за която не е подадено уведомление, е била смекчена от официалното разрешение за капиталова инжекция, дадено от Комисията в решението ѝ от 2003 г. В момента на инвестирането всеки частен инвеститор, който има добри перспективи за възвръщаемост, вероятно би поел риска да осъществи тази инвестиция след приемането от Комисията на положително решение, макар и все още неокончателно. За взимането на подобно решение един частен инвеститор не би чакал години наред, т.е. до произнасянето на решение от Общия съд и от Съда на Европейския съюз. Следователно анулирането впоследствие на това решение е било събитие, което не е било предвидимо в момента на осъществяването на инвестицията, а е изглеждало малко вероятно с оглед на това, че решенията на Комисията се считат за законни, докато не бъдат анулирани.
(205)
Ето защо Комисията е на мнение, че капиталовата инжекция през 2003 г. може да се счита за съвместима с принципа на частния инвеститор в условията на пазарна икономика и не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(206)
Капиталова инжекция през 2006 г.: белгийските власти са заявили, че капиталовата инжекция през 2006 г. (40 млн. евро) е била в съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика и поради това не представлява държавна помощ.
(207)
Капиталът е бил предоставен при същите условия, които се прилагат към частен инвеститор: увеличението на капитала на DPLP е било записано от държавата (в размер на 40 млн. евро) и от Post Invest Europe (в размер на 300 млн. евро), при еднаква цена на акция (принципът pari passu). По това време Post Invest Europe е външен инвеститор, който не е имал никаква връзка с DPLP или с белгийската държава.
(208)
Освен това емисионната цена на акциите е била определена правилно. За да определи цената на новите акции, инвестиционната банка, към която се обръщат белгийските власти, е сметнала, че общата стойност на DPLP е била между […] и […] EUR. В крайна сметка държавата е притежавала […] EUR за цялото предприятие преди капиталовите инжекции. Хипотезите, свързани с равнището на възвръщаемостта и риска като такива са се основавали, според общ бизнес план, на съображения, свързани с оптимизирането на дългосрочните печалби. По-късно регистрираните резултати от DPLP вследствие на увеличението на капитала през 2006 г. (вж. по-долу) също потвърждават стабилността на хипотезите и на отчетените параметри в момента на инвестиционното решение.
Таблица 7
Резултати на DPLP между 2006 и 2010 г.
[…]
Източник: белгийските власти.
(209)
Комисията счита, че капиталовата инжекция през 2006 г. в размер на 40 млн. евро очевидно е била в съответствие с поведението на инвеститор в условията на пазарна икономика и следователно не представлява държавна помощ.
(210)
Освобождаването от корпоративен данък, макар да е възможно да предостави предимство на DPLP поради евентуално намаление на размера на иначе дължимия и платим от предприятието данък, не е довело до никакво конкретно предимство: в действителност от 1992 до 2005 г., годината на преустановяване на това освобождаване, кумулативният резултат за DPLP след облагането е бил отрицателен. Макар нетният резултат на предприятието да е бил положителен през някои години, данъчният кредит, който би бил отсрочван за всяка следваща година, би позволил на DPLP да не плаща данъка, дори и предприятието да е подлежало на облагане с корпоративен данък. Ето защо това данъчно облекчение не се разглежда в подробности в настоящото решение.
(211)
Освобождаването от данък сгради и от местен данък обаче поставят DPLP в по-благоприятно положение спрямо останалите предприятия, тъй като те го облекчават от задължения, които обичайно то би трябвало да покрива. Следователно те му предоставят избирателно предимство.
(212)
Белгийските власти подчертават, че прехвърлянето на недвижими имоти е било част от вътрешна реорганизация на недвижими имоти, собственост на държавата, тъй като DPLP тогава е било изцяло собственост на държавата. Независимо от това прехвърлянето на недвижими имоти е предоставило на разположение на DPLP нови активи, принадлежали по-рано на държавата. DPLP вече е използвало тези недвижими имоти, докато са били собственост на държавата, но не е било техен законен собственик. Законното прехвърляне на собствеността е предоставило на DPLP, различно от държавата предприятие, правата за собственост върху недвижимите имоти. Така DPLP е получило допълнителни ресурси в сравнение с положението преди прехвърлянето. Следователно тази мярка е предоставила избирателно предимство на DPLP.
(213)
При отсъствието на държавна гаранция DPLP не би получило заем при същите условия. Белгийските власти са сметнали, че пазарните лихвени проценти биха стигнали до 40 базисни пункта, докато платената на държавата премия е възлизала на 25 базисни пункта.
(214)
Съгласно Известие на Комисията относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО по отношение на държавните помощи под формата на гаранции (57) (точка 3.2, буква г) „поемането на риск обикновено би трябвало да бъде възнаградено с подходяща премия върху гарантираната или насрещно гарантираната сума. Когато цената, платена за гаранцията, е поне колкото съответната база за сравнение на премията за гаранция, която може да се намери на финансовите пазари, гаранцията не съдържа помощ. Ако на финансовите пазари не може да бъде намерена съответстваща база за сравнение на премията за гаранция, общият финансов разход за гарантирания заем, включително лихвения процент по заема и премията за гаранция, трябва да бъде сравнен с пазарната цена за подобен негарантиран заем“. Като се има предвид, че премията не изглежда да е съвместима с пазара, държавната гаранция е предоставила възможност на DPLP да получи финансиране с по-нисък разход от този, който по принцип би имало предприятието.
(215)
Следователно мярката е предоставила избирателно предимство на DPLP, равняващо се на разликата между лихвения процент, който DPLP би трябвало да плати при липсата на държавна гаранция, и действителния лихвен процент, плюс гаранцията, изплатената за премията. Полученото предимство е възлизало всяка година на 15 базисни пункта върху непогасената сума. Следователно предимството може да бъде оценено на 1,5 млн. евро за целия период на заема.
6.3.1.2. Наличие на държавни ресурси
(216)
Годишната компенсация за УОИИ е била финансирана от бюджета на белгийската държава в съответствие с последователно сключените договори за управление между DPLP и белгийската държава. Според информацията, предоставена от белгийската държава, капиталовата инжекция през 1997 г. de facto представлява компенсация за УОИИ и поради това е включена в тази част от решението.
(217)
Данъчните облекчения са довели до намаление на данъчните приходи за държавата поради намалението на приходите, които тя би получила, ако въпросните облекчения не съществуваха. Следователно те включват прехвърляне на държавни ресурси, което представлява загуба на данъчни приходи за белгийската държава.
(218)
Прехвърлените на DPLP недвижими имоти преди това са били собственост на държавата. Тя е отстъпила собствеността върху тях на DPLP, като по този начин е намалила собствените си активи и е увеличила тези на DPLP. Следователно мярката представлява прехвърляне на държавни ресурси.
(219)
Свързаната със заема гаранция е била предоставена от държавата, която е поела съответните рискове със собствения си бюджет без насрещна престация; следователно тя представлява държавни ресурси под формата на отказ от приходи.
(220)
Приходите, получени от услугите за разпространение на пощенски пратки, не представляват държавни приходи съгласно решението по дело Preussen Elektra (58), като се има предвид, че плащаните от потребителите цени се финансират с техни собствени средства, които не се контролират от държавата.
(221)
Независимо от това, за целите на оценката на съвместимостта тези приходи са пряко свързани с предоставянето на услуга от общ интерес в пощенския сектор и поради тази причина трябва да бъдат взети предвид съгласно точка 17 от рамката за УОИИ и член 7 от Директива 97/67/ЕО за целите на определянето на необходимостта от и пропорционалността на компенсацията.
6.3.1.3. Нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията между държавите членки
(222)
Мерките могат да засегнат търговията между държавите членки поради причините, посочени в съображение 156.
6.3.1.4. Обобщение на мерките за помощ
(223)
Поради изложените в съображения 193-222 причини, следните мерки представляват държавни помощи по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС:
а)
годишна компенсация за УОИИ (1992-2010 г.);
б)
капиталова инжекция през 1997 г.;
в)
освобождаване от данък сгради (1992-2005 г.);
г)
прехвърляне на недвижими имоти през 1992 г.;
д)
предоставена държавна гаранция през 2004 г.
6.3.2. Съществуваща помощ по смисъла на член 108, параграф 1 от ДФЕС
(224)
Някои от разгледаните в случая мерки биха могли да се считат за съществуващи помощи по смисъла на член 108, параграф 1 от ДФЕС.
6.3.2.1. Освобождаване от корпоративен данък и от данък сгради
(225)
DPLP е освободено от корпоративен данък и от данък сгради, когато все още е било публична администрация, т.е. преди 1971 г. и преди присъединяването на Белгия към ЕИО. Оттогава това не е променено. Следователно тези мерки представляват съществуващи помощи.
(226)
Освобождаването от корпоративен данък е преустановено през 2005 г., докато освобождаването от данък сгради продължава да се прилага.
6.3.2.2. Либерализация на пазара на пощенски услуги
(227)
Според белгийските власти всички мерки, които предхождат либерализацията на пазарите на пощенски услуги през 1999 г., следва да се считат за съществуващи помощи. При все това от въпросните мерки са се възползвали всички дейности на DPLP, предприятие, действащо на конкурентни пазари (като пазарите на разпространението на колетни пратки и финансови услуги) много преди влизането в сила на Директива 97/67/ЕО през 1999 г. Следователно, съгласно решението по делото Alzetta (59), не може да се счита, че подобна помощ се превръща в съществуваща помощ поради развитието на вътрешния пазар: тя може да се счита за съществуваща помощ за даден получател, доколкото същият е извършвал дейности единствено на пазари, които не са били отворени за конкуренцията, когато помощта е била приведена в действие.
(228)
Следователно този аргумент не може да бъде приет от Комисията.
6.3.2.3. Десетгодишен давностен срок
(229)
Твърдението, според което десетгодишният давностен срок би трябвало да започне да тече от започването на настоящата официална процедура по разследване през 2009 г., също не следва да бъде прието. Произнесеното от Общия съд решение през 2009 г. не е анулирало всички предходни действия по разследване. От него само се разбира, че тези действия би трябвало да насърчат Комисията да започне официална процедура по разследване (60).
(230)
От друга страна, тъй като Комисията е извършила първото си действие по разследване на 23 декември 2002 г., когато е изпратила първото си искане за сведения до белгийските власти, приведените преди 23 декември 1992 г. мерки следва да се считат за съществуващи помощи.
6.3.3. Съвместимост на компенсацията за УОИИ в съответствие с член 106, параграф 2 от ДФЕС
(231)
Съвместимостта на компенсацията за УОИИ е оценена в съответствие с член 106, параграф 2 от ДФЕС и рамката за УОИИ. Рамката за УОИИ се прилага от влизането си в сила на 29 ноември 2005 г. Като се има предвид, че по същество тя се състои от кодификация на правила, които са съществували още преди влизането ѝ в сила, позоваване на последните ще се прави при оценката на мерките, които предхождат влизането ѝ в сила.
6.3.3.1. Обхват на оценката, определен въз основа на възлагането в договорите за управление
(232)
В мнението си белгийските власти и DPLP категорично се противопоставят на това, че Комисията, съгласно по-рано възприетия подход на оценка в други дела за незаконно изплащани в миналото помощи, извършва общ анализ на предоставената на DPLP помощ за целия период, което предполага, че тази помощ е финансирала без разграничение всички задачи за обществена услуга, възложени на предприятието. Белгийските власти и DPLP подчертават, че в конкретния случай, противно на това, което се забелязва в други дела, в сключените от тях договори за управление строго се ограничава обхватът на дейностите на DPLP, които следва да получават помощ, както и сумите на помощта, които могат да се искат за тези дейности (61).
(233)
Комисията счита, че в разглежданите договори за управление строго се определят съответните права и задължения на държавата и на получателя на помощта, като се посочват параметрите за изчисляване на компенсацията, на която последният може да има право за посочените в договорите конкретни дейности и периоди. Поради това Комисията ще основава оценката си на разпоредбите на различните договори за управление.
(234)
УОИИ, за които следва да се контролира съвместимостта на помощта, са определени в установените от държавата членка възлагания. Задачите за обществена услуга, които следва да изпълнява DPLP, са му възложени чрез последователни административни актове, с които на около всеки пет години се одобряват подписваните с държавата договори за управление. Тези договори доразвиват и допълват разпоредбите на националния закон за пощите.
(235)
Всеки следващ договор за управление представлява отделно възлагане, в което се описват задачите за обществена услуга, възложени на DPLP, и се определя продължителността на периода на възлагане, както и параметрите, чрез които се изчислява платимата от държавата компенсация. В договорите за управление се уточняват дейностите, които се вземат предвид при изчисляването на размера на предоставената от държавата финансова компенсация.
(236)
Съвместимостта на мерките за помощ следва да се оцени в съответствие с член 106, параграф 2 от ДФЕС, тъй като компенсацията е била отпусната за финансиране на разходи, направени за изпълнението на задачи за обществена услуга. Компенсацията би била съвместима, ако не компенсира прекомерно допълнително направените от DPLP разходи по изпълнението на задачите за обществена услуга, които са му възложени чрез договорите за управление, и ако включва разумна печалба. Всяка свръхкомпенсация подлежи на възстановяване.
(237)
Обхватът на оценката на свръхкомпенсацията включва УОИИ, за които разпоредбите на последователните договори за управление предвиждат компенсация.
(238)
Важно е да се отбележи, че между последователните договори за управление има някои разлики. Следователно свръхкомпенсацията следва да се изчислява според конкретните параметри, определени за всеки от договорите.
(239)
В първия договор за управление (1992-1996 г.) компенсацията за УОИИ обхваща всички обществени услуги. Разпоредбите на първия договор за управление не разпределят компенсацията между отделните обществени услуги, според които може да има или не право на компенсация по силата на посочения договор.
(240)
Следователно трябва да се счита, че предвидената в този договор компенсация покрива допълнително направените разходи за изпълнението на всички задачи за обществена услуга, без разграничение. За този период контролът на евентуалната свръхкомпенсация ще засегне всички мерки за обществени услуги: универсалната пощенска услуга (задължение за предоставяне на универсална услуга/ЗПУУ), както и разпространението на печатни издания и други задачи, възложени на DPLP.
(241)
Противно на първия договор за управление, във втория, третия и четвъртия договор за управление помощите са запазени за определени УОИИ, посочени в договорите. УОИИ, за които може да има право на компенсация, са: разпространението на ежедневни и периодични издания, както и останалите обществени услуги, изброени в съображение (33). Клаузите за определяне на услугите, които се ползват от подпомагане, са включени в договорите за управление: член 7 от втория договор за управление, член 15 от третия договор за управление и членове 12 и 13 от четвъртия договор за управление.
(242)
Универсалната пощенска услуга обаче не се ползва от никаква компенсация съгласно договорите за управление, с изключение на първия.
(243)
Приходите и разходите, свързани с универсалната пощенска услуга, не се вземат предвид при изчисляването на свръхкомпенсацията, освен когато това е целесъобразно, за допълнителните печалби от запазения сектор (62).
6.3.3.2. Изчисляване на свръхкомпенсацията
(244)
Поради разликите между посочените в съображения 239-243 възлагания за обществена услуга, евентуалната свръхкомпенсация се изчислява по различен начин за първия договор за управление и за последващите три договора за управление.
(245)
Освен покриването на разходите, направени за изпълнението на задълженията за обществена услуга, в рамката за УОИИ се предвижда и компенсация с разумен коефициент на възвръщаемост (63).
(246)
В точка 18 от рамката за УОИИ е постановено, че разумната печалба „следва да се разбира като коефициент на възвръщаемост на собствения капитал с отчитане на риска - или липсата на риск - за предприятието във връзка с интервенцията от страна на държавата членка, особено ако последната предоставя изключителни или специални права. По принцип този коефициент не трябва да надвишава средния коефициент за съответния сектор през последните години. Ако в сектора няма предприятия, съпоставими с това, на което е възложена услугата от общ икономически интерес, може да се направи съпоставка с предприятия в други държави членки, или - ако е необходимо - с предприятия от други сектори, като се отчитат специфичните особености на всеки сектор. При определяне на това, кое представлява разумна печалба, държавата членка може да въведе стимулиращи критерии, свързани например с качеството на предоставяната услуга или повишаването на производствената ефективност.“
(247)
Следователно съответното равнище на разумна печалба трябва да се избира, като се отчитат различни параметри, и по-специално средният коефициент за въпросния сектор, рискът, свързан с дейностите на предприятието, и ако се налага, стимулиращите критерии, свързани с разглежданото дружество.
(248)
За да установи разумно равнище на печалба, Комисията се основа на различни експертни проучвания, подробно изложени по-долу. Въз основа на тези проучвания и на равнището на риск за всеки договор за управление Комисията определи набор от равнища на разумна печалба за DPLP, които, от една страна, се отнасят за разпространението на пощенските пратки, а от друга - за разпространението на печатни издания за всеки от четирите договора за управление. Общото между тези проучвания е, че в тях се прави опит да се определят групи от достатъчно сравними предприятия по отношение на дейностите и рисковия профил с разглеждания заварен пощенски оператор, както и да се установи референтно равнище на печалба за същия според наблюдаваната печалба в сравнимите предприятия.
(249)
Що се отнася по-специално до риска, Комисията държи да подчертае, че през целия разглеждан период DPLP е било изправено пред слаба конкуренция за голяма част от дейностите си или защото е разполагало със законно защитен монопол (приложим към повечето услуги за разпространение на пощенски пратки), или защото е имало господстващо положение, характеризиращо се с високи пазарни дялове и пречки за навлизане, създадени чрез субсидирането на ниски цени по отношение на разходите (например разпространението на печатни издания). Според Комисията този аспект следва да бъде отчетен във всички сравнителни проучвания по отношение на дружества, които чрез извършването на услуги, подобни на тези на DPLP, е трябвало да извършват дейността си в конкурентна среда.
(250)
Освен това степента на излагане на риск на един заварен пощенски оператор зависи основно от характеристиките на въведения от публичните органи регулаторен механизъм.
(251)
По отношение на разпространението на пощенските пратки - сектор, в който задължението за универсална услуга на DPLP е било финансирано посредством цените на пощенските марки (64) - Комисията счита, че рискът е бил много различен според това дали цените на пощенските марки са били по-често или по-рядко коригирани от регулаторния орган (например в началото на всяка година или винаги, когато се е налагало), за да може да се осигури постоянно покриване на нетните разходи на задължението за универсална услуга, или според това дали цените на пощенските марки (65) са били предварително определяни за продължителен период (например за четири или пет години напред) чрез дългосрочен договор (66). Първият начин на ценово регулиране е насочен към това да се минимизира рискът за предприятието, доколкото цените на пощенските марки се коригират достатъчно често, така че да се поддържа постоянно финансово равновесие между приходите и разходите. Този вид регулиране защитава маржа на печалбата на дружеството срещу несигурността. Вторият начин води до по-висок риск, тъй като излага оператора на последиците от колебанията в приходите и разходите за продължителен период.
(252)
По същия начин, що се отнася до разпространението на печатни издания (задължение за универсална услуга, финансирано чрез финансови компенсации), разликата е значителна според това дали компенсацията се основава на действителни нетни разходи (действително понесени нетни разходи) или на предвидени за продължителен период нетни разходи. По този начин плащаната под формата на фиксирана сума компенсация за покриване на очакваните за продължителен бъдещ период нетни разходи излага оператора на всички промени в приходите и разходите. Тогава операторът е изправен пред по-висок риск, отколкото в случая на пълна компенсация въз основа на впоследствие определените приходи и разходи.
(253)
Ако договорът, който обвързва оператора и публичните органи, е такъв, че обществената услуга е съпътствана от известен риск, например тъй като излага заварения оператор на сериозни промени в приходите и разходите, разумната печалба, на която има право завареният оператор, следва да бъде пропорционална на съответното равнище на риска. Напротив, ако договорът между заварения оператор и публичните органи е такъв, че обществената услуга не е съпътствана от значителен риск, разрешената разумна печалба също следва да бъде малка.
(254)
Освен това Комисията отбелязва, че равнището на риска за дружеството и равнището на компенсациите, на които то има право за целите на производствената ефективност, са тясно свързани. По този начин публичните органи могат предварително да определят фиксирано равнище на компенсация, чрез което се прогнозира и се включва производствената ефективност, която предприятието би трябвало нормално да достигне през времетраенето на възлагането. Като излага дружеството на всички колебания в приходите и разходите, договорът го стимулира да стане по-ефективно и да подобри съотношението между разходи и ефективност. Едновременно с това, за него рискът е по-голям. До известна степен риск и стимули за ефективност вървят ръка за ръка. По същия начин предварително определен ценови праг за продължителен период по принцип стимулира още повече ефективността, но е по-рисков за съответното дружество.
(255)
За да разгледа въпроса за равнището на разумната печалба на DPLP, Комисията се основава на няколко експертни проучвания:
(256)
Проучване на WIK: в рамките на дело C 36/2007, процедура за държавна помощ, свързана с германския пощенски оператор Deutsche Post AG (наричан по-долу „DP“), Комисията поиска от WIK Consult да направи проучване на съответното равнище на разумна печалба за заварените пощенски оператори (67) (наричано по-долу „проучването WIK“). Съответните аспекти на проучването на WIK са предоставени на Белгия на 25 март 2010 г. и на 7 февруари 2011 г. Комисията получи мнението на Белгия относно проучването на WIK на 23 април 2010 г. и на 1 март 2011 г.
(257)
Проучване на Deloitte: на 23 април 2010 г. Комисията получи проучване, осъществено от дружеството Deloitte (68) (наричано по-долу „проучването Deloitte“), в което последната излага становището си относно равнището на разумна печалба, което следва да бъде прието за универсалните услуги на DP. Това проучване е предадено на Белгия на 9 декември 2011 г. Комисията получи мнението на Белгия относно проучването Deloitte на 26 декември 2011 г.
(258)
Проучване на CRA: на 1 март 2011 г. Белгия представи проучване на Charles Rivers Associates (69), в което се оспорва проучването на WIK (наричано по-долу „CRA“).
(259)
В това проучване WIK определя референтна разумна печалба за DP. По-конкретно WIK анализира най-напред задачите и риска за DP и заключава, че предприятието изпълнява главно рутинни задачи и предприемаческият риск за него е ограничен (70). Въз основа на този анализ WIK избира предприятията за целите на сравнението, т.е. определя състава на референтните групи, чрез които да се определи референтната разумна печалба. Като цяло WIK подчертава, че възприетата процедура за оценка отчита принципите на типовата методология, използвана за референтните стойности на рентабилността в цената на прехвърляне (71). Подобна методология се прилага не само при националната законова уредба в областта на цените на прехвърляне, но и при принципите на ОИСР в областта на цените на прехвърляне (наричани по-долу „принципите на ОИСР“) (72).
(260)
WIK прилага различни инструменти за измерване на рентабилността и разграничава процента на възвръщаемост на капитала (IRR), основан на паричните потоци и считан като теоретично правилен инструмент за измерване на рентабилността на една дейност, и други показатели, извлечени от счетоводните данни (възвръщаемост), като възвръщаемостта на вложения капитал (ROCE), възвръщаемостта на собствения капитал (ROE), възвръщаемостта на активите (ROA) и възвръщаемостта на продажбите (ROS) (73). Както е разяснено в глава 5 от проучването, в разглеждания случай WIK предлага за показател за рентабилността да се използва възвръщаемостта на продажбите. Едно от предимствата на този инструмент е, че не зависи от счетоводните данни за печалбата (EBIT (74)) и за продажбите - две пера, които лесно се наблюдават в счетоводството на дружеството. Освен това чрез използването на възвръщаемостта на продажбите се избягва оценката и разпределянето на активи между различните услуги, което би било необходимо за референтен показател, базиран на капитала, като възвръщаемостта на собствения капитал и възвръщаемостта на вложения капитал, и обикновено представлява трудна задача. WIK посочва също, че се препоръчва референтен показател, основан на възвръщаемостта на продажбите, ако предприятията, за целите на сравнението и дружеството, предмет на проучването, са от един и същ отрасъл/промишлен сектор, което е гаранция за хомогенността на структурата на EBIT и на продажбите.
(261)
По отношение на състава на референтната група WIK заключава, че е необходимо да се намери компромис между сравнимостта на предприятията в извадката и нейния размер. WIK е против включването в извадката на заварени европейски пощенски оператори, тъй като цените им са били регулирани на затворен за конкуренцията пазар в повечето държави през целия разглеждан период. По същата причина броят на дружествата, които се конкурират пряко със заварените пощенски оператори, е съвсем ограничен. Основно става въпрос за съвсем малки дружества. За да получи балансирана група от сравними предприятия, WIK включва едновременно преките конкуренти на националните пазари и големите многонационални оператори като международните дружества за експресни пратки (UPS, FedEx, DHL), които извършват по-рискови и по-капиталоемки дейности, отколкото заварен пощенски оператор на защитен национален пазар.
(262)
По отношение на въпроса за компромиса между сравнимостта и размера на извадката WIK предвижда три референтни групи: i) референтна група I, или ограничен сектор на колетни пратки, която включва главно активни дружества като доставчици на услуги за колетни пратки (10 дружества, считани за силно сравними с доставчиците на универсална пощенска услуга); ii) референтна група II, или разширен сектор на колетни пратки, която включва дружества, чиято основна дейност може да е свързана с други услуги, като услугите за пощенски пратки (26 дружества с малко по-ниска степен на сравнимост), и iii) референтна група III, която включва също дружества от сектора на наземния транспорт (1 163 дружества с ниска сравнимост) (75). Според WIK този подход засилва статистическата валидност на окончателното сравнително проучване.
(263)
Един от приложените критерии за избор към всички референтни групи се отнася до размера на дружеството; взети са предвид само дружествата с приходи над 3 млн. евро (76). Що се отнася до периода, обхванат от данните, надеждни данни е имало единствено за периода 1998-2007 г., а за периода за 1990-1997 г. са използвани интерполации със задна дата (77).
(264)
Освен това WIK продължава приетия анализ по отношение на цените на прехвърляне, като се основава на концепцията за интерквартилния размах (78), за да смекчи ефекта от крайните стойности и за да определи равнище на разумна печалба.
(265)
WIK получи следните резултати за периода 1998-2007 г.:
а)
референтна група I: 25-и процентил, равен на -0,42 %, 75-и процентил, равен на 6,72 %, и медиана (50-и процентил), равна на 3,86 %;
б)
референтна група II: 25-и процентил, равен на 0,45 %, 75-и процентил, равен на 6,77 %, и медиана (50-и процентил), равна на 3,48 %;
в)
референтна група III: 25-и процентил, равен на 0,64 %, 75-и процентил, равен на 5,57 %, и медиана (50-и процентил), равна на 2,59 %.
(266)
WIK заключава, че разширеният сектор на колетни пратки, т.е. референтна група II, е по-подходяща група за сравнение, тъй като получените резултати са сравнително стабилни във времето в сравнение с другата референтна група (ограничен сектор на колетните пратки), и защото този сектор е функционално по-близък до дейностите, свързани с куриерските услуги и колетните пратки, отколкото другата референтна група (сектор на наземния транспорт).
(267)
Направена е и друга корекция, за да се получи горна граница на разумната печалба на DP, основана на анализа на предприемаческия риск за предприятието в сравнение с референтната група. На тази основа WIK предлага за горна граница на разумната печалба на DP стойността от 3,48 %, която съответства на средната възвръщаемост на продажбите на референтна група II. Като избира по-скоро медианата, а не 75-ия процентил за по-висока стойност на разумната печалба, WIK иска да отрази факта, че дружествата от извадката поемат по-висок риск, отколкото заварените пощенски оператори, като се има предвид, че тези дружества не се ползват с никакви специални права.
(268)
Белгийските власти считат използваната в доклада на WIK методология за неправилна и представят различни документи (писма, становища и доклади) на 23 април 2010 г., 1 март 2011 г., 14 юни 2011 г., 5 август 2011 г., 10 август 2011 г., 14 декември 2011 г. и 19 декември 2011 г., като опровергават подхода в доклада на WIK и представят свой собствен метод за определяне на референтната разумна печалба.
(269)
В изпратено становище на 5 август 2011 г. белгийските власти по същество изтъкват, че използваната в проучването WIK извадка не е била представителна за дейността, размера, рисковия профил и референтния период. Белгия твърди, че е много трудно извадката да бъде приета за легитимна въз основа на критериите, изложени в точка 18 от рамката за УОИИ.
(270)
В същото становище Белгия изтъква също, че би било логично да се направи разграничение между маржа на печалбата от дейности със значително различаващо се равнище на риск: белгийските власти изтъкват, че ако разпространението на печатни издания и разпространението на пощенски пратки са дейности с различен рисков профил, би било уместно да се използват различни равнища на разумна печалба.
(271)
Освен това белгийските власти твърдят, че е налице повишаване на производителността на дейностите на DPLP и че Комисията следва да вземе предвид този факт при определянето на равнището на разумна възвръщаемост, както е предвидено в точка 18 от рамката за УОИИ. Белгийските власти подчертават, че DPLP е станало рентабилно след многобройни реформи и след като дълго време е било на загуба. Разходите на DPLP са били съкратени именно благодарение на закриването на пощенски клонове. Делът в размер на 50 %, притежаван от частни инвеститори от 2006 г., е довел до нова култура, насочена към ефективност. Според белгийските власти подобна повишена производствена ефективност би трябвало да се вземе предвид при определянето на равнището на разумна възвръщаемост по отношение на DPLP.
(272)
На 1 март 2011 г. белгийските власти изпратиха на Комисията доклад, изготвен от Charles River Associates (CRA), в който се отправят критични забележки към проучването на WIK и се предлага друг метод за оценяване на разумната печалба на DPLP.
(273)
По отношение на състава на съдържанието CRA изтъква, че трите извадки на WIK включват много на брой, но малки по размер дружества, чийто рисков профил не е сравним с този на пощенски оператор от голям мащаб. CRA оспорва заключенията на WIK, че предоставянето на услуги за писмовни пратки от въпросния заварен пощенски оператор съдържа нисък риск, както и че включените в референтните групи дружества дават възможност за подходящи сравнения.
(274)
CRA привлича вниманието именно върху взаимовръзката между структурата на разходите на едно предприятие (по отношение на дела на фиксираните и променливите разходи) и поетия търговски риск. CRA изтъква, че един пощенски оператор със задължение за универсална услуга е изправен пред по-големи фиксирани разходи и следователно в по-голяма степен е изложен на намаляване на търсенето в сравнение с дружество с по-ниски фиксирани разходи. Освен това CRA подчертава разликата между възвръщаемостта на продажбите на малките и големите предприятия от групите на WIK (79), от което се подразбира, според него, за съществуването на системни разлики между малките дружества за куриерски услуги и по-големите предприятия като UPS и FedEX, които би могло да се обяснят с различната структура на разходите.
(275)
CRA също така анализира по-подробно характеристиките на някои малки дружества за куриерски услуги в извадката на референтна група I на WIK и заключава, че рисковият им профил не е сравним с този на пощенски оператор от голям мащаб. CRA също така счита за неподходящо да се увеличава размерът на тази вече трудно сравнима извадка с добавянето на още по-малко сравними предприятия.
(276)
CRA отхвърля аргумента на WIK, според който заварените европейски пощенски оператори не би следвало да бъдат включени в извадката, тъй като печалбите им са се определяли не на конкурентна основа, а от ценовото регулиране, като рискът е, че тези заварени пощенски оператори в резултат на ценовото регулиране са могли да генерират прекомерни печалби. CRA изтъква, че след като за целите на сравнението отхвърля другите заварени пощенски оператори, WIK се основава на теоретичната хипотеза, според която на тези заварени оператори би могло да се наложи да прилагат прекомерно високи цени, но без да представи емпирични доказателства в подкрепа на твърдението си. В това отношение CRA подчертава, че предвид прилаганите в повечето държави членки механизми за ценово регулиране, като например ценовите прагове (80), най-големите наблюдавани печалби биха били в резултат по-скоро на повишаването на производителността, отколкото на високите цени.
(277)
CRA изтъква, че естественият метод на изчисление на разумен марж на печалбата на DPLP за задълженията му за обществена услуга би следвало да се основава на наличните данни за маржовете на печалбата, реализирани от куриерските дейности на другите пощенски оператори от Западна Европа. Това е много по-естествено, тъй като въпросните обществени услуги са преди всичко услуги за писмовни пратки и данните за маржовете на печалбата, реализирани от свързаните с пощенските пратки операции на другите пощенски оператори от Западна Европа, са пряко достъпни и не разкриват каквото и да било прекалено благоприятно ценово регулиране.
(278)
CRA изтъква по-специално, че анализът би следвало да се основава на маржовете EBIT (ROS), реализирани от куриерските дейности на пощенските оператори от Западна Европа, които предоставят секторни сведения за маржовете EBIT от куриерските си дейности (ако секторните сведения за маржовете EBIT не са предоставени) или за общите маржове EBIT на пощенските оператори от Западна Европа, над 75 % от приходите на които са от куриерски услуги. CRA изключва извадката на операторите от Източна Европа поради относителната им неефективност в сравнение с пощенските оператори от Западна Европа.
(279)
Следователно анализът на CRA се основава на извадка от 11 пощенски оператори от Западна Европа за периода 2002-2009 г. (общо 73 наблюдения). Средната възвръщаемост на продажбите от тази извадка е […] %, медианата - […] %, 75-ият процентил е равен на […] % (81). CRA изчислява както пресечената средна стойност ([…] %), така и средната стойност по метода на Winsor ([…] %), които, подобно на медианата, не са засегнати от крайните стойности (82).
(280)
По отношение на определението за референтна стойност на разумен марж на печалбата CRA изтъква, че използването на средни стойности поражда методологични проблеми. CRA обяснява, че поради промените в наблюдаваните маржове на печалбата в извадката, критичният праг за определяне на прекомерна рентабилност би трябвало да е по-висок от средната стойност или всяка друга централна средна величина и би трябвало например да е равен на 75-ия процентил. Според CRA, един такъв подход би подхождал на използвания в разследванията метод за цените на трансфер, който се изразява в базиране на размах (например интерквартилен размах или други процентили).
(281)
На 14 декември 2011 г. белгийските власти представиха на Комисията документ, съдържащ становището на DPLP относно поеманите от пощенските оператори рискове, и предложиха методология за изготвяне на инструмент за измерване на рисковата премия, който, в допълнение към възвръщаемостта на безрисковите продажби, би дал разумно равнище на възвръщаемостта на продажбите.
(282)
В документа не се обяснява как възвръщаемостта на безрисковите продажби (изразена спрямо ROS) би могла да се определи в случая, нито се изяснява точно какво би трябвало да представлява разумна възвръщаемост на продажбите според предложената методология. В анализа се набляга по-скоро на оценката на различните рискове и изчисляването на рискова премия, която отразява всички видове рискове.
(283)
Белгийските власти отдават най-голямо значение по-специално на три големи категории риск - секторният риск, свързаният с услугата риск и договорният риск - и обичайните видове рискове за всяка категория, на които са изложени пощенските оператори. Методологията на оценяване на рисковата премия предвижда: i) определянето на „максимална рискова премия“ (83); ii) разделянето на отчитания период на договорни периоди, за да се разграничат свързаните с всеки договор рискове; iii) използването на опростена скала за оценка на всеки договорен период (нисък, среден или висок); iv) преобразуването на дадените оценки на всеки риск в обща оценка за всяка от трите големи категории рискове, и v) преобразуването на общите оценки в рискови премии, сумата от които представлява общата рискова премия.
(284)
Също така са посочени примери, които да докажат, че DPLP поема рискове, които надвишават средните. По този начин белгийските власти твърдят, че DPLP е изправено пред по-висок риск, свързан с обемите, тъй като получава значителна част от своите приходи от „куриерската“ си дейност, а тяхната разходна структура се характеризира със силна липса на гъвкавост поради по-високия дял на фиксираните разходи от средното равнище. Други вид риск, считан за по-висок за DPLP, е рискът, свързан със сигурността. Според анализа това се дължи на факта, че DPLP е един от малкото европейски пощенски оператори, който разнася по домашен адрес пенсиите в брой.
(285)
Въз основа на оценката на отделните рискове белгийските власти заключават, че четвъртият договор за управление съдържа по-високо равнище от трите вида риск, докато първият, вторият и третият договор се характеризират със средно рисково равнище (единственото изключение е секторният риск, който се счита за нисък за първия договор). Белгийските власти посочват други примери как да се преобразува в рискова премия горепосочената класация на отделните рискове, като се основават на различни стойности за „максималната рискова премия“.
(286)
Проучването Deloite, посочено по-горе в съображение 257, по много от точките се доближава до проучването на WIK:
1.
и двете използват една и съща методология за проучване на сравними дружества по отношение на функциите и риска във финансовите бази данни;
2.
и двете предлагат възвръщаемостта на продажбите за най-подходяща референтна рамка за определяне на референтната печалба (поради липса на данни има разлики в счетоводното третиране между отделните дружества);
3.
накрая, доставчиците на универсална пощенска услуга са изключени от групата на сравними предприятия, тъй като работят главно на регулирани пазари и се ползват с изключителни права.
(287)
По отношение на групата сравними предприятия главната разлика между проучването на WIK и проучването Deloitte се отнася до размера на разглежданите дружества. Deloitte включва в извадката си само дружества с годишни приходи над 100 млн. евро (84). Това ограничение се обяснява с анализа му на спецификата на дейностите, свързани с предоставянето на универсална услуга, и съответните търговски и пазарни рискове (85).
(288)
Deloitte счита по-специално, че дружествата от пощенския сектор и сектора на колетните пратки, които използват огромни и сложни мрежи за събиране и разпространение, логично могат да се сравняват с DP. Като се имат предвид икономиите от мащаба, обхвата и гъстотата, които преобладават в пощенските мрежи, както и високият дял на оперативните разходи в сравнение с капиталовите, както и свързаните с тях рискове (като свързания с обемите риск, риска от заместване с електронната поща), големите предприятия, които предлагат разнообразни продукти в пощенския сектор и сектора на колетните пратки, са по-подходящи за сравнение, отколкото малките предприятия за куриерски услуги. Дружества за транспортиране на стоки и логистика също биха могли - в по-малка степен - да послужат за сравнение, тъй като те използват същите активи.
(289)
За да илюстрира важността на размера на дружествата, Deloitte сравнява своята извадка с извадката на референтна група II на WIK. Deloitte отбелязва, че средната възвръщаемост на продажбите в извадката на WIK чувствително се различава между групите с дружества с различен размер (което става ясно от броя на служителите) (86). Deloitte изтъква, че в неговата извадка (основана на по-големите дружества), напротив, няма тясна връзка между мащаба и възвръщаемостта на продажбите.
(290)
След приключване на подбора на извадката Deloitte основава анализа си на 7 пощенски дружества и дружества за колетни пратки, 18 логистични дружества и 19 дружества за транспортиране на стоки. Що се отнася до пощенския сектор и сектора на колетните пратки, малката група от седем сравними дружества включва големи многонационални оператори за експресни пратки, като UPS, FedEx и TNT Express, както и няколко пощенски оператори, главно от САЩ и Обединеното кралство (87). По принцип всички данни обхващат периода 1990-2007 г., но данните за първите три години са все пак много ограничени и поради това Deloitte счита, че резултатите за тези години са с по-ниска степен на надеждност (88).
(291)
Deloitte разглежда освен това предимствата и недостатъците на много други инструменти за измерване на рентабилността. В случая поради практически затруднения, свързани с получаването на подходящи данни за паричните потоци, се отхвърля използването на процента на възвръщаемост на капитала. Отхвърля се и използването на възвръщаемостта на вложения капитал или на възвръщаемостта на собствения капитал, например поради разлики между дружествата в областта на осчетоводяването на разходите и капиталовата структура (последната има важно значение за възвръщаемостта на собствения капитал). Възвръщаемостта на активите също се счита за неподходяща, тъй като е насочена към всички активи. Ето защо Deloitte предлага да се избере възвръщаемостта на продажбите, но подчертава, че като се има предвид, че последната не измерва пряко възвръщаемостта на капитала, може да се използва за сравнителни изследвания само ако сравняваните предприятия имат близка капиталоемкост.
(292)
При все това Deloitte изчислява възвръщаемостта на собствения капитал (както и възвръщаемостта на собствения капитал при пазарна стойност и възвръщаемостта на активите) за малка подизвадка от шест дружества, но заключава, че диапазонът и варирането на възвръщаемостта на собствения капитал може да отразяват различни фактори, което изисква предпазливо тълкуване, и вредѝ на уместността ѝ като референтен показател. Сред тези фактори Deloitte подчертава значението на капиталоемкостта. Deloitte изтъква, че по отношение на капиталоемкостта универсалната услуга на DP е по-близка до тази например на UPS и на FedEx, отколкото до тази на оператори на транспортиране на стоки като Kuehne&Nagel или Wincanton.
(293)
Deloitte подчертава и значителните разлики в рентабилността между дружествата в течение на времето, както и в различните сектори и между тях. Тези разлики според Deloitt оправдават използването по-скоро на рамки за разумна печалба, отколкото на единна средна стойност. Подобен подход също така би бил подходящ предвид необходимостта да не се санкционират по-високите получени резултати от средното равнище в резултат на повишената ефективност.
(294)
Събраните от Deloitte резултати по сектори и за всички сектори са обобщени в таблица 22 от проучването Deloitte. Следователно:
а)
в пощенския сектор и сектора на колетните пратки за периода 1998-2007 г. средната стойност на годишните средни стойности на възвръщаемостта на продажбите е 8,1 %, средната стойност на медианите на възвръщаемостта на продажбите - 7,4 %, средният годишен 25-и процентил - 4,8 % и средният годишен 75-и процентил - 12 %;
б)
за всички сектори за периода 1990-2007 г. средната стойност на годишните средни стойности на възвръщаемостта на продажбите е 6 %, средната стойност на годишните медиани на възвръщаемостта на продажбите - 5,4 %, средният годишен 25-и процентил - 3,6 % и средният годишен 75-и процентил - 8,1 % (89).
(295)
За референтен показател Deloitte предлага стойност, основана на средната стойност на годишните средни стойности на възвръщаемостта на продажбите, равна на 7,9 % (90); за да отрази наблюдаваната разлика на възвръщаемостта на продажбите, Deloitte определя и диапазон за разумна възвръщаемост на продажбите, основана на годишния интеквартилен размах (91).
(296)
Избирането на подходяща извадка от сравними предприятия за заварените пощенски оператори е сложна задача. От само себе си се разбира, че най-много трябва да се внимава при избирането на група предприятия, които могат да послужат за сравнение на търговските дейности и риска.
(297)
Общото между проучванията на WIK и Deloitte е, че те са насочени към търговски дружества, които развиват сравними дейности с тези на DPLP, като изключват заварените пощенски оператори от сравнителната извадка. Обратно, CRA използва сравнителна извадка, съставена единствено от европейски заварени пощенски оператори.
(298)
Комисията споделя становището на WIK и на Deloitte, според което печалбите на заварените пощенски оператори (използвани в сравнителното проучване на CRA) на практика не са при обичайни пазарни условия, а са резултат до голяма степен от избора на други държави членки в областта на регулирането. Ето защо те може да не отразяват правилно референтната възвръщаемост. В същото време, тъй като извадката на CRA включва заварени пощенски оператори от други европейски страни, изглежда това е извадката с предприятия, които се доближават най-много до DPLP. Поради това Комисията счита за уместно да се вземе предвид изцяло извадката на CRA, по-специално за да се проверят чрез съпоставяне референтните равнища на разумната печалба (възвръщаемостта на продажбите), определени въз основа на проучванията на WIK и на Deloitte.
(299)
Както в проучването на WIK, така и в проучването на Deloitte се признава, че трябва да е налице достатъчно голяма извадка, за да се направят съществени заключения за целите на сравнителното проучване. Затова те се основават на (относително) ограничена извадка от предприятия в пощенския сектор и сектора на колетните пратки и на по-широкообхватни извадки, които включват дружества от сектора на логистиката и сектора на транспортирането на стоки. Комисията признава, че е важно да има достатъчно голяма извадка за целите на статистиката. По отношение на позицията на CRA в това отношение, която оспорва ползата от увеличение на размера на извадката с добавяне на по-малко сравними предприятия, Комисията счита, че по-широкообхватните извадки, определени от WIK и особено от Deloitte, чрез възприетите методологии за избиране на извадки са достатъчно сравними, за да послужат като значими референтни групи за оценяването на печалбата на DPLP.
(300)
В проучването на WIK се прави опит да се определи референтна възвръщаемост на продажбите на базата на трите групи, създадени за целите на сравнението. Комисията обаче счита също, че проучването на WIK може да бъде атакувано по две различни, макар и свързани точки (92): i) използването от страна на WIK на извадки, които включват също голям брой малки дружества (93), които очевидно не са сравними със заварените пощенски оператори като DPLP; и ii) хипотезите на WIK относно равнището на риска, пред който е изправен пощенският оператор, предмет на разследването.
(301)
Комисията счита, че мащабът на дейностите, както и структурата на разходите на заварените пощенски оператори като DPLP (заедно с вида на въведения регулаторен механизъм) са съществени елементи за оценката на сравнителното проучване на равнищата на печалба.
(302)
Първо, ако фиксираните разходи са високи (и засягат например капиталовите разходи или други фиксирани разходи, свързани с мрежата), най-големите предприятия получават още по-големи икономии от мащаба и гъстотата в сравнение с малките. При сравнението на средната възвръщаемост на продажбите на големите и малките предприятия, включени в извадката на WIK, проучването Deloitte-II успява да докаже, че средната възвръщаемост на продажбите се увеличава с размера на предприятията (измерен по брой на служителите) (94). В действителност средната стойност на първия квартил (Q1) е най-ниска в трите извадки WIK (например само 0,75 % за извадката WIK II за периода 1998-2007 г.) (95), което може да отразява прекомерно висок дял на (най-малките) предприятията, които понасят загуби и полагат големи усилия, за да останат на пазара. С включването на толкова малки предприятия в извадките си (включително в основната извадка от референтна група II), WIK може би е подценило референтната възвръщаемост на продажбите, която вероятно имат по-големи и по-добре установени на пазара предприятия като DP или DPLP.
(303)
Второ, макар и основателно да посочва нискорисковия профил на оператора поради монополния характер на дейностите му, WIK явно не отчита в достатъчна степен значителните фиксирани разходи (в сравнение с променливите разходи), породени от задължението за универсална услуга, нито развитието на рисковия профил - фактори, които вероятно са довели до изменения във времето на регулаторния режим за оператора, по-специално между отделните периоди на регулиране (например различните договори за управление в случая на DPLP).
(304)
Делът на фиксираните разходи може да е висок не само поради високата капиталоемкост на едно предприятие (едно от текущите обяснения на високия размер на фиксираните разходи), но и поради затруднението му да адаптира общите си разходи предвид задължението му (свързано със задължението за универсална услуга) да поддържа широка разпространителска мрежа и неспособността му да намали разходите си за труд поради съществуващи трудови договори. Високият дял на фиксираните разходи (96) допълнително поставя под въпрос включването на малките дружества, чиято структура на разходите (съотношението фиксирани разходи/променливи разходи) очевидно е много различна (97).
(305)
Както се посочва във въведението, Комисията счита също, че степента на излагане на риск на един заварен пощенски оператор зависи до голяма степен от характеристиките на въведения от публичните органи регулаторен механизъм за финансирането на задължението за универсална услуга. Преминаването към система от ценови прагове в по-дългосрочен план по отношение на цените на пощенските марки (което се случва при DPLP през 2006 г.) води именно до чувствително увеличение на значението на риска, свързан с обемите. Съществуването на такъв риск разклаща хипотезата на WIK за присъщо ниския риск за дейностите на DPLP, поне за периода, характеризиращ се със система от ценови прагове.
(306)
Като се имат предвид изложените в съображения 286-295 доводи, Комисията счита, че за оценката на печалбата на DPLP извадките на Deloitte са по-добри от извадките на WIK, тъй като се ограничават до предприятия с по-висок минимален размер (годишен оборот над 100 млн. евро).
(307)
Същевременно все пак следва да се отбележи, че в някои аспекти подходът Deloitte съдържа и известни потенциални слабости и заключенията му трябва да се тълкуват с известна предпазливост.
(308)
По-специално извадките на Deloitte включват голям брой предприятия с капиталоемкост над приложимата за операторите на куриерски услуги (98). От методологична гледна точка използването на възвръщаемостта на продажбите като средство за оценка на печалбата се нуждае от сравнителна извадка на дружества с подобно равнище на капиталоемкост (тук определено като съотношение капитал/продажби). Работната хипотеза е, че дружествата с еднаква възвръщаемост на продажбите ще имат възвръщаемост на използвания капитал (ROE (99)), която е обратно пропорционална на съотношението капитал/продажби. Следователно използването на възвръщаемостта на продажбите за референтен показател изисква идентична капиталоемкост на включените в референтната група дружества. Макар да е трудно да се получат надеждни оценки на капиталоемкостта (100), вероятно дейностите за разпространение на пощенски пратки и разпространението на печатни издания са с по-малка капиталоемкост в сравнение с дейностите за експресни колетни пратки на големите многонационални предприятия като UPS, TNT, FedEx и DHL (101). Следователно е възможно показателят за разумна печалба, определен въз основа на извадките Deloitte, да надценява референтната печалба, която би трябвало да се приложи към предприятия с капиталова структура като тази на DPLP (102).
(309)
Предвид многобройните несигурности, съпътстващи извършената оценка, Комисията счита, че е оправдано да се определи разумен диапазон на възвръщаемостта на продажбите въз основа на оценките на Deloitte на медианата на възвръщаемостта на продажбите за по-широкообхватната извадка за всички сектори (5,4 %), както и на медианата на възвръщаемостта на продажбите за извадката с активни дружества в пощенския сектор и сектора на колетните пратки (7,4 %) (103). Така полученият диапазон (5,4 - 7,4 %) според Комисията представлява „диапазон по подразбиране“ за разумната печалба поне за периодите, през които DPLP е било изправено пред висока степен на риск предвид действащия договор за компенсация и пред сериозни стимулиращи мерки с цел да стане по-ефективно (104).
(310)
Комисията счита, че диапазонът (5,4 % - 7,4 %) е подходящ като стойност по подразбиране както за дейностите на DPLP за разпространение на пощенски пратки, така и за дейностите му за разпространение на печатни издания, тъй като става въпрос за тясно свързани дейности с много сходни търговски характеристики.
(311)
Вярно е, че DPLP е изправено пред слаба или несъществуваща конкуренция във въпросните области на дейност (разпространение на писма и печатни издания). Поради това възниква въпросът да се установи дали е уместно да се оценява печалбата му въз основа на медианата на печалбата от извадки с действително изправени пред конкуренция предприятия и дали една по-рестриктивна референтна стойност (т.е. по-ниска) като първия квартил (25-ия процентил) не би била достатъчна за дружество в положението на DPLP. При все това Комисията счита, че подобен подход не би установил в достатъчна степен съществуването на значително вариране на равнищата на печалба както между дружествата, така и във времето. Освен това би било уместно да се избегне всякакво неоправдано премахване на евентуално повишение на производствената ефективност, като се наложи също толкова строг ценови праг по отношение на възвръщаемостта на продажбите, достигната впоследствие от дружеството.
(312)
В разглежданото дело Комисията счита също, че е неуместно да се основава на мерки, които надхвърлят медианата, като третия квартил (105). Като се има предвид, че възприетият подход вече определя диапазона между отделни извадки, предоставената добавена стойност чрез отчитането за целите на статистиката на диапазоните от едната и другата страна на медианата в извадките (обичайно използвания интерквартилен размах в цените на трансфер) изглежда до известна степен ограничена (106). Комисията взема предвид по-скоро варирането на медианата в отделните референтни групи, отколкото варирането около медианата в конкретна извадка (107).
(313)
Най-вече като се има предвид, че в сектора на „писмата“ на DPLP капиталоемкостта е по-ниска в сравнение с тази на операторите на експресни колетни пратки (108), използването на медианата от тази последна извадка само по себе си вече би предложило известно поле за действие, което дава възможност да се ограничи варирането на равнищата на печалба около медианата за дружествата с по-ниска капиталоемкост като DPLP, и при необходимост да бъде възнаградено в достатъчна степен повишението на ефективността.
(314)
Могат да се направят различни кръстосани проверки за последователност, като се сравни посоченият диапазон по подразбиране в съображение 309 с други налични оценки на разумната печалба. Както се посочва в началото на настоящия подраздел, ще бъде уместно да се направи кръстосана проверка с медианата на възвръщаемостта на продажбите от проучването CRA, равна на […] % (109). Медианата на възвръщаемостта на продажбите, изчислена въз основа на извадката от референтна група II на WIK, ограничена до дружествата с оборот над 100 млн. евро, дава възвръщаемост на продажбите, равна на 7,1 %. Комисията заключава, че тези цифри попадат в диапазона (5,4 % - 7,4 %) в подкрепа на твърдението, според което този диапазон може да се счита за разумен.
(315)
Като цяло, Комисията стига до заключението, че марж по подразбиране, който попада в диапазона (5,4 % - 7,4 %), изглежда е подходящ референтен марж за печалбата, поне за периодите, през които DPLP е било изправено пред висока степен на риск и значителни стимули за ефективност.
(316)
Като цяло Комисията счита, че ако договорът между заварения оператор и публичните органи е такъв, че обществената услуга е свързана с висока степен на риск, определената разумна печалба за заварения оператор следва да бъде пропорционална на съответното равнище на поетия риск. Обратно, ако договорът води до нисък риск, равнището на разумна печалба трябва да бъде ниско.
(317)
В предходния раздел Комисията разясни подхода си, целящ да определи диапазон по подразбиране за разумна печалба (5,4 % - 7,4 %), който да се счита за подходящ за договорите с висока степен на риск. Трудно е да се намери подходящата референтна стойност по отношение на диапазона на разумна възвръщаемост на продажбите при нисък риск, но е очевидно, че един такъв диапазон на възвръщаемостта на продажбите би трябвало да е в лявата страна от разпределението в извадката на наблюдаваните равнища на печалба. В тази връзка Комисията счита, че е оправдано да се приеме диапазон за разумната печалба, основана на първия квартил (25-ия процентил) вместо медианата.
(318)
Използването на 25-ия процентил като референтна стойност за договорите с нисък риск води до диапазон с разумна възвръщаемост на продажбите от (3,6 % - 4,8 %) според отделни извадки на Deloitte.
(319)
Тук отново при сравнение с резултатите на CRA за заварените пощенски оператори може да се изготви друга полезна кръстосана проверка. Средната стойност на годишния 25-и процентил, изчислена от Комисията, е равна на […] %. Комисията заключава, че тези цифри попадат в диапазона (3,6 % - 4,8 %) в подкрепа на твърдението, според което този диапазон може да се счита за разумен.
(320)
Като цяло Комисията стига до заключението, че марж по подразбиране, който попадат в диапазона (3,6 % - 4,8 %) е подходящ референтен марж за печалба за периодите, през които DPLP е било изправено пред ниска степен на риск.
(321)
Както се разяснява във въведението на настоящия раздел, поетият от DPLP риск зависи от компенсационния механизъм, приложен от Белгия. Този механизъм е предвиден в различните договори за управление, сключени между DPLP и белгийската държава, и се променя с течение на времето. Поради това е разумно различните диапазони на „разумна възвръщаемост на продажбите“ да се разглеждат според въведения компенсационен механизъм, който определя равнището на риск, на който е изложено DPLP, но и степента, до която DPLP е стимулирано да повиши своята ефективност.
(322)
В този контекст Комисията държи да подчертае, че характеризирането на риска в договорите не зависи просто от наличието на риска в договорите за управление на DPLP, нито от абсолютната стойност на риска, а по-скоро от степента, в която рискът е по-висок или по-нисък от риска, поет от дружествата, включени в същите групи от извадки. Същото се отнася и за интензитета на мерките, стимулиращи DPLP да повишава своята ефективност. Като се има предвид, че тези групи от извадки се състоят от дружества, действащи в конкурентна среда, обичайно те са изложени на висок риск и са подложени на силни стимули за постигане на по-висока ефективност.
(323)
Комисията счита, че в четвъртия договор за управление (2006-2010 г.) ясно са предвидени механизми, които включват дългосрочни задължения по отношение на цените и финансирането, основани на предварителни параметри. Това е приложимо към дейностите на DPLP по отношение както на разпространението на пощенските пратки, така и на разпространението на печатни издания.
(324)
По-конкретно по отношение на разпространението на печатни издания член 9 от четвъртия договор за управление гласи, че по време на срока на договора (стандартен петгодишен период) средно претеглената стойност на тарифите за предоставянето на услуги от „кошницата с малки потребители“ няма да се увеличава по-бързо, отколкото позволява един механизъм за ценови прагове, основан на „здравословния индекс“ (специфичен индекс за потребителски цени), и бонус за качество, който отразява процента на индивидуални пощенски пратки, разпределен във времето. Според Комисията определянето по този начин на тарифите за целия период на договора съдържа всички характеристики на стимулиращ договор, което излага дружеството на висока степен на риск.
(325)
Що се отнася до разпространението на печатни издания, в член 2 от четвъртия договор за управление се уточнява, че през периода на договора тарифите за разпространение на печатни издания не могат да се увеличават по-бързо от „здравословния индекс“. За покриване на нетните разходи за разпространението на печатни издания, предвид прогнозираната ефективност, в член 13, параграф 2 се определя размерът на годишната компенсация, на която DPLP има право, на 290 613 000 EUR (коригиран размер с отчитане на инфлацията) (110). Член 13, параграф 5 гласи, че ако съдържанието на или условията за УОИИ се променят или ако настъпи значителна промяна в разходите, с която DPLP не може да се справи, страните ще разгледат дали е необходима корекция на размера на компенсацията в съответствие с промяната в разходите. За подобна корекция е необходимо решение на Министерския съвет. Комисията признава, че тази последна клауза би могла да се тълкува като клауза за дерогация, с която в договора се въвеждат някои елементи на по-късен етап (които предпазват DPLP от риска). При все това Комисията счита, че използваните от публичните органи термини са достатъчно уклончиви и че поради тази причина DPLP не може да разчита на използването ѝ. Като цяло Комисията смята, че приетите разпоредби за дейностите на DPLP, свързани с разпространението на печатни издания, предполагат дългосрочно задължение по отношение на компенсацията.
(326)
Следователно според Комисията не може да се счита, че четвъртият договор за управление (2006-2010 г.) води до ниска, а по-скоро до висока степен на риск. Като цяло диапазонът по подразбиране от (5,4 % - 7,4 %) изглежда подходящ и за двата вида дейности, предвидени в четвъртия договор за управление.
(327)
Обратно, предходните договори за управление (до 2005 г.) изглежда се основават до голяма степен на ценови и компенсационни механизми, предполагащи ниска степен на риск за DPLP.
(328)
Що се отнася до определянето на цените на пощенските марки, Комисията отбелязва, че първите три договора за управление не прилагат механизъм за ценови прагове от вида, използван в четвъртия договор за управление (който предвижда дългосрочно ценово задължение). В най-общ план тези договори препращат по-скоро към тарифи, основани на действителни разходи, установени чрез подходящи счетоводни принципи (111).
(329)
По същия начин, по отношение на разпространението на печатни издания Комисията отбелязва, че в първите три договора за управление не се предвижда никакъв фиксиран бюджет за периода на договора, както четвъртият договор за управление (112). Те по-скоро се позовават на компенсации въз основа на действителните разходи (113). Комисията установи, че във втория договор също така се определя общ праг за компенсацията, но наблюдаваните действителни компенсационни суми през периода изглежда поставят под въпрос действително обвързващия характер на прага (114). В първия договор за управление се определя и годишна дотация (компенсация), но Комисията отбелязва, че същевременно в договора не се определя дългосрочен праг за тарифите за разпространението на печатни издания.
(330)
Поради това Комисията е на мнение, че диапазонът от (3,6 %-4,8 %), определен за разумен при отсъствието на значителен риск, свързан с договора, следва да се приложи едновременно към разпространението на печатни издания и към разпространението на пощенски пратки за съответния период от първите три договора за управление.
(331)
Комисията установи, че в документа, представен от белгийските власти на 14 декември 2011 г., те също предлагат основан на договорите подход. Макар предложената методология да повдига различни въпроси по отношение на рисковите фактори и начина им на претегляне (115), извършването на анализ по договорен период, който главно класира поетия от DPLP риск в три степени (нисък, среден, висок) изцяло съответства на подхода, приет от Комисията. Като цяло правилното класиране на договорите по отношение на заложения риск, извършено от DPLP, изглежда съответства на анализа на Комисията, като се има предвид, че белгийските власти също считат четвъртия договор в общи линии за по-рисков в сравнение с първите три договора.
(332)
Комисията достига до заключението, че диапазон на възвръщаемост на продажбите между (5,4 % - 7,4 %) е подходяща референтна рамка за определянето на разумната печалба за периодите, през които DPLP е трябвало да се изправи пред значителен риск и да отчита силни стимули за ефективност.
(333)
Комисията заключава също, че диапазон по подразбиране за възвръщаемост на продажбите между (3,6 % - 4,8 %) е подходящ референтен диапазон за определяне на разумната печалба за периодите, през които DPLP не е поело значителен риск.
(334)
За да отчете усилията, които според белгийските власти DPLP е положило за постигане на повишена ефективност, Комисията реши да прояви известна предпазливост, като използва горните граници на тези два диапазона за определяне на разумната печалба, която да бъде включена в разходите за обществени услуги. Този подход е представен и в проучването Deloitte (вж. съображение 293), според което използването на диапазони е уместно предвид необходимостта да не се санкционират по-високите резултати над средната стойност, получени в резултат на повишената ефективност.
(335)
Комисията счита, че първите три договора за управление (1992-1996 г., 1997-2002 г. и 2003-2005 г.) съдържат ниска степен на риск и че може да се приложи равнище на разумна печалба, съответстващо на възвръщаемост на продажбите в размер на 4,8 %, към разпространението както на печатни издания, така и на пощенски пратки. В замяна на това тя счита, че в четвъртия договор за управление (2006-2010 г.) рискът е значително по-висок, така че към разпространението както на печатни издания, така и на пощенски пратки може да се приложи равнище на възвръщаемост на продажбите в размер на 7,4 %.
(336)
В първия договор за управление се посочва, че плащаната от държавата годишна компенсация е предназначена за всички задачи за обществена услуга.
(337)
Следователно евентуалната свръхкомпенсация следва да се изчислява, като се сумират всички приходи и разходи за всички задачи за обществена услуга.
(338)
Плащаната от държавата годишна компенсация за задачите за обществена услуга следва да бъде включена в приходите. Получените от DPLP годишни компенсации съгласно първия договор за управление възлизат общо на 1,5 млрд. евро.
(339)
Освен това следва да бъдат взети предвид посочените по-долу мерки за помощ:
Прехвърляне на недвижими имоти
(340)
В първия договор за управление също така се е предвиждало прехвърляне на недвижими имоти от държавата на DPLP. Прехвърлянето на собствеността върху недвижими имоти на стойност 112,2 млн. евро без никаква насрещна престация следва да бъде включено в приходите на DPLP, за да се изчисли свръхкомпенсацията за периода на първия договор за управление. DPLP не е платило никаква насрещна престация на държавата за използването на сградите през периода преди прехвърлянето.
(341)
През 1997 г. държавата е платила на DPLP сумата от 62 млн. евро, която е осчетоводила като капиталова инжекция. Впоследствие белгийските власти са приели, че на практика това прехвърляне е съответствало на отложено изплащане на остатъка от предвидената за 1996 г. годишна компенсация в първия договор за управление.
(342)
В началото въпросната сума не е била изплатена навреме на DPLP през 1996 г., въпреки че компенсацията от страна на държавата е била по-малка от годишната сума, предвидена от договора за управление за въпросната година.
(343)
За целите на контрола на свръхкомпенсацията изплащането на 62 млн. евро е включено в компенсацията за УОИИ за периода, обхванат от първия договор за управление.
(344)
Изчисляването на свръхкомпенсацията за първия договор за управление може да се обобщи по следния начин:
-
Нетни разходи (разходи - приходи) за всички задачи за обществена услуга, включително задължението за предоставяне на универсална услуга/ЗПУУ
-
Разрешена разумна печалба за УОИИ
+
Годишни компенсации за УОИИ
+
Прехвърляне на недвижими имоти
+
Капиталова инжекция през 1997 г.
=
Свръхкомпенсация
(345)
По отношение на следващите три договора за управление, за изчисляването на свръхкомпенсацията ще бъдат отчетени само приходите и разходите за УОИИ, които, съгласно разпоредбите в тези договори, може да са били предмет на компенсация за обществена услуга. Приходите и разходите, свързани с другите УОИИ, за които съгласно разпоредбите от договорите за управление не може да се иска помощ, не са взети предвид. Тъй като универсалната пощенска услуга не е част от дейностите, за които се получава помощ, свързаните с нея евентуални нетни разходи няма да се вземат предвид, тъй като те се финансират изцяло със собствени ресурси на DPLP в съответствие с възлагането за обществена услуга, посочена в договорите за управление. Дейностите, за които съгласно договорите за управление се получава посочената в тях компенсационна сума, обхващат по-конкретно разпространението на печатни издания (ежедневни и периодични издания) и останалите обществени услуги, изброени в съображение 33.
(346)
Поради невисоките тарифи, прилагани за разпространението на печатни издания, УОИИ, които се ползват от помощи, като цяло са на загуба.
(347)
Доколкото евентуалната свръхкомпенсация за дадена услуга може да се използва за финансиране на нетните разходи, направени за други задачи за обществена услуга, които не са компенсирани в достатъчна степен, всички приходи и разходи, свързани с УОИИ, за които може да има право на помощ съгласно договорите за управление, ще бъдат добавени за целите на изчисляването.
(348)
Получените от DPLP годишни компенсации съгласно тези три договора за управление възлизат общо на 3,5 млрд. евро.
(349)
Освен компенсациите, предвидени в договорите за управление, DPLP се е ползвало през целия период, обхванат от разследването, от изключителни права, предоставени от държавата, за предоставянето на запазени пощенски услуги. Въпреки че евентуалните нетни излишъци от запазения сектор не представляват държавни ресурси за целите на контрола на държавните помощи и следователно не могат да бъдат предмет на разпореждане за възстановяване при свръхкомпенсация, те може и следва да бъдат отчетени в рамките на прилагането на правилата в областта на държавните помощи при оценката на необходимостта и пропорционалността на всяка друга помощ, отпусната на въпросния оператор като компенсация за обществени услуги. Следователно в оценката на съвместимостта на предоставената на DPLP компенсация съгласно отделните договори за управление в съответствие с член 106, параграф 2 от ДФЕС, допълнителните печалби на белгийския пощенски оператор в този запазен сектор ще бъдат приспаднати от разходите за УОИИ, за които може да има право на компенсация за обществена услуга съгласно разпоредбите на посочените договори.
(350)
Следва да се отбележи, че този принцип е включен в рамката за УОИИ, в която се постановява, че „ако предприятието има специални или изключителни права по отношение на услуга от общ икономически интерес, която генерира печалба над разумната печалба, или ако от страна на държавата са му предоставени други предимства, всички те се вземат предвид, независимо как са класифицирани за целите на член 87 от Договора за ЕО, и се добавят към приходите на предприятието“ (116). Този принцип отразява условието за необходимост и пропорционалност от член 106, параграф 2 от ДФЕС. В действителност изплатената за дадена УОИИ помощ се добавя към допълнителните печалби, които произтичат от изключително или специално право, предоставено на оператора, и сами по себе си достатъчни за покриване на разходите за друга УОИИ, не е необходима за предоставянето на въпросната УОИИ. Операторът, който реализира тези допълнителни печалби, вече се ползва от държавна мярка, която му позволява да осигури УОИИ в условия на икономическа стабилност, така че не е необходима никаква допълнителна компенсация.
(351)
Следователно всяка допълнителна печалба в запазения сектор, произтичаща от предоставено изключително право, следва да бъде отчетена, за да се оцени необходимостта от разглежданите компенсации за УОИИ, предоставени на DPLP.
(352)
Поради това всяка генерирана в запазения сектор печалба (ЗПУУ R) над равнището на разумна печалба се отчита в анализа на свръхкомпенсацията за УОИИ.
(353)
При все това, тъй като запазеният сектор преди всичко е предназначен за финансиране на универсалната услуга, всяка регистрирана загуба в други области на универсалната услуга намалява приноса на запазения сектор в разходите за другите УОИИ, свързани с нея.
(354)
Също така, за да се определи действително получената допълнителна печалба от запазения сектор, е необходимо да се отчетат разходите, произтичащи от задължението за предоставяне на универсална услуга, но които се поемат от дейности извън обхвата на универсалната услуга. В съответствие със съдебната практика Chronopost разходите на мрежата за продажби на дребно се разпределят в аналитичното счетоводство на DPLP между дейностите, за които е необходим достъп до мрежата, което включва, но не само, продукти от универсалната услуга. По-специално наложеното на DPLP задължение да поддържа мрежа за продажби на дребно с определен обхват и гъстота, за да предоставя универсална пощенска услуга с достатъчно добро качество, определено от белгийските власти, води до загуби за търговските дейности извън обхвата на универсалната услуга, тъй като част от разходите на мрежата за продажби на дребно се приписват, в съответствие със съдебната практика Chronopost, на търговските продукти, за които се използва мрежата за продажби на дребно.
(355)
Изискване за мрежа, наложено от договорите за управление: наложените от държавата изисквания се отнасят до гъстотата и вида на пунктовете за пощенско обслужване (пощенски станции и/или клонове), които образуват мрежата за продажби на дребно. Те са определени в последователните договори за управление. Така в четвъртия договор за управление (2005-2010 г.) се предвижда:
а)
общо задължение за поддържане на мрежа, чрез която се изпълнява универсалната услуга и останалите обществени услуги, възложени на DPLP (117);
б)
задължение за поддържане на поне 1 300 пункта за пощенско обслужване (пощенски станции и пощенски клонове (118));
в)
задължение за поддържане на поне 589 пощенски служби;
г)
освен това максималното разстояние от пътя на всеки клон за пощенско обслужване, който предлага набор от базови услуги, и пощенска станция, която предлага пълен набор от пощенски услуги, не може да превишава 10 km.
(356)
Белгийските власти считат, че конкретните изисквания, приложими към броя и вида на пунктовете за пощенско обслужване, които образуват мрежата за продажби на дребно на DPLP, представляват отделно задължение за териториално присъствие, наложено от държавата отвъд изискванията, свързани със задължението за предоставяне на универсална услуга (ЗПУУ). Поради това Белгия счита, че всички нетни разходи, свързани с такова конкретно задължение за териториално присъствие, би трябвало да се компенсират от държавата.
(357)
Количествено определяне на изискването за мрежа: за да определят нетните разходи на DPLP вследствие на задължението за поддържане на мрежа за продажби на дребно с най-малко 1 300 пункта за пощенско обслужване, минимум 589 от които пощенски станции, белгийските власти са сравнили действителната мрежа за продажби на дребно, чиято гъстота и вид на пунктовете за пощенско обслужване са наложени от държавата, с хипотетична мрежа за продажби на дребно, която DPLP би използвала, ако не трябваше да се спазват тези конкретни изисквания. С други думи, хипотетичната мрежа за продажби на дребно е тази, която DPLP би избрало да използва при търговски условия, ако държавата не му налагаше задължения за предоставяне на обществена услуга.
(358)
Белгийските власти считат, че хипотетичната мрежа би включвала единствено пощенски клонове. Пощенските станции щяха да бъдат премахнати. За да може да продължи да обслужва обаче същия общ обем от клиенти, DPLP би трябвало да увеличи значително броя на пощенските клонове.
Сравнение между сегашната мрежа за продажби на дребно на DPLP и хипотетична мрежа, ако нямаше наложени от държавата задължения
Общ брой на пунктовете за пощенско обслужване
Пощенски станции (a) + пощенски клонове (б)
(a)
Брой на пощенските станции
(специални пунктове за пощенско обслужване, управлявани от самото DPLP)
(б)
Брой на пощенските клонове
(пунктове за пощенско обслужване, разположени в помещения на трети лица)
Съществуваща мрежа на DPLP за продажби на дребно (в края на 2009 г.)
1 401 =
713 +
688
Хипотетична мрежа за продажби на дребно, ако нямаше наложени от държавата изисквания (според белгийските власти)
[…] =
[…] +
[…]
Задължение за мрежа за продажби на дребно, наложено от държавата
Минимум 1 300
Минимум 589
Никакво задължение
(359)
Както се вижда от таблицата по-горе, съществуващата мрежа за продажби на дребно на DPLP отговаря на изискванията на държавата: и общият брой на пощенските клонове, и броят на пощенските станции са над изискваното равнище. В замяна на това хипотетичната мрежа, която DPLP би използвало по чисто търговски съображения, ако имаше право да избира мрежата си за продажби на дребно, би била много различна: общият брой на пощенските клонове би се увеличил, а управляваните от DPLP пощенски станции щяха да бъдат премахнати.
(360)
Реалност на изискването за мрежа: следва да се уточни, че изискването, което налага държавата на DPLP, не е ясно определено.
(361)
Първо, действително поддържаната от DPLP мрежа е по-голяма от изискваната от държавата. Както общият брой на пунктовете за пощенско обслужване, така и броят на пощенските станции е по-голям от минимално изискваното от държавата, което може да наведе на мисълта, че задълженията, които DPLP трябва да изпълнява, не са тежест за него, тъй като поддържа мрежа със сегашния размер по свое собствено желание.
(362)
Белгийските власти обясняват този излишък от пощенски станции с условието за разстояние от 10 km, с необходимостта от марж на сигурност при неочаквано закриване на пощенски станции и с намерението си да променят минимално изисквания брой пощенски станции на 650 в следващия договор за управление, така че би било непродуктивно да се съобразят с определения в момента брой, като закрият пощенски станции, и да ги откриват отново след известно време. Белгийските власти изтъкват, че поради тези причини DPLP не е било в състояние да намали допълнително броя на пощенските станции, за да се доближи до минимално изискваното от 589. Според тях, въпреки номиналния излишък от пунктове за пощенско обслужване, сегашната конфигурация на мрежата от 713 пощенски станции на практика е продиктувана от изискванията на държавата.
(363)
Второ, възприетият от белгийските власти метод се основава на ретрополацията на разходите за мрежата за продажби на дребно от 2009 до 1992 г. Подобна ретрополация неизбежно води до методологическа несигурност. Търговският модел на пощенските клонове не е непременно налице от 1992 г. насам. Още повече че в миналото персоналът на DPLP се е състоял предимно от щатни служители, разходите за чиито заплати са били строго определени. Тъй като пощенските клонове не се управляват от персонал на DPLP, щатните служители, които вече не биха работили в пощенските станции, биха продължили да получават заплата от DPLP. Следователно е малко вероятно, че евентуалното закриване на пощенски станции в началото на обхванатия от разследването период би могло да доведе до пряко намаление на разходите за заплати. В замяна на това подобни икономии биха могли да се реализират в известна степен през 2009 г. по отношение на договорно наетия персонал. Като се имат предвид постепенното преминаване към персонал с не толкова строго определен статут и последователните подобрения в системата за аналитично счетоводство, може да се счита, че в счетоводните данни за по-скорошните финансови години няма подобни нарушения. При все това, като се има предвид, че над 20 000 държавни служители все още работят за bpost и че те нито могат да бъдат наети в пощенските клонове, нито да бъдат съкратени, замяната на всички пощенски станции с пощенски клонове и понастоящем продължава да бъде теоретична и нереалистична възможност.
(364)
Белгийските власти подчертават обаче, че в миналото евентуалните разходи за съкращение на персонал биха могли да се компенсират с икономии на оперативни разходи и продажбата на ненужни вече сгради. По отношение на надеждността на данните за периода 1992-2002 г., белгийските власти твърдят, че в действителност разходите за мрежата за продажби на дребно вероятно са били подценени, тъй като някои елементи, които биха могли да се считат за разходи за мрежата, са били прегрупирани като други разходни пера. Следователно слабостите на метода на ретрополацията биха били смекчени с другите предпазливи хипотези на белгийските власти, приети за изчисляването на разходите от предходните финансови години.
(365)
Наличие на конкретно задължение за териториално присъствие: дори и да се допусне наличието на изискване за мрежа, твърдението на белгийските власти, според което това изискване е придружено от отделна задача за териториално присъствие, не изглежда основателно. Всъщност договорите за управление явно не съдържат конкретни разпоредби за определяне на реално задължение за териториално присъствие, което да надхвърля изискванията, свързани със задълженията за предоставяне на универсална услуга и с другите задължения за обществена услуга. Обратно, в сключените между DPLP и белгийската държава договори за управление се посочва, че единствената цел на изискването за мрежа е осигуряването на универсалната услуга и на другите УОИИ (разпространение на ежедневни издания и списания, пощенски сметки и записи), и необходимите разходи за мрежа за тази цел вече предварително са осчетоводени в сметките за тези отделни услуги (119). Освен това в договорите за управление не се предвижда механизъм, целящ компенсирането на разходите за задължение за териториално присъствие. Комисията отбелязва, че задължението за предварително определяне на параметрите за изчисляване на компенсацията е било въведено в рамката за УОИИ от 2005 г., както и че за периода след 2005 г. е била установена свръхкомпенсация за разходите за УОИИ, поети от DPLP (вж. съображение 386).
(366)
Следва да се отбележи, че съгласно член 3 от Директива 97/67/ЕО държавите членки са длъжни да наложат на своите заварени пощенски оператори задължението за предоставяне на универсална услуга с адекватно равнище за качество, особено по отношение на географското покритие. Териториалното покритие, което е налице в настоящото дело по отношение на Белгия, е само един от многобройните аспекти на задължението за предоставяне на универсална услуга. В договорите за управление, с които се възлага задачата за универсална услуга на DPLP, Комисията не посочва никаква допълнителна задача, която да задължава заварения пощенски оператор да поддържа по-голяма мрежа с повече пощенски станции, отколкото го изисква териториалното покритие съгласно задължението за обществена услуга и другите свързани с нея обществени услуги, и което отговаря на логиката за сближаване и териториално покритие. Несъмнено всяка пощенска станция, управлявана от DPLP с цел осигуряване на универсалната услуга, допринася за териториалното сближаване (120), но от правна гледна точка задължението за поддържане на тази пощенска станция зависи от необходимостта за гарантиране на универсална пощенска услуга и други произтичаща от нея услуги с достатъчно качество. В съответствие с приложимата съдебна практика, за да може да се изтъкне допълнителна териториална задача, DPLP трябва да е натоварено с различна и ясно определена задача за поддържане на пощенските станции в допълнение към своята пощенска мрежа, чийто размер е бил определен за универсалната услуга. В това възлагане би следвало да уточнява задълженията, произтичащите от тях разходи, както и системата за финансиране на нетните разходи за допълнителната териториална задача.
(367)
Комисията не открива нито един от тези елементи в договорите за управление, сключени между държавата и DPLP. Белгийските власти и DPLP в действителност се опитват a posteriori и по изкуствен начин да обосноват отделна териториална задача, като изтъкват, че определеното в договорите за управление териториално покритие съществува по две причини: то е резултат едновременно от задачата за предоставяне на универсалната услуга и от така наречената териториална задача, която надхвърля задължението за универсалната услуга. При все това съответните договори не съдържат разпоредба, свързана с така наречената отделна териториална задача, задължаваща DPLP да поддържа по-обширна мрежа от предвидената за целите на предоставянето на универсална услуга.
(368)
Следва да се отбележи, че изкуственият характер на твърденията на белгийските власти и на DPLP е плод на собствената им логика. За да се намали равнището на евентуална свръхкомпенсация, белгийските власти биха искали Комисията да счита за разходи, направени за допълнителна териториална задача, превишаваща задължението за универсална услуга, и разликата между всички действителни разходи на една пощенска станция и хипотетичните разходи за пощенски клон, който би го заместил. Тази логика не се основава на по-обширна хипотетична мрежа от тази, която DPLP би поддържало за постигането на териториалните си цели. Тя се ограничава до посочването на направените допълнителни разходи за покритието на универсалната услуга, за която, в съответствие с договорите за управление, няма право на помощ. Тази липса на териториална цел е потвърдена от факта, че белгийските власти би трябвало значително да увеличат броя на пощенските клонове във връзка с предоставянето на универсалната услуга, тъй като е невъзможно тя да бъде осигурена със същия брой пощенски клонове.
(369)
Независимо от това може да се отбележи, че макар да не изглежда възможно да се приеме твърдението на белгийските власти, които се позовават на задължение, което е реално и различно от териториалното присъствие, наложеното от белгийската държава изискване за мрежа, с което се изисква поддържане на мрежа, чрез която да се осигурява универсалната услуга и останалите обществени услуги, не засяга само тези услуги; то също така включва допълнителни разходи за търговските услуги.
(370)
Съгласно метода за определяне и отчитане на разходите по видове дейности и в съответствие със съдебната практика Chronopost, всички дейности, за които се използва мрежата за продажби на дребно, допринасят за общите разходи, както е разяснено в съображение 354. Следователно всички продукти, включително търговските продукти, допринасят за разходите за мрежата. Разходите, произтичащи от наложеното от държавата задължение за поддържане на пощенските станции, се поемат от търговските продукти, които изглежда непрекъснато са на загуба, въпреки че се продават по пазарни цени. DPLP предлага търговските си услуги чрез мрежата, тъй като те финансират част от фиксираните му разходи и участват непряко в универсалната услуга.
(371)
От икономическа гледна точка би изглеждало разумно при оценяването на свръхкомпенсацията за DPLP да се отчетат регистрираните от търговските продукти загуби, които са породени на задълженията за универсална услуга и другите обществени услуги. Макар DPLP да има икономически интерес да използва мрежата си за продажби на дребно за продажбата на търговските си продукти, резултатът от гледна точка на аналитичното счетоводство е, че една част от разходите за мрежата, които иначе биха произтичали от обществената услуга, произтичат от търговските продукти, които поради тази причина изглежда са на загуба.
(372)
Следователно изчисляването на свръхкомпенсацията в случая може да се обобщи по следния начин:
-
Нетни разходи (разходи - приходи) за УОИИ
-
Разрешена разумна печалба за УОИИ
+
Годишни компенсации за УОИИ
+
Допълнителни прекомерни печалби от запазения сектор на универсалната услуга (след финансиране на универсалната услуга, включително допълнителните разходи за мрежата, свързани с търговските услуги)
=
Свръхкомпенсация
(373)
Съвместимостта на капиталовата инжекция през 1997 г. следва да се оцени по-долу в рамките на оценката на съвместимостта на годишните компенсации за УОИИ, тъй като тук не става въпрос за отделна рекапитализация, а за плащане, свързано с компенсацията, предоставена за задачите за обществена услуга за периода 1992-1996 г.
(374)
Тъй като капиталовата инжекция през 2003 г. не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, отпада въпросът за съвместимостта на помощта.
(375)
Тъй като капиталовата инжекция през 2006 г. не представлява държавна помощ по смисъла на 107, параграф 1 от ДФЕС, отпада въпросът за съвместимостта на помощта.
(376)
Следва да се отбележи, че държавната гаранция не е посочена в договора за управление като компенсация за задълженията за обществена услуга, въпреки че нейната съвместимост не може да бъде оценена в съответствие с член 106, параграф 2 от ДФЕС. Тъй като белгийските власти не са посочили друга база за установяване на съвместимостта и Комисията не е установила такава, мярката се счита за оперативна помощ, която е несъвместима с вътрешния пазар и следователно трябва да бъде възстановена.
(377)
Както вече беше посочено, освобождаването от корпоративен данък не е предоставило предимство на DPLP и следователно не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(378)
Освобождаванията от данък сгради и от местни данъци представляват държавни помощи по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, но те следва да се считат за съществуващи помощи, тъй като са били въведени преди влизането в сила на Договора за ЕО. Също така следва да се отбележи, че тези данъчни мерки не се съдържат в договорите за управление като компенсация за задълженията за обществена услуга.
(379)
Следователно данъчните облекчения не засягат изчисляването на свръхкомпенсацията, основаващо се на действително направените от DPLP разходи (в които вече са включени ефектите от тези данъчни облекчения).
(380)
Поради това данъчните облекчения ще бъдат разгледани в рамките на отделна процедура, свързана със съществуващи помощи, в съответствие с членове 17, 18 и 19 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (121).
6.3.3.3. Изчисляване на размера на свръхкомпенсацията
(381)
Размерът на свръхкомпенсацията може да се изчисли въз основа на оценката, изложена в подраздел 6.3.3.2. В съответствие с механизма за финансиране на обществената услуга, въведен от белгийските власти в договорите за управление, свръхкомпенсацията ще се изчислява отделно за всеки период на възлагане.
Първи договор за управление: 1992-1996 г.
(В хил. евро)
-
Нетни разходи за обществената услуга
:
-
[…]
-
Разходи, свързани с мрежата
:
-
[…]
-
Разрешена разумна печалба
:
-
[…]
(възвръщаемост на продажбите в размер на 4,8 %)
+
Изплатени от държавата компенсации
:
+
[…]
+
Капиталова инжекция (1997 г.)
:
+
62 000
(отложена компенсация за УОИИ)
+
Прехвърляне на недвижими имоти
:
+
112 209
=
Свръхкомпенсация
=
[…]
Втори договор за управление: 1997-2002 г.
Изчисляване на допълнителните прекомерни печалби от запазения сектор на универсалната услуга (OSU R)
(В хил. евро)
+
Допълнителни печалби (OSU R)
:
+
[…]
(прекомерни печалби OSU R над възвръщаемост на продажбите в размер на 4,8 %)
Разходи, свързани с мрежата от OSU
:
[…]
Нетни разходи за OSU NR
:
[…]
(OSU NR на загуба)
Разумна печалба OSU NR
:
[…]
(възвръщаемост на продажбите в размер на 4,8 %)
=
Разходи за универсалната услуга, които следва да се финансират от запазения сектор
=
[…]
генерирани от запазения сектор, които намаляват нетните разходи за УОИИ
=
[…]
Изчисляване на свръхкомпенсацията:
(В хил. евро)
-
Нетни разходи за обществената услуга
:
-
[…]
-
Разрешена разумна печалба
:
-
[…]
(възвръщаемост на продажбите в размер на 4,8 %)
+
Изплатени от държавата компенсации
:
+
1 286 461
+
Допълнителни прекомерни печалби OSU R:
+
[…]
=
Свръхкомпенсация
=
[…]
Трети договор за управление: 2003-2005 г.
Изчисляване на допълнителните прекомерни печалби от запазения сектор на универсалната услуга (OSU R)
(В хил. евро)
-
Допълнителни печалби OSU R
:
+
[…]
(печалби OSU R над възвръщаемост на продажбите в размер на 4,8 %)
Разходи, свързани с мрежата за OSU
:
[…]
Нетни разходи за OSU NR
:
-
[…]
(OSU NR получател)
Разумна печалба OSU
:
[…]
(възвръщаемост на продажбите в размер на 4,8 %)
=
Разходи, направени за OSU, които трябва да се финансират от запазения сектор
=
[…]
(без загуби за финансиране)
генерирани от запазения сектор, които намаляват нетните разходи за УОИИ
=
[…]
Изчисляване на свръхкомпенсацията:
(В хил. евро)
-
Нетни разходи за обществената услуга
:
-
[…]
-
Разрешена разумна печалба
:
-
[…]
(възвръщаемост на продажбите в размер на 4,8 %)
+
Изплатени от държавата компенсации
:
+
677 985
+
Допълнителни прекомерни печалби OSU R
:
+
[…]
=
Свръхкомпенсация
=
[…]
Четвърти договор за управление: 2006-2010 г.
Изчисляване на допълнителните прекомерни печалби от запазения сектор на универсалната услуга (OSU R)
(В хил. евро)
+
Допълнителни печалби OSU R
:
+
[…]
(прекомерни печалби OSU R над възвръщаемост на продажбите в размер на 7,4 %)
Разходи, свързани с мрежата от OSU
:
[…]
Нетни разходи за OSU NR
:
[…]
(OSU NR получател)
Разумна печалба OSU
:
[…]
(възвръщаемост на продажбите в размер на 7,4 %)
=
Разходи, направени от OSU, които следва да се финансират от запазения сектор финансиране
=
[…]
(без загуби за)
които намаляват нетните разходи за УОИИ Допълнителни прекомерни печалби, генерирани от запазения сектор,
=
[…]
Изчисляване на свръхкомпенсацията:
(В хил. евро)
-
Нетни разходи за обществената услуга
:
-
[…]
-
Разрешена разумна печалба
:
-
[…]
(възвръщаемост на продажбите в размер на 7,4 %)
+
Изплатени от държавата компенсации
:
+
1 568 787
+
Допълнителни прекомерни печалби OSU R
:
+
[…]
=
Свръхкомпенсация
=
[…]
Други мерки
Държавна гаранция
(в хил. EUR)
Предоставена държавна гаранция през 2004 г.:
1 500
=
1 500
(382)
Както е договорено с белгийските власти (122), „най-обективният и най-балансираният“ метод за определяне на времевия интервал, който да бъде взет под внимание за изчисляването на общата свръхкомпенсация, в случая е подходът „договор по договор“. Комисията прие без възражения молбата на белгийските власти. В действителност този метод предлага по-голяма предвидимост и правна сигурност на страните и се стреми да намали риска от свръхкомпенсация. По този начин всеки период ще бъде разгледан поотделно, без пренасяне на недостатъчна компенсация или на свръхкомпенсация от един период в друг.
(383)
При все това белгийските власти изтъкват, че преди влизането в сила на рамката за УОИИ през 2005 г. Комисията винаги е прилагала общ метод за изчисляване на недостатъчна компенсация/свръхкомпенсация. Въз основа на това именно белгийските власти са поискали да прегрупират годините преди 2005 (123), за да бъде направено общо изчисление на недостатъчната компенсация/свръхкомпенсацията.
(384)
Комисията отбелязва, че след като е установена недостатъчна компенсация за трите договора за управление, прилагани преди 2005 г., прегрупирането на всички години не би довело до промяна на сумата на свръхкомпенсацията, която би следвало да бъде възстановена.
(385)
Освен това Комисията отбелязва, че след приемането на рамката за УОИИ през 2005 г. „параметрите за изчисляване, контрол и преразглеждане на компенсацията“ трябва да бъдат предварително определени в акта или актовете за възлагане (124). Тъй като в четвъртия договор за управление не се предвижда никаква компенсация за каквито и да било разходи, направени извън периода на действие на договора (2006-2010 г.), установената недостатъчна компенсация за необхванатите от него периоди не може да бъде компенсирана с евентуална свръхкомпенсация, изплатена на DPLP.
(386)
Комисията заключава, че DPLP е получило свръхкомпенсация в размер на 415 млн. евро за изпълнението на задачата си за обществена услуга, по-специално през периода на изпълнение на четвъртия договор за управление. Предвид факта, че свръхкомпенсацията представлява несъвместима помощ, тя следва да бъде възстановена.
7. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(387)
Поемането на разходите за пенсии, годишните публични трансфери, прехвърлянията на недвижими имоти, капиталовата инжекция през 1997 г., данъчните облекчения и държавната гаранция представляват мерки за помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тъй като са освободили DPLP от разходи, които частните предприятия обичайно трябва да поемат.
(388)
Капиталовите инжекции през 2003 г. и 2006 г. не представляват помощи по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тъй като държавата е действала в съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика.
(389)
Комисията констатира, че Белгия неправомерно е привела в действие мерките в нарушение на член 108, параграф 2 от ДФЕС, с изключение на капиталовата инжекция през 2003 г., за която надлежно е подадено уведомление до Комисията преди привеждането в действие на тази мярка, както и на данъчните облекчения, които представляват съществуващи помощи.
(390)
Поемането на разходите за пенсии не е поставило DPLP в по-благоприятно положение в сравнение неговите конкуренти по отношение на социалноосигурителните вноски. Следователно мярката може да бъде обявена за съвместима по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС.
(391)
Годишните компенсации, предоставени в рамките на четвъртия договор за управление, представляват несъвместими помощи по смисъла на член 106, параграф 2 от ДФЕС до степента, до която е имало свръхкомпенсация за DPLP.
(392)
Гаранцията, предоставена от държавата, представлява несъвместима помощ.
(393)
Освобождаването от данък сгради и освобождаването от местни данъци представляват съществуващи помощи и ще бъдат разгледани поотделно в рамките на процедура относно съществуващите помощи в съответствие с членове 17, 18 и 19 от Регламент (ЕО) № 659/1999.
(394)
Съгласно точка 5 от рамката за УОИИ настоящото решение не накърнява разпоредбите на Съюза в областта на обществените поръчки и конкуренцията,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ под формата на поемане на разходите за пенсии, предоставена на De Post-La Poste (DPLP, наричано вече bpost) и приведена в действие от Белгия, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 2
Държавната помощ под формата на компенсация за разходите за обществена услуга, предоставена на De Post-La Poste (DPLP, наричано вече bpost) и неправомерно приведена в действие от Белгия в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз, е несъвместима с вътрешния пазар.
Член 3
Капиталовите инжекции в полза на De Post-La Poste (DPLP, наричано вече bpost) от Белгия през 2003 и 2006 г. не представляват помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 4
Държавната помощ под формата на държавна гаранция, предоставена на De Post-La Poste (DPLP, наричано вече bpost), и неправомерно приведена в действие от Белгия в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз, е несъвместима с вътрешния пазар.
Член 5
1. Белгия следва да си възстанови несъвместимите помощи, предоставени в рамките на мерките, посочени в членове 2 и 4.
2. Сумите, които следва да бъдат възстановени, включват лихви от датата, на която са били предоставени на получателя, до действителното им възстановяване.
3. Лихвите се изчисляват с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (125) и Регламент (ЕО) № 271/2008 г. за изменение на Регламент (ЕО) № 794/2004.
4. Белгия анулира всички останали плащания на помощите, предоставени в рамките на мерките, посочени в членове 2 и 4, считано от датата на приемане на настоящото решение.
Член 6
1. Възстановяването на предоставените помощи в рамките на мерките, посочени в членове 2 и 4, се извършва незабавно и ефективно.
2. Белгия прави прави необходимото настоящото решение да бъде изпълнено в срок четири месеца от датата, на която е уведомена за него.
Член 7
1. В срок от два месеца след уведомяването за настоящото решение Белгия предоставя на Комисията следната информация:
а)
общата сума (главница и лихви), която получателят трябва да възстанови;
б)
подробно описание на вече предприетите и планирани мерки за спазване на настоящото решение;
в)
документите, доказващи, че на получателя е наредено да възстанови помощта.
2. Белгия информира Комисията за напредъка по националните мерки, предприети за изпълнение на настоящото решение, до пълното възстановяване на помощите, предоставени в рамките на мерките, посочени в членове 2 и 4. При поискване от страна на Комисията тя незабавно представя информация за вече предприетите и планираните мерки за спазване на настоящото решение. Тя предоставя също подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателя.
Член 8
Адресат на настоящото решение е Кралство Белгия.
Съставено в Брюксел на 25 януари 2012 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-25 ta' Jannar 2012
dwar il-miżura SA.14588 (C 20/09) implimentata mill-Belġju favur De Post - La Poste (issa “bpost”)
(notifikata bid-dokument numru C(2012) 178)
(It-testi bil-Franċiż u bl-Olandiż biss huma awtentiċi)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/321/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu (1),
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li stiednet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-osservazzjonijiet tagħhom skont dawk l-Artikoli (2) u wara li qieset dawn l-osservazzjonijiet,
billi:
1. PROĊEDURA
1.1. ID-DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI TAL-2003 ANNULLATA MILL-QORTI TAL-PRIM’ISTANZA
(1)
Fit-3 ta’ Diċembru 2002, l-awtoritajiet Belġjani nnotifikaw (3) lill-Kummissjoni żieda fil-kapital favur l-operatur postali Belġjan De Post - La Poste (minn hawn ’il quddiem “DPLP”, issa “bpost” (4)). Wara analiżi preliminari, fit-23 ta’ Lulju 2003 (5) il-Kummissjoni ddeċidiet li ma tqajjimx oġġezzjonijiet fir-rigward tal-miżura notifikata. Fid-Deċiżjoni tagħha, il-Kummissjoni stabbiliet li din l-injezzjoni tal-kapital, bħall-miżuri l-oħrajn favur DPLP elenkati waqt l-investigazzjoni preliminari, ma kinitx tinvolvi kumpens żejjed għall-ispejjeż netti li kellha l-intrapriża waqt it-twettiq tal-missjonijiet tagħha ta’ servizz pubbliku mill-1992 sal-2002.
(2)
Fis-27 ta’ Novembru 2003, id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni ġiet ikkontestata quddiem il-Qorti tal-Prim’Istanza minn Deutsche Post AG u s-sussidjarja Belġjana tagħha, DHL International (6). Fl-10 ta’ Frar 2009, il-Qorti tal-Prim’Istanza annullat id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni, u kkonkludiet li din kienet iddeċidiet li ma tqajjimx oġġezzjoni minkejja l-eżistenza ta’ diffikultajiet serji li kellhom iwassluha biex tiftaħ proċedura ta’ investigazzjoni formali.
(3)
F’April 2009, il-Belġju ppreżenta appell (7) (C-148/2009) fi ħdan il-Qorti tal-Ġustizzja kontra l-annullament mill-Qorti tal-Prim’Istanza, tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tat-23 ta’ Lulju 2003 li ma tqajjimx oġġezzjonijiet.
(4)
Fit-22 ta’ Settembru 2011, il-Qorti rrifjutat l-appell magħmul mill-Belġju, u stabbiliet li l-Qorti Ġenerali kienet annullat minħabba d-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-2003.
1.2. ILMENT DWAR L-GĦAJNUNA GĦAD-DISTRIBUZZJONI TAL-ISTAMPA
(5)
Fl-2005, għadd ta’ distributuri privati tal-istampa Belġjani ppreżentaw ilment (8), kemm taħt ir-regoli tal-kartelli kif ukoll tal-għajnuna mill-Istat, kontra ftehim dwar distribuzzjoni tal-istampa miftiehma bejn l-awtoritajiet Belġjani u DPLP. Dan il-ftehim jafda lil DPLP bil-missjoni ta’ servizz pubbliku ta’ distribuzzjoni tal-istampa mal-Belġju kollu u jistabbilixxi t-tariffi ta’ dan is-servizz kif ukoll il-kumpens li għandu dritt għalih DPLP minħabba spejjeż addizzjonali li jinvolvi t-twettiq ta’ din il-missjoni. L-ilment prinċipalment jirrigwarda t-tariffi tas-servizzi offruti minn DPLP, li l-kwerelanti jaffermaw li huma tant baxxi li effettivament jeskludu kull attentat ta’ kompetizzjoni.
(6)
Fir-rigward tar-regoli applikabbli għall-għajnuna mill-Istat, is-servizzi tal-Kummissjoni rrifjutaw l-ilment, peress li l-eżami preliminari ppermettiet li jintwera n-nuqqas ta’ kumpens żejjed tal-ispejjeż netti addizzjonali kkawżati minn dan is-servizz pubbliku. F’Mejju 2009, madankollu, il-kwerelanti kkuntestaw din il-pożizzjoni preliminari, ipprovdew informazzjoni supplimentari u talbu lill-Kummissjoni biex tibda investigazzjoni fil-fond.
1.3. IR-RABA’ “KUNTRATT TA’ ĠESTJONI” (2005-2010)
(7)
L-eżami tal-ilment dwar il-kumpens mogħti għad-distribuzzjoni tal-istampa ppermetta lill-Kummissjoni tiskopri li fl-2005, il-Belġju kien laħaq ftehim dwar “kuntratt ta’ ġestjoni” mhux innotifikat ma’ DPLP, li kien jipprovdi għall-ħlas ta’ kumpens għal servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali (SGEI, services of general economic interest). Il-Kummissjoni għalhekk fetħet każ ex officio (9) u indirizzat talba għal informazzjoni lill-Belġju f’April 2007.
(8)
F’Diċembru 2007, l-awtoritajiet Belġjani wieġbu li huma jqisu li l-kumpens tal-SGEI ma kienx jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat peress li kull waħda mill-erba’ kundizzjonijiet stabbiliti fis-sentenza Altmark (10) ġiet sodisfatta. Huma kkomunikaw ukoll informazzjoni dwar ir-raba’ kuntratt ta’ ġestjoni, u b’mod speċjali dwar is-sistema ta’ kontabilità analitika użata għall-finijiet tal-kalkolu tal-kumpens imħallas mill-Istat.
(9)
Konsegwentement, il-miżuri previsti mill-każ ex officio u l-ilmenti ġew inklużi fil-proċedura ta’ investigazzjoni formali C20/09 li nbdiet fit-23 ta’ Lulju 2009.
1.4. ID-DEĊIŻJONI TAL-FTUĦ
(10)
Wara li kkunsidrat l-annullament tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tat-23 ta’ Lulju 2003 mill-Qorti Ġenerali, u wara li eżaminat l-informazzjoni kkomunikata mill-awtoritajiet Belġjani dwar il-miżuri inkwistjoni, il-Kummissjoni ddeċidiet, fit-13 ta’ Lulju 2009, li tiftaħ il-proċedura ta’ investigazzjoni formali prevista fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE (11).
(11)
Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni li tiftaħ il-proċedura ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea. Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati biex iressqu l-osservazzjonijiet tagħhom.
1.5. L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-AWTORITAJIET BELĠJANI DWAR ID-DEĊIŻJONI TAL-FTUĦ
(12)
L-awtoritajiet Belġjani ressqu l-osservazzjonijiet tagħhom fit-13 ta’ Awwissu 2009 u ssupplimentawhom b’osservazzjonijiet oħrajn fl-10 ta’ Settembru 2009, fit-12 ta’ Ottubru 2009, fit-23 ta’ April 2010, fis-26 ta’ Apil 2010, fid-19 ta’ Ottubru 2010, fid-19 ta’ Novembru 2010, fil-21 ta’ Diċembru 2010, fit-18 ta’ Jannar 2011, fis-17 ta’ Frar 2011, fit-2 ta’ Marzu 2011, fid-29 ta’ Marzu 2011, fil-11 ta’ April 2011, fl-10 ta’ Mejju 2011, fis-27 ta’ Mejju 2011, fl-14 ta’ Ġunju 2011, fl-10 ta’ Awwissu 2011, fis-26 ta’ Awwissu 2011, fis-7 ta’ Ottubru 2011, fl-14 ta’ Diċembru 2011, fid-19 ta’ Diċembru 2011, fl-20 ta’ Diċembru 2011 u fis-26 ta’ Diċembru 2011. Huma indikaw li għamlu appell fit-22 ta’ April 2009 kontra s-sentenza tal-Qorti Ġenerali tal-10 ta’ Frar 2009 u pprovdew dettalji preċiżi dwar il-kumpens tas-servizzi pubbliċi u miżuri oħrajn ad hoc favur DPLP.
1.6. L-OSSERVAZZJONIJIET TA’ PARTIJIET TERZI DWAR ID-DEĊIŻJONI TAL-FTUĦ U L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-AWTORITAJIET BELĠJANI DWAR L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-PARTIJIET TERZI
(13)
Deutsche Post AG u DHL International N.V./S.A. ippreżentaw osservazzjonijiet fit-28 ta’ Awwissu 2009.
(14)
Vlaamse Federatie van Persverspreiders (“minn issa ’l quddiem VFP”, il-federazzjoni Fjamminga tad-distributuri tal-istampa) u Prodipresse (“l-Unjoni tal-professjonisti tad-distribuzzjoni tal-istampa”) ippreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom fit-28 ta’ Awwissu 2009.
(15)
Il-Belgische Distributiedienst B.V.B.A (“minn issa ’l quddiem BD”, kompetitur ta’ DPLP fis-suq tad-distribuzzjoni tal-istampa) ippreżenta l-osservazzjonijiet tiegħu fit-28 ta’ Awwissu 2009.
(16)
L-Assoċjazzjoni Belġjana tal-edituri tal-gazzetti ta’ kuljum A.S.B.L., ippreżentat l-osservazzjonijiet tagħha fit-28 ta’ Awwissu 2009.
2. DESKRIZZJONI DETTALJATA TAL-GĦAJNUNA
2.1. L-ISTATUS LEGALI U L-ATTIVITAJIET TA’ DPLP
(17)
Il-Posta Belġjana kienet aġenzija Statali (“”) sal-1992, meta ġiet inkorporata bħala entità legali separata (“intrapriża pubblika awtonoma”). Fis-sena 2000, din biddlet l-istatus legali tagħha biex issir “kumpanija pubblika limitata”.
(18)
Fl-2010, DPLP kiseb dħul operattiv ta’ EUR 2 318 miljun u profitt operattiv ta’ EUR 319-il miljun. Fl-aħħar tal-2010, dan kien jimpjega 33 616 persuna. Bħala paragun, fl-2002 kellu 42 000 impjegat. L-ispejjeż tal-persunal kienu jirrappreżentaw 65 % tal-ispejjeż operattivi totali tiegħu.
(19)
Sehem minoritarju ta’ 50 % nieqes sehem wieħed inżamm mill-investitur privat CVC Capital Partners. L-Istat Belġjan huwa azzjonista maġġoritarju.
2.2. SOMMARJU TAL-MIŻURI PUBBLIĊI INKWISTJONI
2.2.1. Il-missjonijiet tas-servizz pubbliku matul il-perjodu 1992-2010
(20)
DPLP ġie nkarigat b’missjonijiet ta’ servizz pubbliku permezz tal-liġi postali (12) u erba’ kuntratti ta’ ġestjoni suċċessivi matul il-perjodu kollu previst mill-investigazzjoni, jiġifieri mill-1992 sal-2010.
2.2.1.1. L-obbligi tas-servizz pubbliku stabbiliti fil-kuntratti ta’ ġestjoni
(21)
Il-kuntratti ta’ ġestjoni jistipulaw ir-regoli u l-kundizzjonijiet ta’ implimentazzjoni tal-kompiti li jwettaq DPLP fil-qafas tat-twettiq tal-attivitajiet tiegħu ta’ interess pubbliku u jistabbilixxu l-intervent finanzjarju tal-Istat Belġjan.
(22)
Mit-twaqqif tiegħu fl-1992, DPLP iffirma erba’ kuntratti ta’ ġestjoni mal-Istat Belġjan li jkopru l-perjodi li ġejjin (13):
1.
l-ewwel kuntratt: mill-14.9.1992 sal-31.12.1996;
2.
it-tieni kuntratt: mill-1.1.1997 sat-23.9.2002;
3.
it-tielet kuntratt: mill-24 ta’ Settembru 2002 sat-23.9.2005;
4.
ir-raba’ kuntratt: mill-24.9.2005 sat-23.9.2010; kuntratt estiż sakemm isir kuntratt ġdid.
(23)
Il-kuntratti ta’ ġestjoni jistabbilixxu l-lista tal-missjonijiet ta’ servizz pubbliku. Il-missjonijiet ta’ servizz pubbliku previsti mill-Istat Belġjan fil-kuntratt ta’ ġestjoni attwali huma dawn li ġejjin (14):
Servizzi postali
(i)
Servizz postali universali
(ii)
Distribuzzjoni tal-gazzetti ta’ kuljum
(iii)
Distribuzzjoni ta’ perjodiċi
(iv)
Distribuzzjoni ta’ formoli elettorali
(v)
Tariffi speċjali għall-assoċjazzjonijiet mingħajr skop ta’ qligħ
(vi)
Kunsinna tal-ittri soġġetti għas-sistema ta’ posta bla ħlas (posta rjali u posta oħra speċjali)
(vii)
Servizzi postali internazzjonali
(viii)
Tqassim ta’ pakketti internazzjonali
Servizzi finanzjarji
(ix)
Depożiti ta’ flus kontanti f’kont kurrenti postali
(x)
Ħruġ ta’ postal orders
(xi)
Pagament id-dar tal-pensjonijiet tal-irtirar u tas-superstiti u tal-allowances għall-persuni b’diżabbiltà
(xii)
Pagament ta’ rati tal-attendenza waqt l-elezzjonijiet
(xiii)
Kontabilità ta’ fondi u titoli għall-multi tat-traffiku
(xiv)
Servizzi relatati mal-liċenzji tas-sajd
Bejgħ ta’ bolol
(xv)
Bejgħ ta’ bolol
Servizzi pubbliċi oħrajn
(xvi)
Ir-rwol soċjali tal-pustier
(xvii)
Informazzjoni adegwata għall-pubbliku
(xviii)
Stampar u kunsinna tal-posta elettronika
(xix)
Servizzi ta’ ċertifikazzjoni tal-messaġġi
(xx)
Servizzi pprovduti għall-kontabbiltà tal-Istat
(xxi)
Ħlas ta’ bolol fiskali u ta’ multi
(xxii)
Kooperazzjoni fid-distribuzzjoni tal-pakketti tal-karti tal-vot
2.2.2. Miżuri pubbliċi msemmija fl-investigazzjoni
(24)
Mill-1992 sal-2010, DPLP ibbenefika minn appoġġ pubbliku fl-għamla ta’ miżuri differenti:
1.
ir-responsabbiltà għall-pensjonijiet: wara r-riforma tas-sistema tal-pensjonijiet li saret fl-1997, l-Istat ħeles lil DPLP mill-obbligazzjonijiet tiegħu akkumulati fir-rigward tal-pensjonijiet li kienu jammontaw għal EUR 3,8 biljun;
2.
kumpens annwali għall-ispejjeż tat-twettiq tal-obbligi ta’ servizz pubbliku (15), li b’kollox jammonta għal EUR 5,2 biljun għall-perjodu 1992-2010;
3.
injezzjonijiet ta’ kapital: tnejn fl-1997 (EUR 62 miljun), waħda fl-2003 (EUR 297,5 miljun) u waħda fl-2006 (EUR 40 miljun);
4.
eżenzjonijiet mit-taxxi: eżenzjoni mit-taxxa korporattiva, mit-taxxa fuq il-proprjetà u minn taxxi oħrajn indiretti u lokali;
5.
trasferiment ta’ proprjetà immobbli: fl-1992, 63 proprjetà immobbli b’valur ta’ EUR 112,2 miljun ġew trasferiti lil DPLP;
6.
garanzija mogħtija mill-Istat fl-2004, għal primjum ta’ 0,25 % għal self ta’ EUR 100 miljun.
2.2.2.1. Ir-responsabbiltà għall-pensjonijiet
(25)
Fl-1992, ir-Régie des postes inbidlet bil-liġi f’intrapriża pubblika awtonoma magħrufa bħala “De Post-La Poste”. DPLP, fil-kapaċità tiegħu ta’ suċċessur legali tar-Régie des postes, ħa l-pussess tal-assi u l-persunal tagħha. Din il-bidla ġabet magħha separazzjoni sinifikanti fir-rigward tal-mudell kummerċjali:
1.
għall-kuntrarju tar-Régie des postes, immexxija minn u taħt l-awtorità u t-tmexxija tal-Ministru kompetenti, DPLP minn issa ’l quddiem kien immexxi mill-Bord Amministrattiv u l-kumitat ta’ ġestjoni tiegħu, filwaqt li l-gvern żamm biss setgħa superviżorja għall-finijiet ta’ konformità mal-liġi u mal-kuntratt ta’ ġestjoni (16);
2.
DPLP kien, fil-prinċipju, responsabbli għall-bilanċ finanzjarju tiegħu stess, filwaqt li l-baġit annwali tar-Régie des postes s’issa kien stabbilit mill-Ministru kompetenti, li kien jissottomettih bħala anness għall-baġit tal-ministeru tiegħu stess għall-approvazzjoni mill-Parlament.
(26)
Hekk, fl-1992, DPLP ħa taħtu 43 747 uffiċjal, kif ukoll il-protezzjoni legali li dawn kienu jgawdu minnha fir-rigward tas-sigurtà tal-impjieg, tal-pensjoni u tar-remunerazzjoni (l-Artikolu 33 tal-Liġi tal-21 ta’ Marzu 1991).
(27)
Fl-2008, DPLP kien għadu jimpjega madwar 23 500 impjegat statutorju (li l-istatus tagħhom kien simili għal dak tal-uffiċjali), li jirrappreżentaw kważi żewġ terzi mill-persunal kollu, kif jidher hawn taħt.
Tabella 1
Sistemi ta’ impjieg f’DPLP
(28)
Bejn l-1972 u l-1996, il-pensjonijiet kienu jitħallsu skont sistema ta’ pagament progressiv (pay-as-you-go). Skont din is-sistema, DPLP kien iħallas lura lill-Istat l-ammont tal-pensjonijiet imħallsa minnu lill-uffiċjali rtirati (17) għad-drittijiet għall-pensjoni li kienu akkumulaw mill-1972, sena li matulha l-Posta Belġjana saret entità ta’ kontabilità separata fi ħdan l-Istat (Régie des postes).
(29)
Ma saret l-ebda modifikazzjoni fis-sistema ta’ finanzjament tal-pensjonijiet sar-riforma tal-pensjonijiet fl-1997. Din ir-riforma kienet tikkonsisti fl-armonizzazzjoni tas-sistema tal-pensjonijiet tal-ewwel pilastru applikabbli għall-persunal statutorju ta’ DPLP mas-sistema tas-settur privat: sa mill-1997, DLPL kellu jħallas lill-ONSS (l-Uffiċċju Nazzjonali tas-Sigurtà Soċjali) kontribuzzjoni għall-pensjonijiet li kienet tammonta għal 8,86 % tal-pagi.
(30)
Fl-istess ħin, l-Istat aċċetta li jieħu f’idejh ir-responsabbiltajiet tal-pensjonijiet akkumulati minn DPLP, li kienu jammontaw għal EUR 3,8 biljun.
2.2.2.2. Kumpens annwali tal-ispiża tat-twettiq tal-obbligi ta’ servizz pubbliku
(31)
Kull kuntratt kien jipprovdi għall-ħlas ta’ kumpens annwali mill-Istat bl-għan li jitwettqu l-missjonijiet ta’ servizz pubbliku stabbiliti f’dak il-kuntratt.
(32)
Fl-ewwel tliet kuntratti, il-kumpens kien stabbilit fuq il-bażi tad-differenza attwali bejn l-infiq u d-dħul mill-missjonijiet ta’ servizz pubbliku. Ir-raba’ kuntratt ta’ ġestjoni jipprovdi għall-ħlas ta’ kumpens fiss ikkalkolat fuq il-bażi tad-differenza antiċipata bejn l-ispiża mġarrba minn DPLP u d-dħul iġġenerat mill-utenti tas-servizzi pubbliċi, kumpens li madankollu huwa soġġett għal limitu stabbilit fil-kuntratti ta’ ġestjoni (18).
(33)
Is-servizzi pubbliċi li għalihom DPLP huwa awtorizzat li jirċievi kumpens mill-Istat, b’konformità mal-kuntratt ta’ ġestjoni attwali (19), huma dawn li ġejjin:
Servizzi postali
(ii)
Distribuzzjoni tal-gazzetti ta’ kuljum
(iii)
Distribuzzjoni ta’ perjodiċi
(iv)
Distribuzzjoni tal-pubblikazzjonijiet elettorali
(v)
Tariffi speċjali għall-assoċjazzjonijiet mingħajr skop ta’ qligħ
(vi)
Kunsinna tal-ittri soġġetti għas-sistema ta’ posta bla ħlas (posta rjali u posta speċjali oħra)
Servizzi finanzjarji
(ix)
Depożitu ta’ flus kontanti f’kont kurrenti postali
(x)
Ħruġ ta’ postal orders
(xi)
Pagament id-djar tal-pensjonijiet tal-irtirar u tas-superstiti u tal-allowances għall-persuni b’diżabbiltà
(xiii)
Kontabilità ta’ fondi u titoli ta’ multi tat-toroq
(xiv)
Servizzi relatati mal-liċenzji tas-sajd
Bejgħ ta’ bolol
(xv)
Bejgħ ta’ bolol
Servizzi pubbliċi oħrajn
(xvi)
Ir-rwol soċjali tal-pustier
(xx)
Servizzi pprovduti għall-kontabbiltà tal-Istat
(xxi)
Debitu ta’ bolol tat-taxxa u multi
Id-distribuzzjoni tal-istampa tikkonsisti f’missjoni separata mis-servizz universali
(34)
Jeħtieġ li jiġi nnutat li s-servizz postali universali ma jistax jagħti lok għal kumpens b’mod konformi mal-aħħar tliet kuntratti ta’ ġestjoni (20). Għalkemm id-distribuzzjoni tal-istampa ġeneralment tista’ tidħol fil-qafas tas-servizz universali, b’konformità mad-Direttiva 97/67/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-15 ta’ Diċembru 1997 dwar ir-regoli komuni għall-iżvilupp tas-suq intern tas-servizzi postali tal-Komunità u t-titjib fil-kwalità tas-servizz (21), il-missjonijiet speċifiċi (id-distribuzzjoni tal-gazzetti ta’ kuljum u tal-perjodiċi) li għandhom jagħtu lok għal kumpens skont il-kuntratti ta’ ġestjoni ġew definiti mill-awtoritajiet Belġjani skont kriterji li jiddistingwuhom mis-servizz postali universali. Dawn il-kriterji huma (1) l-għanijiet tal-missjoni, li jmorru lil hinn mill-għanijiet tas-servizz universali, (2) il-kundizzjonijiet speċifiċi elenkati f’dawn il-kuntratti u (3) id-dispożizzjonijiet speċifiċi fir-rigward tal-ipprezzar, li huma differenti minn dawk applikabbli għall-ipprezzar tas-servizz universali.
(35)
Għanijiet tal-missjoni: l-awtoritajiet Belġjani jqisu li huwa partikolarment importanti li tkun żgurata distribuzzjoni mifruxa tal-midja stampata fit-territorju Belġjan kollu sabiex jikber il-livell ta’ informazzjoni u d-diversità tal-opinjonijiet u titħeġġeġ il-parteċipazzjoni tal-pubbliku fid-dibattitu politiku.
(36)
Il-kuntratt jistabbilixxi kundizzjonijiet operattivi speċifiċi: is-servizz speċifiku tad-distribuzzjoni tal-istampa, impost fuq DPLP u li jwassal għal kumpens, imur lil hinn mis-servizz ta’ distribuzzjoni tradizzjonali inkluż fis-servizz universali. Dan huwa soġġett għal sett ta’ kundizzjonijiet stretti dwar il-kwalità u r-riżultati, li jikkonċernaw il-ħin tad-distribuzzjoni (pereżempju, id-distribuzzjoni qabel is-7,30 ta’ filgħodu), il-frekwenza, l-għażliet tad-distribuzzjoni għall-edituri, il-flessibilità mogħtija lill-edituri fir-rigward tal-volum, kif ukoll il-kontinwità tas-servizz (inkluża definizzjoni stretta tal-każijiet ta’ forza maġġuri).
(37)
Ipprezzar speċifiku: it-tariffi tal-missjoni ta’ distribuzzjoni tal-istampa li jwasslu għal kumpens huma stabbiliti fil-qafas ta’ negozjati tripartitiċi (Stat Belġjan/DPLP/settur tal-istampa) u ma jridux jirċievu l-approvazzjoni tal-awtorità regolatorja, kuntrarjament għat-tariffi tas-servizz pubbliku universali. Filwaqt li t-tariffi tas-servizz pubbliku universali huma bbażati fuq l-ispejjeż, it-tariffi tal-missjoni speċifika ta’ distribuzzjoni tal-istampa li jwasslu għal kumpens huma ħafna inqas għaljin, b’tali mod li jippermettu l-kisba tal-għanijiet tal-missjoni.
L-ammont tal-kumpens imħallas għas-servizz pubbliku
(38)
Is-servizzi pubbliċi msemmija fil-premessa (33) jistgħu jgawdu minn kumpens ta’ servizz pubbliku. Il-kumpensi ta’ servizz pubbliku effettivament imħallsa għal kull sena finanzjarja huma dawn li ġejjin:
L-ewwel kuntratt ta’ ġestjoni
Sena
Ammont (f’EUR)
1992 (*)
91 720 000
1993
351 327 000
1994
322 138 000
1995
368 308 000
1996
314 205 000
It-tieni kuntratt ta’ ġestjoni
Sena
Ammont (f’EUR)
1997
208 934 000
1998
228 629 000
1999
213 788 000
2000
216 282 000
2001
224 269 000
2002
194 559 000
It-tielet kuntratt ta’ ġestjoni
Sena
Ammont (f’EUR)
2003
175 554 000
2004
247 606 000
2005
254 825 000
Ir-raba’ kuntratt ta’ ġestjoni
Sena
Ammont (f’EUR)
2006
299 729 000
2007
306 396 000
2008
315 683 000
2009
321 244 000
2010
325 735 000
2.2.2.3. Injezzjonijiet ta’ kapital
(39)
Injezzjonijiet ta’ kapital fl-1997: DPLP ibbenefika minn żewġ injezzjonijiet ta’ kapital, mhux notifikati, li b’kollox jammontaw għal EUR 62 miljun. L-awtoritajiet Belġjani madankollu sussegwentement indikaw li dawn il-fondi fir-realtà kienu jikkostitwixxu kumpensi ta’ servizz pubbliku differiti, li ma tħallsux fil-ħin lil DPLP.
(40)
Injezzjonijiet ta’ kapital fl-2003: l-awtoritajiet Belġjani wettqu injezzjoni ta’ kapital favur DPLP li kienet tammonta għal EUR 297,5 miljun. Skont dawn, din l-injezzjoni saret taħt kundizzjonijiet aċċettabbli għal investitur privat li jopera fil-kundizzjonijiet normali ta’ ekonomija tas-suq; b’mod konformi mal-prinċipju tal-investitur privat f’ekonomija tas-suq, u għalhekk ma tikkostitwixxix għajnuna milll-Istat.
(41)
Injezzjonijiet ta’ kapital fl-2006: l-awtoritajiet Belġjani wettqu injezzjoni ta’ kapital oħra li tammonta għal EUR 40 miljun. Skont huma, din l-injezzjoni kienet konformi mal-prinċipju tal-investitur privat f’ekonomija tas-suq, peress li saret taħt kundizzjonijiet identiċi għal dawk li japplikaw għall-investituri privati (pari passu).
2.2.2.4. Eżenzjonijiet mit-taxxa
(42)
Sal-31 ta’ Diċembru 2005, DPLP ibbenefika minn eżenzjoni mit-taxxa korporattiva.
(43)
Matul il-perjodu kopert mill-investigazzjoni, dan ibbenefika minn eżenzjoni mit-taxxa fuq il-proprjetà immobbli użata fil-qafas tat-twettiq ta’ servizzi pubbliċi, li jirrappreżenta vantaġġ ta’ bejn EUR […] (**) sa […] fis-sena. Kieku din it-taxxa kienet tħallset, l-ispejjeż tal-prodotti (servizz pubbliku u prodotti kummerċjali) li jużaw din il-proprjetà immobbli kienu jkunu proporzjonalment ogħla.
(44)
DPLP ukoll ibbenefika minn eżenzjoni fir-rigward ta’ taxxi oħrajn indiretti u lokali. L-awtoritajiet Belġjani mhumiex f’pożizzjoni li jistmaw il-valur eżatt ta’ dan il-vantaġġ iżda jindikaw li din il-miżura tidħol fil-kamp ta’ applikazzjoni tar-regoli de minimis.
(45)
L-eżenzjonijiet mit-taxxa saru qabel id-dħul fis-seħħ tat-Trattat KE fl-1958 u nżammu mingħajr l-ebda modifikazzjoni sostanzjali. Filwaqt li l-eżenzjoni mit-taxxa korporattiva ntemmet fil-31 ta’ Diċembru 2005, l-aħħar żewġ miżuri għadhom fis-seħħ.
2.2.2.5. It-trasferiment tal-proprjetà immobbli
(46)
Fl-1992, l-Istat Belġjan ittrasferixxa 63 proprjetà immobbli, mingħajr kontroparti, lil DPLP (22). Din diġà kienet tagħmel użu minnhom, iżda legalment kienu jappartjenu għall-Istat. Il-valur totali ta’ dawn l-assi kien stmat għal EUR 112,2 miljun (23). Din il-proprjetà immobbli kienet separata mill-assi inizjali, li mbagħad żdiedet magħhom, li kienu ġew separati mill-assi li kienu jappartjenu għall-Istat meta la Poste saret aġenzija Statali (ir-“Régie des postes”) separata fl-1971. Ir-Régie des postes diġà kellha l-pussess legali tal-assi li kienu ġew inklużi fil-bilanċ tagħha. Din il-proprjetà immobbli supplementari ttrasferita fl-1992 kienet, għall-kuntrarju, maħsuba biex tikkumpensal-piż tal-pensjonijiet, li kompla jaqa’ fuq DPLP malli din biddlet l-istatus ta’ aġenzija statali għal dak ta’ intrapriża pubblika awtonoma.
(47)
L-awtoritajiet Belġjani jisħqu li t-trasferiment ta’ din il-proprjetà immobbli jaqa’ biss fil-qafas ta’ riorganizzazzjoni interna tal-assi li jappartjenu lill-Istat u ma jikkostitwixxix vantaġġ. Skont huma, din il-proprjetà immobbli diġà kienet tintuża mill-Posta Belġjana qabel saret DPLP fl-1992 (u għalhekk kienet diġà tintuża mir-Régie des postes).
2.2.2.6. Il-garanzija tal-Istat
(48)
DPLP ingħata l-possibbiltà li jitlob garanzija pubblika għas-self tiegħu għal primjum ta’ 0,25 %.
(49)
Matul il-perjodu soġġett għall-investigazzjoni, din il-garanzija ntużat darba biss, għal self ta’ EUR 100 miljun ikkuntrattat fi ħdan il-Bank Ewropew tal-Investiment (BEI). Il-ftehim iffirmat bejn DPLP u l-BEI fit-22 ta’ Diċembru 2004 kien jippermetti li DPLP jagħmel użu mill-faċilità ta’ kreditu mill-BEI sal-10 ta’ Ġunju 2008. Bl-użu ta’ din il-faċilità, DPLP talab ammont ta’ EUR 100 miljun fit-8 ta’ Novembru 2007, ammont li rċieva attwalment fil-5 ta’ Diċembru 2007. DPLP impenja ruħu biex iħallas is-self lura fi 11-il pagament akkont annwali ugwali ta’ madwar EUR 9,09 miljun. L-ewwel pagament irid jitħallas fil-5 ta’ Diċembru 2012 u l-aħħar wieħed fil-5 ta’ Diċembru 2002. L-imgħax jitħallas kull tliet xhur (fil-5 ta’ Diċembru, fil-5 ta’ Marzu, fil-5 ta’ Ġunju, u fil-5 ta’ Settembru). Ir-rata tal-imgħax hija stabbilita fuq il-bażi tar-rata EURIBOR għal tliet xhur, nieqes 37 punt bażi.
3. DESKRIZZJONI TAR-RAĠUNIJIET LI WASSLU GĦALL-FTUĦ TAL-PROĊEDURA FL-2009
(50)
Fuq il-bażi tas-Sentenza Altmark (24), il-Kummissjoni qieset li l-kumpensi ta’ pubbliku mħallsa sa mill-1992, kif ukoll l-eżenzjonijiet mit-taxxa, l-injezzjonijiet tal-kapital, il-garanzija tal-Istat u t-trasferiment tal-proprjetà immobbli msemmija fuq, setgħu kienu jikkostitwixxu għajnuna skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(51)
L-għajnuna mill-Istat forma ta’ kumpensi għall-ispejjeż relatati mal-obbligi ta’ servizz universali li tista’ tiġi ddikjarata kompatibbli skont l-Artikolu 106(2) tat-TFUE jekk tkun meħtieġa għat-twettiq ta’ dawn is-servizzi u ma tkunx taffettwa l-iżvilupp tal-kummerċ b’mod kuntrarju għall-interess tal-Unjoni Ewropea.
(52)
Fid-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-2009, il-Kummissjoni investigat il-ħtieġa u l-proporzjonalità tal-miżuri ta’ għajnuna mogħtija lil DPLP għall-finijiet tat-twettiq tal-missjonijiet ta’ servizz pubbliku tiegħu.
(53)
Fir-rigward tal-kalkolu tal-kumpens żejjed skont l-Artikolu 106(2) tat-TFUE, il-Kummissjoni qieset li d-dħul u l-ispejjeż kollha relatati mal-obbligi ta’ servizz pubbliku kienu ġew ikkunsidrati billi ġie żgurat in-nuqqas ta’ kumpens żejjed għall-missjonijiet ta’ servizz pubbliku. Għall-finijiet ta’ dan il-kalkolu, jeħtieġ li jiġi vverifikat kemm hu sod il-metodu kontabilistiku applikat biex jiġu determinati l-ispejjeż tas-servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali, kif ukoll biex jiġu kkunsidrati l-ispejjeż netti kollha tas-servizz pubbliku u tal-għajnuna addizzjonali mogħtija f’kwalunkwe forma.
(54)
Fir-rigward tal-finanzjament tal-pensjonijiet tal-uffiċjali mill-Istat, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar safejn il-fatt li DPLP inħeles mill-obbligi tiegħu fir-rigward tal-pensjonijiet poġġih f’sitwazzjoni simili għal dik tal-kompetituri tiegħu fir-rigward tal-kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali.
(55)
B’konformità mal-approċċ segwit mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni dwar il-finanzjament pubbliku tal-ispiża tal-pensjonijiet tal-uffiċjali li jaħdmu għall-Posta Franċiża (25), jeħtieġ li jiġi eżaminat jekk din il-miżura kinitx kompatibbli fir-rigward tal-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE u, għal dan l-għan, li jiġi stabbilit sa liema punt l-ispejjeż tas-sigurtà soċjali mħallsa minn DPLP wara li nħeles minn dawn l-obbligi kienu simili għal dawk imġarrba mill-kompetituri tiegħu.
4. L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-PARTIJIET INTERESSATI
4.1. L-OSSERVAZZJONIJIET TA’ VPF U PRODIPRESSE
(56)
Fit-28 ta’ Awwissu 2009, VFP u Prodipresse ippreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom dwar is-sistema ta’ distribuzzjoni tal-istampa implimentata minn DPLP.
(57)
B’mod konformi mal-ilment li kienu ssottomettew qabel, VFP u Prodipresse enfasizzaw id-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni li rriżultaw mit-tariffi baxxi ta’ DPLP għad-distribuzzjoni tal-istampa, li ostakolaw kull kompetizzjoni min-naħa ta’ operaturi oħrajn fis-suq.
(58)
Huma indikaw li l-prezzijiet mitluba minn DPLP ġew stabbiliti waqt negozjati tripartitiċi bejn DPLP, l-edituri u l-Istat. Qalu li t-telf li ġarrab DPLP minħabba dawn il-prezzijiet inqas minn tas-suq, jiġu kkumpensati mill-Istat fil-qafas tal-kumpens tal-SGEI. Jekk DPLP huwa l-benefiċjarju dirett ta’ din l-għajnuna, l-edituri tal-gazzetti ta’ kuljum ukoll jibbenefikaw b’mod indirett.
(59)
VFP u Prodipresse iqisu li DPLP jista’ jibbenefika minn kumpens żejjed għas-sistema ta’ distribuzzjoni tal-istampa, li juża biex jiffinanzja l-attivitajiet l-oħrajn tiegħu.
4.2. L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-ASSOĊJAZZJONI BELĠJANA TAL-EDITURI TAL-GAZZETTI
(60)
Fit-28 ta’ Awwissu 2009, l-Assoċjazzjoni Belġjana tal-edituri tal-gazzetti ssottomettiet l-osservazzjonijiet tagħha. F’din l-okkażjoni enfasizzat l-importanza, f’termini ta’ demokrazija u ugwaljanza, ta’ sistema effikaċi ta’ distribuzzjoni tal-gazzetti ta’ kuljum fit-territorju Belġjan kollu, bi prezzijiet uniformi u raġonevoli, li tippermetti lill-abbonati jirċievu l-gazzetti tagħhom kmieni filgħodu.
4.3. L-OSSERVAZZJONIJIET TA’ DEUTSCHE POST AG U TA’ DHL INTERNATIONAL
(61)
Fit-28 ta’ Awwissu 2009, Deutsche Post AG u DHL International issottomettew l-osservazzjonijiet tagħhom. Huma insistew fuq il-ħtieġa li tiġi eżaminata l-assunzjoni tal-obbligi li kienu r-responsabbiltà ta’ DPLP fir-rigward tal-pensjonijiet, b’mod partikolari li tiġi żgurata l-konformità ta’ din il-miżura mal-prattika preċedenti, li tiġi kkontrollata l-konformità tal-injezzjonijiet tal-kapital mas-suq, li tiġi vverifikata l-konformità tat-tqassim tal-ispejjeż mas-Sentenza Chronopost u fl-aħħar, li jiġi eżaminat it-trasferiment tal-proprjetà immobbli.
4.4. L-OSSERVAZZJONIJIET TA’ BELGISCHE DISTRIBUTIEDIENST NV/BELGIQUE DIFFUSION SA
(62)
Fit-28 ta’ Awwissu 2009, Belgische Distributiedienst NV/Belgique Diffusion SA (“BD”), li tagħmel parti mill-grupp TNT, issottomettiet l-osservazzjonijiet tagħha. BD hija kompetitur ta’ DPLP, u b’mod partikolari tas-sussidjarja tiegħu inkarigata bid-distribuzzjoni tal-istampa, Deltamedia, fis-suq tad-distribuzzjoni tal-gazzetti ta’ kuljum u tal-perjodiċi. B’konformità mal-ilment li kienet issottomettiet qabel, BD enfasizzat li DPLP jitlob prezzijiet aktar baxxi mill-ispejjeż tiegħu għad-distribuzzjoni tal-gazzetti ta’ kuljum. It-telf li ġarrab DPLP skont BD kien iffinanzjat minn sussidji pubbliċi. Il-prezzijiet pjuttost baxxi joħolqu diffikultà għal kwalunkwe kompetizzjoni kontra DPLP.
(63)
Skont BD, DPLP kiser id-Direttiva 92/50/KEE tal-Kunsill tat-18 ta’ Ġunju 1992, li stabbiliet il-koordinazzjoni tal-proċeduri tal-għoti ta’ kuntratti tas-servizz pubbliku (26), kif ukoll l-Artikolu 7 tad-Direttiva 97/67/KE. BD qajmet ukoll dubji dwar l-eżistenza ta’ għajnuna skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE u dwar il-kompatibbiltà tal-kumpens għall-ispejjeż relatati mal-SGEI skont l-Artikolu 106(2) tat-TFUE.
(64)
Hija staqsiet jekk id-distribuzzjoni tal-gazzetti ta’ kuljum setgħetx tiġi kklassifikata bħala SGEI, peress li fil-biċċa l-kbira tal-Istati Membri, din l-attività hija miftuħa għall-kompetizzjoni, mingħajr l-involviment tal-operatur postali.
(65)
BD staqsiet ukoll jekk sussidju riżervat biss għall-operatur postali jikkostitwixxix l-aktar mezz adegwat biex tiġi appoġġjata d-distribuzzjoni tal-gazzetti ta’ kuljum, kuntrarjament għal għajnuna mogħtija lill-edituri, li b’hekk ikunu jistgħu jiksbu s-servizzi ta’ distribuzzjoni fis-suq ħieles, li jippermetti l-kompetizzjoni bejn fornituri differenti.
(66)
BD esprimiet dubji dwar il-ħtieġa tal-ispejjeż, kif ukoll jekk il-missjoni ta’ distribuzzjoni tal-gazzetti ta’ kuljum fdata lil DPLP kellhiex tiġi approvata. Skont BD, DPLP iġarrab spejjeż ħafna ogħla minn dawk tal-operaturi l-oħrajn, u dan iżid il-livell ta’ sussidji meħtieġa. Għalhekk, is-sussidji la se jkunu proporzjonali, u lanqas ġustifikati.
(67)
Fl-aħħar nett, BD tqis li l-ispejjeż ta’ DPLP li jħallas l-Istat jistgħu jinkludu spejjeż ta’ investiment li ma jkunux meħtieġa għall-finijiet tat-twettiq tal-SGEI, peress li DPLP jista’ jkun għamel użu mill-infrastrutturi stabbiliti għal servizzi oħrajn. Il-kampanji ta’ promozzjoni favur prodotti kummerċjali wkoll setgħu ġew iffinanzjati permezz tas-sussidju pubbliku.
5. L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-AWTORITAJIET BELĠJANI
5.1. L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-AWTORITAJIET BELĠJANI DWAR IR-RESPONSABBILTÀ GĦALL-PENSJONIJIET
(68)
L-awtoritajiet Belġjani jargumentaw li, b’mod konformi mal-approċċ segwit fis-Sentenza Combus (27), ir-responsabbiltà għall-impenji fir-rigward tal-pensjoni ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat, peress li din teħles lill-Posta Belġjana minn piż anormali, u mhux minn piż li normalment jaqa’ fil-baġit ta’ intrapriża.
(69)
Piż anormali bħal dan jirriżulta mill-ispejjeż ta’ pagi aktar għoljin marbuta mal-persunal statutorju u minn nuqqas ta’ flessibilità fil-pjan operattiv, li jtellfu lil DPLP milli jnaqqas kemm ikun jixtieq in-numru ta’ uffiċjali membri tal-persunal tiegħu.
(70)
L-awtoritajiet Belġjani jistabbilixxu tliet kawżi ta’ nuqqas ta’ flessibilità:
1.
is-sigurtà tal-impjieg tal-uffiċjali;
2.
in-nuqqas ta’ mobilità interna;
3.
in-nuqqas ta’ aċċess għad-diżokkupazzjoni fuq żmien qasir.
(71)
Is-sigurtà tal-impjieg tal-uffiċjali; DPLP jargumenta li l-persunal statutorju tiegħu huwa de facto impjegat għal perjodu ta’ żmien indeterminat. DPLP mhuwiex f’pożizzjoni li jtemm il-kuntratti tal-persunal statutorju tiegħu, sakemm ma jkunx hemm raġuni serja jew prestazzjoni kontinwament ħażina. Anke f’dan il-każ, il-proċedura ta’ tkeċċija hija soġġetta għal rekwiżiti partikolarment stretti.
(72)
Barra minn hekk, il-Kunsill tal-Istat (il-ġurisdizzjoni amministrattiva Belġjana kompetenti għall-persunal statutorju, filwaqt li l-persunal kuntrattwali jaqa’ taħt il-kompetenza tat-tribunali tax-xogħol), deher li jiffavorixxi l-persunal statutorju billi stabbilixxa regola stretta biex tiġi stabbilita “raġuni valida”. Jirriżulta li DPLP ma jistax ikeċċi l-persunal statutorju tiegħu, kemm b’mod individwali kif ukoll b’mod kollettiv, għal raġunijiet ekonomiċi jew tekniċi.
(73)
Konsegwentement, il-kanċellament ta’ kuntratt tax-xogħol ma jikkostitwixxix għodda ta’ ġestjoni li tippermetti l-konfigurazzjoni mill-ġdid tal-kompożizzjoni tal-persunal skont il-ħtiġijiet operattivi attwali. Bl-istess mod, l-impossibbiltà li jkeċċi l-persunal għal raġuni ekonomika tillimita b’mod konsiderevoli l-mezzi li għandu DPLP biex isolvi problemi bħal mobilità nieqsa jew pagi u benefiċċji tal-persunal statutorji aħjar minn dawk li jingħataw fis-suq. Barra minn hekk, il-persunal statutorju mhuwiex awtorizzat li jitlob trasferiment awtomatiku għall-amministrazzjoni pubblika, u DPLP ma jistax jimponi trasferiment bħal dan.
(74)
Dan ifisser li tnaqqis fil-persunal statutorju huwa limitat essenzjalment għal riżenji volontarji, li ftit iseħħu, u għal riżenji naturali.
(75)
In-nuqqas ta’ mobilità interna: minbarra l-fatt li DPLP ma jistax inaqqas il-persunal statutorju fl-oqsma fejn naqset id-domanda għas-servizzi, il-possibbiltajiet tiegħu fir-rigward tat-tqassim mill-ġdid tal-persunal statutorju tiegħu fi ħdan l-organizzazzjoni tiegħu meta jiġu kkunsidrati l-ħtiġijiet tiegħu huma soġġetti għal restrizzjonijiet stretti.
(76)
Fatturi bħall-affiljazzjoni lingwistika, il-kwalifiki, l-anzjanità u l-klassifikazzjoni funzjonali jwasslu sabiex DPLP ma jkunx jista’ jorganizza mill-ġdid il-persunal tiegħu li jaħdem fl-oqsma fejn il-ħtiġijiet ta’ persunal ikunu naqsu, pereżempju minħabba tnaqqis fil-posta tradizzjonali, għall-profitt ta’ setturi b’nuqqas ta’ persunal, b’mod partikolari minħabba persuni li jirtiraw jew domanda li tkun qed tiżdied.
(77)
Fi kliem ieħor, minħabba n-nuqqas ta’ flessibilità tal-“istatut”, DPLP huwa tassew inkapaċi li jorganizza mill-ġdid il-persunal statutorju skont il-ħtiġijiet tiegħu jew li jikkumpensa n-nuqqas ta’ tlaqqigħ bejn l-oqsma ta’ attività b’persunal żejjed u dawk b’persunal nieqes. B’mod paradossali, biex jissodisfa l-ħtiġijiet innutati fis-setturi b’nuqqas ta’ persunal, DPLP irid jimpjega persunal temporanju jew kuntrattwali, filwaqt li jżomm il-persunal statutorju żejjed tiegħu fis-setturi b’persunal żejjed.
(78)
In-nuqqas ta’ aċċess għad-disżokkupazzjoni temporanja: barra minn hekk, DPLP ma jistax iqiegħed lill-persunal statutorju tiegħu f’diżokkupazzjoni temporanja (“diżokkupazzjoni ekonomika”), kif jistgħu jagħmlu l-operaturi tas-settur privat meta jonqos ix-xogħol.
(79)
Spejjeż relatati ma’ pagi aktar għoljin: meta r-Régie des postes saret intrapriża pubblika awtonoma fl-1992 u ngħatat l-isem ta’ DPLP, il-persunal statutorju kien jirċievi pagi u benefiċċji ħafna aktar għoljin mill-persunal kuntrattwali tas-settur privat. Mill-1992, iż-żidiet fil-pagi awtomatiċi marbuta mal-anzjanità u s-setgħa kbira tan-negozjati tat-trejdjunjins għenu biex il-pagi u l-benefiċċji jinżammu f’dawn il-livelli pjuttost aktar għoljin.
(80)
Minbarra l-pagi u l-benefiċċji aktar għoljin minn dawk irċevuti mill-persunal kuntrattwali, il-membri tal-persunal statutorji jibbenefikaw minn 4 sa 11-il jum addizzjonalita’ liv imħallas (28), li jżid l-ispejjeż ta’ DPLP. Dawn il-fatturi li jikkaratterizzaw il-persunal statutorju wasslu sabiex DPLP kellu diffikultà fil-ġestjoni tal-ispiża unitarja tal-persunal statutorju, li hija notevolment ogħla minn dik tal-aġenti kuntrattwali tas-settur privat.
(81)
Wara lil ttieħed il-persunal statutorju tar-Régie des postes fl-1992, il-mexxejja ta’ DPLP irrikonoxxew li dan il-persunal, bl-ispejjeż ogħla relatati mal-pagi u n-nuqqas ta’ flessibilità operattiva tiegħu, jikkostitwixxi żvantaġġ strutturali li kien qed isir aktar u aktar diffiċli li wieħed iġarrbu mal-progress tal-liberalizzazzjoni tas-suq postali. Konsegwentement DPLP ma baqax jimpjega uffiċjali statutorji fl-1998. Dawk li rriżenjaw b’mod naturali li fil-biċċa l-kbira kienu persuni li rtiraw, wasslu għal tnaqqis, f’termini assoluti, fil-persunal, li naqas għal 23 538 fl-2008.
(82)
Minħabba li t-tnaqqis fil-persunal statutorju jiddependi l-aktar mir-rata ta’ persuni li jirriżenjaw b’mod naturali fil-kuntest tal-piramida tal-etajiet attwali, il-progress tiegħu sar bil-mod u probabbilment se jibqa’ hekk sal-2030, jiġifieri sew wara l-liberalizzazzjoni sħiħa tas-suq postali, kif turi t-tabella t’hawn taħt.
Tabella 2
L-evoluzzjoni tal-persunal statutorju ta’ DPLP
(83)
L-awtoritajiet Belġjani konsegwentement iqisu li l-persunal statutorju ta’ DPLP jirrappreżenta żvantaġġ serju mil-lat operattiv u mil-lat tal-ispejjeż fil-konfront tal-operaturi privati, u li l-Istat ħeles lil DPLP minn piż anormali li ma kienux iġarrbu l-kompetituri tiegħu.
(84)
Skont huma, il-miżura ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat, u għalhekk il-politika segwita mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni tal-ftuħ, b’mod konformi mal-kawżi preċedenti dwar is-sistemi tal-pensjoni [EDF (29), La Poste (Franza) (30), Royal Mail (31)], mhux se tkun meħtieġa fil-każ ta’ DPLP.
(85)
L-awtoritajiet Belġjani madankollu argumentaw li l-applikazzjoni possibbli ta’ metodu bħal dan għal DPLP se twassal għall-konklużjoni li s-sehem tal-ispejjeż tas-sigurtà soċjali, f’persentaġġ tal-ispejjeż tal-pagi li ġarrab DPLP, huwa ugwali għal dak tal-kompetituri tiegħu.
5.2. L-OSSERVAZZJONI TAL-AWTORITAJIET BELĠJANI FIR-RIGWARD TAL-KUMPENS ANNWALI TAL-ISPEJJEŻ TA’ SERVIZZ PUBBLIKU
(86)
L-awtoritajiet Belġjani kkomunikaw id-dejta kontabilistika (32) ta’ DPLP u ppreżentaw il-prinċipji ta’ kontabilità analitika applikati minn DPLP.
(87)
Huma l-ewwel nett jargumentaw li l-kumpens ta’ servizz pubbliku mħallas kull sena ma jikkostitwixxix għajnuna, sakemm ikun konformi mal-ġurisprudenza Altmark.
(88)
Huma jargumentaw ukoll li, jekk il-kumpens ta’ servizz pubbliku jkun jikkostitwixxi għajnuna, dan ikun kompatibbli, sakemm ma jkunx jikkostitwixxi kumpens żejjed tal-ispejjeż netti mġarrba minn DPLP fil-qafas tat-twettiq tal-missjonijiet ta’ servizz pubbliku tiegħu. Skont l-awtoritajiet Belġjani, il-kalkoli ppreżentati minnhom juru kumpens nieqes għall-ispejjeż imġarrba minn DPLP.
(89)
Fl-aħħar nett, l-awtoritajiet Belġjani jindikaw li ċerti miżuri jikkostitwixxu għajnuna eżistenti. F’dan ir-rigward, ara t-taqsima dwar l-għajnuna eżistenti [premessi 6.3.2 u sussegwenti].
5.3. L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-AWTORITAJEIT BELĠJANI DWAR L-INJEZZJONIJIET TA’ KAPITAL
5.3.1. Injezzjonijiet ta’ kapital fl-1997
(90)
Permezz ta’ ittra indirizzata lill-Kummissjoni fit-12 ta’ Awwissu 2009, l-awtoritajiet Belġjani jindikaw li jeħtieġ li l-injezzjonijiet ta’ kapital li saru fl-1997, li b’kollox jammontaw għal EUR 62 miljun, jiġu kkunsidrati bħala l-kumpens differit tal-obbligi ta’ servizz pubbliku.
5.3.2. Injezzjonijiet ta’ kapital fl-2003 u l-2006
(91)
Skont l-awtoritajiet Belġjani, iż-żidiet fil-kapital li saru fl-2003 u fl-2006 it-tnejn li huma kienu jiddependu fuq pjan strateġiku (33), li l-għan finali tiegħu kien li jtejjeb il-kompetittività u r-redditu tal-intrapriża fil-kuntest tal-liberalizzazzjoni progressiva tas-suq postali.
(92)
Dan il-pjan strateġiku kien isegwi żewġ għanijiet ewlenin:
1.
it-titjib tal-produttività sabiex ikunu ggarantiti l-kompetittività u r-redditu f’ambjent tas-suq aktar liberalizzat;
2.
l-iżvilupp ta’ DPLP lejn loġika tas-suq li billi jinfetaħ il-kapital tiegħu għal investituri privati, jiġifieri jintlaħqu u jinżammu l-livelli ta’ qligħ meħtieġa biex jiġu attirati l-investituri privati u jiġi lliberalizzat il-potenzjal tal-intrapriża f’termini ta’ redditu.
(93)
Injezzjonijiet ta’ kapital fl-2003: Skont l-awtoritajiet Belġjani, iż-żieda fil-kapital tal-2003 kellha l-għan li ssaħħaħ il-fondi proprji ta’ DPLP minħabba l-impenji finanzjarji kbar li kien daħal għalihom bl-għan partikolari li jinbnew erba’ ċentri ġodda tal-issortjar u jiġi mmodernizzat ċentru eżistenti, biex jitjiebu kemm jista’ jkun ir-rotot tad-distribuzzjoni tal-posta u l-awtomazzjoni.
(94)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet Belġjani argumentaw li l-fondi injettati kienu jkopru wkoll l-infiq tal-persunal li jirriżultaw mit-tnaqqis fin-numru ta’ impjegati marbuta ma’ sistema ta’ ritirar kmieni, mit-tnaqqis fil-ħin tax-xogħol u ż-żieda fil-pagi tal-membri ġodda tal-persunal.
(95)
Dawn il-miżuri kellhom jagħtu garanziji raġonevoli fir-rigward ta’ redditu miżjud matul il-perjodu bejn l-2003 u l-2007 li jissodisfa l-aspettattivi tal-investituri privati. Għalhekk, l-Istat Belġjan, bħala l-uniku azzjonist ta’ DPLP fl-2003, kien iggwidat minn perspettivi ta’ redditu, skont loġika li tosserva bis-sħiħ il-prinċipju tal-investitur privat li jopera f’ekonomija tas-suq, meta ddeċieda li jwettaq investiment ta’ kapital.
(96)
Fil-5 ta’ Awwissu 2009, l-awtoritajiet Belġjani argumentaw ukoll li l-previżjonijiet ta’ redditu kienu juru li l-injezzjoni ta’ kapital kienet saret taħt kundizzjonijiet konformi mal-prinċipju tal-investitur f’ekonomija tas-suq, peress li l-qligħ mistenni kien aktar minn dak li kien jirrikjedi investitur privat. Dawn il-previżjonijiet kienu realistiċi, peress li r-redditu attwali rreġistrat bejn l-2003 u l-2008 kien tassew ogħla mir-redditu mistenni.
(97)
L-awtoritajiet Belġjani speċifikaw li l-injezzjoni ta’ kapital tal-2003 u l-annullament, fl-2005, tal-ammonti riċevibbli tal-Istat fil-kontijiet ta’ DPLP xejn ma kienu relatati. Dan l-annullament, li sar f’ħin differenti, kien jikkostitwixxi tranżazzjoni ta’ kontabilità normali, peress li l-Istat kien indika b’mod ċar li dawn l-ammonti riċevibbli ma kienux se jitħallsu lil DPLP. L-ammonti finali annullati fil-qafas tar-ristrutturazzjoni tal-karta tal-bilanċ tal-2005 huma differenti mill-ammonti tal-injezzjoni ta’ kapital tal-2003 u tat-telf akkumulat fl-aħħar tas-sena 2002.
(98)
Injezzjonijiet ta’ kapital fl-2006: l-awtoritajiet Belġjani jargumentaw li din l-injezzjoni kienet tikkonforma mal-prinċipju tal-investitur privat f’ekonomija tas-suq, sakemm saret taħt kundizzjonijiet ekwivalenti (pari passu) għal dawk applikati għal investitur privat, jiġifieri Post Invest Europe SA, li investa EUR 300 miljun. Ġew sottoskritti ishma ġodda mill-Istat u l-investitur privat, u dan ippermetta li investitur ġdid jikseb 50 % mill-ishma nieqes sehem wieħed, filwaqt li l-Istat żamm 50 % tal-ishma flimkien ma’ sehem wieħed (34).
(99)
Biex jiġi stabbilit il-prezz tal-ishma l-ġodda li nħarġu, il-bank tal-investiment imqabbad mill-awtoritajiet Belġjani ħareġ stima tal-valur totali ta’ DPLP ta’ bejn EUR […] u […]. L-Istat fl-aħħar żamm il-valur ta’ EUR […] għall-intrapriża kollha qabel l-injezzjonijiet tal-kapital. L-awtoritajiet Belġjani jirrikonoxxu li r-riżultati sussegwenti ta’ DPLP kienu aħjar mis-suppożizzjonijiet magħmula waqt l-istima.
(100)
L-implimentazzjoni tal-pjan strateġiku, skont l-awtoritajiet Belġjani, wasslet sabiex DPLP sar wieħed mill-aktar operaturi effiċjenti fl-Ewropa. DPLP kiseb progress sostanzjali fir-rigward tar-redditu, l-effiċjenza (35) u l-kwalità filwaqt li żamm il-prezzijiet għall-klijenti f’livell raġonevoli.
5.4. L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-AWTORITAJIET BELĠJANI DWAR L-EŻENZJONIJIET MIT-TAXXA
L-eżenzjoni mit-taxxa korporattiva
(101)
Fid-dikjarazzjoni tat-12 ta’ Awwissu 2009, l-awtoritajiet Belġjani ammettew li DPLP ma kienx soġġett għat-taxxa korporattiva, iżda għal taxxa fuq il-profitti (jiġifieri, it-taxxa tal-persuni ġuridiċi) sas-27 ta’ Diċembru 2005. Huma madankollu jsostnu li matul il-perjodu bejn l-2003 u l-2005, DPLP ma bbenefikax minn din is-sistema ta’ taxxa: fil-fatt, kieku kien soġġett għat-taxxa korporattiva, kien ikun jista’ jittrasferixxi t-telf irreġistrat fil-passat u ma kienx ikollu jħallas it-taxxa korporattiva matul dan il-perjodu.
(102)
Huma jargumentaw ukoll li DPLP kellu jħallas taxxi fuq il-profitti sa EUR 2 miljun matul il-perjodu bejn l-2003 u l-2005.
(103)
Mis-sena finanzjarja 2006, DLPL kellu jħallas it-taxxa korporattiva mingħajr ma kien jista’ jirrapporta t-telf preċedenti tiegħu. L-awtoritajiet Belġjani jistmaw li l-kreditu tat-taxxa mitluf f’din id-data kien ta’ EUR 51,87 miljun.
(104)
Għalhekk jikkonkludu li DPLP ma kisibx profitt nett mill-eżenzjoni mit-taxxa korporattiva qabel l-2006.
L-eżenzjoni mit-taxxa fuq il-proprjetà
(105)
L-awtoritajiet Belġjani speċifikaw li DPLP bbenefika minn eżenzjoni mit-taxxa fuq il-proprjetà fuq id-dħul mill-proprjetà immobbli użata għall-finijiet tat-twettiq ta’ servizz ta’ interess pubbliku.
(106)
Huma stmaw li l-vantaġġ nett li kiseb DPLP, li skont huma jirrappreżenta biss parti limitata mill-ispejjeż addizzjonali li jġarrab fir-rigward tal-obbligu tiegħu li jżomm netwerk postali kkaratterizzat minn densità territorjali definita b’mod strett, obbligu li m’huwa suġġett għal ebda kumpens ieħor.
Eżenzjonijiet minn taxxi oħrajn
(107)
L-awtoritajiet Belġjani jispjegaw li DPLP jibbenefika minn ċerti eżenzjonijiet minn taxxi indiretti u lokali. Huma jargumentaw li dawn l-eżenzjonijiet għandhom impatt nett de minimis.
5.5. L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-AWTORITAJIET BELĠJANI DWAR IT-TRASFERIMENT TAL-PROPRJETÀ IMMOBBLI
(108)
Fid-dikjarazzjoni tat-12 ta’ Awwissu 2009, l-awtoritajiet Belġjani kkonfermaw li ċertu għadd ta’ proprjetà immobbli kien ġie ttrasferit lil DPLP meta nbidlet f’intrapriża pubblika awtonoma. Dan il-bini diġà kien jintuża minn DPLP sa mill-1971 u kien meħtieġ għall-finijiet tat-twettiq tal-missjoni tiegħu ta’ servizz postali.
(109)
L-awtoritajiet Belġjani jargumentaw li t-trasferiment ta’ din il-proprjetà immobbli ma ta l-ebda vantaġġ lil DPLP, peress li diġà kien jagħmel użu minnha fil-qafas tal-missjoni tiegħu ta’ servizz pubbliku. Fi kliem ieħor, skont l-awtoritajiet Belġjani, din kienet biss riorganizzazzjoni tal-assi pubbliċi.
5.6. L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-AWTORITAJIET BELĠJANI DWAR IL-GARANZIJA TAS-SELF MILL-ISTAT
(110)
Fid-dikjarazzjoni tagħhom tat-12 ta’ Awwissu 2009, l-awtoritajiet Belġjani argumentaw li DPLP ma bbenefikax awtomatikament minn garanzija tal-Istat għas-self tiegħu. Jekk DPLP kellu jitlob garanzija bħal din, kien ikollu jikseb l-approvazzjoni tal-awtoritajiet Belġjani u jħallas primjum annwali ta’ 0,25 % lit-Teżor tal-Istat.
(111)
Matul il-perjodu kkunsidrat, DPLP irrikorra darba biss għall-garanzija pubblika.
(112)
L-awtoritajiet Belġjani jqisu li primjum ta’ 0,25 % huwa xieraq minħabba s-sitwazzjoni finanzjarja ta’ DPLP u l-probabbiltà baxxa ta’ nuqqas ta’ rimborż min-naħa ta’ DPLP. Huma jqisu wkoll li r-rati mogħtija mis-suq għal self simili fin-nuqqas ta’ garanzija tal-Istat kienu jkunu sa 40 punt bażi ogħla.
5.7. L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-AWTORITAJIET BELĠJANI DWAR L-OSSERVAZZJONIJIET MAGĦMULA MILL-PARTIJIET INTERESSATI
(113)
Fid-dikjarazzjoni tagħhom tat-12 ta’ Ottubru 2009, l-awtoritajiet Belġjani jsostnu li d-dikjarazzjonijiet ta’ BD u ta’ FVP/Prodipresse biss fihom fatturi determinanti. Dawn il-fatturi kienu marbuta b’mod partikolari mad-distribuzzjoni minn kmieni tal-gazzetti ta’ kuljum u l-perjodiċi.
Osservazzjonijiet dwar l-għoti tad-distribuzzjoni tal-istampa
(114)
L-awtoritajiet Belġjani jargumentaw li, kuntrarjament għal dak li tenfasizza BD, l-għoti tal-forniment tas-servizzi postali mhux riżervati (bħad-distribuzzjoni tal-istampa) ma jidħolx fil-kamp ta’ applikazzjoni tar-regolamentazzjoni tal-Unjoni dwar l-akkwisti pubbliċi (id-Direttiva 2004/18/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (36)).
(115)
Huma jargumentaw ukoll li d-distribuzzjoni tal-gazzetti ta’ kuljum u tal-perjodiċi, li tikkostitwixxi servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, ma tiksirx id-dispożizzjonijiet tal-Unjoni dwar il-liberalizzazzjoni tas-suq postali.
(116)
L-awtoritajiet Belġjani jindikaw ukoll li dan l-għoti ma jirriżultax minn deċiżjoni arbitrajrja. Skont huma, DPLP huwa l-uniku intrapriża li tista’ tissodisfa l-kundizzjonijiet u l-obbligi imposti fuq il-fornitur ta’ servizzi ta’ dan it-tip.
In-nuqqas ta’ kumpens żejjed għad-distribuzzjoni tal-istampa
(117)
L-awtoritajiet Belġjani jsostnu li, kuntrarjament għal dak li tallega BD, DPLP ma bbenefikax minn kumpens żejjed matul il-perjodu bejn l-2002 u l-2008 għall-ispejjeż marbuta mat-twettiq tas-servizz ta’ distribuzzjoni ta’ gazzetti ta’ kuljum u perjodiċi.
(118)
Huma ma jaqblux mal-opinjoni ta’ FVP/Prodipresse li DPLP kabbar l-investimenti u l-ispejjeż inkrimentali tiegħu relatati mal-estensjoni tal-kopertura nazzjonali minn kmieni, li għolla minn 82 % għal 100 %. Peress li t-18 % jikkonċernaw prinċipalment reġjuni mbiegħda, l-ispejjeż tal-persunal ta’ DPLP żdiedu b’mod mhux proporzjonali u DPLP kellu jikseb vetturi tat-trasport għal distanzi twal, ikkaratterizzati minn spejjeż għoljin ta’ deprezzazment.
(119)
L-awtoritajiet Belġjani finalment isostnu li l-ispejjeż tal-kampanja ta’ reklamar ma ġewx ikkunsidrati fil-kalkolu tal-kumpens li rċieva mill-Istat għad-distribuzzjoni kmieni tal-istampa.
L-effiċjenza fir-rigward tal-ispejjeż
(120)
BD tindika li DPLP ovvjament mhuwiex effiċjenti fir-rigward tal-ispejjeż. L-awtoritajiet Belġjani jikkuntestaw dan l-argument, u jenfasizzaw li dan ma jikkunsidra bis-sħiħ l-ispejjeż inkrimentali għolja relatati mad-distribuzzjoni bikrija tal-istampa u li jinjora l-isforzi kbar li għamel DPLP sabiex jikkontrolla l-ispejjeż tiegħu u jkabbar il-produttività.
Deltamedia
(121)
Skont BD, l-ispejjeż ta’ Deltamedia huma inqas minn dawk ta’ DPLP. Din is-sitwazzjoni, skont l-awtoritajiet Belġjani, irriżultat minħabba l-fatturi li ġejjin:
(a)
Deltamedia ma toffrix kopertura nazzjonali;
(b)
Deltamedia taħdem ma’ distributuri indipendenti;
(c)
is-servizz provdut minn Deltamedia huwa simplifikat, peress li din taħdem biss ma numru limitat ta’ edituri assoċjati ma’ grupp wieħed tal-istampa;
(d)
l-edituri jqassmu l-gazzetti ta’ kuljum immedjatamet fil-punti ta’ distribuzzjoni.
5.8. L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-AWTORITAJIET BELĠJANI DWAR L-GĦAJNUNA EŻISTENTI
(122)
Fid-dikjarazzjoni tagħhom tal-21 ta’ Diċmebru 2010, l-awtoritajiet Belġjani jindikaw li ċerti miżuri msemmija mill-investigazzjoni jikkostitwixxu għajnuna eżistenti.
Eżenzjonijiet mit-taxxi
(123)
L-ewwel nett, l-awtoritajiet Belġjani jsostnu li l-eżenzjonijiet mit-taxxi li kien igawdi minnhom DPLP saru qabel l-adeżjoni tal-Belġju fl-Unjoni Ewropea u għalhekk jikkostitwixxu għajnuna eżistenti.
Il-liberalizzazzjoni tas-suq postali
(124)
It-tieni nett, l-awtoritajiet Belġjani jargumentaw li s-sussidju annwali mogħti lil DPLP ngħata qabel l-1999, jiġifieri qabel il-liberalizzazzjoni tas-suq postali, u għalhekk jikkostitwixxi għajnuna eżistenti. Bl-istess mod, l-injezzjonijiet ta’ kapital magħmula qabel l-1999 m’għandhomx jiġu kkunsidrati bħala għajnuna eżistenti jekk kienu jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat.
Perjodu ta’ preskrizzjoni ta’ għaxar snin
(125)
It-tielet nett, l-awtoritajiet Belġjani jqisu, minħabba l-perjodu ta’ preskrizzjoni ta’ għaxar snin, li l-miżuri kollha adottati qabel it-13 ta’ Lulju 1999 (jiġifieri 10 snin qabel il-ftuħ tal-proċedura formali inkwistjoni) kienu jikkostitwixxu għajnuna eżistenti, peress li kieku l-annullament mill-QPI sar aktar kmieni kien ukoll iwassal għall-annullament tal-atti ta’ investigazzjoni preċedenti kollha tal-Kummissjoni. Huma jargumentaw, għall-kuntrarju, li billi l-Kummissjoni wettqet l-ewwel att ta’ investigazzjoni tagħha f’Diċembru 2002, jeħtieġ li l-miżuri implimentati qabel Diċembru tal-1992 ma jiġux inklużi fl-investigazzjoni. Dan jikkonnċerna t-trasferiment tal-proprjetà immobbli u l-ewwel sussidju annwali mogħti fl-1992.
6. VALUTAZZJONI
6.1. KUMMENTI PRELIMINARJI DWAR IS-SISTEMA TA’ KONTABILITÀ ANALITIKA TA’ DPLP
(126)
L-Artikolu 14 tad-Direttiva 97/67/KE, kif emendata mid-Direttiva 2008/6/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-20 ta’ Frar 2008 li temenda d-Direttiva 97/67/KE fir-rigward tal-ikkompletar tas-suq intern tas-servizzi postali tal-Komunità (37) (it-tielet direttiva postali) jirrikjedi li l-operaturi postali jżommu kontabilità analitika li tistabbilixxi distinzjoni ċara bejn is-servizzi u l-prodotti li jagħmlu parti mis-servizz universali minn naħa, u s-servizzi u l-prodotti li ma jagħmlux parti minnu min-naħa l-oħra. Il-kontabilità tagħhom trid talloka l-ispejjeż diretti direttament għall-prodotti u talloka direttament jew indirettament l-ispejjeż komuni, u b’mod partikolari talloka kif meħtieġ l-ispejjeż komuni meħtieġa biex jiġu ggarantiti s-servizzi universali kif ukoll dawk mhux universali. Il-kontabilità analitika ta’ DPLP tikkonsisti f’metodu ta’ kontabilità skont l-attività (ABC - Activity based costing) li talloka l-ispejjeż operattivi kollha, sal-livell tal-qligħ qabel l-imgħax u t-taxxi (EBIT - Earnings before interest and taxes), lill-prodotti differenti, b’mod konformi mal-metodu ta’ allokazzjoni sħiħa tal-ispejjeż (FDC - fully distributed costing). Il-kontabilità analitika tkopri l-ispejjeż operattivi kollha u l-ispejjeż tal-unitajiet ta’ organizzazzjoni ta’ DPLP. Fl-2009, il-prodotti kummerċjali kienu jirrappreżentaw […] % tal-fatturat ta’ DPLP, filwaqt li l-prodotti relatati mas-servizz pubbliku kienu jammontaw għal […] %.
(127)
Il-metodu ta’ kontabilità analitika għandu tliet livelli: ir-riżorsi, l-attivitajiet u l-prodotti. Dan għandu l-għan li jistabbilixxi s-sehem tal-ispejjeż ta’ kull prodott.
(128)
L-ispejjeż huma maqsuma f’398 tip ta’ spejjeż differenti u 3 954 ċentru ta’ responsabbiltà. Għal finijiet ta’ kontabilità, dawn huma miġbura fi gruppi fi 34 sett ta’ riżorsi u 108 gruppi ta’ kodiċijiet. Jeżistu 986 attività differenti.
(129)
L-ispejjeż tar-riżrosi huma allokati lill-attivitajiet skont in-natura tagħhom: ir-“riżorsi diretti” huma direttament relatati ma’ attività speċifika, filwaqt li r-“riżorsi indiretti” jikkontribwixxu għal diversi attivitajiet u jridu jiġu allokati permezz ta’ kriterji tat-tqassim li jirriflettu kemm isir użu mir-riżorsa inkwistjoni minn kull attività. Finalment, il-kontribuzzjoni globali għall-attività tinkludi l-ispejjeż ġenerati li ma jistgħux jiġu allokati għal attivitajiet speċifiċi; dawn l-ispejjeż għalhekk jiġu allokati b’mod ugwali għall-prodotti kollha fuq il-bażi tal-kost b’addenda.
(130)
Id-986 attività differenti jikkostitwixxu l-komponenti tal-katina ta’ valur ta’ kull prodott. Sehem mill-ispejjeż relatati ma’ attività partikolari huwa allokat għal prodotti skont l-użu tal-attività inkwistjoni f’kull prodott. L-ispejjeż tal-attivitajiet mhux operattivi huma l-ewwel nett allokati għall-attivitajiet operattivi li jikkontribwixxu direttament għall-prodotti.
(131)
Fl-aħħar stadju tal-proċess, l-ispejjeż tal-attivitajiet huma finalment allokati għal kull prodott skont kriterju tat-tqassim ġeneralment ibbażat fuq il-volum. Fi kliem ieħor, il-prodotti kollha li jagħmlu użu minn attività jiġu kontabilizzati b’parti mill-ispejjeż ta’ din l-attività proporzjonali għall-volum tal-użu tagħha.
(132)
Il-Kummissjoni tqis li l-metodu ta’ kontabilità analitika applikat attwalment minn DPLP huwa sodisfaċenti, sakemm dan jalloka b’mod korrett l-ispejjeż kollha b’livell suffiċjenti ta’ adegwatezza. Madankollu, il-Kummissjoni tinnota li DPLP żviluppa dan il-metodu b’mod progressiv; għalhekk jista’ jitqies li d-dejta kontabbli li tmur lura għall-bidu tal-perjodu kopert mill-investigazzjoni mhijiex komprensiva daqs id-dejta tas-sistema kontabbli attwali, għalkemm hija essenzjalment affidabbli.
Modifikazzjoni retroattiva tal-kontabilità analitika
(133)
F’Marzu 2011, l-awtoritajiet Belġjani ppreżentaw lill-Kummissjoni modifikazzjoni retroattiva fil-metodu ta’ kontabilità analitika ta’ DPLP bl-għan ta’ tqassim differenti ta’ ċerti spejjeż bejn l-attivitajiet kummerċjali u l-attivitajiet ta’ servizz pubbliku. Il-modifikazzjoni prevista mill-awtoritajiet Belġjani tinvolvi l-aħħar stadju tal-allokazzjoni tal-ispejjeż meta l-prodotti jiġu kontabilizzati ma’ spejjeż proporzjonali għall-volum tal-użu tagħhom ta’ kull attività.
(134)
Il-modifikazzjoni tibdel il-metodu tal-allokazzjoni tal-ispejjeż operattivi għall-prodotti li DPLP kien japplika s’issa. Wara din il-modifikazzjoni, xi spejjeż relatati mal-prodotti kummerċjali jiġu ttrasferiti fil-qasam tas-servizzi pubbliċi, u b’hekk tinfirex il-bażi tal-ispejjeż tas-servizzi pubbliċi. Minħabba f’hekk, is-servizzi pubbliċi se jiġu allokati bħala medja EUR […] fis-sena tal-ispejjeż attwalment allokati għal prodotti kummerċjali. Il-kostitwenti l-oħrajn tal-metodu ta’ kontabilità analitika jibqgħu l-istess.
(135)
L-awtoritajiet Belġjani jindikaw li l-ispejjeż ta’ ċerti attivitajiet huma, fihom innifishom, stabbiliti f’ċertu livell, li huwa ddeterminat mill-ħtiġijiet tas-servizz pubbliku. Fi kliem ieħor, l-ispejjeż ta’ dawn l-attivitajiet użati għall-finijiet ta’ servizzi pubbliċi kienu jibqgħu l-istess anke jekk l-ebda prodott kummerċjali ma kien juża dawn l-attivitajiet. Safejn prodott kummerċjali ma jkunx ikkawża l-attività inkwistjoni, il-prodott m’għandux iġarrab l-ispiża operattiva marbuta ma’ din l-attività anki jekk ikun jagħmel użu minnha.
(136)
Minkejja li l-awtoritajiet Belġjani jargumentaw li l-metodu rivedut huwa kompatibbli mad-Direttiva 97/67/KE, is-sentenza Chronopost (38) u l-qafas Komunitarju tal-għajnuna mill-Istat f’forma ta’ kumpensi ta’ servizz pubbliku (39) (minn hawn ’il quddiem “il-qafas tal-SGEI”), peress li jalloka lill-prodotti l-ispejjeż diretti u sehem mill-ispejjeż komuni u peress li jirrifletti aħjar l-ispejjeż attwali marbuta mal-obbligi ta’ servizz pubbliku, il-Kummissjoni tqis li dan l-argument il-ġdid ma jistax jiġi aċċettat minħabba raġunijiet formali, ekonomiċi u legali.
(137)
Minn perspettiva formali, il-metodu propost fil-fatt ma jintużax fil-kontabilità interna ta’ DPLP, iżda jikkonsisti aktar f’modifikazzjoni ex post ta’ dejta preċedenti. Il-metodu rivedut ma kisibx l-approvazzjoni tal-awtorità regolatorja bħala bażi tal-ipprezzar u barra minn dan ma jintużax mill-Istat għall-finijiet tal-kalkolu tal-kumpens tal-SGEI. Il-metodu rivedut għalhekk jidher li huwa preżentazzjoni teoretika żviluppata għall-finijiet ta’ din il-proċedura rigward l-għajnuna mill-Istat. Minn perspettiva ekonomika, wieħed ma jista’ jaħseb biss, fir-rigward tal-iffissar tal-prezzijiet tat-trasferiment intern, li l-prodotti kummerċjali m’għandhomx jiġu attribwiti sehem mill-ispejjeż tar-riżorsi li jużaw (skont dan il-metodu, pereżempju, il-prodotti kummerċjali ma jikkontribwixxux għall-ispejjeż tar-rotot ta’ distribuzzjoni tal-pustiera, anke jekk dawn jiddistribwixxu wkoll prodotti kummerċjali). Finalment, f’termini legali, modifikazzjoni bħal din ma tidhirx li tikkonforma mal-Artikolu 14(3)(b)(iv) tad-Direttiva 97/67/KE, mas-Sentenza Chronopost (40) u mal-qafas tal-SGEI tal-2005 (41), li kollha jeħtieġu li l-ispejjeż komuni jkunu attribwiti b’mod xieraq għall-attivitajiet kummerċjali.
(138)
Il-Kummissjoni għalhekk mhix se tibbaża l-valutazzjoni tagħha fuq il-kontijiet modifikati, iżda fuq id-dejta ta’ kontabilità analitika vvalidata, b’mod konformi mad-Direttiva 97/67/KE, mill-Istitut Belġjan tas-servizzi postali u tat-telekomunikazzjonijiet (l-IBPT, jew l-awtorità regolatorja tas-settur postali Belġjan (42)), li ntbagħtet qabel u li hija bbażata fuq il-metodu ta’ kontabilità analitika uffiċjalment applikat minn DPLP.
6.2. VALUTAZZJONI TAR-RESPONSABBILTÀ GĦALL-PENSJONIJIET
6.2.1. L-eżistenza ta’ għajnuna skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE
(139)
L-Artikolu 107(1) tat-TFUE jgħid li “Ħlief għad-derogi previsti fit-Trattati, kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern”.
(140)
Sabiex miżura tkun tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, l-erba’ kundizzjonijiet kumulattivi li ġejjin iridu jiġu sodisfatti: il-miżura trid
(i)
tagħti vantaġġ lill-benefiċjarju;
(ii)
twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti intrapriżi;
(iii)
tkun tikkostitwixxi intervent mill-Istat jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat;
(iv)
tkun tista’ taffettwa n-negozju bejn l-Istati Membri.
6.2.1.1. Vantaġġ u selettività
(141)
Fuq il-bażi tal-approċċ segwit fis-Sentenza Combus (43), l-awtoritajiet Belġjani jsostnu li l-obbligazzjonijiet marbuta mal-pensjoni jikkostitwixxu piż anormali li l-kompetituri ma kellhomx jiffinanzjaw u, għalhekk, il-fatt li l-Istat ħa r-responsabbilta għalihom ma jikkostitwixxix għajnuna.
(142)
Essenzjalment huma jargumentaw li minħabba n-nuqqas ta’ flessibilità li tikkaratterizza l-istatus tal-persunal statutorju, ma kienx possibbli għal DPLP li jnaqqas is-sehem ta’ din il-kategorija ta’ persunal, minkejja li jġib miegħu ħafna aktar spejjeż mill-persunal ipotetiku magħmul minn impjegati li jkollhom kuntratti anqas favorevoli.
(143)
L-ewwel nett jeħtieġ li jitfakkar b’mod ġenerali li s-Sentenza Combus ma ġietx ikkonfermata mill-Qorti. Għall-kuntrarju, il-ġurisprudenza tal-Qorti tikkontradixxi l-ipoteżi skont liema l-kumpens ta’ żvantaġġ strutturali jkun jeskludi kull kwalifika bħala għajnuna. Għalhekk, mill-ġurisprudenza stabbilita tal-Qorti jirriżulta li l-eżistenza ta’ għajnuna trid tiġi vvalutata fir-rigward tal-effetti, u mhux tal-kawżi jew l-għanijiet tal-intervent mill-Istat. (44). Il-Qorti ddeċidiet ukoll li l-kunċett ta’ għajnuna jkopri l-vantaġġi mogħtija mill-awtoritajiet pubbliċi li, f’diversi forom, inaqqsu l-piżijiet li normalment iwieżnu fuq il-baġit ta’ intrapriża (45).
(144)
Barra minn hekk, il-Qorti indikat li l-ispejjeż relatati mar-remunerazzjoni tal-impjegati jwieżnu, min-natura tagħhom stess, fuq il-baġit tal-intrapriżi, indipendentement mill-kwistjoni dwar jekk dawn l-ispejjeż jirriżultawx jew le minn obbligi legali jew minn ftehimiet kollettivi (46). F’dan ir-rigward, hi stabbiliet li l-fatt li l-miżuri tal-Istat għandhom l-għan li jikkumpensaw spejjeż żejda ma jnaqqasx milli jiġi kklassifikati bħala għajnuna (47).
(145)
Barra minn hekk, jista’ jiġi osservat li l-kuntest kompetittiv li kienet taqa’ fi ħdanu Combus kien differenti minn dak ta’ DPLP. Combus kellha tmexxi l-attività ta’ trasport tagħha fuq bażi kummerċjali u topera fis-suq taħt kundizzjonijiet ta’ kompetizzjoni komparabbli ma’ dawk tal-kumpaniji privati tal-karozzi tal-linja. Meta toħroġ proċedura ta’ sejħa għall-offerti, il-kumpaniji tat-trasport pubbliku jċedu l-attività tagħhom ta’ trasport bil-karozza tal-linja lil intrapriżi privati u pubbliċi. B’konformità mar-regoli tal-akkwist pubbliku, il-kuntratti jingħataw lill-“aktar offerta vantaġġuża mil-lat ekonomiku”, indipendentement min-natura pubblika jew privata tal-offerent. Matul it-terminu kollu tal-perjodu vvalutat, DPLP kien igawdi minn monopolju mifrux fejn il-pressjonijiet ekonomiċi kienu eżerċitati b’mod totalment differenti. Barra minn hekk, kuntrarjament għall-Każ Combus, il-Belġju, f’dan il-każ, ma adotta l-ebda dispożizzjoni leġiżlattiva bl-għan li telimina jew tadatta s-sistema speċjali ta’ impjieg applikabbli għall-uffiċjali li jaħdmu għal DPLP jew il-mod li bih huma jiksbu d-drittijiet tal-pensjoni tagħhom.
(146)
Konsegwentement, il-Kummissjoni tqis li d-differenzi fattwali bejn il-Każ Combus u l-każ inkwistjoni jiġġustifikaw konklużjoni differenti f’dan il-każ.
(147)
Sabiex jiġi vvalutat jekk il-miżuri kkonċernati fihomx elementi ta’ għajnuna mill-Istat, jeħtieġ li jiġi stabbilit jekk dawn il-miżuri jagħtux vantaġġ ekonomiku lil DPLP billi jippermettu li jevita li jġarrab l-ispejjeż li normalment kienu jtaqqlu r-riżorsi finanzjarji proprji tiegħu u għalhekk tellfu lill-forzi preżenti fis-suq milli jipproduċu l-effett normali tagħhom. Għajnuna tikkonsisti mit-tnaqqis tal-piżijiet li normalment jaqgħu fil-baġit tal-intrapriżi meta titqies in-natura jew l-ekonomija tas-sistema ta’ ħlasijiet inkwistjoni. Kuntrarjament, jista’ jkun possibbli li jiġi stabbilit kunċett ta’ “ħlas speċjali”, li jkun jikkonsisti minn ħlas addizzjonali marbut ma’ dawn il-ħlasijiet normali. L-irtirar ta’ ħlas speċjali bħal dan permezz ta’ dispożizzjoni leġiżlattiva ma jagħtix vantaġġ lill-benefiċjarju u ma jikkostitwixxix għajnuna mill-Istat.
(148)
Fid-dawl tal-ġurisprudenza tal-Qorti fir-rigward tal-analiżi ta’ selettività, li tinvolvi tqabbil ma’ qafas ta’ referenza biex tiġi ddeterminata l-konformità jew in-nuqqas ta’ konformità man-“natura u l-ekonomija tas-sistema” ta’ trattament differenzjat ta’ ċerti intrapriżi u ċerti produzzjonijiet, f’sitwazzjoni normali tas-suq minn punt strutturali, il-kwalifika ta’ ħlas “normali” jew “speċjali” tinvolvi t-twaqqif ta’ qafas ta’ referenza, jew ta’ tqabbil, bil-għan li wieħed jidentifika intrapriżi li f’sitwazzjoni ġuridika u fattwali jkunu komparabbli fir-rigward tal-għan segwit mill-miżuri inkwistjoni.
(149)
Madankollu, ma jidhirx possibbli li jiġi stabbilit element ta’ tqabbil esoġenu li jippermetti li tiġi stabbilita kontribuzzjoni “normali” mġarrba minn intrapriżi li jkunu jinstabu f’sitwazzjoni ġuridika u fattwali li tista’ titqabbel ma’ dik ta’ DPLP fir-rigward tal-għan segwit mill-miżura inkwistjoni. B’mod partikolari, il-kompetituri ta’ DPLP huma intrapriżi rregolati bil-liġi privata li jeżerċitaw l-attivitajiet tagħhom fi swieq kompetittivi, filwaqt li DPLP bbenefika minn monopolju legali matul il-perjodu li għalih tapplika l-valutazzjoni, qabel il-liberalizzazzjoni sħiħa li seħħet fl-2011.
(150)
Biex tiġi ddeterminata l-eżistenza ta’ vantaġġ skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat, il-Kummissjoni għandha tibda teżamina s-sitwazzjoni ta’ DPLP u tqabbel il-kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali qabel u wara r-responsabbiltà meħuda fir-rigward tal-pensjonijiet.
(151)
Wara l-Liġi tas-6 ta’ Lulju 1971 u sar-riforma tal-pensjonijiet tal-1997, DPLP ġarrab l-ispejjeż kollha tal-pensjoni u l-obbligi soċjali għall-uffiċjali tiegħu. F’dawn iċ-ċirkostanzi, il-Kummissjoni tqis li dawn l-ispejjeż jagħmlu parti mill-infiq normali li DPLP kellu jiffinanzja mir-riżorsi tiegħu stess fir-rigward tal-pożizzjoni ġuridika u fattwali tiegħu fis-suq postali Belġjan.
(152)
Bħalma r-responsabbiltà għall-pensjonijiet fis-seħħ fl-1997 u li hi s-suġġett tal-investigazzjoni ppermettiet lil DPLP li ma jġarrabx spejjeż li normalment kien ikollu jiffinanzja mir-riżorsi tiegħu stess, il-miżuri inkwistjoni jagħtu vantaġġ lill-operatur fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
(153)
Il-vantaġġ inkwistjoni huwa selettiv, peress li jikkonċerna biss lil DPLP.
6.2.1.2. Riżorsi tal-Istat
(154)
Ir-responsabbiltà għall-pensjonijiet ġiet iffinanzjata mill-Istat, li ħa l-kompetenzi ta’ DPLP fir-rigward tal-pensjonijiet.
(155)
Peress li l-Istat iħallas direttament il-pensjonijiet tal-persunal li jkun irtira minn DPLP mill-baġit tiegħu stess, evidentement huwa rrikorra għar-riżorsi tal-Istat.
6.2.1.3. Id-distorsjoni tal-kompetizzjoni u l-effett fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri
(156)
Il-miżuri ppreżentati aktar ‘il fuq x’aktarx jaffettwaw il-kummerċ bejn l-Istati Membri, peress li DPLP huwa preżenti fi swieq miftuħa għall-kompetizzjoni, bħas-servizzi tat-tqassim tal-pakketti, li huma kkaratterizzati minn kummerċ transkonfinali importanti. Fis-suq tal-pakketti, huwa qed jiffaċċja kompetizzjoni minn intrapriżi li jwettqu attivitajiet fi Stati Membri oħrajn, bħal UPS, FedEx jew anke TNT Express. DPLP jwettaq ukoll attivitajiet fis-suq tad-distribuzzjoni tal-istampa, fejn joperaw jew jistgħu joperaw intrapriżi minn Stati Membri oħrajn. Id-distribuzzjoni tal-pakketti qatt ma kienet kompletament riżervata għal DPLP, u intrapriżi oħrajn diġà kienu joffru ċerti servizzi ta’ distribuzzjoni ta’ pakketti (48) jew servizzi postali speċifiċi oħrajn fil-bidu tas-snin disgħin (49). DPLP huwa preżenti wkoll fis-suq tas-setturi finanzjarji (kontijiet kurrenti postali, kontijiet ta’ tfaddil u servizzi ta’ ħlas), fejn qed jiffaċċja kompetizzjoni minn operaturi li joffru prodotti finanzjarji, bħal banek u operaturi finanzjarji. Il-kontijiet kurrenti u ta’ tfaddil postali, li jintużaw kemm għal finijiet ta’ ħlas kif ukoll ta’ tfaddil, jikkompetu mal-kontijiet kurrenti u ta’ tfaddil bankarji. Is-settur bankarju diġà kien miftuħ għall-kompetizzjoni qabel l-1992 u kien ikkaratterizzat minn kummerċ fuq skala kbira bejn l-Istati Membri. Banek ta’ Stati Membri differenti ġew stabbiliti fil-Belġju qabel l-1992: dak iż-żmien, fil-fatt, kien hemm aktar minn 70 stabbiliment finanzjarju barrani fit-territorju tiegħu (50).
(157)
Fir-rigward tal-premessi preċedenti, jidher ċar li kull miżura governattiva li tagħti vantaġġ ekonomiku lil DPLP tista’ taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(158)
Minħabba raġunijiet li jidhru fil-premessi 141 sa 157, il-Kummissjoni tqis li r-responsabbiltà għall-pensjonijiet tikkostitwixxi għajnuna skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
6.2.2. Il-valutazzjoni tal-kompatibbiltà mas-suq intern, skont l-Artikolu 107(3)(c), tar-responsabbiltà għall-pensjonijiet
(159)
Fil-qafas tar-riforma tal-pensjonijiet tal-1997, ir-rimborż lill-Istat, minn DPLP, tal-kost nett annwali tal-pensjonijiet ġie ssostitwit minn kontribuzzjoni ta’ rilaxx li tallinja l-ispejjeż tal-pensjonijiet li jġarrab DPLP ma’ dawk tal-kompetituri tiegħu. Fin-nuqqas ta’ din ir-riforma, il-livell tal-ispejjeż tal-pensjonijiet kien ikompli jiżdied mhux ħażin fis-snin ta’ wara, speċjalment minħabba t-tnaqqis tal-proporzjon bejn l-uffiċjali attivi (kontribwenti) u l-uffiċjali mhux attivi (benefiċjarji) wara d-deċiżjoni ta’ DPLP li ma jimpjegax aktar uffiċjali.
(160)
Minħabba li d-derogi previsti fl-Artikolu 107(2) u fl-Artikolu 107(3)(a) u (b) tat-TFUE evidentement ma japplikawx u minħabba li l-Belġju ma invokax l-Artikolu 106(2) tat-TFUE b’appoġġ għall-kompatibbiltà tar-responsabbiltà għall-pensjonijiet favur DPLP, il-Kummissjoni se teżamina jekk ir-responsabbiltà tistax tiġi ddikjarata bħala kompatibbli skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE, li jistabbilixxi li l-għajnuna maħsuba biex tiffaċilita l-iżvilupp ta’ ċerti attivitajiet jew ta’ ċerti reġjuni ekonomiċi tista’ tiġi kkunsidrata bħala kompatibbli mas-suq intern meta din ma tbiddilx il-kundizzjonijiet tal-kummerċ b’mod kuntrarju għall-interess komuni.
(161)
Il-Kummissjoni l-ewwel se teżamina safejn ir-responsabbiltà għall-ispejjeż kollha relatati mal-pensjonijiet tissodisfa għan ta’ interess komuni u hija meħtieġa għal dan l-għan, qabel teżamina l-proporzjonalità ta’ din il-miżura u tiżen l-effetti pożittivi u negattivi tal-għajnuna.
6.2.2.1. Il-liberalizzazzjoni tas-settur postali tikkostitwixxi għan ta’ interess komuni
(162)
Il-liġi tal-Unjoni ilha tħeġġeġ liberalizzazzjoni dejjem akbar tas-settur postali mill-1992 bl-adozzjoni tal-Green Paper, li sussegwentement wasslet għall-adozzjoni ta’ tliet direttivi, jiġifieri i) id-Direttiva 97/67/KE, ii) id-Direttiva 2002/39/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-10 ta’ Ġunju 2002 li temenda d-Direttiva 97/67/KE fir-rigward tal-insegwiment tal-ftuħ għall-kompetizzjoni tas-servizzi postali tal-Komunità (51) u iii) id-Direttiva 2008/6/KE. Huwa aċċettat ukoll li l-liberalizzazzjoni tas-swieq postali fil-livell tal-UE għandha rwol importanti x’taqdi fl-istrateġija ta’ Lisbona favur it-tkabbir u l-impjiegi.
(163)
Konsegwentement, huwa importanti li mhux biss ikun iggarantit il-forniment tas-servizzi postali bażiċi, kif jidher fil-kunċett tal-obbligu ta’ servizz universali, iżda wkoll li jiġu implimentati kundizzjonijiet ta’ kompetizzjoni ugwali għall-operatur storiku, il-kompetituri eżistenti u dawk ġodda.
(164)
Fid-Deċiżjoni dwar La Poste (ta’ Franza), il-Kummissjoni diġà rrikonoxxiet li l-implimentazzjoni ta’ kundizzjonijiet ugwali fir-rigward tal-kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali għall-operatur storiku u l-kompetituri tiegħu tikkostitwixxi kundizzjoni ewlenija bl-għan li jkun hemm kompetizzjoni ġusta fis-settur tal-posta. Din tqis li r-responsabbiltà għall-obbligi ta’ finanzjament tal-pensjonijiet tal-uffiċjali imposta fuq La Poste kienet kompatibbli mas-suq intern, billi s-sussidji pubbliċi jiggarantixxu rati ta’ kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali ugwali għal La Poste u l-kompetituri tagħha. Il-Kummissjoni f’dan il-każ beħsieba ssegwi l-istess raġunament bħal dak applikat fil-Kapitolu 6.3 ta’ din id-Deċiżjoni, li għandu jiġi kkunsidrat bħala applikabbli f’dan il-każ safejn ikun rilevanti.
6.2.2.2. Il-ħtieġa tar-responsabbiltà għall-pensjonijiet
(165)
Il-Kummissjoni tqis li t-trasformazzjoni ta’ DPLP fl-1992 kienet meħtieġa biex tippromwovi l-kompetizzjoni fis-suq postali: din il-miżura fil-fatt poġġiet lil DPLP u lill-kompetituri tiegħu fuq bażi ugwali fir-rigward tal-forma ġuridika (u, b’dan il-mod, eliminat il-garanzija llimitata li kien igawdi minnha DPLP bħala entità pubblika).
(166)
Madankollu, la l-Istat Belġjan, u lanqas ir-Régie des postes ma kienu akkumulaw riżervi li kienu jikkorrispondu mal-obbligazzjonijiet akkumulati fir-rigward tal-pensjonijiet. Sa mit-twaqqif tiegħu fl-1992, DPLP kompla jassumi l-obbligazzjonijiet fir-rigward tal-pensjonijiet, iżda ma ddaħħal l-ebda assi korrispondenti fil-kontijiet tiegħu biex dawn jiġu koperti.
(167)
Il-ħlas tal-pensjonijiet għalhekk kien jikkostitwixxi piż progressivament tqil wisq għal DPLP, peress li l-età tal-irtirar kienet qed toqrob għal għadd ta’ uffiċjali. Għalkemm ittieħdu xi miżuri (it-titjib tal-produttività, it-tnaqqis progressiv tal-persunal minħabba l-irtirar naturali, l-indiċjar tal-pagi) sabiex itejbu din is-sitwazzjoni, dan ma kienx ikun biżżejjed biex jistabbilixxi bilanċ sostenibbli għall-finanzi ta’ DPLP (ara t-Tabella 3 t’hawn taħt).
(168)
Dan l-aktar minħabba l-fatt li t-trasformazzjoni f’intrapriża rregolata bil-liġi privata kien jinvolvi wkoll, għal DPLP, li ma jiġux impjegati aktar uffiċjali u li jiġu reklutati biss aġenti kuntrattwali (soġġetti għal kuntratt ta’ impjieg ġenerali u għad-dispożizzjonijiet tal-liġi tax-xogħol). DPLP konsegwentement, wara l-1997, kien ikollu jiffinanzja mid-dħul proprju tiegħu kemm l-infiq tal-pensjonijiet tal-uffiċjali rtirati kif ukoll il-kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali relatati mal-assigurazzjoni tal-pensjoni tal-aġenti kuntrattwali attivi tiegħu.
(169)
It-tendenza negattiva tal-fluss ta’ flus ta’ DPLP kienet tiggrava matul is-snin, peress li l-pagamenti tal-pensjonijiet aktar għoljin kienu jkunu ogħla mid-dħul iġġenerat mill-attivitajiet tiegħu (ara T-tabella 3).
Tabella 3
Simulazzjonijiet tal-flussi ta’ flus ta’ DPLP mwettqa mill-awtoritajiet Belġjani fl-1996
(170)
Huwa inkontestabbli li DPLP kien ikollu jiffaċċja spejjeż ħafna ogħla kieku kellu jiffinanzja l-pensjonijiet tal-uffiċjali rtirati kollha tiegħu mir-riżorsi tiegħu stess wara l-1997. Huwa ċar li mingħajr għajnuna, il-bidla minn status legali ta’ amministrazzjoni pubblika għal intrapriża privata kienet tkun ipperikolata.
(171)
Barra minn hekk, finanzjament mill-ġdid komplut tal-ispejjeż tal-pensjonijiet permezz ta’ żieda fid-dħul iġġenerat mill-posta rregolata kien iwassal għal rati ta’ posta għaljin ħafna u għal tnaqqis potenzjalment sinifikanti ħafna fin-numru ta’ ittri mibgħuta b’tali mod li l-offerta ta’ servizzi tal-posta universali kienet tkun ipperikolata.
(172)
Il-Kummissjoni hija wkoll tal-fehma li l-miżuri inkwistjoni huma adattati għall-għan tagħhom ta’ interess Komunitarju. L-ebda strument ieħor ma seta’ jindirizza l-kwistjoni b’mod aktar effiċjenti. Fis-setturi fejn jeżisti SGEI, seta’ ċertament jingħata kumpens ta’ servizz pubbliku, iżda approċċ bħal dan mhux se jkunx sostenibbli fit-tul minħabba n-natura strutturali speċifika tal-problema.
(173)
Fir-rigward tal-għanijiet ta’ liberalizzazzjoni tas-swieq postali, li jikkonsistu b’mod partikolari mill-garanzija ta’ offerta ta’ servizzi postali universali ta’ kwalità tajba bi prezzijiet jintlaħqu minn kulħadd, u meta jiġi kkunsidrat l-għan tal-promozzjoni ta’ kompetizzjoni ġusta, ir-responsabbiltà għall-pensjonijiet kienet miżura meħtieġa.
6.2.2.3. Il-proporzjonalità tar-responsabbiltà għall-pensjonijiet
(174)
Id-deċiżjoni dwar La Poste Franċiża turi l-valutazzjoni, mill-Kummissjoni, tal-proporzjonalità tal-miżuri ta’ għajnuna relatati mar-responsabbiltà għall-ispejjeż tal-pensjonijiet li jġarrbu l-operaturi storiċi tas-settur postali li jkomplu jimpjegaw uffiċjali taħt kundizzjonijiet miftiehma meta kienu jinsabu f’sitwazzjoni ta’ monopolju. Il-proporzjonalità għandha tiġi evalwata fir-rigward tal-istabbiliment ta’ kundizzjonijiet ġusti fis-swieq miftuħa għall-kompetizzjoni (pereżempju posta, pakketti u servizzi finanzjarji). L-operatur storiku irid iħallas rati ta’ kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali identiċi għal dawk tal-kompetituri tiegħu.
(175)
Billi l-persunal kuntrattwali ta’ DPLP legalment jinsab fl-istess sitwazzjoni bħall-impjegati ta’ kwalunkwe intrapriża privata, kuntrarjament għall-persunal statutorju, li jgawdi minn status simili għal dak tal-uffiċjali, tqabbil tal-kontribuzzjonijiet soċjali mħallsa minn DPLP għal kull kategorija ta’ impjegati jippermetti li jiġi vverifikat jekk dan josservax, minn meta m’għadux responsabbli għall-pensjonijiet, il-kundizzjoni relatata mal-pagament ta’ rata ta’ kontribuzzjonijiet soċjali identika għal dik tal-kompetituri tiegħu.
(176)
It-tabella sommarja t’hawn taħt tippreżenta b’mod dettaljat l-ispejjeż tas-sigurtà soċjali mħallsa minn DPLP għall-persunal statutorju u kuntrattwali tiegħu:
Spejjeż tas-sigurtà soċjali mġarrba u mħallssa minn DPLP
Persunal statutorju
Persunal kuntrattwali
Kontribuzzjoni ta’ DPLP għas-sistema ta’ sigurtà soċjali, li tinkludi 8,86 % għall-pensjonijiet
[…] %
[…] %
Spejjeż imġarrba direttament minn DPLP
[…] %
[…] %
Mard u diżabbiltà
[…] %
[…] %
Allowances tal-familja
[…] %
-
Kontribuzzjoni għall-ħlas ta’ kumpensi (52)
[…] %
Tnaqqis strutturali (53)
[…] %
KONTRIBUZZJONI TAL-IMPJEGATUR totali
[…] %
[…] %
KONTRIBUZZJONI TAL-IMPJEGATI
[…] %
[…] %
Kontribuzzjoni tal-impjegat għas-sistema ġenerali ta’ sigurtà soċjali
[…] %
[…] %
(177)
Kif turi t-tabella t’hawn fuq, il-livell ta’ kontribuzzjoni ta’ DPLP għas-sistema ta’ sigurtà soċjali Belġjana (persentaġġ nominali tal-ispejjeż tal-pagi) huwa tassew inqas minn dak tal-kontribuzzjoni tal-operaturi privati ([…] % flok […] %).
(178)
Madankollu, jekk wieħed iqis l-spejjeż li jġarrab direttament l-impjegatur għall-finijiet tat-tqabbil tar-rati attwali tal-kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali, iż-żewġ persentaġġi huma kważi identiċi, u anke kemxejn ogħla għall-persunal statutorju ta’ DPLP ([…] % flok […] %).
(179)
Jista’ jiġi nnutat ukoll li l-kontribuzzjonijiet imħallsa mill-impjegati huma pjuttost identiċi fiż-żewġ każijiet ([…] % flok […] %).
(180)
Ir-rata nominali tal-kontribuzzjoni għas-sigurtà soċjali inqas għolja mħallsa minn DPLP għall-persunal statutorju tiegħu hija minħabba l-eżenzjoni ta’ ċerti kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali li ma japplikawx għall-impjegati li jgawdu minn status ta’ uffiċjali (pereżempju mard ikkaġunat mix-xogħol, qgħad, aċċident fuq ix-xogħol). Madankollu, DPLP stess iġarrab direttament l-ispejjeż tal-kontribuzzjonijiet li jgawdu mill-eżenzjoni minħabba l-istatus speċifiku tal-persunal statutorju tiegħu. Dan l-approċċ jinvolvi spejjeż diretti għoljin għal DPLP.
(181)
Fir-rigward tal-kontribuzzjoni tal-impjegati stess, li wkoll għandha tiġi kkunsidrata peress li l-impjegati jridu jħallsu din il-kontribuzzjoni mill-paga mħallsa lilhom mill-impjegatur (kontribuzzjoni li għalhekk tirrappreżenta wkoll spiża għal dan tal-aħħar), din hija ftit ogħla għall-persunal statutorju milli għall-persunal kuntrattwali.
(182)
L-awtoritajiet Belġjani u DPLP kkomunikaw informazzjoni li turi li l-kontribuzzjonijiet diretti baqgħu stabbli globalment matul iż-żmien.
(183)
Għalkemm l-ispejjeż diretti li jġarrab direttament DPLP ([…] %) mhumiex strettament ekwivalenti għal kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali, jeħtieġ li jiġi kkunsidrat il-fatt li dawn l-ispejjeż mhumiex spejjeż volontarji, iżda jirriżultaw direttament mill-istatus partikolari tal-impjegati statutorji u li għalhekk kienu imposti fuq DPLP. Għalhekk jidher loġiku li dawn jiġu kkunsidrati bħal spejjeż oħrajn tas-sigurtà soċjali obbligatorji f’termini ta’ oriġini u finalità.
(184)
Konsegwentement jeħtieġ li jiġu kkunsidrati dawn l-ispejjeż diretti għall-kalkolu tal-kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali attwali ta’ DPLP. Ir-rata ta’ kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali f’daqqa li tirriżulta hi ftit ogħla għall-persunal statutorju ta’ DPLP ([…] %). minn dik għall-persunal ta’ intrapriżi tas-settur privat ([…] %).
6.2.2.4. Test ta’ bbilanċjar tar-responsabbiltà għall-pensjonijiet
L-effetti pożittivi tal-miżuri ta’ għajnuna
(185)
Ir-riforma tas-sistema tal-pensjonijiet applikabbli għal DPLP kienet pass essenzjali fl-adattament tal-intrapriża għal-liberalizzazzjoni progressiva u bl-għan tal-liberalizzazzjoni sħiħa tas-suq postali Belġjan, li taqdi rwol importanti fil-qafas tal-Istrateġija ta’ Lisbona għat-tkabbir u l-impjiegi.
(186)
Fid-Deċiżjoni dwar La Poste, il-Kummissjoni indikat li l-liberalizzazzjoni tas-settur postali setgħet tkun aktar diffiċli jekk l-abbozzi ta’ riforma tal-pensjonijiet (komparabbli ma’ dik implimentata mill-Belġju) ma kienux approvati.
(187)
Il-Kummissjoni tqis ukoll li l-miżuri inkwistjoni, anke jekk ma jikkonċernawx sistema speċjali fir-rigward tal-benefiċċji mħallsa lill-pensjonanti, jippermettu s-sostenibbiltà ta’ mekkaniżmu ta’ finanzjament li l-iżviluppi tal-passat kienu eliminaw mill-użu. Hija tqis li dawn il-miżuri għalhekk jidħlu fil-qafas aktar ġenerali tar-riforma tas-sistemi tal-pensjoni tal-Istati Membri, riforma mixtieqa kemm mill-Kunsill kif ukoll mill-Kummissjoni.
L-effetti negattivi tal-miżuri ta’ għajnuna
(188)
L-effetti negattivi tal-miżura jidhru limitati peress li, meta jiġi kkunsidrat il-passat ta’ DPLP u tal-attivitajiet tiegħu, jidher biċ-ċar li parti kbira mill-impenji tiegħu fir-rigward tal-pensjoni hija relatata mal-attivitajiet fis-settur riżervat, fejn id-distorsjoni tal-kompetizzjoni hija limitata fiha nnifisha.
(189)
Il-miżura inkwistjoni tista’ teoretikament tippermetti lil DPLP li jżomm pożizzjoni dominanti. Madankollu, il-Kummissjoni tqis dan ir-riskju bħala baxx peress li l-miżuri huma limitati biex jallinjaw il-kontribuzzjonijiet imħallsa minn DPLP ma’ dawk tal-kompetituri tiegħu.
(190)
Minn dan t’hawn fuq jirriżulta li l-effetti negattivi tal-għajnuna mogħtija lil DPLP huma limitati, meta mqabbla mal-effetti pożittivi tal-miżura.
(191)
Peress li l-miżuri huma limitati għal dak li huwa strettament meħtieġ għall-istabbiliment ta’ kundizzjonijiet ugwali fir-rigward tal-kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali u jtemmu distorsjoni fil-kompetizzjoni li kienet ta’ żvantaġġ għal DPLP, dawn ma jbiddlux il-kundizzjonijiet kummerċjali f’miżura kuntrarja għall-interess komuni.
(192)
Konsegwentement, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-miżura tar-responsabbiltà għall-pensjonijiet adottata fl-1997 tista’ tiġi kkunsidrata bħala għajnuna kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE, peress li DPLP ma jinsabx f’pożizzjoni aħjar minn operaturi oħrajn fir-rigward tal-ispejjeż tas-sigurtà soċjali tal-persunal statutorju tiegħu.
6.3. VALUTAZZJONI TAL-KUMPENS TA’ SERVIZZ PUBBLIKU U MIŻURI OĦRAJN
6.3.1. L-eżistenza ta’ għajnuna skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE
6.3.1.1. Vantaġġ u selettività
Kumpensi annwali
(193)
Fir-rigward tal-kumpens tal-ispejjeż ta’ servizz pubbliku, is-Sentenza Altmark (54) tistabbilixxi l-kriterji li jrid jissodisfa intervent pubbliku biex ikun jista’ jiġi kkunsidrat bħala kumpens tal-obbligi ta’ servizz pubbliku u jevita l-klassifikazzjoni bħala għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(194)
F’dan il-każ, dawn il-kriterji, u b’mod aktar partikolari r-raba’ kriterju, mhumiex sodisfatti: l-għażla ta’ DPLP ma saritx fil-qafas ta’ proċedura ta’ akkwist pubbliku. Barra minn hekk, l-awtoritajiet Belġjani ma urewx li l-livell tal-kumpens kien ġie stabbilit fuq il-bażi ta’ analiżi tal-ispejjeż li intrapriża medja mmexxija tajjeb u li jkollha mezzi adegwati, kienet iġġarrab biex twettaq l-obbligi ta’ servizz pubbliku li huma meħtieġa minnha u l-Kummissjoni m’għandha l-ebda indikazzjoni jew informazzjoni li juru li r-raba’ kriterju huwa sodisfatt.
(195)
Peress li l-kumpensi annwali taw vantaġġ lil intrapriża waħda biss u għamlu disponibbli riżorsi addizzjonali għal din l-intrapriża, il-miżura tat vantaġġ selettiv lil DPLP.
(196)
Injezzjonijiet ta’ kapital fl-1997: l-awtoritajiet Belġjani rrikonoxxew li l-injezzjonijiet ta’ kapital li saru fl-1997 li jammontaw għal EUR 62 miljun fir-realtà jikkostitwixxu l-ħlas differit ta’ kumpens tal-SGEI dovut għas-sena 1996. Dawn l-injezzjonijiet konsegwentement iridu jiġu evalwati fuq l-istess bażi bħall-kumpensi annwali. Peress li l-kundizzjonijiet differenti stabbiliti fis-Sentenza Altmark mhumiex sodisfatti, il-miżura tat vantaġġ selettiv lil DPLP.
Injezzjonijiet ta’ kapital:
(197)
Injezzjonijiet ta’ kapital fl-2003: L-awtoritajiet Belġjani ddikjaraw li l-injezzjoni ta’ kapital li saret fl-2003 (EUR 297,5 miljun) kienet tosserva l-prinċipju tal-investitur f’ekonomija tas-suq u għalhekk ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat. Skont dawn, din l-injezzjoni kellha l-għan li ssaħħaħ il-fondi proprji ta’ DPLP għall-bini u l-modernizzazzjoni ta’ ċentri tal-issortjar, it-titjib fir-rotot ta’ distribuzzjoni tal-posta u l-awtomazzjoni. Il-fondi injettati kellhom ukoll l-għan li jkopru spejjeż tal-persunal li jirriżultaw mit-tnaqqis fl-għadd ta’ impjegati marbuta ma’ sistema ta’ rtirar kmieni, ta’ tnaqqis fil-ħin tax-xogħol u żieda fil-pagi offruti lill-membri ġodda tal-persunal.
(198)
Biex juru li din l-injezzjoni ta’ kapital kienet tikkonforma mal-prinċipju tal-investitur f’ekonomija tas-suq, l-awtoritajiet Belġjani wettqu previżjonijiet ta’ profitt fil-qafas tal-pjan strateġiku tagħhom, li wrew livell ta’ profitt ogħla mill-ispiża ta’ kapital li jkun jeħtieġ investitur privat.
(199)
Il-projezzjonijiet u l-kalkolu tal-qligħ magħmul mill-awtoritajiet Belġjani huma bbażati fuq il-futur, huma dettaljati ħafna u jikkonformaw mal-metodu li jkun jagħmel użu minnu investitur privat:
1.
ir-redditu ġie kkalkolat permezz tal-metodu tal-flussi ta’ flus futuri skontati, li jqis it-tkabbir futur tal-intrapriża u l-kapaċità tal-investimenti li jiġġeneraw qligħ u flussi ta’ flus għall-azzjonisti tagħhom;
2.
ġew previsti tliet xenarji differenti: xenarju ottimist, xenarju pessimist u l-aktar xenarju probabbli, finalment aċċettat biex tiġi vvalutata s-sensibilità tal-projezzjonijiet;
3.
il-projezzjonijiet jindikaw żieda fil-marġni ta’ profitt ta’ […] % fl-2007 (ara t-Tabella 4) u rata ta’ redditu intern skontat ta’ […] % għall-perjodu mill-2003 sal-2012 (ara t-Tabella 5), jiġifieri rata ogħla minn dik ta’ […] % indikata minn espert indipendenti (Banque Degroof) bħala l-marġni ta’ profitt li l-investituri privati tas-settur postali kienu jqisu bħala adegwata.
Tabella 4
projezzjonijiet ex ante tal-profitt għall-perjodu mill-2003 sal-2007 mwettqa mill-awtoritajiet Belġjani
(…)
Sors: awtoritajiet Belġjani
Tabella 5
kalkolu tar-rata ta’ redditu intern ex ante imwettaq mill-awtoritajiet Belġjani għall-aktar xenarju probabbli
(…)
Sors: awtoritajiet Belġjani
(200)
Jista’ jiġi nnutat ukoll li s-saħħa tal-projezzjonijiet ġiet validata globalment mir-riżultati finanzjarji miksuba matul is-snin segwenti (ara t-Tabella 6). Minħabba din iż-żieda fir-redditu, DPLP beda jiddistribwixxi dividendi sa mill-2007.
Tabella 6
Profitt ex post għall-perjodu bejn l-2003 u l-2007
(…)
Sors: l-awtoritajiet Belġjani
(201)
Ir-riżultati rreġistrati matul perjodu ta’ għaxar snin ukoll huma konformi mal-previżjonijiet tal-2003, peress li r-rata ta’ redditu intern ex post għandha tkun ta’ […] %, jiġifieri livell ogħla minn dak ta’ […]% previst fl-2003.
(202)
Għalkemm ir-redditu mill-investiment magħmul mill-Istat Belġjan jidher li huwa biżżejjed biex jikkonferma l-osservanza, minn dan l-investiment, tal-prinċipju tal-investitur privat f’ekonomija tas-suq, jeħtieġ li jiġi nnutat li d-dħul skontat, li jservi biex jiġi evalwat dan ir-redditu, kien jinkludi għajnuna mill-Istat u, b’mod partikolari, il-kumpensi annwali mħallsa lil DPLP.
(203)
Madankollu, dawn il-miżuri ta’ għajnuna mill-Istat qed isegwu b’mod evidenti għanijiet differenti u m’għandhom l-ebda rabta kronoloġika mal-injezzjoni ta’ kapital imwettqa fl-2003.
(204)
Barra minn hekk, l-inċertezza li setgħet tirriżulta għal investitur privat mill-għajnuna mhux notifikata favur DPLP tnaqqset bl-awtorizzazzjoni formali tal-injezzjoni ta’ kapital mogħtija mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tagħha tal-2003. Fil-mument tat-twettiq tal-investiment, kull investitur privat bi prospettivi tajba ta’ redditu probabbilment kien jieħu r-riskju li jwettaq dan l-investiment wara l-adozzjoni tad-deċiżjoni favorevoli tal-Kummissjoni, anke jekk din id-deċiżjoni tkun għadha mhix finali. Biex jieħu din id-deċiżjoni, investitur privat ma kienx jistenna diversi snin, jew sad-data tas-sentenza tal-Qorti tal-Prim’Istanza u tal-Qorti. Konsegwentement, l-annullament sussegwenti ta’ din id-Deċiżjoni jikkostitwixxi avveniment li ma kienx prevedibbli fil-mument li fih sar l-investiment, iżda li żgur deher ftit probabbli, peress li d-deċiżjonijiet tal-Kummissjoni huma kkunsidrati bħala legali sakemm ma jkunux ġew annullati.
(205)
Il-Kummissjoni konsegwentement hija tal-fehma li l-injezzjoni ta’ kapital magħmula fl-2003 tista’ tiġi kkunsidrata bħala konformi mal-prinċipju tal-investitur privat f’ekonomija tas-suq u li ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(206)
Injezzjoni ta’ kapital fl-2006: L-awtoritajiet Belġjani ddikjaraw li l-injezzjoni ta’ kapital li saret fl-2006 (li tammonta għal EUR 40 miljun) kienet tosserva l-prinċipju tal-investitur f’ekonomija tas-suq u għalhekk ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat.
(207)
Din l-injezzjoni saret taħt l-istess kundizzjonijiet bħal dawk li japplikaw għal investitur privat. iż-żieda fil-kapital ta’ DPLP ġiet sottoskritta mill-Istat (EUR 40 miljun) u minn Post Invest Europe (EUR 300 miljun), bi prezz ekwivalenti għal kull sehem (pari passu). Post Invest Europe f’dak iż-żmien kien investitur estern li ma kellu l-beda rabta ma’ DPLP jew mal-Istat Belġjan.
(208)
Barra minn hekk, il-prezz tal-ħruġ tal-ishma ġie stabbilit b’mod korrett. Biex jiġi stabbilit il-prezz tal-ishma l-ġodda maħruġa, il-bank tal-investiment imqabbad mill-awtoritajiet Belġjani ta stima tal-valur totali ta’ DPLP ta’ bejn EUR […] u […]. L-Istat fl-aħħar żamm il-figura ta’ EUR […] għall-intrapriża kollha qabel l-injezzjonijiet ta’ kapital. L-ipoteżi dwar il-livell ta’ redditu u ta’ riskju fuq il-bażi ta’ pjan ta’ intrapriża komuni kienu jistrieħu bħala tali fuq kunsiderazzjonijiet relatati mat-titjib tal-profitti fit-tul. Ir-riżultati rreġistrati sussegwentement minn DPLP wara ż-żieda fil-kapital tal-2006 (ara hawn taħt) jikkonfermaw huma wkoll is-saħħa tas-suppożizzjonijiet u tal-parametri kkunsidrati meta ttieħdet id-deċiżjoni tal-investiment.
Tabella 7
ir-riżultati ta’ DPLP bejn l-2006 u l-2010
(…)
Sors: l-awtoritajiet Belġjani
(209)
Il-Kummissjoni tqis li l-injezzjoni ta’ kapital li saret fl-2006 li tammonta għal EUR 40 miljun tikkonforma b’mod ċar mal-imġiba ta’ investitur f’ekonomija tas-suq u għalhekk ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat.
Eżenzjonijiet mit-taxxi
(210)
L-eżenzjoni mit-taxxa korporattiva, għalkemm setgħet tagħti vantaġġ lil DPLP minħabba t-tnaqqis possibbli fl-ammont tat-taxxa li kieku kien ikollu jħallas, ma ħolqot l-ebda vantaġġ konkret: fil-fatt, mill-1992 sal-2005, sena li matulha din l-eżenzjoni tneħħiet, ir-riżultat akkumulat ta’ DPLP wara t-taxxa kien negattiv. Għalkemm ir-riżultat nett tiegħu, f’xi snin, kien pożittiv, il-kreditu tat-taxxa li kien jiġi ttrasferit minn sena għall-oħra kirn jippermetti lil DPLP li ma jħallasx taxxa, anke jekk kien ikun soġġett għas- sistema ta’ taxxa korporattiva. Din l-eżenzjoni konsegwentement mhix eżaminata aktar fid-dettall f’din id-Deċiżjoni.
(211)
L-eżenzjonijiet mit-taxxa fuq il-proprjetà u mit-taxxa lokali, għall-kuntrarju, jqiegħdu lil DPLP f’pożizzjoni aktar favorevoli minn dik tal-intrapriżi l-oħra, peress li dawn itaffu l-obbligazzjonijiet li normalment kien ikun responsabbli għalihom. Dawn konsegwentement jagħtuh vantaġġ selettiv.
It-trasferiment ta’ proprjetà immobbli
(212)
L-awtoritajiet Belġjani argumentaw li t-trasferiment ta’ proprjetà immobbli rriżulta minn riorganizzazzjoni interna tal-assi li jappartjenu lill-Istat, peress li DPLP dak iż-żmien kien jappartjeni kollu kemm hu għall-Istat. Madankollu, it-trasferiment ta’ proprjetà immobbli għamel disponibbli għal DPLP assi ġodda li qabel kienu tal-Istat. DPLP diġà kien juża din il-proprjetà immobbli meta kienet tal-Istat, iżda ma kienx il-proprjetarju legali.It-trasferiment tad-dritt ta’ sjieda legali ta lil DPLP, intrapriża separata mill-Istat, id-drittijiet ta’ sjieda fuq il-proprjetà immobbli. Għalhekk DPLP kiseb riżorsi addizzjonali meta mqabbel mas-sitwazzjoni ta’ qabel it-trasferiment. Din il-miżura għalhekk tatu vantaġġ selettiv.
Il-garanzija tal-Istat
(213)
Fin-nuqqas ta’ garanzija tal-Istat, DPLP ma setax jikseb self taħt l-istess kundizzjonijiet. L-awtoritajiet Belġjani stmaw li r-rati tas-suq kienu jkunu sa 40 punt bażi aktar għoljin, filwaqt li l-primjum imħallas lill-Istat kien ta’ 25 punt bażi.
(214)
B’konformità mal-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat KE dwar l-għajnuna mill-Istat forma ta’ garanziji (55) [il-punt 33.2.d], “it-teħid ta’ riskju mill-Istat għandu normalment jitħallas permezz ta’ premium xieraq fuq l-ammont tal-garanzija jew il-kontragaranzija. Meta l-prezz imħallas għall-garanzija jkun mill-anqas għoli daqs il-limitu ta’ premium ta’ garanzija korrispondenti li jkun hemm fis-swieq finanzjarji, il-garanzija ma tkunx tinkludi għajnuna. Jekk fis-swieq finanzjarji ma jinstab l-ebda limitu tal-premium tal-garanzija li jikkorrispondi, l-ispiża finanzjarja totali tas-self garantit, inkluż ir-rata ta’ imgħax tas-self u tal-premium tal-garanzija, għandha tiġi mqabbla mal-prezz tas-suq ta’ self simili li m’huwiex garantit. Peress li l-primjum ma jidhirx li huwa konformi mas-suq, il-garanzija tal-Istat ippermettiet li DPLP jikseb finanzjament għal spiża inqas minn dik li bħala regola kien ikollu jġarrab.
(215)
Konsegwentement, il-miżura tat vantaġġ selettiv lil DPLP, ugwali għad-differenza bejn ir-rata tal-imgħax li DPLP kien ikollu jħallas fin-nuqqas ta’ garanzija tal-Istat u r-rata tal-imgħax attwali flimkien mal-primjum imħallas għall-garanzija. Il-vantaġġ miksub kien ta’ 15-il punt bażi fuq il-kapital pendenti kull sena. Il-vantaġġ għalhekk jista’ jiġi stmat għal EUR 1,5 miljun fuq il-perjodu kollu tas-self.
6.3.1.2. L-eżistenza ta’ riżorsi tal-Istat
Il-kumpens annwali tal-SGEI, inklużi l-injezzjonijiet ta’ kapital tal-1997
(216)
Il-kumpens annwali tal-SGEI ġie ffinanzjat fuq il-baġit tal-Istat Belġjan b’mod konformi mal-kuntratti ta’ ġestjoni suċċessivi konklużi bejn DPLP u l-Istat Belġjan. Skont l-informazzjoni li ntbagħtet mill-Istat Belġjan, l-injezzjonijiet ta’ kapital tal-1997 jirrappreżentaw de facto kumpens tal-SGEI u konsegwentement huma inklużi f’din il-parti tad-Deċiżjoni.
Eżenzjonijiet mit-taxxa
(217)
L-eżenzjonijiet mit-taxxa wasslu għal tnaqqis fid-dħul mit-taxxa tal-Istat minħabba t-tnaqqis fid-dħul li kien jiġġenera l-Istat fin-nuqqas ta’ dawn l-eżenzjonijiet. Għalhekk dawn jinvolvu trasferiment ta’ riżorsi tal-Istat li jikkonsisti f’telf tad-dħul mit-taxxa għall-Istat Belġjan.
It-trasferiment ta’ proprjetà immobbli
(218)
Il-proprjetà immobbli ttrasferita lil DPLP qabel kienet tal-Istat. Dan ċeda s-sjieda tagħha lil DPLP, u b’dan il-mod naqqas l-assi proprji tiegħu u żied dawk ta’ DPLP. Il-miżura għalhekk tikkostitwixxi trasferiment ta’ riżorsi tal-Istat.
Il-garanzija tal-Istat
(219)
Il-garanzija relatata mas-self ingħatat mill-Istat li ħa r-riskji fuq il-baġit tiegħu stess mingħajr kontroparti; din għalhekk tikkostitwixxi riżors tal-Istat forma ta’ dħul mhux miġbur.
Id-dħul iġġenerat mis-servizzi ta’ distribuzzjoni tal-posta ma jikkostitwixxix riżorsi tal-Istat.
(220)
Id-dħul iġġenerat mis-servizzi ta’ distribuzzjoni tal-posta ma jikkostitwixxux dħul tal-Istat, b’konformità mas-sentenza Preussen Elektra (56), peress li l-prezzijiet imħallsa mill-utenti huma ffinanzjati mill-fondi proprji tagħhom stess, li mhumiex ikkontrollati mill-Istat.
(221)
Madankollu, għall-finijiet tal-evalwazzjoni tal-kompatibbiltà, dan id-dħul huwa direttament marbut mal-forniment ta’ servizz ta’ interess ġenerali fis-settur postali u għalhekk iridu jiġi kkunsidrat, b’konformità mal-punt 17 tal-Qafas tal-SGEI u l-Artikolu 17 tad-Direttiva 97/67/KE, għall-finijiet tad-determinazzjoni tal-ħtieġa u tal-proporzjonalità tal-kumpens.
6.3.1.3. Id-distorsjoni tal-kompetizzjoni u l-effett fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri
(222)
Il-miżuri jistgħu jaffettwaw il-kummerċ bejn l-Istati Membri għall-istess raġunijiet bħal dawk indikati fil-premessa 6.2.1.3.
6.3.1.4. Sommarju tal-miżuri ta’ għajnuna
(223)
Minħabba r-raġunijiet spjegati fil-premessi 6.3.1.1 sa 6.3.1.3, il-miżuri li ġejjin jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE:
(a)
kumpens annwali tal-SGEI (1992-2010);
(b)
injezzjonijiet ta’ kapital li saru fl-1997;
(c)
L-eżenzjoni mit-taxxa fuq il-proprjetà (1992-2005);
(d)
it-trasferiment ta’ proprjetà immobbli fl-1992;
(e)
il-garanzija mogħtija mill-Istat fl-2004.
6.3.2. Għajnuna eżistenti skont l-Artikolu 108(1) tat-TFUE
(224)
Xi miżuri eżaminati f’dan il-każ jistgħu jiġu kkunsidrati bħala għajnuna eżistenti skont l-Artikolu 108(1) tat-TFUE.
6.3.2.1. L-eżenzjonijiet mit-taxxa korporattiva u mit-taxxa fuq il-proprjetà
(225)
L-eżenzjonijiet mit-taxxa korporattiva u mit-taxxa fuq il-proprjetà kienu ta’ vantaġġ għal DPLP meta dan kien għadu amministrazzjoni pubblika, jiġifieri qabel l-1971, u jippreċedu l-adeżjoni tal-Belġju fil-KEE. Dawn ma ġewx emendati minn dak iż-żmien ’l hawn. Dawn il-miżuri għalhekk jikkostitwixxu għajnuna eżistenti.
(226)
L-eżenzjoni mit-taxxa korporattiva tneħħiet fl-2005, filwaqt li l-eżenzjoni mit-taxxa fuq il-proprjetà għadha tapplika.
6.3.2.2. Il-liberalizzazzjoni tas-suq postali
(227)
Skont l-awtoritajiet Belġjani, il-miżuri kollha li ttieħdu qabel il-liberalizzazzjoni tas-swieq postali fl-1999 għandhom jiġu kkunsidrati bħala għajnuna eżistenti. Madankollu, il-miżuri inkwistjoni taw vantaġġ lill-attivitajiet kollha ta’ DPLP, li kien preżenti fi swieq kompetittivi (bħas-swieq tad-distribuzzjoni tal-pakketti u tas-servizzi finanzjarji) ħafna qabel id-dħul fis-seħħ tad-Direttiva 97/67/KE fl-1999. Konsegwentement, b’konformità mas-sentenza Alzetta (57), għajnuna bħal din ma tistax tiġi kkunsidrata bħala waħda li saret għajnuna eżistenti minħabba l-iżvilupp tas-suq intern: din tista’ tiġi kkunsidrata bħala għajnuna eżistenti għal benefiċjarju partikolari safejn kien iwettaq attivitajiet biss fi swieq li ma kinux miftuħa għall-kompetizzjoni meta l-għajnuna ġiet implimentata.
(228)
Dan l-argument konsegwentement ma jistax jiġi aċċettat mill-Kummissjoni.
6.3.2.3. Perjodu ta’ preskrizzjoni ta’ għaxar snin
(229)
L-allegazzjoni li l-perjodu ta’ preskrizzjoni ta’ għaxar snin għandu jibda mill-ftuħ ta’ din il-proċedura ta’ investigazzjoni formali, fl-2009, lanqas mhi se tiġi aċċettata. Is-sentenza mogħtija mill-Qorti tal-Prim’Istanza fl-2009 ma annullatx l-atti ta’ investigazzjoni kollha preċedenti. Din implikat biss li dawn l-atti kellhom iġiegħlu lill-Kummissjoni tiftaħ proċedura ta’ investigazzjoni formali (58).
(230)
Għall-kuntrarju, peress li l-Kummissjoni wettqet l-ewwel att ta’ investigazzjoni tagħha fit-23 ta’ Diċembru 2002, meta bagħtet l-ewwel talba għal informazzjoni lill-awtoritajiet Belġjani, il-miżuri implimentati qabel it-23 ta’ Diċembru 1992 iridu jiġu kkunsidrati bħala għajnuna eżistenti.
6.3.3. Il-kompatibbiltà tal-kumpens tal-SGEI fir-rigward tal-Artikolu 106(2) tat-TFUE
(231)
Il-kompatibbiltà tal-kumpens tal-SGEI hija evalwata fir-rigward tal-Artikolu 106(2) tat-TFUE u l-qafas tal-SGEI. Il-qafas tal-SGEI huwa applikabbli mid-dħul fis-seħħ tiegħu, fid-29 ta’ Novembru 2005. Peress li dan essenzjalment jikkonsisti f’kodifikazzjoni tar-regoli li diġà kienu jeżistu qabel id-dħul fis-seħħ tiegħu, xorta se ssir referenza għalih waqt il-valutazzjoni ta’ miżuri li ttieħdu qabel id-dħul fis-seħħ tiegħu.
6.3.3.1. L-ambitu tal-valutazzjoni stabbilit fuq il-bażi tal-mandat mogħti mill-kuntratti ta’ ġestjoni
(232)
Fl-osservazzjonijiet tagħhom, l-awtoritajiet Belġjani u DPLP opponew bil-qawwa l-fatt li l-Kummissjoni, f’konformità mal-approċċ preċedenti għall-valutazzjoni ta’ każjiet oħrajn dwar l-għajnuna mogħtija illegalment fil-passat, wettqet analiżi globali ta’ kull għajnuna mogħtija lil DPLP fil-perjodu kollu, li jqis li din l-għajnuna ffinanzjat il-missjonijiet kollha ta’ servizz pubbliku fdati lill-intrapriża mingħajr l-ebda distinzjoni L-awtoritajiet Belġjani u DPLP insistew li f’dan il-każ, kuntrarjament għal dak li ġie osservat f’każi oħrajn, il-kuntratti ta’ ġestjoni li kkonkludew kienu jilimitaw b’mod strett il-qasam tal-attivitajiet ta’ DPLP li kellhom jibbenefikaw minn għajnuna, bl-istess mod bħall-ammonti ta’ għajnuna li setgħu jistennew dawn l-attivitajiet (59).
(233)
Il-Kummissjoni tqis li l-kuntratti ta’ ġestjoni inkwistjoni jistabbilixxu b’mod strett id-drittijiet u l-obbligi rispettivi tal-Istat u tal-benefiċjarju tal-għajnuna billi jistabbilixxu parametri ta’ kalkolu tal-kumpens li jista’ jistenna dan tal-aħħar għall-attivitajiet speċifiċi elenkati u għall-perjodi li huma indikati. Konsegwentement, il-Kummissjoni se tibbaża l-evalwazzjoni tagħha fuq id-dispożizzjonijiet tal-kuntratti ta’ ġestjoni differenti.
(234)
L-SGEI li għalihom il-kompatibbiltà tal-għajnuna trid tiġi kkontrollata huma stabbiliti fil-mandati stabbiliti mill-Istat Membru. Il-missjonijiet ta’ servizz pubbliku li jrid iwettaq DPLP għandhom jiġu fdati lilu mill-atti amministrattivi suċċessivi li japprovaw il-kuntratti ta’ ġestjoni ffirmati mal-Istat bejn wieħed u ieħor kull ħames snin. Dawn il-kuntratti jiżviluppaw u jikkumpletaw id-dispożizzjonijiet tal-liġi postali nazzjonali.
(235)
Kull kuntratt ta’ ġestjoni suċċessiv jikkostitwixxi mandat separat li jiddeskrivi l-missjonijiet ta’ servizz pubbliku li jrid iwettaq DPLP u jistabbilixxi t-tul ta’ żmien tal-mandat, kif ukoll il-parametri li fuq il-bażi tagħhom huwa kkalkolat il-kumpens li għandu jitħallas mill-Istat. Il-kuntratti ta’ ġestjoni jispeċifikaw l-attivitajiet li huma kkunsidrati fil-kalkolu tal-ammont tal-kumpens finanzjarju mogħti mill-Istat.
(236)
Il-kompatibbiltà tal-miżuri ta’ għajnuna trid tiġi evalwata fir-rigward tal-Artikolu 106(2) tat-TFUE, peress li l-kumpens ingħata biex jiġu ffinanzjati spejjeż li jirriżultaw mit-twettiq ta’ missjonijiet ta’ servizz pubbliku. Il-kumpens kien ikun kompatibbli kieku ma jikkumpensax b’mod eċċessiv l-ispejjeż addizzjonali mġarrba minn DPLP fit-twettiq ta’ missjonijiet ta’ servizz pubbliku fdati lilu mill-kuntratti ta’ ġestjoni, inkluż benefiċċju raġonevoli. Kull kumpens żejjed għandu jiġi rkuprat.
(237)
L-ambitu tal-valutazzjoni tal-kumpens żejjed jinkludi l-SGEI li għalihom jiġi pprovdut kumpens mid-dispożizzjonijiet tal-kuntratti ta’ ġestjoni suċċessivi.
(238)
Jeħtieġ li jiġi nnutat li fid-dispożizzjonijiet tal-kuntratti ta’ ġestjoni suċċessivi hemm xi differenzi. Konsegwentement, il-kumpens żejjed irid jiġi kkalkolat fuq il-bażi ta’ parametri speċifiċi stabbiliti f’kull kuntratt.
L-attivitajiet li jibbenefikaw minn għajnuna taħt l-ewwel kuntratt ta’ ġestjoni jinkludu s-servizzi pubbliċi kollha
(239)
Fl-ewwel kuntratt ta’ ġestjoni (1992 sal-1996), il-kumpens tal-SGEI ikopri s-servizzi pubbliċi kollha. Id-dispożizzjonijiet ta’ dan l-ewwel kuntratt ta’ ġestjoni ma jaqsmux il-kumpens bejn is-servizzi pubbliċi differenti skont jekk ikunux eliġibbli jew le għal kumpens skont dan il-kuntratt.
(240)
Konsegwentement, jeħtieġ li jitqies li l-kumpens previst minn dan il-kuntratt ikopri l-ispejjeż addizzjonali li jirriżultaw mit-twettiq tal-missjonijiet kollha ta’ servizz pubbliku, mingħajr distinzjoni. Għal dan il-perjodu, il-kontroll tal-kumpens żejjed possibbli għalhekk se jkun japplika għall-miżuri kollha ta’ servizz pubbliku: is-servizz postali universali (obbligu ta’ servizz universali/OSU), kif ukoll id-distribuzzjoni tal-istampa u ta’ missjonijiet oħrajn fdati lil DPLP.
L-attivitajiet li jibbenefikaw minn għajnuna taħt it-tieni, it-tielet u r-raba’ kuntratti ta’ ġestjoni jinkludu d-distribuzzjoni tal-istampa u missjonijiet oħrajn li huma intitolati għal kumpens
(241)
Kuntrarjament għall-ewwel kuntratt ta’ ġestjoni, it-tieni, it-tielet u r-raba’ kuntratti ta’ ġestjoni jirriżervaw l-għajnuna għal ċerti SGEI speċifikati fihom. L-SGEI intitolati għal kumpens huma: id-distribuzzjoni ta’ gazzetti ta’ kuljum u perjodiċi, kif ukoll is-servizzi pubbliċi l-oħrajn elenkati fil-premessa (33). Il-klawżoli li jistabbilixxu s-servizzi li jibbenefikaw minn għajnuna jidhru fil-kuntratti ta’ ġestjoni: l-Artikolu 7 tat-tieni kuntratt ta’ ġestjoni, l-Artikolu 15 tat-tielet kuntratt ta’ ġestjoni u l-Artikoli 12 u 13 tar-raba’ kuntratt ta’ ġestjoni.
(242)
Is-servizz postali universali, għall-kuntrarju, ma jibbenefika minn ebda kumpens taħt il-kuntratti ta’ ġestjoni, ħlief għall-ewwel wieħed.
(243)
L-ispejjeż u d-dħul relatati mas-servizz postali universali għalhekk mhumiex ikkunsidrati fil-kalkolu tal-kumpens żejjed, ħlief, jekk ikun il-każ, il-profitt żejjed li jiġi mis-settur riżervat (60).
6.3.3.2. Il-kalkolu tal-kumpens żejjed
(244)
Minħabba d-differenzi bejn il-mandati ta’ servizz pubbliku msemmija fil-premessi 239 sa 243, il-kumpens żejjed possibbli jiġi kkalkolat b’mod separat għall-ewwel kuntratt ta’ ġestjoni u t-tliet kuntratti ta’ ġestjoni sussegwenti.
Profitt raġonevoli
(245)
Minbarra l-kopertura tal-ispejjeż li jirriżultaw mit-twettiq tal-obbligi ta’ servizz pubbliku, il-qafas tal-SGEI jipprevedi wkoll il-kumpens b’rata ta’ remunerazzjoni raġonevoli (61).
(246)
Il-punt 18 tal-qafas tal-SGEI jgħid li profitt raġonevoli, “għandha tfisser rata ta’ imgħax fuq il-kapital proprju li għandha tqis ir-riskju, jew in-nuqqas tar-riskju, li impriża jkollha skont intervent mill-Istat Membru, partikularment jekk dan tal-aħħar jagħti drittijiet esklussivi jew speċjali. Normalment, din ir-rata ma tistax taqbeż ir-rata medja tas-settur konċernat matul is-snin preċedenti. Fis-settur fejn ma tkun teżisti l-ebda impriża komparabbli ma’ dik li lilha tkun ingħatat il-ġestjoni ta’ servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali, din tista’ titqabbel ma’ impriżi stabbiliti fi Stati Membri oħrajn, jew, jekk ikun hemm bżonn, minn setturi oħra, bil-kundizzjoni li l-karatteristiċi partikulari ta’ kull impriża jitqiesu. Biex jiġi ddeterminat profitt raġonevoli, l-Istat Membru jista’ jintroduċi kriterji li jagħtu inċentiv, marbuta notevolment mal-kwalità tas-servizz u maż-żieda fil-produzzjoni.”
(247)
Il-livell rilevanti ta’ profitt raġonevoli għalhekk irid jintgħażel billi jiġu kkunsidrati diversi parametri, b’mod partikolari r-rata medja għas-settur ikkonċernat, ir-riskju relatat mal-attivitajiet tal-intrapriża, u jekk ikun meħtieġ, il-kriterji ta’ inċentiv marbuta mal-kumpanija inkwistjoni.
(248)
Biex jiġi stabbilit livell ta’ profitt raġonevoli, il-Kummissjoni bbażat ruħha fuq diversi studji minn esperti, li huma ppreżentati f’aktar dettall hawn taħt. Fuq il-bażi tal-istudji u tal-livell ta’ riskju ta’ kull kuntratt ta’ ġestjoni, il-Kummissjoni stabbiliet firxa ta’ livelli ta’ profitt raġonevoli għal DPLP għal, minn naħa, id-distribuzzjoni tal-posta u, min-naħa l-oħra, id-distribuzzjoni tal-istampa għal kull wieħed mill-erba’ kuntratti ta’ ġestjoni. Dawn l-istudji għandhom komuni l-fatt li jippruvaw jistabbilixxu gruppi ta’ intrapriżi komparabbli biżżejjed f’termini ta’ attivitajiet u ta’ profil ta’ riskju meta mqabbla mal-operatur postali storiku inkwistjoni u li jistabbilixxu livell ta’ profitt ta’ referenza għal dan tal-aħħar abbażi tal-benefiċċprofitti osservati f’dawn l-intrapriżi komparabbli.
(249)
Fir-rigward tar-riskju b’mod partikolari, il-Kummissjoni tenfasizza li DPLP, matul il-perjodu kollu eżaminat, kien qed jiffaċċja kompetizzjoni dgħajfa jew ineżistenti għall-parti l-kbira tal-attivitajiet tiegħu, kemm peress li kien igawdi minn monopolju legalment protett (dan japplika għall-biċċa l-kbira tas-servizzi ta’ distribuzzjoni tal-istampa) u kemm għaliex kien jokkupa pożizzjoni dominanti kkaratterizzata minn sehem mis-suq għoli ħafna u minn ostakoli għad-dħul maħluqa mis-sussidji ta’ prezzijiet inqas mill-ispejjeż (pereżempju, id-distribuzzjoni tal-istampa). Skont il-Kummissjoni, dan l-aspett irid jiġi kkunsidrat fl-istudji komparattivi kollha magħmula ma’ kumpaniji li, filwaqt li jiżguraw servizzi simili ta’ dawk ta’ DPLP, kellhom iwettqu l-attività tagħhom f’ambjent kompetittiv.
(250)
Barra minn hekk, il-grad ta’ esponiment għar-riskju ta’ operatur postali storiku jiddependi essenzjalment mill-karatteristiċi tal-mekkaniżmu regolatorju implimentat mill-awtoritajiet pubbliċi.
(251)
Fir-rigward tad-distribuzzjoni tal-posta, settur li fih l-obbligu ta’ servizz universali ta’ DPLP kien prinċipalment iffinanzjat permezz tal-prezzijiet tal-bolol (62), il-Kummissjoni tqis li r-riskju huwa pjuttost differenti skont jekk il-prezzijiet tal-bolol kienux adattati ftit jew wisq b’mod frekwenti mill-awtorità regolatorja (pereżempju, fil-bidu ta’ kull sena jew sempliċement kull darba li dan kien meħtieġ) biex ikopru l-ispejjeż netti tal-obbligu ta’ servizz universali b’mod kostanti jew skont jekk il-prezzijiet tal-bolol (63). kinux ġew stabbiliti bil-quddiem għal perjodu twil (li jkopri, pereżempju, erba’ jew ħames snin) fil-qafas ta’ kuntratt fit-tul (64). L-ewwel metodu ta’ regolazzjoni tal-prezzijiet x’aktarx jinvolvi riskju pjuttost baxx għall-intrapriża inkwistjoni, safejn il-prezzijiet tal-bolol ikunu adattati b’ċertu frekwenza b’tali mod li jinżamm bilanċ finanzjarju kostanti bejn id-dħul u l-ispejjeż. Dan it-tip ta’ regolazzjoni jipproteġi l-marġni tal-profitt tal-kumpanija mill-inċertezzi. It-tieni metodu jinvolvi riskju akbar, peress li jesponi lill-operatur għall-konsegwenzi tal-varjazzjonijiet fl-ispejjeż u d-dħul fuq perjodu ta’ żmien twil.
(252)
Bl-istess mod, fir-rigward tad-distribuzzjoni tal-istampa (obbligu ta’ servizz universali ffinanzjat minn kumpensi finanzjarji), id-differenza hija importanti skont jekk il-kumpens ikunx ibbażat fuq spejjeż netti attwali (spejjeż netti attwali mġarrba) jew fuq spejjeż netti previsti fuq perjodu ta’ żmien twil. Għalhekk, kumpens imħallas forma ta’ ammont f’daqqa li jkopri l-ispejjeż netti mistennija fuq perjodu ta’ żmien twil futur jesponi lill-operatur għall-varjazzjonijiet kollha fid-dħul u fl-ispejjeż. L-operatur għalhekk qed jiffaċċja riskju akbar għoli milli f’każ ta’ kumpens sħiħ fuq il-bażi tal-ispejjeż u d-dħul stabbiliti minn qabel.
(253)
Jekk il-kuntratt li jorbot lill-operatur u l-awtoritajiet pubbliċi jkun tali li s-servizz pubbliku jkun akkumpanjat minn ċertu livell ta’ riskju, pereżempju minħabba li jkun jesponi lill-operatur storiku għal varjazzjonijiet sinifikanti fid-dħul u fl-ispejjeż, il-profitt raġonevoli li għandu dritt għalih l-operatur storiku irid ikun proporzjonali mal-livell li jkun jikkorrispondi mar-riskju mġarrab. Għall-kuntrarju, jekk il-kuntratt bejn l-operatur storiku u s-awtoritajiet pubbliċi jkun tali li s-servizz pubbliku ma jkunx akkumpanjat minn riskju sostanzjali, il-profitt raġonevoli awtorizzat ukoll irid ikun baxx.
(254)
Il-Kummissjoni tosserva wkoll li l-livell ta’ riskju mġarrab mill-kumpanija u l-livell ta’ kumpens li din ikollha dritt għalih għall-kisbiet fl-effiċjenza huma relatati mill-qrib. Għalhekk, l-awtoritajiet pubbliċi jistgħu jiddefinixxu minn qabell livell ta’ kumpens fiss li jantiċipa u jintegra l-kisbiet fl-effiċjenza li jkollha normalment twettaq l-intrapriża matul il-perjodu kollu tal-mandat. Billi jesponi lill-kumpanija għall-varjazzjonijiet kollha fl-ispejjeż u fid-dħul, il-kuntratt jinċentivaha biex issir aktar effiċjenti u biex ittejjeb il-kosteffiċjenza. B’mod parallel, huwa jwassal sabiex din iġġarrab riskju akbar. Sa ċertu punt, ir-riskju u l-inċentivi għall-effiċjenza allura jimxu id f’id. Bl-istess mod, prezz massimu stabbilit minn qabel għal perjodu ta’ żmien twil normalment jinċentiva għal aktar effiċjenza iżda huwa wkoll aktar riskjuż għall-kumpanija kkonċernata.
Studju komparattiv tal-profitt raġonevoli
(255)
Biex teżamina l-kwistjoni tar-rata ta’ profitt raġonevoli għal DPLP, il-Kummissjoni tibbaża lilha nnifisha fuq diversi studji minn esperti:
(256)
L-Istudju WIK: fil-qafas tal-Każ C 36/07, proċedura dwar għajnuna mill-Istat li tikkonċerna l-operatur postali Ġermaniż Deutsche Post AG (minn hawn ’il quddiem “DP”), il-Kummissjoni talbet lil WIK Consult biex iwettaq studju dwar il-livell adegwat ta’ profitt raġonevoli għall-operaturi postali storiċi (65) (minn hawn ’il quddiem “l-istudju WIK”). L-aspetti rilevanti tal-istudju WIK intbagħtu lill-Belġju fil-25 ta’ Marzu 2010 u fis-7 ta’ Frar 2011. Il-Kummissjoni rċeviet l-osservazzjonijiet tal-Belġju dwar l-istudju WIK fit-23 ta’ April 2010 u fl-1 ta’ Marzu 2011.
(257)
L-Istudju Deloitte: Fit-23 ta’ April 2010, il-Kummissjoni rċeviet studju mwettaq mill-uffiċċju Deloitte (66) (minn hawn ’il quddiem l-“istudju Deloitte”) li fih dan ta l-opinjoni tiegħu dwar il-livell ta’ profitt raġonevoli li kellu jiġi adottat għas-servizzi universali ta’ DP. Dan l-istudju ntbagħat lill-Belġju fid-9 ta’ Diċembru 2011. Il-Kummissjoni rċeviet l-osservazzjonijiet tal-Belġju dwar l-istudju Deloitte fis-26 ta’ Diċembru 2011.
(258)
L-Istudju CRA: Fl-1 ta’ Marzu 2011, il-Belġju ppreżenta studju ta’ Charles Rivers Associates (67) li jikkontesta l-istudju WIK (minn hawn ’il quddiem “CRA”).
L-istudju WIK
(259)
F’dan l-istudju, WIK jistabbilixxi profitt raġonevoli ta’ referenza għal DP. B’mod konkret, WIK l-ewwel janalizza l-missjonijiet u r-riskju proprju ta’ DP u jikkonkludi li dan jiżgura prinċipalment missjonijiet ta’ rutina u qed jiffaċċja riskju intraprenditorjali limitat (68). Fuq il-bażi ta’ din l-analiżi, WIK jagħżel l-intrapriżi li jistgħu jservu għat-tqabbil, fi kliem ieħor, jistabbilixxi l-kompożizzjoni tal-gruppi ta’ referenza li jippermettu li jiġi stabbilit il-profitt raġonevoli ta’ referenza. B’mod ġenerali, WIK jenfasizza li l-proċedura ta’ valutazzjoni adottata tinkludi l-prinċipji tal-metodoloġija tipika użata għall-valuri ta’ referenza tar-redditu fil-prezzijiet tat-trasferiment (69). Metodoloġija bħal din mhix biss applikata fir-regolamenti nazzjonali fir-rigward tal-prezzijiet tat-trasferiment iżda wkoll fil-prinċipji tal-OECD fir-rigward tal-prezzijiet tat-trasferiment (minn hawn ’il quddiem il-prinċipji tal-OECD) (70).
(260)
WIK iqis diversi strumenti tal-kejl tar-redditu u jagħmel distinzjoni bejn ir-rata ta’ redditu interna (IRR - Internal Rate of Return), ibbażata fuq il-flussi tal-flus u kkunsidrata bħala l-istrument tal-kejl teoretikament korrett tar-redditu ta’ attività, u indikaturi oħrajn mid-dejta kontabbli (rata ta’ rimunerazzjoni), bħar-redditu fuq il-kapital imħaddem (ROCE - Return on Capital Employed), ir-redditu fuq l-ekwità (ROE - Return on Equity), ir-redditu fuq l-assi (ROA - Return on Assets) u l-marġni operattiva (OM - Operating Margin) (71). Kif huwa spjegat fil-Kapitolu 5 tal-istudju, WIK f’dan il-każ jipproponi li tintuża l-OM bħala indikatur tar-redditu. Wieħed mill-vantaġġi ta’ dan l-istrument huwa li jiddependi biss fuq id-dejta kontabbli dwar il-profitti (EBIT (72)) u dwar il-bejgħ, żewġ elementi li jistgħu jiġu osservati faċilment fil-kontabilità tal-kumpanija. Barra minn hekk, ir-rikors għall-OM jevita l-istima u l-attribuzzjoni tal-assi bejn servizzi differenti, li jkun meħtieġ għal indikatur ta’ referenza bbażat fuq il-kapital, bħall-ROE u l-ROCE, u normalment jikkostitwixxi eżerċizzju diffiċli. WIK jindika wkoll li indikatur ta’ referenza bbażat fuq l-OM huwa rakkomandat jekk l-intrapriżi li jintużaw għat-tqabbil u l-kumpanija soġġetta għall-istudju komparattiv jappartjenu għall-istess qasam jew l-istess settur industrijali, li jiggarantixxi l-uniformità tal-istruttura tal-EBIT u tal-bejgħ.
(261)
Fir-rigward tal-kompożizzjoni tal-grupp ta’ referenza, WIK jikkonkludi dwar il-ħtieġa li jinstab kompromess bejn il-komparabbiltà tal-intrapriżi li jidhru fil-kampjun u d-daqs tiegħu. WIK jopponi l-inklużjoni ta’ operaturi postali storiċi Ewropej fil-kampjun minħabba li l-prezzijiet tagħhom kienu rregolati fuq suq li kien magħluq għall-kompetizzjoni fil-biċċa l-kbira tal-pajjiżi matul il-perjodu kollu eżaminat. Għall-istess raġuni, l-għadd ta’ kumpaniji li huma f’kompetizzjoni diretta mal-operaturi postali storiċi huwa pjuttost limitat. Dan jinkludi l-aktar kumpaniji ta’ daqs iżgħar. Biex jinkiseb grupp bilanċjat ta’ intrapriżi komparabbli, WIK jinkludi kemm il-kompetituri diretti fis-swieq nazzjonali kif ukoll l-atturi multinazzjonali l-kbar, bħall-kumpaniji internazzjonali tal-kunsinna ta’ pakketti express (UPS, FedEx, DHL), li jwettqu attivitajiet aktar riskjużi u għal kapital aktar intensiv minn operatur postali storiku li jkun preżenti f’suq nazzjonali protett.
(262)
Fir-rigward tal-kwistjoni tal-kompromess bejn il-komparabbiltà u d-daqs tal-kampjun, WIK jipprevedi tliet gruppi ta’ referenza: i) il-grupp ta’ referenza I, jew is-settur limitat tal-pakketti, li jinkludi kumpaniji prinċipalment attivi bħala fornituri ta’ servizzi ta’ kunsinna ta’ pakketti (għaxar kumpaniji, meqjusta komparabbli ħafna mal-fornituri ta’ servizz postalil universali); ii) il-grupp ta’ referenza II, jew settur imkabbar tat-tqassim ta’ pakketti, li jinkludi kumpaniji li l-attività ewlenija tagħhom tista’ tkun tkopri servizzi oħrajn, bħas-servizz tal-posta (26 kumpanija b’livell ta’ komparabbiltà xi ftit aktar baxx) u iii) il-grupp ta’ referenza III, li jinkludi wkoll kumpaniji mis-settur tat-trasport fuq l-art (1 163 kumpanija b’anqas komparabbiltà) (73). Skont WIK, dan l-approċċ isaħħaħ il-validità statistika tal-istudju komparattiv finali.
(263)
Wieħed mill-kriterji ta’ selezzjoni applikati għall-gruppi ta’ referenza kollha jikkonċerna d-daqs tal-kumpanija; il-kumpaniji li d-dħul tagħhom jaqbeż it-EUR 3 miljun biss jiġu kkunsidrati (74). Fir-rigward tal-perjodu kopert mid-dejta, dejta affidabbli kienet disponibbli biss għall-perjodu bejn l-1998 u l-2007 u ntużaw interpolazzjonijiet retroattivi għall-perjodu bejn l-1990 u l-1997 (75).
(264)
Barra minn hekk, WIK ikompli l-analiżi adottata fil-prezzijiet tat-trasferiment abbażi tal-kunċett ta’ firxa interkwartili (76) biex itaffi l-effett tal-valuri estremi u biex jistabbilixxi livell ta’ profitt raġonevoli.
(265)
WIK kiseb ir-riżultati li ġejjin għall-perjodu bejn l-1998 u l-2007:
(a)
grupp ta’ referenza I: il-25 perċentil ugwali għal -0,42 %, il-75 perċentil ugwali għal 6,72 % u l-medjan (il-50 perċentil) ugwali għal 3,86 %.
(b)
grupp ta’ referenza II: il-25 perċentil ugwali għal 0,45 %, il-75 perċentil ugwali għal 6,77 % u l-medjan (il-50 perċentil) ugwali għal 3,48 %.
(c)
grupp ta’ referenza III: il-25 perċentil ugwali għal 0,64 %, il-75 perċentil ugwali għal 5,57 % u l-medjan (il-50 perċentil) ugwali għal 2,59 %.
(266)
WIK jikkonkludi li s-settur imkabbar tat-tqassim tal-pakketti, jew il-grupp ta’ referenza II, huwa l-aktar grupp ta’ referenza adegwat, peress li r-riżultati miksuba huma relattivament stabbli maż-żmien meta mqabbla mal-grupp ta’ referenza l-ieħor (is-settur ristrett tat-tqassim tal-pakketti) u peress li dan is-settur jinsab funzjonalment eqreb għall-attivitajiet tal-posta u tal-kunsinna ta’ pakketti mill-grupp ta’ referenza l-ieħor (is-settur tat-trasport fuq l-art).
(267)
Sar aġġustament ieħor biex jinkiseb limitu massimu tal-profitt raġonevoli ta’ DP ibbażat fuq l-analiżi tar-riskju intraprenditorjali mġarrab mill-intrapriża meta mqabbel mal-grupp ta’ referenza. Fuq din il-bażi, WIK jipproponi bħala limitu massimu tal-profitt raġonevoli ta’ DP il-valur ta’ 3,48 % li jikkorrispondi għall-OM medjan tal-grupp ta’ referenza II. Bl-għażla tal-medjan minflok il-75 perċentil bħala l-ogħla valur tal-profitt raġonevoli, WIK irid jirrifletti l-fatt li l-kumpaniji li jinsabu fil-kampjun jassumu riskju akbar mill-operaturi postali storiċi, sakemm ma jkunu jibbenefikaw mill-ebda dritt speċjali.
L-osservazzjonijiet tal-awtoritajiet Belġjani dwar l-istudju WIK
Osservazzjonijiet dwar l-istudju WIK
(268)
L-awtoritajiet Belġjani qiesu li l-metodoloġija użata fir-rapport WIK kienet żbaljata u ppreżentaw diversi dokumenti (ittri, pożizzjonijiet u rapporti) fit-23 ta’ April 2010, l-1 ta’ Marzu 2011, l-14 ta’ Ġunju 2011, il-5 ta’ Awwissu 2011, l-10 ta’ Awwissu 2011, l-14 ta’ Diċembru 2011 u d-19 ta’ Diċembru 2011 li jirrifjutaw l-approċċ tar-rapport WIK u li juru l-metodu tagħhom stess ta’ stima ta’ profitt raġonevoli ta’ referenza.
(269)
F’pożizzjoni mibgħuta fil-5 ta’ Awwissu 2011, l-awtoritajiet Belġjani essenzjalment saħqu li l-kampjun użat fl-istudju WIK ma kienx jirrappreżenta l-attività, id-daqs, il-profil tar-riskju u l-perjodu ta’ referenza. Il-Belġju għalhekk jafferma li huwa diffiċli ħafna li jiġi leġittimizzat il-kampjun fuq il-bażi tal-kriterji ppreżentati fil-Punt 18 tal-Qafas tal-SGEI.
(270)
Fl-istess pożizzjoni, il-Belġju saħaq ukoll li jkun loġiku li ssir distinzjoni bejn il-marġni ta’ profitt tal-attivitajiet li jkollhom livelli ta’ riskju pjuttost differenti: jekk id-distribuzzjoni tal-istampa u dik tal-posta jkunu attivitajiet bi profil ta’ riskju differenti, l-awtoritajiet Belġjani jisħqu li jeħtieġ li jintużaw livelli differenti ta’ profitt raġonevoli.
(271)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet Belġjani jaffermaw li l-attivitajiet ta’ DPLP jibbenefikaw minn kisbiet fil-produttività u li l-Kummissjoni għandha tikkunsidra dan meta tistabbilixxi r-rata ta’ remunerazzjoni raġonevoli, bħalma jipprevedi l-punt 18 tal-qafas tal-SGEI. L-awtoritajiet Belġjani jenfasizzaw li DPLP beda jagħmel profitt wara diversi riformi u wara li kien għamel it-telf għal żmien twil. L-ispejjeż ta’ DPLP tnaqqsu, b’mod partikolari minħabba l-għeluq ta’ uffiċċji tal-posta. Is-sehem ta’ 50 % li nżamm minn investituri privati mill-2006 ta bidu għal kultura ġdida bbażata fuq l-effiċjenza. Skont l-awtoritajiet Belġjani, kisbiet fl-effiċjenza bħal dawn għandhom jiġu kkunsidrati waqt id-determinazzjoni tar-rata ta’ remunerazzjoni raġonevoli li tista’ tingħata lil DPLP
L-istudju ta’ Charles River Associates
(272)
Fl-1 ta’ Marzu 2011, l-awtoritajiet Belġjani bagħtu rapport lill-Kummissjoni mfassal minn Charles River Associates (CRA) li jagħti ħarsa kritika lejn l-istudju WIK u jipproponi metodu ieħor ta’ valutazzjoni tal-profitt raġonevoli ta’ DPLP.
(273)
Fir-rigward tal-kompożizzjoni tal-kampjun, CRA jisħaq li t-tliet kampjuni ta’ WIK jinkludu diversi kumpaniji ta’ daqs żgħir li l-profili ta’ riskju tagħhom ma jistgħux jitqabblu ma’ dak ta’ operatur postali kbir. CRA għaldaqstant jikkuntesta l-konklużjonijiet ta’ WIK li jaffermaw li l-forniment tas-servizzi ta’ ittri mill-operatur postali storiku inkwistjoni jinkludi riskju baxx u li l-kumpaniji inklużi fil-gruppi ta’ referenza jippermettu li jsir tqabbil tajjeb.
(274)
CRA b’mod partikolari jiġbed l-attenzjoni lejn il-korrelazzjoni bejn l-istruttura ta’ spejjeż ta’ intrapriża (f’termini ta’ proporzjon ta’ spejjeż fissi u varjabbli) u r-riskju kummerċjali mġarrab. CRA jisħaq li operatur postali li jassumi obbligu ta’ servizz universali jiffaċċja spejjeż fissi aktar sinifikanti u għalhekk huwa aktar espost għal tnaqqis fid-domanda milli kumpanija li l-ispejjeż fissi tagħha jkunu aktar baxxi. Barra minn hekk, CRA jenfasizza d-diskrepanza ta’ OM bejn il-kumpaniji żgħar u kbar tal-gruppi ta’ WIK (77), li timplika, skont dan, l-eżistenza ta’ differenzi sistematiċi bejn il-kumpaniji żgħar tal-kunsinna ta’ pakketti u l-akbar intrapriżi, bħal UPS u FedEX, li jistgħu jirriżultaw mill-istruttura ta’ spejjeż differenti.
(275)
CRA janalizza wkoll f’aktar dettall il-karatteristiċi ta’ ċerti kumpaniji żgħar tat-tqassim ta’ pakketti inklużi fil-kampjun tal-grupp ta’ referenza I ta’ WIK u jikkonkludi li l-profil tar-riskju tagħhom ma jistax jitqabbel ma’ dak ta’ operatur postali kbir. CRA iqis ukoll li m’hemmx lok li jiżdied id-daqs ta’ dan il-kampjun li diġà diffiċli biex jitqabbel billi jiżdiedu miegħu intrapriżi anqas komparabbli.
(276)
CRA jirrifjuta l-argument ta’ WIK skont liema l-operaturi postali storiċi Ewropej ma kellhomx jiġu inklużi fil-kampjun, minħabba li l-profitti tagħhom ġew stabbiliti, mhux mill-kompetizzjoni, iżda mir-regolazzjoni tal-prezzijiet, billi r-riskju kien li dawn l-operaturi postali storiċi, permezz ta’ din ir-regolazzjoni tal-prezzijiet, setgħu jiksbu profitti eċċessivi. CRA jisħaq li billi rrifjuta operaturi postali storiċi oħrajn għall-finijiet tat-tqabbil, WIK jibbaża ruħu fuq l-ipoteżi teoretika skont liema dawn l-operaturi storiċi setgħu jitolbu prezzijiet eċċessivi, iżda mingħajr ma jippreżenta provi empiriċi biex jappoġġja l-fehma tiegħu. F’dan ir-rigward, CRA jenfasizza li fid-dawl ta’ mekkaniżmi ta’ regolazzjoni tal-prezzijiet mitluba f’diversi Stati Membri, bħal-limiti massimi tal-prezzijiet (78), il-profitti sinifikanti osservati huma pjuttost minħabba kisbiet fil-produttività aktar milli minħabba prezzijiet għaljin.
(277)
CRA jargumenta li l-metodu naturali ta’ kalkolu ta’ marġni ta’ profitt raġonevoli għal DPLP għall-obbligi tiegħu ta’ servizz pubbliku jkun jikkonsisti f’li wieħed jibbaża ruħu fuq id-dejta disponibbli dwar il-marġni ta’ profitt miksuba fuq l-attivitajiet ta’ posta ta’ operaturi postali oħrajn tal-Ewropa tal-Punent. Huwa ħafna aktar naturali li s-servizzi pubbliċi inkwistjoni huma qabel kollox servizzi ta’ ittri u li dejta dwar il-marġni ta’ profitti miksuba fuq l-operazzjonijiet relatati mal-posta tal-operaturi postali l-oħrajn fl-Ewropa tal-Punent tkun direttament aċċessibbli u ma tkun turi l-ebda regolazzjoni tal-prezzijiet b’wisq klemenza.
(278)
CRA jisħaq, b’mod partikolari, li l-analiżi għandha tkun ibbażata fuq il-marġni EBIT (OM) miksuba fuq l-attivitajiet tal-posta minn operaturi postali fl-Ewropa tal-Punent li jikkomunikaw informazzjoni settorjali dwar il-marġni EBIT tal-attivitajiet tagħhom ta’ posta jew (jekk l-informazzjoni settorjali dwar il-marġni EBIT ma jiġux ikkomunikati) dwar il-marġni EBIT globali tal-operaturi postali tal-Ewropa tal-Punent li jiksbu aktar minn 75 % tad-dħul tagħhom mis-servizzi tal-posta. CRA jeskludi mill-kampjun l-operaturi tal-Ewropa tal-Lvant minħabba n-nuqqas ta’ effiċjenza relattiva tagħhom meta mqabbla ma’ dik tal-operaturi postali tal-Ewropa tal-Punent.
(279)
Konsegwentement, l-analiżi CRA hija bbażata fuq kampjun ta’ 11-il operatur postali tal-Ewropa tal-Punent għall-perjodu bejn l-2002 u l-2009 (73 osservazzjoni b’kollox). L-OM medju ta’ dan il-kampjun huwa ta’ […] %, il-medjan huwa ta’ […] %, u l-75 perċentil huwa ugwali għal […] %, (79). Is-CRA jikkalkola wkoll il-medja maqtugħa ([…] %) u l-medja skont il-metodu ta’ Winsor ([…] %) li, bħall-medjan, mhumiex affettwati mill-valuri estremi (80).
(280)
Fir-rigward tad-definizzjoni ta’ valur ta’ referenza għall-marġni ta’ profitt raġonevoli, CRA jisħaq li l-użu ta’ valuri medji joħloq problemi ta’ metodoloġija. Is-CRA jispjega li minħabba varjazzjonijiet fil-marġni ta’ profitt osservati fil-kampjun, il-limitu kritiku li jistabbilixxi redditu eċċessiv għandu jkun ogħla mill-medja jew minn kull miżura oħra ta’ tendenza ċentrali u jista’, pereżempju, jkun ugwali għall-75 perċentil. Skont is-CRA, approċċ bħal dan ikun jgħaqqad il-metodu użat fl-investigazzjonijiet dwar il-prezzijiet tat-trasferiment u li jikkonsisti f’li wieħed jibbaża ruħu fuq firxa (pereżempju, firxa interkwartili jew perċentili oħrajn).
Dokument ippreżentat mill-awtoritajiet Belġjani fl-14 ta’ Diċembru 2011 - Wiri tad-dritt ta’ DPLP li jirċievi primjum ta’ riskju fuq profitt raġonevoli għall-perjodu bejn l-1992 u l-2010
(281)
Fl-14 ta’ Diċembru 2011, l-awtoritajiet Belġjani ppreżentaw dokument lill-Kummissjoni li jtenni l-pożizzjoni ta’ DPLP dwar ir-riskji mġarrba mill-operaturi postali u li jipproponi metodoloġija bl-għan li jiġu żviluppati għodda ta’ kejl tal-primjum ta’ riskju li, meta jiżdied mal-marġni operattiva mingħajr riskju, jagħti livell raġonevoli ta’ OM.
(282)
Id-dokument ma jispjegax kif il-marġni operattiva mingħajr riskju (espressa f’termini ta’ OM) tista’ tiġi stabbilita f’dan il-każ u ma jsemmix b’mod ċar dak li eżattament għandu jkun l-OM raġonevoli fuq il-bażi tal-metodoloġija proposta. L-analiżi tisħaq pjuttost fuq l-evalwazzjoni tad-diversi riskji u fuq il-kalkolu ta’ primjum ta’ riskju li jkun jirrifletti t-tipi kollha ta’ riskju.
(283)
L-awtoritajiet Belġjani jippromwovu b’mod partikolari tliet kategoriji kbar ta’ riskju - ir-riskju settorjali, ir-riskju marbut mas-servizz u r-riskju kuntrattwali - u t-tipi abitwali ta’ riskju, għal kull kategorija, li jkunu esposti għalihom l-operaturi postali. Il-metodoloġija ta’ evalwazzjoni tal-primjum ta’ riskju tipprevedi: i) id-definizzjoni ta’ “primjum ta’ riskju massimu” (81) ii) it-tqassim tal-perjodu kkunsidrat f’perjodi kuntrattwali, biex jiġu identifikati r-riskji relatati ma’ kull kuntratt; iii) l-użu ta’ skala sempliċi biex jiġi evalwat kull riskju għal kull perjodu kuntrattwali (baxx, medju jew għoli); iv) il-konverżjoni tal-marki attribwiti lil kull riskju f’marka globali għal kull wieħed mit-tliet kategoriji l-kbar ta’ riskju u v) il-konverżjoni tal-marki globali fi primjums tar-riskju, li l-ammont totali tagħhom jagħti l-primjum ta’ riskju totali.
(284)
Barra minn hekk, jingħataw eżempji biex juru li DPLP iġarrab riskji ogħla mill-medja. Għalhekk, l-awtoritajiet Belġjani jsostnu li DPLP qed jiffaċċja riskju ogħla relatat mal-volumi għaliex jikseb parti sinifikanti mid-dħul tiegħu mill-attività tiegħu ta’ “posta” u peress li għandu nuqqas ta’ flessibilità fl-aktar spejjeż sinifikanti minħabba proporzjon tal-ispejjeż fissi ogħla mill-medja. Tip ieħor ta’ riskju meqjus ogħla għal DPLP huwa r-riskju relatat mas-sigurtà. Skont l-analiżi, dan huwa minħabba l-fatt li DPLP huwa wieħed mill-operaturi postali rari Ewropej li jiddistribwixxu fid-djar il-benefiċċji tal-pensjoni fi flus kontanti.
(285)
Fuq il-bażi tal-evalwazzjoni tar-riskji differenti, l-awtoritajiet Belġjani jikkonkludu li r-raba’ kuntratt ta’ ġestjoni għandu livell għoli tat-tliet tipi ta’ riskju, filwaqt li l-ewwel, it-tieni u t-tielet kuntratti huma kkaratterizzati minn livell medju ta’ riskju (l-uniku eċċezzjoni huwa r-riskju settorjali, li huwa meqjus bħala baxx għall-ewwel kuntratt). L-awtoritajiet Belġjani jipprovdu eżempji oħrajn tal-mod kif il-klassifikazzjoni t’hawn taħt tar-riskji differentifi għandha tinqaleb fi primpjum ta’ riskju, abbażi ta’ valuri differenti għall-“primpjum ta’ riskju massimu”.
L-istudju Deloitte
(286)
L-istudju Deloitte imsemmi fil-premessa (257) t’hawn fuq jaqbel mal-istudju WIK fir-rigward ta’ diversi punti:
1.
it-tnejn jużaw l-istess metodoloġija ta’ riċerka ta’ kumpaniji komparabbli f’termini ta’ funzjonijiet u ta’ riskju fil-bażijiet tad-dejta finanzjarji;
2.
it-tnejn li huma jipproponu li jintuża OM bħala l-kejl ta’ referenza l-aktar rilevanti biex jiġi stabbilit il-profitt ta’ referenza (minħabba n-nuqqas ta’ dejta, differenzi fl-ipproċessar kontabilistiku bejn il-kumpaniji differenti);
3.
finalment, il-fornituri ta’ servizz postali universali huma esklużi mill-grupp ta’ intrapriżi komparabbli minħabba li joperaw l-aktar fuq swieq irregolati u jibbenefikaw minn drittijiet esklussivi.
(287)
Fir-rigward tal-grupp ta’ intrapriżi komparabbli, id-differenza ewlenija bejn l-istudju WIK u l-istudju Deloitte hija dwar id-daqs tal-kumpaniji involuti. Deloitte tinkludi biss fil-kampjun tagħha kumpaniji li d-dħul annwali tagħhom huwa ogħla minn EUR 100 miljun (82). Din ir-restrizzjoni tista’ tiġi spjegata permezz tal-analiżi tal-karatteristiċi partikolari tal-attivitajiet marbuta mal-forniment ta’ servizz universali u mar-riskji kummerċjali u tas-suq li huma relatati miegħu (83).
(288)
Deloitte tqis b’mod partikolari li l-kumpaniji tas-settur postali u tal-kunsinna tal-pakketti li jużaw netwerks wesgħin u kumplessi tal-ġbir u d-distribuzzjoni jistgħu jitqabblu b’mod raġonevoli ma’ DP. Meta jiġu kkunsidrati l-ekonomiji ta’ skala, ta’ ambitu u ta’ densità li jeżistu fin-netwerks postali u s-sehem għoli tal-ispejjeż operattivi meta mqabbla mal-ispejjeż tal-kapital, kif ukoll riskji relatati (bħar-riskju marbut mal-volumui, ir-riskju tas-sostituzzjoni mill-posta elettronika), l-intrapriżi l-kbar ta’ ħafna prodotti tas-settur postali u tal-kunsinna tal-pakketti jistgħu jitqabblu aktar mill-intrapriżi ż-żgħar tal-posta. Il-kumpaniji tat-trasport tal-merkanzija u tal-loġistika jistgħu ukoll - sa ċertu punt - jikkontribwixxu għat-tqabbil minħabba li jużaw l-istess assi.
(289)
Biex turi l-importanza tad-daqs tal-kumpaniji, Deloitte tqabbel il-kampjun tagħha ma’ dak tal-grupp ta’ referenza II ta’ WIK. Deloitte tikkummenta li l-OM medja fil-kampjun ta’ WIK tvarja mhux ħażin bejn il-gruppi ta’ kumpaniji ta’ daqs differenti (li jinkiseb min-numru ta’ impjegati) (84). Deloitte targumenta li fil-kampjun tagħha (ibbażat fuq kumpanij aktar kbar), kuntrarjament m’hemm l-ebda rabta stretta bejn l-iskala u l-OM.
(290)
Fit-tmiem tal-proċess ta’ selezzjoni tal-kampjun, Deloitte tibbaża l-analiżi tagħha fuq 7 kumpaniji tal-posta u tal-kunsinna ta’ pakketti, 18-il kumpanija tal-loġistika u 19-il kumpanija tat-trasport tal-merkanzija. Fir-rigward tas-settur postali u tal-kunsinna ta’ pakketti, il-grupp żgħir ta’ seba’ kumpaniji komparabbli jinkludi operaturi multinazzjonali kbar tat-tqassim tal-pakketti espress bħal UPS, FedEx u TNT Express, kif ukoll xi operaturi postali oħrajn li joriġinaw prinċipalment mill-Istati Uniti u mir-Renju Unit (85). Fil-prinċipju, id-dejta kollha tkopri l-perjodu bejn l-1990 u l-2007, iżda d-dejta għall-ewwel snin madankollu hija limitata ħafna u Deloitte għalhekk tqis li r-riżultati għal dawn is-snin huma inqas affidabbli (86).
(291)
Deloitte teżamina wkoll il-vantaġġi u l-iżvantaġġi ta’ diversi strumenti oħrajn għall-kejl tar-redditu. Hi tirrifjuta l-użu tal-IRR f’dan il-każ, minħabba d-diffikultajiet prattiċi relatati mal-kisba tad-dejta adegwata dwar il-flussi tal-flus. Tirrifjuta wkoll l-użu tal-ROCE jew tal-ROE minħabba, pereżempju, differenzi bejn il-kumpaniji fir-rigward tal-ipproċessar kontabilistiku tal-ispejjeż u tal-istruttura tal-kapital (din tal-aħħar hija importanti għall-ROE). L-ROA ukoll hija meqjusa inadegwata minħabba li hija bbażata fuq it-total tal-assi. Deloitte għaldaqstant tipproponi l-għażla ta’ OM iżda tenfasizza li peress li dan ma jkejjilx direttament ir-redditu tal-kapital, jista’ jintuża għall-finijiet ta’ studju komparattiv sakemm l-intrapriżi mqabbla jkollhom kapital intensiv simili.
(292)
Deloitte madankollu tikkalkola l-ROCE (kif ukoll l-ROCE għall-valur tas-suq u r-ROA) għal sottokampjun żgħir ta’ sitt kumpaniji iżda tikkonkludi li l-firxa u l-varjazzjoni tal-ROCE jistgħu jirriflettu diversi fatturi, u dan jitlob interpretazzjoni b’kawtela u jdgħajjef l-użu tagħha bħala indikatur ta’ referenza. Fost dawn il-fatturi, Deloitte tenfasizza l-importanza tal-kapital intensiv. Deloitte tisħaq li f’termini ta’ kapital intensiv, is-servizz universali ta’ DP huwa aktar qrib ta’ dak, pereżempju, tal-UPS u ta’ FedEX minn dak ta’ operaturi tat-trasport tal-merkanzija bħal Kuehne&Nagel jew Wincanton.
(293)
Deloitte tenfasizza wkoll id-diskrepanzi sinifikanti fir-redditu tal-kumpaniji matul iż-żmien kif ukoll fi ħdan setturi differenti u bejn dawn tal-aħħar. Dawn id-diskrepanzi, skont Deloitte, jiġġustifikaw ir-rikors għal firxiet ta’ profitt raġonevoli aktar milli għal valur medju uniku. Approċċ bħal dan se jkun ukoll adegwat meta titqies il-ħtieġa li ma jiġux penalizzati r-riżultati li jkunu ogħla mill-medja miksuba permezz ta’ kisbiet fl-effiċjenza.
(294)
Ir-riżultati miġbura minn Deloitte, għal kull settur u għas-setturi kollha, huma ppreżentati fil-qosor fit-Tabella 22 tal-istudju Deloitte. Għalhekk:
(a)
għas-settur postali u tal-kunsinna ta’ pakketti, għall-perjodu bejn l-1998 u l-2007, il-medja tal-OMs medji annwali kienet ta’ 8,1 %, il-medja tal-OMs medjani annwali kienet ta’ 7,4 %, il-medja tal-25 perċentil annwali kienet ta’ 4,8 % u l-medja tas-75 perċentil annwali kienet ta’ 12 %.
(b)
għas-setturi kollha, għall-perjodu bejn l-1990 u l-2007, il-medja tal-OMs medjani annwali kienet ta’ 6 %, il-medja tal-OMs medjani annwali kienet ta’ 5,4 %, il-medja tal-25 perċentil annwali kienet ta’ 3,6 % u l-medja tas-75 perċentil annwali kienet ta’ 8,1 % (87);
(295)
Bħala indikatur ta’ referenza, Deloitte tipproponi valur ibbażat fuq il-medja tal-OMs medji annwali ugwali għal 7,9 % (88); biex tiġi riflessa d-diskrepanza osservata tal-OMs, Deloitte tnaqqas ukoll firxa għall-OM raġonevoli abbażi tal-firxa interkwartili annwali (89).
Evalwazzjoni tal-istudju komparattiv
Profitt raġonevoli (firxa default)
(296)
L-għażla ta’ kampjun tajjeb ta’ intrapriżi komparabbli għall-operaturi postali storiċi huwa kompitu kumpless. Mingħajr l-ebda dubju trid tingħata l-aktar attenzjoni lill-għażla ta’ grupp ta’ intrapriżi li jistgħu jkunu ta’ referenza għall-attivitajiet kummerċjali u r-riskju.
(297)
L-istudji WIK u Deloitte għandhom komuni l-fatt li għandhom fil-mira kumpaniji kummerċjali b’attivitajiet komparabbli ma’ dawk ta’ DPLP, filwaqt li jeskludu l-operaturi postali storiċi mill-kampjun tat-tqabbil. CRA, għall-kuntrarju, juża kampjun ta’ tqabbil magħmul biss minn operaturi postali storiċi Ewropej oħrajn.
(298)
Il-Kummissjoni tikkondividi l-opinjoni ta’ WIK u ta’ Deloitte skont liema l-profitti tal-operaturi postali storiċi (użati minn CRA fl-istudju komparattiv tiegħu) mhumiex riżultat ta’ kundizzjonijiet tas-suq normali iżda jirriżultaw fil-biċċa l-kbira mill-għażla ta’ Stati Membri oħrajn fir-rigward tar-regolazzjoni. Huma jistgħu, għalhekk, ma jirriflettux b’mod adegwat ir-remunerazzjoni ta’ referenza. Fl-istess ħin, peress li l-kampjun ta’ CRA jinkludi l-operaturi postali storiċi ta’ pajjiżi Ewropej oħrajn, dan jidher li jikkostitwixxi l-kampjun ta’ intrapriżi li jinsabu l-eqreb għal DPLP. Għalhekk il-Kummissjoni tqis li jeħtieġ li jiġi kkunsidrat bis-sħiħ il-kampjun ta’ CRA, b’mod partikolari biex issir kontroverifika tal-livelli ta’ referenza tal-profitt raġonevoli (OM) stabbiliti fuq il-bażi tal-istudji WIK u Deloitte.
(299)
Kemm l-istudju WIK kif ukoll dak ta’ Deloitte jirrikonoxxu li jeħtieġ li jintuża kampjun kbir biżżejjed biex jinkisbu konklużjonijiet sinifikanti għall-finijiet tal-istudju komparattiv. Għal dan l-għan, huma jibbażaw ruħhom fuq kampjun (relattivament) ristrett ta’ intrapriżi fis-settur postali u ta’ kunsinna ta’ pakketti u fuq kampjuni akbar li jinkludu kumpaniji tas-setturi tal-loġistika u tat-trasport tal-merkanzija. Il-Kummissjoni tirrikonoxxi li jeħtieġ li jintuża kampjun ta’ daqs kbir biżżejjed għal finijiet statistiċi. Dwar il-pożizzjoni ta’ CRA f’dan ir-rigward, li tikkuntesta l-effiċjenza ta’ żieda fid-daqs tal-kampjun billi jiżdiedu miegħu kumpaniji anqas komparabbli, il-Kummissjoni tqis li l-akbar kampjuni stabbiliti minn WIK u, b’mod partikolari, minn Deloitte, fuq il-bażi tal-metodoloġiji ta’ selezzjoni ta’ kampjuni adottati, huma komparabbli biżżejjed biex iservu bħala gruppi ta’ referenza sinifikanti sabiex jiġi evalwat il-profitt ta’ DPLP.
(300)
L-istudju WIK jipprova jistabbilixxi OM ta’ referenza fuq il-bażi ta’ tliet gruppi kkostitwiti għal finijiet ta’ tqabbil. Madankollu, il-Kummissjoni tqis ukoll li l-istudju WIK jista’ jiġi kkuntestat dwar żewġ punti separati għalkemm relatati (90): i) ir-rikors minn WIK għal kampjuni li jinkludu wkoll għadd kbir ta’ kumpaniji iżgħar (91) li evidentement mhumiex komparabbli ma’ operaturi postali storiċi bħal DPLP; u ii) l-ipoteżijiet ta’ WIK dwar il-livell ta’ riskju li jiffaċċja l-operatur postali li qed jiġi investigat.
(301)
Il-Kummissjoni tqis li l-iskala tal-attivitajiet, kif ukoll l-istruttura tal-ispejjeż tal-operaturi postali storiċi bħal DPLP (flimkien mat-tip ta’ mekkaniżmu ta’ regolazzjoni fis-seħħ) huma elementi essenzjali għall-evalwazzjoni tal-istudju komparattiv tal-livelli ta’ profitt.
(302)
L-ewwel nett, jekk l-ispejjeż fissi jkunu għoljin (u jikkonċernaw, pereżempju, l-ispejjeż tal-kapital jew spejjeż fissi oħrajn relatati man-netwerk), l-akbar intrapriżi jibbenefikaw aktar mill-ekonomiji ta’ skala u ta’ densità minn dawk żgħar. Meta jitqabbel l-OM medju tal-intrapriżi kbar u żgħar ppreżentati fil-kampjun ta’ WIK, l-istudju Deloitte-II jirnexxielu juri li l-OM medju jiżdied mad-daqs tal-intrapriżi (imkejjel skont in-numru ta’ impjegati) (92). Fil-fatt, il-valur medju tal-ewwel kwart (Q1) huwa baxx ħafna fit-tliet kampjuni ta’ WIK (pereżempju, 0,75 % biss għall-kampjun ta’ WIK II għall-perjodu bejn l-1998 l-2007) (93), li jista’ jirriżulta f’ċerta rappreżentanza żejda tal-(iżgħar) intrapriżi li jġarrbu telf u jkollhom jiġġieldu biex jibqgħu fis-suq. Billi inkluda l-istess numru ta’ intrapriżi żgħar fil-kampjuni tiegħu (inkluż fl-ewwel kampjun tiegħu tal-grupp ta’ referenza II), WIK seta’ wettqet sottovalutazzjoni tal-OM ta’ referenza li japplika aktar għal intrapriżi akbar u stabbiliti aħjar bħal DP jew DPLP.
(303)
It-tieni nett, għalkemm WIK isemmi, ġustament, il-profil ta’ riskju baxx tal-operatur minħabba l-karattru ta’ monopolju tal-attivitajiet tiegħu, ma jidhirx li qies biżżejjed l-ispejjeż fissi sinifikanti (meta mqabbla mal-ispejjeż varjabbli) li jirriżultaw mill-obbligu ta’ servizz universali, lanqas l-iżvilupp ta’ profil ta’ riskju li setgħu iwasslu għalihom il-bidliet fis-sistema regolatorja li esperjenza l-operatur matul iż-żmien, b’mod partikolari bejn il-perjodi differenti ta’ regolazzjoni (pereżempju, il-kuntratti ta’ ġestjoni differenti, fil-każ ta’ DPLP).
(304)
Is-sehem tal-ispejjeż fissi jista’ jkun għoli mhux biss minħabba l-kapital intensiv ta’ intrapriża (waħda mill-ispjegazzjonijiet attwali tal-karattru għoli tal-ispejjeż fissi) iżda wkoll minħabba li din ma tkunx tista’ tadatta l-ispejjeż globali tagħha meta jitqaies l-obbligu tagħha (marbut mal-obbligu ta’ servizz universali) li żżomm netwerk wiesa’ ta’ distribuzzjoni u minħabba li mhix kapaċi tnaqqas l-ispejjeż tax-xogħol minħabba l-kuntratti tax-xogħol eżistenti. Is-sehem għoli tal-ispejjeż fissi (94) jqajjem ukoll dubji dwar l-inklużjoni ta’ kumpaniji żgħar li l-istruttura tal-ispejjeż tagħhom (il-proporzjon bejn l-ispejjeż fissi u l-ispejjeż varjabbli) jidher li tvarja b’mod sinifikanti (95).
(305)
Kif inhu indikat fl-introduzzjoni, il-Kummissjoni tqis ukoll li l-grad ta’ espożizzjoni għar-riskju ta’ operatur postali storiku jiddependi fil-biċċa l-kbira mill-karatteristiċi tal-mekkaniżmu regolatorju implimentat mill-awtoritajiet pubbliċi biex jiffinanzja l-obbligu ta’ servizz universali. It-triq lejn sistema ta’ prezzijiet massimi aktar fit-tul għall-prezzijiet tal-bolol (kif esperjenza DPLP fl-2006) tinvolvi b’mod partikolari żieda sinifikanti fid-daqs tar-riskju relatat mal-volumi. L-eżistenza ta’ riskju bħal dan idgħajjef l-ipoteżi ta’ WIK dwar ir-riskju intrinsikament baxx tal-attivitajiet ta’ DPLP, għall-inqas għall-perjodu kkaratterizzat minn sistema ta’ prezzijiet massimi.
(306)
Wara li kkunsidrat l-argumenti ppreżentati fil-premessi 0 sa b), il-Kummissjoni qieset li għall-evalwazzjoni tal-profitt ta’ DPLP, il-kampjuni ta’ Deloitte jikkostitwixxu titjib meta mqabbla mal-kampjuni ta’ WIK, peress li kienu limitati għal intrapriżi b’daqs minimu ogħla (fatturat annwali li jaqbeż il-EUR 100 miljun).
(307)
B’mod parallel, jeħtieġ madankollu li jiġu nnutat li dwar diversi aspetti, l-approċċ ta’ Deloitte għandu xi nuqqasijiet potenzjali u l-konklużjonijiet tiegħu jridu jiġu interpretati b’kawtela.
(308)
Il-kampjuni ta’ Deloitte jidhru b’mod partikolari li jinkludu diversi kumpaniji li l-kapital tagħhom hu aktar intensiv minn dak li japplika għall-operaturi postali (96). Minn perspettiva metodoloġika, l-użu tal-OM bħala għodda ta’ valutazzjoni tal-profitt jeħtieġ kampjun komparattiv ta’ kumpaniji b’livelli simili ta’ kapital intensiv (hawnhekk definit bħala l-proporzjon bejn il-kapital u l-bejgħ). L-ipoteżi tax-xogħol hija li l-kumpaniji li jkollhom l-istess OM ikollhom redditu fuq il-kapital imħaddem (ROCE (97)) proporzjonalment invers għall-proporzjon tagħhom bejn il-kapital u l-bejgħ. Konsegwentement, ir-rikors għal OM bħala indikatur ta’ referenza tar-redditu jeħtieġ kapital intensiv identiku għall-kumpaniji li jidhru fil-grupp ta’ referenza. Għalkemm huwa diffiċli li jinkisbu stimi affidabbli tal-intensità tal-kapital (98), jidher li l-attivitajiet ta’ distribuzzjoni tal-posta u tal-istampa għandhom inqas kapital intensiv mill-attivitajiet ta’ kunsinna ta’ pakketti espress tal-kumpaniji multinazzjonali l-kbar bħal UPS, TNT, FedEx u DHL (99) Konsegwentement, l-indikatur ta’ profitt raġonevoli definit fuq il-bażi ta’ kampjuni ta’ Deloitte jista’ jkun li vvaluta ż-żejjed il-profitt ta’ referenza li jeħtieġ li jiġi applikat għall-kumpaniji bl-istess struttura ta’ kapital bħal dik ta’ DPLP (100).
(309)
Fid-dawl tal-għadd ta’ inċertezzi li jakkumpanjaw dan l-eżerċizzju ta’ valutazzjoni, il-Kummissjoni tqis li huwa ġustifikat li tiġi stabbilita firxa raġonevoli ta’ OM fuq il-bażi tal-istimi ta’ Deloitte tal-OM medjan għall-akbar kampjun tas-setturi kollha (5,4 %) kif ukoll l-OM medjan għall-kampjun tal-kumpaniji attivi fis-settur postali u ta’ kunsinna ta’ pakketti (7,4 %) (101). Il-firxa miksuba b’dan il-mod [5,4 % sa 7,4 %] tkun tikkostitwixxi, skont il-Kummissjoni, “firxa default” għall-profitt raġonevoli, għall-inqas għall-perjodi li matulhom DPLP kien qed jiffaċċja livell sinifikanti ta’ riskju, meta jiġi kkunsidrat il-kuntratt ta’ kumpens fis-seħħ, u miżuri ta’ inċentiv importanti biex isir aktar effiċjenti (102).
(310)
Il-Kummissjoni tqis li l-firxa ta’ [5,4 % sa 7,4 %] hija adegwata bħala valur default, kemm għall-attivitajiet ta’ distribuzzjoni tal-posta ta’ DPLP kif ukoll għall-attivitajiet tiegħu ta’ distribuzzjoni tal-istampa, peress li huma involuti attivitajiet relatati mill-qrib b’karatteristiċi kummerċjali simili ħafna.
(311)
Huwa minnu li DPLP iffaċċja kompetizzjoni baxxa jew ineżistenti fl-oqsma ta’ attività kkonċernati (distribuzzjoni ta’ ittri u tal-istampa). Fuq din il-bażi, wieħed jistaqsi jekk jaqbilx li jiġi evalwat il-profitt tiegħu fuq il-bażi tal-profitt medjan ta’ kampjuni ta’ kumpaniji li verament jiffaċċjaw kompetizzjoni u jekk valur ta’ referenza aktar ristrett (jiġifieri aktar baxx), bħall-ewwel kwartil (il-25 perċentil), ikunx biżżejjed għal kumpanija fil-pożizzjoni ta’ DPLP. Madankollu, il-Kummissjoni tqis li approċċ bħal dan ma jkunx jirrikonoxxi biżżejjed l-eżistenza ta’ varjazzjoni sinifikanti fil-livelli ta’ profitt, kemm bejn il-kumpaniji kif ukoll fiż-żmien. Barra minn hekk, jeħtieġ li tiġi evitata kull tneħħija mhux ġustifikata ta’ kisbiet fl-effiċjenza eventwali billi jiġi impost limitu strett fuq l-OM miksub a posteriori mill-kumpanija.
(312)
Fil-kawża inkwistjoni, il-Kummissjoni tqis ukoll li mhux adegwat li wieħed jibbaża fuq miżuri li jmorru lil hinn mill-medjan, bħat-tielet kwartili (103). Peress li l-approċċ meħud diġà jistabbilixxi firxa bejn kampjuni differenti, il-valur miżjud provdut mill-kunsiderazzjoni, għal finijiet ta’ statistika, tal-firxiet fuq iż-żewġ naħat tal-medjan fil-kampjuni (il-firxa interkwartili li normalment tintuża fil-prezzzijiet tat-trasferiment) jidher xi ftit limitat (104). Il-Kummissjoni għalhekk tqis il-varjazzjoni tal-medjan fil-gruppi ta’ referenza differenti, aktar milli l-varjazzjoni marbuta mal-medjan f’kampjun partikolari (105).
(313)
Iżda fuq kollox, peress li s-settur tal-“posta” ta’ DPLP għandu intensità ta’ kapital aktar baxxa minn dik tal-operaturi tat-tqassim ta’ pakketti express (106), jidher li l-użu tal-medjan ta’ dan l-aħħar kampjun diġà joffri fih innifsu ċerta flessibilità li tippermetti li tiġi identifikata l-varjazzjoni fil-livelli ta’ profitt madwar il-medjan għall-kumpaniji b’kapital inqas intensiv, bħal DPLP, u li jiġu kkumpensati biżżejjed il-kisbiet fl-effiċjenza, fejn ikun xieraq.
(314)
Diversi kontroverifiki ta’ koerenza jistgħu isiru billi titqabbel il-firxa default imsemmija fil-premessa (307) ma’ stimi oħrajn disponibbli tal-profitt raġonevoli. Kif huwa indikat fil-bidu ta’ din is-sottotaqsima, huwa utli li wieħed iwettaq kontroverifika mal-OM medjan tal-istudju CRA, li huwa ta’ […] % (107) L-OM medjan ikkalkolat fuq il-bażi tal-kampjun tal-grupp ta’ referenza II ta’ WIK, limitat għall-kumpaniji li l-fatturat tagħhom ikun ogħla minn 100 miljun, jipprovdi OM ta’ 7,1 %. Il-Kummissjoni tikkonkludi li dawn iċ-ċifri huma inklużi fil-firxa [5,4 % sa 7,4 %], u dan isaħħaħ l-affermazzjoni skont liema din il-firxa tista’ tiġi kkunsidrata bħala raġonevoli.
(315)
B’mod ġenerali, il-Kummissjoni għalhekk tasal għall-konklużjoni li marġni default inkluża fil-firxa ta’ [5,4 % - 7,4 %] jidher li tikkostitwixxi marġni ta’ referenza adegwata għall-profitt, għall-inqas għall-perjodi li matulhom DPLP kien qed jiffaċċja livell sinifikanti ta’ riskju u inċentivi sinifikanti għall-effiċjenza.
Marġni ta’ profitt raġonevoli fin-nuqqas ta’ riskju sinifikanti marbut mal-kuntratt
(316)
B’mod ġenerali, il-Kummissjoni tqis li jekk il-kuntratt bejn l-operatur storiku u l-awtoritajiet pubbliċi huwa tali li s-servizz pubbliku jkun marbut ma’ livell sinifikanti ta’ riskju, il-profitt raġonevoli mogħti lill-operatur storiku irid ikun proporzjonali mal-livell korrispondenti tar-riskju mġarrab. Għall-kuntrarju, jekk il-kuntratt ikun jinvolvi biss ftit riskju, il-livell ta’ profitt raġonevoli għandu jkun baxx.
(317)
Fit-taqsima preċedenti, il-Kummissjoni spjegat l-approċċ tagħha bl-għan li tistabbilixxi firxa default ta’ profitt raġonevoli ta’ [5,4 % - 7,4 %], li hija kkunsidrata adegwata għall-kuntratti b’livell ta’ riskju sinifikanti. Huwa diffiċli li jiġi kkwantifikat il-valur ta’ referenza adegwat f’termini ta’ firxa ta’ OM raġonevoli f’każ ta’ riskju baxx iżda huwa evidenti li firxa bħal din ta’ OM se jkollha tinsab fuq ix-xellug tat-tqassim fil-kampjun tal-livelli ta’ profitt osservati. Il-Kummissjoni tqis li huwa ġġustifikat, f’din il-perspettiva, li tiġi adottata firxa għall-profitt raġonevoli bbażata fuq l-ewwel kwartili (il-25 perċentil) minflok il-medjan.
(318)
Ir-rikors għall-25 perċentil bħala valur ta’ referenza għall-kuntratti b’riskju baxx jipprovdi firxa ta’ OM raġonevoli ta’ [3,6 % sa 4,8 %] fuq il-bażi tal-kampjuni differenti ta’ Deloitte.
(319)
Hemm ukoll, tqabbil mar-riżultati ta’ CRA dwar l-operaturi postali storiċi jista’ jikkostitwixxi kontroverifika oħra utli. Il-medja tal-25 perċentil annwali kkalkolata mill-Kummissjoni hija ugwali għal […] %. Il-Kummissjoni tikkonkludi li dawn iċ-ċifri huma inklużi fil-firxa [3,6 % sa 4,8 %], u dan isaħħaħ l-affermazzjoni skont liema din il-firxa tista’ tiġi kkunsidrata bħala raġonevoli.
(320)
B’mod ġenerali, il-Kummissjoni għalhekk tasal għall-konklużjoni li marġni default inkluża f’firxa ta’ [3,6 % - 4,8 %] jidher li tikkostitwixxi marġni ta’ referenza adegwata tal-benefiċċju, għall-perjodi li matulhom DPLP kien qed jiffaċċja livell baxx ta’ riskju.
Valutazzjoni tar-riskji inerenti fil-kuntratti li jorbtu lil DPLP
(321)
Kif spjegat fl-introduzzjoni għal din it-taqsima, ir-riskju mġarrab minn DPLP jiddependi mill-mekkaniżmu ta’ kumpens applikat mill-Belġju. Dan il-mekkaniżmu huwa previst fil-kuntratti ta’ ġestjoni differenti konklużi bejn DPLP u l-Istat Belġjan u jvarja matul iż-żmien. Għalhekk huwa raġonevoli li jiġu kkunsidrati l-firxiet differenti għall-“OM raġonevoli” skont il-mekkaniżmu ta’ kumpens stabbilit, li jiddetermina l-livell ta’ riskju li jiffaċċja DPLP iżda wkoll safejn DPLP qed jiġi inċentivat biex itejjeb il-produttività tiegħu.
(322)
F’dan il-kuntest, il-Kummissjoni tixtieq tenfasizza li l-klassifikazzjoni tar-riskju fil-kuntratti ma tiddependix sempliċiment mill-preżenza tar-riskju fil-kuntratti ta’ ġestjoni ta’ DPLP, jew anke mill-grad assolut ta’ riskju, iżda pjuttost tiddependi minn kemm ir-riskju jkun ogħla jew inqas minn dak ta’ kumpaniji oħrajn fl-istess grupp ta’ kampjuni. Dan japplika wkoll għall-intensità tal-miżuri li jinċentivaw lil DPLP biex jagħmel kisbiet fl-effiċjenza. Peress li dawn il-gruppi tal-kampjuni huma magħmula minn kumpaniji attivi f’ambjent kompetittiv, huma normalment jiffaċċjaw riskju sinifikanti u inċentivi qawwija sabiex isiru aktar effiċjenti.
(323)
Il-Kummissjoni tqis li r-raba’ kuntratt ta’ ġestjoni (2006 sal-2010) jipprevedi b’mod ċar mekkaniżmi li jinkludu impenji fit-tul dwar il-prezzijiet u l-finanzjament ibbażati fuq parametri ex ante. Dan japplika għall-attivitajiet ta’ DPLP li jikkonċernaw kemm id-distribuzzjoni tal-posta kif ukoll dik tal-istampa.
(324)
B’mod aktar speċifiku, fir-rigward tad-distribuzzjoni tal-istampa, l-Artikolu 9 tar-raba’ kuntratt ta’ ġestjoni jistipula li tul iż-żmien tal-kuntratt (perjodu standard ta’ 5 snin), il-medja peżata tat-tariffi għall-forniment ta’ servizzi li jappartjenu għall-“basket tal-utenti żgħar” mhix se tiżdied b’rata aktar mgħaġġla milli jkun jippermetti mekkaniżmu ta’ prezzijiet massimi bbażat fuq l-indiċi tas-saħħa (indiċi speċifiku tal-prezzijiet tal-konsum) u bonus ta’ kwalità li jkun jirrifletti l-perċentwal tal-posta individwali mqassma matul iż-żmien. Skont il-Kummissjoni, l-iffissar tat-tariffi b’dan il-mod għall-perjodu kollu tal-kuntratt juri l-karatteristiċi kollha ta’ kuntratt ta’ inċentiv, li jesponi lill-kumpanija għal livell ta’ riskju sinifikanti.
(325)
Fir-rigward tad-distribuzzjoni tal-istampa, l-Artikolu 2 tar-raba’ kuntratt ta’ ġestjoni jispeċifika li matul il-perjodu tal-kuntratt, it-tariffi tad-distribuzzjoni tal-istampa ma jistgħux jogħlew b’rata aktar mgħaġġla mill-indiċi ta’ saħħa. Biex jiġu koperti l-ispejjeż netti tad-distribuzzjoni tal-istampa, meta jiġu kkunsidrati l-effiċjenzi ppjanati, l-Artikolu 13(2) jistabbilixxi l-kumpens annwali li għandu dritt għalih DPLP għal EUR 290 613 000 (ammont aġġustat biex tiġi kkunsidrata l-inflazzjoni) (108). L-Artikolu 13(5), jistabbilixxi li jekk il-kontenut jew il-kundizzjonijiet tas-SGEI jinbidlu jew jekk isir żvilupp sinifikanti fl-ispejjeż li DPLP ma jkunx jista’ jikkontrolla, il-partijiet għandhom jeżaminaw jekk l-ammont tal-kumpens iridx jiġi adattat skont dan l-iżvilupp tal-ispejjeż. Adattament bħal dan huwa soġġett għal deċiżjoni tal-Kunsill tal-Ministri. Il-Kummissjoni tirrikonoxxi li din il-klawżola tal-aħħar tista’ tiġi interpretata bħala klawżola ta’ ħruġ li terġa’ tintroduċi xi elementi ex post fil-kuntratt (li jipproteġu lil DPLP mir-riskju). Il-Kummissjoni tqis madankollu li t-termini użati mill-awtoritajiet pubbliċi huma evażivi biżżejjed u li DPLP ma jistax, minħabba dan, jiddependi fuq l-użu tiegħu. B’mod ġenerali, il-Kummissjoni tqis li d-dispożizzjonijiet għall-attivitajiet ta’ DPLP li huma relatati mad-distribuzzjoni tal-istampa jiddependu fuq impenn fit-tul dwar il-livell ta’ kumpens.
(326)
Konsegwentement, skont il-Kummissjoni, ir-raba’ kuntratt ta’ ġestjoni (2006 sal-2010) ma jistax jiġi kkunsidrat bħala wieħed li jwassal għal riskju baxx iżda pjuttost bħala wieħed li jinvolvi livell sinifikanti ta’ riskju. Ġeneralment, il-firxa default ta’ [5,4 % sa 7,4 %] tidher li hija adegwata għal żewġ tipi ta’ attivitajiet previsti mir-raba’ kuntratt ta’ ġestjoni.
(327)
Għall-kuntrarju, il-kuntratti ta’ ġestjoni preċedenti (sal-2005) kienu jidhru li jibbażaw fil-biċċa l-kbira fuq mekkaniżmi ta’ prezzijiet u ta’ kumpens li jinkludu livell baxx ta’ riskju għal DPLP.
(328)
Fir-rigward tal-iffissar tal-prezzijiet tal-bolol, il-Kummissjoni tinnota li l-ewwel tliet kuntratti ta’ ġestjoni ma japplikawx mekkaniżmu ta’ prezzijiet massimi tat-tip użat fir-raba’ kuntratt ta’ ġestjoni (li jipprevedi impenn fit-tul fuq il-prezzijiet). Dawn il-kuntratti jirreferu, b’mod pjuttost ġenerali, għal tariffi bbażati fuq l-ispejjeż attwali, stabbiliti fuq il-bażi ta’ prinċipji kontabbli adegwati (109).
(329)
Bl-istess mod, fir-rigward tad-distribuzzjoni tal-istampa, il-Kummissjoni tinnota li l-ewwel tliet kuntratti ta’ ġestjoni ma jipprevedux baġit fiss li jkopri l-perjodu tal-kuntratt b’mod simili għar-raba’ kuntratt ta’ ġestjoni (110). Minflok jagħmlu referenza għall-kumpensi fuq il-bażi tal-ispejjeż attwali (111) Il-Kummissjoni tinnota li t-tieni kuntratt jistabbilixxi wkoll limitu globali għall-kumpens iżda l-ammonti ta’ kumpens effettivi osservati matul il-perjodu jidhru li qed jitfgħu dubju fuq in-natura realment vinkolanti tal-limitu (112). L-ewwel kuntratt ta’ ġestjoni jistabbilixxi wkoll allokazzjoni annwali (kumpens) iżda l-Kummissjoni tinnota li, fl-istess ħin, il-kuntratt ma jistabbilixxix limitu fit-tul għat-tariffi ta’ distribuzzjoni tal-istampa.
(330)
Il-Kummissjoni għalhekk hija tal-fehma li l-firxa ta’ [3,6 % sa 4,8 %], li kienet ikkunsidrata raġonevoli fin-nuqqas ta’ riskju sinifikanti relatat mal-kuntratt, trid tiġi applikata kemm għad-distribuzzjoni tal-istampa kif ukoll għad-distribuzzjoni tal-posta għall-perjodu li jikkorrispondi mal-ewwel tliet kuntratti ta’ ġestjoni.
(331)
Il-Kummissjoni tinnota li approċċ ibbażat fuq il-kuntratti huwa wkoll propost mill-awtoritajiet Belġjani fid-dokument li ppreżentaw fl-14 ta’ Diċembru 2011. Għalkemm il-metodoloġija proposta tqajjem diversi mistoqsijiet rigward il-fatturi ta’ riskju u l-mod kif dawn jingħataw piż (113), analiżi għal kull perjodu kuntrattwali li jikklassifika essenzjalment ir-riskju għal DPLP skont skala ta’ tliet livelli (baxx, medju, għoli) hija globalment konformi mal-approċċ adottat mill-Kummissjoni. B’kollox, il-klassifikazzjoni rilevanti magħmula minn DPLP tal-kuntratti f’termini ta’ riskju impost jidhru li huma koerenti mal-analiżi tal-Kummissjoni, peress li l-awtoritajiet Belġjani jikkunsidraw ukoll li r-raba’ kuntratt huwa aktar riskjuż globalment mill-ewwel tlieta.
Konklużjoni dwar il-livell ta’ profitt raġonevoli
(332)
Il-Kummissjoni waslet għall-konklużjoni li firxa default tal-marġni operattiv (OM) ta’ bejn [5,4 % sa 7,4 %] tikkostitwixxi firxa ta’ referenza adegwata biex tistabbilixxi l-profitt raġonevoli għall-perjodi li matulhom DPLP kellu jiffaċċja riskju sinifikanti u jikkunsidra inċentivi qawwija għall-effiċjenza.
(333)
Il-Kummissjoni tikkonkludi wkoll li firxa tal-OM bejn [3,6 % u 4,8 %] tikkostitwixxi firxa ta’ referenza adegwata biex tistabbilixxi l-profitt raġonevoli għall-perjodi li matulhom DPLP ma ġarrab l-ebda riskju sinifikanti.
(334)
Biex jiġu kkunsidrati l-isforzi li, skont l-awtoritajiet Belġjani, DPLP ppermetta biex iwettaq kisbiet fl-effiċjenza, il-Kummissjoni ddeċidiet li turi l-kawtela bl-użu tal-ogħla limiti ta’ dawn iż-żewġ firxiet biex tistabbilixxi l-profitt raġonevoli li għandu jiġi inkluż fl-ispejjeż tas-servizzi pubbliċi. Dan l-approċċ intwera wkoll fl-istudju Deloitte [ara l-premessa (291)] skont liema r-rikors għal firxiet ikun konvenjenti meta tiġi kkunsidrata l-ħtieġa li ma jiġux sanzjonati riżultati ogħla mill-medja miksuba permezz ta’ kisbiet fl-effiċjenza.
(335)
Il-Kummissjoni tqis li l-ewwel tliet kuntratti ta’ ġestjoni (1992-1996, 1997-2002 u 2003-2005) għandhom riskju baxx u li livell ta’ profitt raġonevoli li jkun jikkorrispondi għal OM ta’ 4,8 % jista’ jiġi applikat għad-distribuzzjoni kemm tal-posta kif ukoll tal-istampa. Hi tqis, għall-kuntrarju, li r-raba’ kuntratt ta’ ġestjoni (2006-2010) huwa akkumpanjat minn riskju ferm akbar, sabiex livell ta’ profitt raġonevoli li jikkorrispondi ma’ OM ta’ 7,4 % jkun jista’ jiġi applikat għad-distribuzzjoni tal-posta kif ukoll tal-istampa.
Kontroll tal-kumpens żejjed għall-perjodu kopert mill-ewwel kuntratt ta’ ġestjoni (1992-1996)
(336)
L-ewwel kuntratt ta’ ġestjoni jispeċifika li l-kumpens annwali mħallas mill-Istat huwa maħsub għall-missjonijiet kollha ta’ servizz pubbliku.
(337)
Il-kumpens żejjed possibbli għalhekk irid jiġi kkalkolat billi jiżdiedu t-totali tal-ispejjeż u d-dħul tal-missjonijiet kollha ta’ servizz pubbliku.
(338)
Il-kumpens annwali mħallas mill-Istat għall-missjonijiet ta’ servizz pubbliku irid jiġi inkluż fid-dħul. Il-kumpensi annwali rċevuti minn DPLP taħt l-ewwel kuntratt ta’ ġestjoni jirrappreżentaw ammont totali ta’ EUR 1,5 biljun.
(339)
Barra minn hekk, il-miżuri ta’ għajnuna minn issa ’l quddiem iridu jiġu kkunsidrati:
It-trasferiment ta’ proprjetà immobbli
(340)
L-ewwel kuntratt ta’ ġestjoni kien jipprevedi wkoll trasferiment ta’ proprjetà immobbli tal-Istat lil DPLP. Dan it-trasferiment ta’ proprjetà immobbli b’valur ta’ EUR 112,2 miljun li għalih ma tħallset l-ebda kontribuzzjoni, irid jiġi inkluż fid-dħul ta’ DPLP għall-finijiet tal-kalkolu tal-kumpens żejjed għall-perjodu kopert mill-ewwel kuntratt ta’ ġestjoni. DPLP ma kien ħallas l-ebda kontribuzzjoni lill-Istat għall-użu tal-bini matul il-perjodu ta’ qabel it-trasferiment.
Kumpens differit tal-SGEI għall-1996, li jammonta għal EUR 62 miljun, imħallas forma ta’ injezzjoni ta’ kapital fl-1997
(341)
Fl-1997, ammont ta’ EUR 62 miljun tħallas mill-Istat lil DPLP u ġie kontabilizzat minnu bħala injezzjoni ta’ kapital. L-awtoritajiet Belġjani sussegwentement ammettew li dan it-trasferiment kien jikkorrispondi mal-ħlas differit tal-bilanċ tal-kumpens annwali previst għall-1996 mill-ewwel kuntratt ta’ ġestjoni.
(342)
Għall-ewwel, l-ammont inkwistjoni ma tħallasx fil-ħin lil DPLP fl-1996, u għalhekk il-kumpens tal-Istat kien inqas mill-ammont annwali previst mill-kuntratt ta’ ġestjoni għas-sena inkwistjoni.
(343)
Għall-finijiet tal-kontroll tal-kumpens żejjed, il-ħlas ta’ EUR 62 miljun huwa inkluż fil-kumpens tal-SGEI għall-perjodu kopert mill-ewwel kuntratt ta’ ġestjoni.
(344)
Il-kalkolu tal-kumpens żejjed għall-ewwel kuntratt ta’ ġestjoni jista’ jiġi spjegat fil-qosor kif ġej:
-
Spejjeż netti (spejjeż - dħul) tal-missjonijiet kollha ta’ servizz pubbliku, inkluż l-obbligu ta’ servizz universali (OSU)
-
Profitt raġonevoli awtorizzat għall-SGEI
+
Kumpensi annwali tal-SGEI
+
It-trasferiment ta’ proprjetà immobbli
+
Injezzjoni ta’ kapital tal-1997
=
Kumpens żejjed
Kontroll tal-kumpens żejjed għall-perjodu kopert mill-ewwel tliet kuntratti ta’ ġestjoni sussegwenti (1997-2010)
(345)
Għat-tliet kuntratti ta’ ġestjoni sussegwenti, il-kalkolu tal-kumpens żejjed se jikkunsidra biss l-ispejjeż u d-dħul tal-SGEI li, skont id-dispożizzjonijiet ta’ dawn il-kuntratti, setgħu jingħataw kumpens ta’ servizz pubbliku. L-ispejjeż u d-dħul li jikkorrispondu għall-SGEI l-oħrajn li, b’konformità mad-dispożizzjonijiet tal-kuntratti ta’ ġestjoni, ma setgħux jistennew għajnuna, mhux qed jiġu kkunsidrati. Peress li s-servizz postali universali ma jagħmilx parti mill-attivitajiet li jibbenefikaw minn għajnuna, l-ispiża netta potenzjali tiegħu mhix se tiġi kkunsidrata u trid tiġi ffinanzjata kollha minn DPLP mir-riżorsi proprji tiegħu b’konformità mal-mandat ta’ servizz pubbliku stabbilit mill-kuntratti ta’ ġestjoni. L-attivitajiet li, b’konformità mal-kuntratti ta’ ġestjoni, jibbenefikaw mill-ammont ta’ kumpens li huwa indikat jinkludu b’mod partikolari d-distribuzzjoni tal-istampa (gazzetti ta’ kuljum u perjodiċi) u s-servizzi pubbliċi l-oħrajn elenkati fil-premessa (33).
(346)
Minħabba t-tariffi baxxi mitluba għad-distribuzzjoni tal-istampa, l-SGEI li jibbenefikaw minn għajnuna qed iġarrbu telf globali.
(347)
Safejn il-kumpens żejjed possibbli ta’ servizz partikolari jista’ jintuża biex jiffinanzja l-ispejjeż netti li jirriżultaw minn missjonijiet oħrajn ta’ servizz pubbliku li mhumiex ikkumpensati biżżejjed, l-ispejjeż u d-dħul kollha relatati mal-SGEI li jkunu eliġibbli għal għajnuna skont kuntratti ta’ ġestjoni se jiżdiedu għall-finijiet tal-kalkolu.
(348)
Il-kumpensi annwali rċevuti minn DPLP taħt dawn it-tliet kuntratt ta’ ġestjoni jirrappreżentaw ammont totali ta’ EUR 3,5 biljun.
Il-kunsiderazzjoni tal-qligħ żejjed li jiġi mis-settur riżervat
(349)
Minbarra l-kumpensi previsti fil-kuntratti ta’ ġestjoni, DPLP bbenefika, matul il-perjodu kollu kopert mill-investigazzjoni, minn drittijiet esklussivi mogħtija mill-Istat għall-forniment ta’ servizzi postali riżervati. Għalkemm l-eċċess nett eventwali li jiġi minn dan is-settur riżervat ma jikkostitwixxix riżorsi tal-Istat għall-finijiet tal-kontroll tal-għajnuna mill-Istat u għalhekk ma jistax ikun soġġett għal ordni ta’ rkupru f’każ ta’ kumpens żejjed, jista’ u jrid jiġi kkunsidrat, fil-qafas tal-applikazzjoni tar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat, waqt il-valutazzjoni tal-ħtieġa u tal-proporzjonalità ta’ kull għajnuna pubblika oħra mogħtija lil dan l-operatur bħala kumpens għal servizzi pubbliċi. Konsegwentement, waqt il-valutazzjoni tal-kontabilità tal-kumpens mogħti lil DPLP skont il-kuntratti ta’ ġestjoni differenti fir-rigward tal-Artikolu 106 (2) tat-TFUE, il-profitt żejjed iġġenerat mill-operatur postali Belġjan f’dan is-settur riżervat se jitnaqqas mill-ispejjeż tal-SGEI li jistgħu jkunu eliġibbli għal kumpens ta’ servizz pubbliku skont id-dispożizzjonijiet ta’ dawn il-kuntratti.
(350)
Jeħtieġ li jiġi nnutat f’dan ir-rigward li dan il-prinċipju jinsab fi ħdan il-qafas tal-SGEI, li jipprovdi li “jekk l-intrapriża inkwestjoni jkollha drittijiet esklussivi jew speċjali marbuta ma’ servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali li jiġġeneraw profitti aktar mill-profitt raġonevoli, jew benefiċċji mill-vantaġġi l-oħra mogħtija mill-Istat, dawn iridu jiġu kkunsidrati, irrispettivament mill-klassifikazzjoni tagħhom għall-finijiet tal-Artikolu 87 tat-Trattat tal-KE, u miżjuda mad-dħul tagħha” (114) Dan il-prinċipju juri l-kundizzjoni tal-ħtieġa u l-proporzjonalità inerenti fl-Artikolu 106(2) tat-TFUE. Fil-fatt, l-għajnuna mogħtija għal SGEI flimkien mal-qligħ żejjed li jirriżulta minn dritt esklussiv jew speċjali mogħti lill-operatur u li fih innifisu hu biżżejjed biex ikopri l-ispejjeż ta’ SGEI ieħor, mhix meħtieġa għall-forniment ta’ dan l-SGEI. L-operatur li jiġġenera dan il-qligħ żejjed diġà jgawdi minn miżura pubblika li tippermettilu li jiżgura l-SGEI taħt kundizzjonijiet ta’ bilanċ ekonomiku, tant tajjeb li l-ebda kumpens żejjed ma jkun meħtieġ.
(351)
Għalhekk, kull qligħ żejjed fis-settur riżervat li jirriżulta mid-dritt esklussiv mogħti irid jiġi kkunsidrat biex tiġi evalwata l-ħtieġa tal-kumpensi tal-SGEI inkwistjoni mogħtija lil DPLP.
(352)
Konsegwentement, kull qligħ iġġenerat mis-settur riżervat (OSU R) li jaqbeż il-livell ta’ profitt raġonevoli huwa kkunsidrat fl-analiżi tal-kumpens żejjed tal-SGEI.
(353)
Madankollu, peress li s-settur riżervat huwa qabel kollox maħsub biex jiffinanzja s-servizz universali, kull telf irreġistrat f’oqsma oħrajn tas-servizz universali jnaqqas il-kontribuzzjoni tas-settur riżervat għall-ispejjeż tal-SGEI l-oħra relatati.
Spejjeż li jirriżultaw mir-restrizzjonijiet relatati mal-obbligu ta’ servizz universali
(354)
Barra minn hekk, biex jiġi stabbilit il-qligħ żejjed realment iġġenerat mis-settur riżervat, jeħtieġ li jiġu kkunsidrati l-ispejjeż li jirriżultaw mill-obbligu ta’ servizz universali, iżda li jiġu mġarrba minn attivitajiet li jkunu jinsabu barra mill-firxa tas-servizz universali. B’konformità mal-ġurisprudenza Chronopost, l-ispejjeż tan-netwerk tal-bejgħ bl-imnut huma mqassma fil-kontabilità analitika ta’ DPLP bejn l-attivitajiet li jeħtieġu li jirrikorru għan-netwerk, li jinkludu prodotti li jaqgħu fil-kamp ta’ applikazzjoni tas-servizz universali, iżda mhux biss. B’mod aktar partikolari, l-obbligu impost fuq DPLP li jżomm netwerk tal-bejgħ bl-imnut ta’ ċertu kobor u densità, biex jipprovdi servizz postali universali b’livell ta’ kwalità stabbilit biżżejjed mill-awtoritajiet Belġjani jinvolvi telf għall-attivitajiet kummerċjali li jaqgħu barra l-kamp ta’ applikazzjoni tas-servizz universali peress li parti mill-ispejjeż tan-netwerk tal-bejgħ bl-imnut ikun, b’konformità mal-ġurisprudenza Chronopost, minħabba prodotti kummerċjali li jużaw in-netwerk ta’ bejgħ bl-imnut.
(355)
Ir-restrizzjoni tan-netwerk imposta mill-kuntratti ta’ ġestjoni: ir-restrizzjonijiet imposti mill-Istat rigward id-densità u t-tip ta’ punti ta’ servizz postali (uffiċċji postali u/jew punti postali) jikkostitwixxu n-netwerk tal-bejgħ bl-imnut. Dawn huma stabbiliti fil-kuntratti ta’ ġestjoni suċċessivi. Għalhekk, ir-raba’ kuntratt ta’ ġestjoni (2005-2010) jipprevedi:
(a)
l-obbligu ġenerali li jinżamm netwerk li jippermetti t-twettiq tas-servizz universali u ta’ servizzi pubbliċi oħrajn fdati lil DPLP (115);
(b)
l-obbligu li jinżammu mill-inqas 1 300 punt ta’ servizz postali (uffiċċji tal-posta u punti postali (116));
(c)
l-obbligu li jinżammu mill-inqas 589 uffiċċju tal-posta;
(d)
barra minn hekk, id-distanza massima bit-triq bejn kull punt ta’ servizz postali li joffri firxa ta’ servizzi bażiċi u uffiċċju postali li joffri firxa ta’ servizzi kompluta ma tistax’ tkun aktar minn 10 km.
(356)
L-awtoritajiet Belġjani jqisu li r-rekwiżiti speċifiċi applikabbli għan-numru u għat-tip ta’ punti ta’ servizz postali li jiffurmaw in-netwerk tal-bejgħ bl-imnut ta’ DPLP jikkostitwixxu obbligu separat ta’ preżenza territorjali impost mill-Istat minbarra r-rekwiżiti relatati mal-obbligu ta’ servizz universali (OSU). Fuq din il-bażi, il-Belġju jqis li l-ispejjeż netti kollha li jkunu jikkorrispondu ma’ dan l-obbligu speċifiku ta’ preżenza territorjali għandhom jiġu kkumpensati mill-Istat.
(357)
Il-kwantifikazzjoni tar-restrizzjoni tan-netwerk: sabiex jiġu ddeterminati l-ispejjeż netti li jinvolvi għal DPLP l-obbligu li jinżamm netwerk ta’ bejgħ bl-imnut b’mill-inqas 13 000 punt ta’ servizz postali, li minnhom ikun hemm mill-inqas 589 uffiċċju postali, l-awtoritajiet Belġjani qabblu n-netwerk attwali tal-bejgħ bl-imnut, li d-densità u t-tip ta’ punti ta’ servizzi postali tiegħu huma imposti mill-Istat, ma’ netwerk ta’ bejgħ bl-imnut ipotetiku li DPLP jopera jekk ma jkollux jikkunsidra dawn ir-restrizzjonijiet speċifiċi. Fi kliem ieħor, in-netwerk ta’ bejgħ bl-imnut ipotetiku huwa dak li DPLP kien jagħżel li jopera taħt kundizzjonijiet kummerċjali jekk l-Istat ma jimponilux obbligi ta’ servizz pubbliku.
(358)
L-awtoritajiet Belġjani jqisu li dan in-netwerk ipotetiku ikun magħmul biss minn punti postali. L-uffiċċji tal-posta jisparixxu. Madankollu, biex ikun jista’ jibqa’ jingħata servizz lill-istess volum ta’ klijenti, DPLP jkollu jżid in-numru ta’ punti postali b’mod konsiderevoli.
Tqabbil bejn in-netwerk tal-bejgħ bl-imnut attwali ta’ DPLP u netwerk ipotetiku fin-nuqqas tal-obbligi imposti mill-Istat
Numru totali ta’ punti ta’ servizz postali
Uffiċċji tal-posta (a) + punti postali (b)
(a)
Numru ta’ uffiċċji tal-posta
(punti ta’ servizz postali ddedikati, operatiminn DPLP stess)
(b)
Numru ta’ punti postali
(punti ta’ servizz li jinsabu fl-istabbilimenti ta’ terzi persuni)
Netwerk attwali ta’ bejgħ bl-imnut ta’ DPLP (tmiem l-2009)
1 401 =
713 +
688
Netwerk ipotetiku ta’ bejgħ bl-imnut fin-nuqqas ta’ restrizzjonijiet imposti mill-Istat (skont l-awtoritajiet Belġjani)
[…] =
[…] +
[…]
Obbligu ta’ netwerk ta’ bejgħ bl-imnut impost mill-Istat
Minimu 1 300
Minimu 589
L-ebda obbligu
(359)
Kif jirriżulta mit-tabella t’hawn fuq, in-netwerk attwali tal-bejgħ bl-imnut ta’ DPLP jissodisfa r-rekwiżiti tal-Istat: in-numru totali ta’ punti ta’ servizz postali u n-numru ta’ uffiċċji tal-posta t-tnejn li huma huma ogħla mil-livell meħtieġ. Għall-kuntrarju, in-netwerk ipotetiku li DPLP jopera kieku kien awtorizzat li jagħżel in-netwerk ta’ bejgħ bl-imnut tiegħu fuq il-bażi ta’ kunsiderazzjonijiet purament kummerċjali jkun differenti ħafna: in-numru totali ta’ punti postali jiżdied, iżda l-uffiċċji tal-posta operati minn DPLP jisparixxu.
(360)
Ir-realtà tar-restrizzjoni tan-netwerk: jeħtieġ li jiġi speċifikat li r-restrizzjoni li l-Istat jimponi fuq DPLP mhix stabbilita b’mod ċar.
(361)
L-ewwel nett, in-netwerk li jinżamm attwalment minn DPLP huwa akbar minn dak li jirrikjedi l-Istat. Kemm in-numru ta’ punti ta’ servizz postali kif ukoll in-numru ta’ uffiċċji tal-posta huma ogħla mill-minimu meħtieġ mill-Istat, li jista’ jwassal sabiex wieħed jaħseb li l-obbligi li jrid jissodisfa mhumiex ta’ piż għal DPLP, li jżomm volontarjament netwerk tad-daqs attwali.
(362)
L-awtoritajiet Belġjani jispjegaw dan l-ammont żejjed ta’ uffiċċji tal-posta minħabba l-kundizzjoni ta’ distanza ta’ 10 km, il-ħtieġa li tintuża marġni ta’ sigurtà biex tiffaċċja l-għeluq mhux mistenni ta’ punti postali u l-intenzjoni tagħhom li jgħollu n-numru minimu meħtieġ ta’ uffiċċji tal-posta għal 650 fil-kuntratt ta’ ġestjoni li jmiss, allura jkun kontraproduttiv li wieħed iżomm man-numru stabbilit attwalment billi jagħlaq uffiċċji tal-posta biex jerġa’ jiftaħhom wara ftit żmien. L-awtoritajiet Belġjani jargumentaw li għal dawn ir-raġunijiet DPLP ma setax inaqqas aktar in-numru ta’ uffiċċji tal-posta biex iqarreb il-minimu meħtieġ ta’ 589. Skont huma, minkejja l-eċċess nominali ta’ punti ta’ servizz postali, il-konfigurazzjoni attwali tan-netwerk, li jikkonsisti minn 713-il uffiċċju tal-posta, hija fil-fatt dettata mir-rekwiżiti tal-Istat.
(363)
It-tieni nett, il-metodu adottat mill-awtoritajiet Belġjani huwa bbażat fuq il-kalkolu b’lura tal-ispejjeż tan-netwerk tal-bejgħ bl-imnut mill-2009 sal-1992. L-istess kalkolu b’lura jinvolvi b’mod inevitabbli inċertezzi metodoloġiċi. Il-mudell kummerċjali tal-punti postali mhuwiex neċessarjament disponibbli mill-1992. Barra minn hekk, fil-passat, il-persunal ta’ DPLP kien primarjament magħmul minn uffiċjali statutorji li l-ispejjeż ta’ pagi tagħhom kellhom nuqqas ta’ flessibbiltà kbira. Billi l-punti postali ma kinux immexxija mill-persunal ta’ DPLP, l-uffiċċjali statutorji li ma baqgħux jaħdmu f’uffiċċji tal-posta kienu jibqgħu jitħallsu minn DPLP. Għalhekk huwa improbabbli li l-għeluq potenzjali ta’ uffiċċji tal-posta fil-bidu tal-perjodu kopert mill-investigazzjoni seta’ jinvolvi tnaqqis dirett fl-ispejjeż tal-pagi. Għall-kuntrarju, dan it-tip ta’ tfaddil seta’ jsir, sa ċertu punt, fl-2009, meta l-persunal kien jinkludi aktar impjegati bil-kuntratt. Meta tiġi kkunsidrata l-bidla progressiva għal persunal bi status aktar flessibbli u t-titjib sussegwenti fis-sistema tal-kontabilità analitika, jista’ jitqies li d-dejta kontabbli relatata mal-aktar snin finanzjarji reċenti hija ħielsa minn din it-tip ta’ distorsjoni. Madankollu, peress li aktar minn 20 000 uffiċjal għadhom jaħdmu għal bpost u peress li dawn la jistgħu jiġu impjegati fil-punti postali u lanqas imkeċċija, is-sostituzzjoni tal-uffiċċji tal-uffiċċji postali kollha minn punti postali tibqa’, anke llum, opzjoni teoretika u mhux realistika.
(364)
L-awtoritajiet Belġjani jisħqu madankollu li, fil-passat, l-ispejjeż tat-tkeċċija potenzjali kienu jiġu kkumpensati mit-tnaqqis fl-ispejjeż operattivi u l-bejgħ ta’ bini li ma jkunx għadu utli. Fir-rigward tal-affidabbiltà tad-dejta relatata mal-perjodu 1999 sal-2002, l-awtoritajiet Belġjani jargumentaw li fil-fatt, l-ispejjeż tan-netwerk tal-bejgħ bl-imnut probabilment ġew sottovalutati, minħabba li ċerti elementi li setgħu jiġu kkunsidrati bħala spejjeż ta’ netwerk ġew imqassma mill-ġdid fi gruppi oħra ta’ spejjeż. Konsegwentement, in-nuqqasijiet tal-metodu ta’ kalkolu b’lura kienu jittaffew mill-ipoteżijiet l-oħrajn, prudenti, użati mill-awtoritajiet Belġjani għall-kalkolu tal-ispejjeż tas-snin finanzjarji preċedenti.
(365)
L-eżistenza ta’ obbligu speċifiku tal-preżenza territorjali: anke meta jammettu l-eżistenza ta’ restrizzjoni tan-netwerk, l-allegazzjoni tal-awtoritajiet Belġjanli skont liema din ir-restrizzjoni hija akkumpanjata minn missjoni separata ta’ preżenza territorjali ma tidhirx ġustifikata. Fil-fatt jidher li l-kuntratti ta’ ġestjoni ma fihomx dispożizzjonijiet speċifiċi li jistabbilixxu obbligu reali ta’ preżenza territorjali separat u jkun ‘il barra mill-ambitu tar-rekwiżiti relatati mal-obbligi ta’ servizz universali u l-obbligi l-oħrajn ta’ servizz pubbliku. Għall-kuntrarju, il-kuntratti ta’ ġestjoni konklużi bejn DPLP u l-Istat Belġjan jispeċifikaw li r-restrizzjoni tan-netwerk għandha l-għan uniku li tiżgura s-servizz universali u l-SGEI l-oħrajn (id-distribuzzjoni ta’ gazzetti ta’ kuljum u magazins, kontijiet postali u postal orders,…) u l-ispejjeż tan-netwerk meħtieġa għal dan l-għan huma, a priori, diġà kontabilizzati fil-kontijiet ta’ dawn is-servizzi differenti (117). Barra minn hekk, il-kuntratti ta’ ġestjoni ma jipprevedu l-ebda mekkaniżmu bl-għan li jikkumpensal-ispejjeż ta’ obbligu ta’ preżenza territorjali. Il-Kummissjoni tinnota li l-obbligu li għandhom jiġu stabbiliti qabel il-parametri ta’ kalkolu tal-kumpens ġie introdott fil-qafas tal-SGEI tal-2005 u li huwa għall-perjodu ta’ wara l-2005 li ġie nnutat kumpens żejjed tal-ispejjeż tas-SGEI imġarrba minn DPLP [ara l-premessa (386)].
(366)
Jeħtieġ li jiġi nnutat li, b’konformità mal-Artikolu 3 tad-Direttiva 97/67/KE, l-Istati Membri huma mitluba jobbligaw lill-operaturi postali storiċi tagħhom biex ifornu servizz universali b’livell ta’ kwalità adegwata, b’mod partikolari f’termini ta’ kopertura ġeografika. Din il-kopertura territorjali, li teżisti f’dan il-każ li jikkonċerna l-Belġju, madankollu hija biss wieħed mid-diversi aspetti tal-obbligu ta’ servizz universali. Fil-kuntratti ta’ ġestjoni li jafdaw il-missjoni ta’ servizz universali lil DPLP, il-Kummissjoni ma tinnota l-ebda referenza għal missjoni addizzjonali li tobbliga lill-operatur postali storiku li jżomm netwerk akbar, li jkun jinkludi aktar uffiċċji milli jkun meħtieġ mill-koperatura territorjali mitluba mill-obbligu ta’ servizz pubbliku u s-servizzi pubbliċi l-oħrajn relatati u li jissodisfa loġika ta’ koeżjoni jew ta’ żvilupp territorjali. M’hemm l-ebda dubju li kull uffiċċju tal-posta operat minn DPLP biex jiżgura s-servizz universali jikkontribwixxi għall-koeżjoni territorjali (118), iżda, minn perspettiva legali, l-obbligu li jinżamm dan l-uffiċċju tal-posta huwa relatat mal-ħtieġa li jkun iggarantit servizz postali universali u servizzi oħrajn relatati ta’ kwalità suffiċjenti. Skont il-ġurisprudenza applikabbli, biex tkun tista’ tiġi invokata missjoni territorjali komplementari, jeħtieġ li DPLP ikun inkarigat mill-missjoni separata u definita b’mod ċar li jżomm uffiċċji minbarra n-netwerk postali li d-daqs tiegħu ġie stabbilit għas-servizz universali. Dan il-mandat irid jispeċifika l-obbligi, l-ispejjeż li jirriżultaw, kif ukoll is-sistema ta’ finanzjament tal-ispejjeż netti tal-missjoni territorjali addizzjonali.
(367)
Il-Kummissjoni ma sabet l-ebda wieħed minn dawn l-elementi fil-kuntratti ta’ ġestjoni konklużi bejn l-Istat u DPLP. L-awtoritajiet Belġjani u DPLP fil-fatt jippruvaw jiġġustifikaw a posteriori u b’mod artifiċjali l-eżistenza ta’ missjoni territorjali separata billi jargumentaw li l-kopertura territorjali stabbilita fil-kuntratti ta’ ġestjoni għandha żewġ għanijiet: din tirriżulta kemm mill-missjoni ta’ servizz universali kif ukoll minn missjoni territorjali allegata li tmur lil hinn mill-obbligu ta’ servizz universali. Madankollu, il-kuntratti korrispondenti ma fihom l-ebda dispożizzjoni li ssemmi missjoni territorjali allegata separata li tobbliga lil DPLP li jżomm netwerk akbar minn dak previst għall-finijiet tal-forniment tas-servizz universali.
(368)
Jeħtieġ li jiġi nnutat li l-karattru artifiċjali tal-allegazzjonijiet tal-awtoritajiet Belġjani u ta’ DPLP jirriżulta wkoll mir-raġunament tagħhom stess. Biex jitnaqqas il-livell ta’ kumpens żejjed eventwali, l-awtoritajiet Belġjani jixtiequ li l-Kummissjoni tqis bħala spejjeż iġġenerati minn missjoni territorjali addizzjonali li jmorru lil hinn mill-obbligu ta’ servizz universali, id-differenza bejn l-ispiża attwali ta’ uffiċċju tal-posta bil-faċilitajiet kollha u dik ta’ punt postali ipotetiku li jissostitwixxih. Dan ir-raġunament mhuwiex ibbażat fuq netwerk ipotetiku akbar li DPLP iżomm biex jilħaq għanijiet territorjali. Huwa limitat biex juri l-ispiża żejda li tirriżulta mill-kopertura tas-servizz universali li, b’konformità mal-kuntratti ta’ ġestjoni, ma jagħti lok għall-ebda għajnuna. Dan in-nuqqas ta’ għan territorjali huwa kkonfermat mill-fatt li l-awtoritajiet Belġjani għandhom iżidu b’mod konsiderevoli n-numru ta’ punti postali biex ifornu s-servizz universali, peress li huwa impossibbli li dan jiġi żgurat bl-istess numru ta’ punti postali.
(369)
Madankollu jista’ jiġi osservat li, għalkemm jidher impossibbli li tiġi aċċettata l-allegazzjoni tal-awtoritajiet Belġjani li jinvokaw obbligu reali u separat ta’ preżenza territorjali, ir-restrizzjoni tan-netwerk impost mill-Istat Belġjan, li teħtieġ iż-żamma ta’ netwerk li jippermetti li jiġi żgurat is-servizz universali u s-servizzi putbbliċi l-oħrajn, ma tikkonċernax biss dawn is-servizzi; twassal ukoll għal spejjeż addizzjonali għas-servizzi kummerċjali.
(370)
Skont il-kontabilità mqassma skont l-attivitajiet, u b’konformità mal-ġurisprudenza Chronopost, l-attivitajiet kollha li jużaw in-netwerk tal-bejgħ bl-imnut jikkontribwixxu għall-ispejjeż komuni tiegħu, kif spjegat fil-premessa (354). Konsegwentement, il-prodotti kollha, inklużi l-prodotti kummerċjali, jikkontribwixxu għall-ispejjeż tan-netwerk. L-ispejjeż li jirriżultaw mill-obbligu, impost mill-Istat, li jinżammu uffiċċji tal-posta jitfgħu piż fuq prodotti kummerċjali, li b’mod kostanti jidhru li jiġġeneraw telf anke jekk jinbiegħu bil-prezz tas-suq. DPLP joffri s-servizzi kummerċjali tiegħu permezz tan-netwerk peress li jiffinanzjaw parti mill-ispejjeż fissi ta’ dan u għalhekk jikkontribwixxu indirettament għas-servizz universali.
(371)
Minn perspettiva ekonomika, jidher raġonevoli, waqt l-evalwazzjoni tal-kumpens żejjed ta’ DPLP, li jiġi kkunsidrat it-telf irreġistrat mill-prodotti kummerċjali, li jirriżulta mill-obbligi ta’ servizz universali u servizzi pubbliċi oħrajn. Jekk DPLP għandu interess ekonomiku fl-użu tan-netwerk ta’ bejgħ bl-imnut biex ibiegħ prodotti kummerċjali, dan jirriżulta, mill-angolu tal-kontabilità analitika, li parti mill-ispejjeż tan-netwerk li, inkella, tkun allokata għas-servizz pubbliku, tiġi allokata għall-prodotti kummerċjali li, għalhekk, jidhru li qed jagħmlu t-telf.
Is-sistema ta’ kalkolu tal-kumpens żejjed
(372)
Konsegwentement, il-kalkolu tal-kumpens żejjed f’dan il-każ jista’ jiġi spjegat fil-qosor kif ġej:
-
Spiża netta (spejjeż - dħul) tal-SGEI
-
Profitt raġonevoli awtorizzat għall-SGEI
+
Kumpensi annwali tal-SGEI
+
Eċċess tal-profitt żejjed li jirriżulta mis-settur riżervat tas-servizz universali (wara finanzjament tas-servizz universali, inkluża l-ispiża inkrementali tan-netwerk li joħloq għas-servizzi kummerċjali)
=
Kumpens żejjed
Kontabilità tal-injezzjonijiet ta’ kapital
(373)
Il-kontabilità tal-injezzjoni ta’ kapital tal-1997 trid tkun evalwata hawn taħt fil-qafas tal-evalwazzjoni tal-kontabilità tal-kumpensi annwali tal-SGEI, minħabba li mhix involuta rikapitalizzazzjoni separata, iżda ħlas relatat mal-kumpens mogħti għall-missjonijiet ta’ servizz pubbliku għall-perjodu mill-1992 sal-1996.
(374)
billi l-injezzjoni ta’ kapital tal-2003 ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, ma tidħolx il-kwistjoni tal-kontabilità tal-għajnuna.
(375)
Billi l-injezzjoni ta’ kapital tal-2006 ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, ma tidħolx il-kwistjoni tal-kontabilità tal-għajnuna.
In-nuqqas ta’ kompatibbiltà tal-garanzija tal-Istat
(376)
Jeħtieġ li jiġi nnutat li l-garanzija tal-Istat ma tidhirx fil-kuntratt ta’ ġestjoni bħala kumpens tal-obbligi ta’ servizz pubbliku, u għalhekk il-kompatibbiltà tagħha ma tistax tiġi evalwata fir-rigward tal-Artikolu 106(2) tat-TFUE. Billi l-awtoritajiet Belġjani ma indikaw l-ebda bażi oħra li jistgħu jiddependu fuqha biex jistabbilixxu l-kompatibbiltà tagħha u peress li l-Kummissjoni ma sabet l-ebda bażi, il-miżura tikkostitwixxi għajnuna għall-funzjonament li hija inkompatibbli mas-suq intern u trid, minħabba f’hekk, tiġi rkuprata.
Miżuri fiskali
(377)
Kif diġà ġie indikat, l-eżenzjoni mit-taxxa korporattiva ma tat l-ebda vantaġġ lil DPLP u għalhekk ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(378)
L-eżenzjonijiet mit-taxxa fuq il-proprjetà u t-taxxi lokali jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, iżda jridu jiġu kkunsidrati bħala għajnuna eżistenti, peress li ġew implimentati qabel id-dħul fis-seħħ tat-Trattat. Barra minn hekk jeħtieġ li jiġi nnutat li dawn il-miżuri fiskali ma jidhrux fil-kuntratti ta’ ġestjoni bħala kumpens tal-obbligi ta’ servizz pubbliku.
(379)
Konsegwentement, l-eżenzjonijiet mit-taxxa ma jaffetwawx il-kalkolu tal-kumpens żejjed, li huwa bbażat fuq l-ispejjeż li DPLP iġarrab effettivament (li jinkludu diġà l-effetti ta’ dawn l-eżenzjonijiet mit-taxxa).
(380)
L-eżenzjonijiet mit-taxxa għalhekk għandhom jiġu indirizzati fil-qafas ta’ proċedura separata relatata mal-għajnuna eżistenti, b’konformità mal-Artikoli 17, 18 u 19 tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 tal-Kunsill tat-22 ta’ Marzu 1999 li jippreskrivi regoli dettaljati dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (119).
6.3.3.3. Il-kalkolu tal-ammont tal-kumpens żejjed
(381)
L-ammont tal-kumpens żejjed jista’ jiġi kkalkolat fuq il-bażi tal-evalwazzjoni ppreżentata fis-sottotaqsima 6.3.3.2. B’konformità mal-mekkaniżmu ta’ finanzjament tas-servizz pubbliku implimentat mill-awtoritajiet Belġjani fil-kuntratti ta’ ġestjoni, il-kumpens żejjed għandu jiġi kkalkolat separatament għal kull perjodu tal-mandat.
L-ewwel kuntratt ta’ ġestjoni: 1992-1996
(f’eluf ta’ EUR)
-
Spejjeż netti tas-servizz pubbliku
:
-
[…]
-
Spejjeż tan-netwerk li jirriżultaw
:
-
[…]
-
Profitt raġonevoli awtorizzat
:
-
[…]
(marġni operattiva ta’ 4,8 %)
+
Kumpensi mħallsa mill-Istat
:
+
[…]
+
Injezzjoni ta’ kapital (1997)
:
+
62 000
(kumpens tal-SGEI differit)
+
It-trasferiment ta’ proprjetà immobbli
:
+
112 209
=
Kumpens żejjed
=
[…]
It-tieni kuntratt ta’ ġestjoni: 1997-2002
Kalkolu tal-eċċess tal-profitt żejjed li jirriżulta mis-settur riżervat tas-servizz universali (OSU R)
(f’eluf ta’ EUR)
+
Profitt żejjed mill-OSU R
:
+
[…]
(profitti OSU R li jaqbżu marġni operattiva ta’ 4,8 %)
Spejjeż tan-netwerk li jirriżultaw mill-OSU
:
[…]
Spiża netta OSU NR
:
[…]
(OSU NR f’telf)
Profitt raġonevoli OSU NR
:
[…]
(marġni operattiva ta’ 4,8 %)
=
Spejjeż tas-servizz universali li għandhom jiġu ffinanzjati mis-settur riżervat
=
[…]
Eċċess tal-profitt żejjed iġġenerat mis-settur riżervat u li jnaqqas l-ispejjeż netti tal-SGEI
=
[…]
Il-kalkolu tal-kumpens żejjed:
(f’eluf ta’ EUR)
-
Spejjeż netti tas-servizz pubbliku
:
-
[…]
-
Profitt raġonevoli awtorizzat
:
-
[…]
(marġni operattiva ta’ 4,8 %)
+
Kumpensi mħallsa mill-Istat
:
+
1 286 461
+
Eċċess tal-profitt żejjed mill-OSU R
+
[…]
=
Kumpens żejjed
=
[…]
It-tielet kuntratt ta’ ġestjoni: 2003-2005
Kalkolu tal-eċċess tal-profitt żejjed li jirriżulta mis-settur riżervat tas-servizz universali (OSU R)
(f’eluf ta’ EUR)
+
Profitt żejjed mill-OSU R
:
+
[…]
(profitti mill-OSU R li jaqbżu marġni operattiva ta’ 4,8 %)
Spejjeż tan-netwerk li jirriżultaw mill-OSU
:
[…]
Spiża netta OSU NR
:
-
[…]
(OSU NR benefiċjarju)
Profitt raġonevoli mill-OSU
:
[…]
(marġni operattiva ta’ 4,8 %)
=
Spejjeż maħluqa mill-OSU li għandhom jiġu ffinanzjati mis-settur riżervat
=
[…]
(l-ebda telf biex jiġi ffinanzjat)
Eċċess tal-profitt żejjed iġġenerat mis-settur riżervat u li jnaqqas l-ispejjeż netti tal-SGEI
=
[…]
Il-kalkolu tal-kumpens żejjed:
(f’eluf ta’ EUR)
-
Spejjeż netti tas-servizz pubbliku
:
-
[…]
-
Profitt raġonevoli awtorizzat
:
-
[…]
(marġni operattiva ta’ 4,8 %)
+
Kumpensi mħallsa mill-Istat
:
+
677 985
+
Eċċess tal-profitt żejjed mill-OSU R
:
+
[…]
=
Kumpens żejjed
=
[…]
Ir-raba’ kuntratt ta’ ġestjoni: 2006-2010
Kalkolu tal-eċċess tal-profitt żejjed li jirriżulta mis-settur riżervat tas-servizz universali (OSU R)
(f’eluf ta’ EUR)
+
Profitt żejjed mill-OSU R
:
+
[…]
(profitti mill-OSU R li jaqbżu marġni operattiva ta’ 7,4 %)
Spejjeż tan-netwerk li jirriżultaw mill-OSU
:
[…]
Spiża netta OSU NR
:
[…]
(OSU NR benefiċjarju)
Profitt raġonevoli OSU
:
[…]
(marġni operattiva ta’ 7,4 %)
=
Spejjeż li jirriżultaw mill-OSU li għandhom jiġu ffinanzjati mis-settur riżervat
=
[…]
(l-ebda telf biex jiġi ffinanzjat)
Eċċess tal-profitt żejjed iġġenerat mis-settur riżervat u li jnaqqas l-ispejjeż netti tal-SGEI
=
[…]
Il-kalkolu tal-kumpens żejjed:
(f’eluf ta’ EUR)
-
Spejjeż netti tas-servizz pubbliku
:
-
[…]
-
Profitt raġonevoli awtorizzat
:
-
[…]
(marġni operattiva ta’ 7,4 %)
+
Kumpensi mħallsa mill-Istat
:
+
1 568 787
+
Eċċess tal-profitt żejjed mill-OSU R
:
+
[…]
=
Kumpens żejjed
=
[…]
Miżuri oħrajn
Garanzija tal-Istat
(f’eluf ta’ EUR)
Garanzija mogħtija mill-Istat fl-2004:
1 500
=
1 500
Perjodu ta’ żmien ikkunsidrat għall-kalkolu tal-kumpens żejjed
(382)
Kif miftiehem mal-awtoritajiet Belġjani (120), il-metodu li huwa “l-aktar oġġettiv u bbilanċjat” biex jiġi stabbilit il-perjodu ta’ żmien li għandu jiġi kkunsidrat għall-kalkolu tal-kumpens żejjed globali f’dan il-każ huwa l-approċċ “kuntratt b’kuntratt”. Il-Kummissjoni ma tara l-ebda oġġezzjoni biex taċċetta t-talba tal-awtoritajiet Belġjani. Fil-fatt, dan il-metodu joffri prevedibbiltà u ċertezza legali akbar għall-partijiet u għandu tendenza li jnaqqas ir-riskju ta’ kumpens żejjed. Kull perjodu għalhekk se jiġi eżaminat separatament u l-ebda kumpens nieqes jew żejjed mhu xe jiġi ttrasferit minn perjodu għal ieħor.
(383)
L-awtoritajiet Belġjani madankollu jisħqu li qabel id-dħul fis-seħħ tal-Qafas tal-SGEI tal-2005, il-Kummissjoni kienet tapplika, b’mod kostanti, metodu globali ta’ kalkolu tan-nuqqas ta’ kumpens jew ta’ kumpens żejjed. Fuq din il-bażi, l-awtoritajiet Belġjani talbu speċifikament biex jerġgħu jitqassmu mill-ġdid is-snin ta’ qabel l-2005 (121) għall-finijiet ta’ kalkolu globali tal-kumpens nieqes jew żejjed.
(384)
Il-Kummissjoni tosserva li billi ġie stabbilit kumpens nieqes għat-tliet kuntratti ta’ ġestjoni applikabbli qabel l-2005, il-ġbir flimkien tas-snin kollha mhu se jkollu l-ebda konsegwenza fuq l-ammont tal-kumpens żejjed li għandu jiġi rkuprat.
(385)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li, sa mill-adozzjoni tal-qafas tal-SGEI tal-2005, il-“parametri ta’ kalkolu, ta’ kontroll u ta’ reviżjoni tal-kumpens” iridu jiġu stabbiliti bil-quddiem fl-att jew l-atti li jagħtu l-mandat (122). Peress li r-raba’ kuntratt ta’ ġestjoni ma jipprevedi l-ebda kumpens għal spejjeż, ikunu xi jkunu, mġarrba barra l-perjodu ta’ validità (2006-2010), in-nuqqas ta’ kumpens innutat għal perjodi li mhumiex koperti minn dan il-kuntrat ma jistax jiġi kkumpensat minn kumpens żejjed possibbli mħallas lil DPLP.
Ir-riżultat tal-kalkolu tal-kumpens żejjed
(386)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li DPLP rċieva kumpens żejjed li jammonta għal EUR 415 miljun għat-twettiq tal-missjoni tiegħu ta’ servizz pubbliku, b’mod partikolari matul il-perjodu ta’ applikazzjoni tar-raba’ kuntratt ta’ ġestjoni. Peress li l-kumpens żejjed jikkostitwixxi għajnuna mhux kompatibbli, dan irid jiġi rkuprat.
7. KONKLUŻJONI
(387)
Ir-responsabbiltà għall-pensjonijiet, it-trasferimenti uffiċjali annwali, it-trasferimenti tal-proprjetà immobbli, l-injezzjoni ta’ kapital tal-1997, l-eżenzjonijiet mit-taxxa u l-garanzija tal-Istat jikkostitwixxu miżuri ta’ għajnuna skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, minħabba li dawn ħelsu lil DPLP minn spejjeż li l-intrapriżi privati normalment iridu jħallsu.
(388)
L-injezzjonijiet ta’ kapital tal-2003 u l-2006 ma jikkostitwixxux għajnuna skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, peress li l-Istat aġixxa b’mod konformi mal-prinċipju tal-investitur f’ekonomija tas-suq.
(389)
Il-Kummissjoni tinnota li l-Belġju implimenta l-miżuri illegalment, bi ksur tal-Artikolu 108(2) tat-TFUE, ħlief għall-injezzjoni ta’ kapital tal-2003, li ġiet debitament notifikata lill-Kummissjoni qabel ma twettqet, u eżenzjonijiet mit-taxxa, li jikkostitwixxu għajnuna eżistenti.
(390)
Ir-responsabbiltà għall-pensjonijiet ma poġġietx lil DPLP f’sitwazzjoni aktar vantaġġuża minn dik tal-kompetituri tiegħu fir-rigward tal-kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali. Għalhekk il-miżura tista’ tiġi ddikjarata bħala kompatibbli fir-rigward tal-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE.
(391)
Il-kumpensi annwali mogħtija fil-qafas tar-raba’ kuntratt ta’ ġestjoni jikkostitwixxu għajnuna inkompatibbli fir-rigward tal-Artikolu 106(2) tat-TFUE safejn kien hemm kumpens żejjed għal DPLP.
(392)
Il-garanzija mogħtija mill-Istat hija għajnuna inkompatibbli.
(393)
L-eżenzjoni mit-taxxa fuq il-proprjetà immobbli u l-eżenzjoni mit-taxxi lokali jikkostitwixxu għajnuna eżistenti u se jiġu trattati separatament fil-qafas ta’ proċedura relatata mal-għajnuna eżistenti, b’konformità mal-Artikoli 17, 18 u 19 tar-Regolament (KE) Nru 659/1999.
(394)
B’konformità mal-punt 5 tal-Qafas tal-SGEI, din id-Deċiżjoni ma tippreġudikax id-dispożizzjonijiet tal-Unjoni li huma fis-seħħ rigward akkwisti pubbliċi u l-kompetizzjoni.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ responsabbiltà għall-pensjonijiet, mogħtija lil De Post-La Poste (DPLP, minn hawn ’il quddiem bpost) u li ġiet implimentata mill-Belġju, hija kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 2
L-għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ kumpens tal-ispejjeż ta’ servizz pubbliku, mogħtija lil De Post-La Poste (DPLP, minn hawn ’il quddiem bpost) u li ġiet implimentata illegalment mill-Belġju bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, hija inkompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 3
L-injezzjonijiet ta’ kapital għal De Post-La Poste (DPLP, minn hawn ’il quddiem bpost) mill-Belġju fl-2003 u l-2006 ma jikkostitwixxux għajnuna skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 4
L-għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ garanzija tal-Istat, mogħtija lil De Post-La Poste (DPLP, minn hawn ’il quddiem bpost) u li ġiet implimentata illegalment mill-Belġju bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, hija inkompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 5
1. Il-Belġju għandu jirkupra l-għajnuna inkompatibbli mogħtija fil-qafas tal-miżuri msemmija fl-Artikoli 2 u 4.
2. L-ammonti li għandhom jiġu rkuprati għandu jkollhom imgħax mid-data li kienu għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarju sa meta jiġu effettivament irkuprati.
3. L-imgħaxijiet għandhom jiġu kkalkolati fuq bażi komposta skont il-Kapitolu V tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 (123) u r-Regolament (KE) Nru 271/2008 li jemenda r-Regolament (KE) Nru 794/2004.
4. Il-Belġju għandu jikkanċella l-ħlasijiet pendenti kollha tal-għajnuna mogħtija fil-qafas tal-miżuri msemmija fl-Artikoli 2 u 4, mid-data tal-adozzjoni ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 6
1. L-irkupru tal-għajnuna mogħtija fil-qafas tal-miżuri msemmija fl-Artikoli 2 u 4 għandu jkun immedjat u effettiv.
2. Il-Belġju għandu jiżgura li din id-Deċiżjoni tiġi implimentata fi żmien erba’ xhur mid-data tan-notifika tagħha.
Artikolu 7
1. Fi żmien xahrejn min-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, il-Belġju għandu jissottometti l-informazzjoni li ġejja lill-Kummissjoni:
(a)
l-ammont totali (kapital u imgħaxijiet) li għandu jiġi rkuprat mill-benefiċjarju;
(b)
deskrizzjoni dettaljata tal-miżuri li diġà ttieħdu u dawk ippjanati biex ikun hemm konformità ma’ din id-Deċiżjoni;
(c)
dokumenti li juru li l-benefiċjarju ġie ordnat iħallas lura l-għajnuna.
2. Il-Belġju għandu jżomm lill-Kummissjoni infurmata dwar il-progress tal-miżuri nazzjonali li ttieħdu għall-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni sakemm l-għajnuna mogħtija tkun irkuprata għal kollox fil-qafas tal-miżuri msemmija fl-Artikoli 2 u 4. Għandu jibgħat minnufih, fuq talba tal-Kummissjoni, l-informazzjoni kollha dwar il-miżuri li diġà jkunu ttieħdu u dawk ippjanati għall-konformità ma’ din id-Deċiżjoni. Għandu jibgħat ukoll informazzjoni dettaljata dwar l-ammonti ta’ għajnuna u l-imgħaxijiet diġà rkuprati mingħand il-benefiċjarju.
Artikolu 8
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju tal-Belġju.
Magħmul fi Brussell, il-25 ta’ Jannar 2012.