РЕШЕНИЕ № 1080/2011/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 25 октомври 2011 година
за предоставяне на гаранция от ЕС на Европейската инвестиционна банка за загуби по заеми и гаранции по заеми за проекти, осъществявани извън Съюза и за отмяна на Решение № 633/2009/ЕО
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално членове 209 и 212 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (1),
като имат предвид, че:
(1)
В допълнение към основната си мисия за финансиране на инвестиции в Европейския съюз, от 1963 г. насам Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) осъществява операции по финансиране извън Съюза в подкрепа на външните политики на Съюза. Това позволява бюджетните средства на Съюза, предназначени за външни региони, да бъдат допълвани от финансовата сила на ЕИБ в полза на държавите бенефициери. Като извършва такива операции по финансиране, ЕИБ допринася за общите ръководни принципи и политически цели на Съюза, включително за развитието на трети държави и за просперитета на Съюза в условията на променената икономическа обстановка в световен мащаб. Операциите по финансиране на ЕИБ в подкрепа на външните политики на Съюза следва да продължават да се извършват в съответствие с принципите на разумната банкова практика.
(2)
Член 209, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) във връзка с член 208 от него предвижда, че ЕИБ дава своя принос при условията, посочени в нейния устав, за прилагането на необходимите мерки за постигане на целите на политиката на Съюза за сътрудничество за развитие.
(3)
Съгласно член 19 от Устава на ЕИБ, искания, отправени директно към ЕИБ относно операции на ЕИБ по финансиране, които да бъдат извършвани съгласно настоящото решение, се внасят в Комисията за становище („искане на ЕИБ за финансиране“).
(4)
За да се подпомага външната дейност на Съюза и за да е в състояние ЕИБ да финансира инвестиции извън Съюза, без това да се отразява на кредитния рейтинг на ЕИБ, по-голямата част от нейните операции във външни региони се ползват с бюджетна гаранция от ЕС („гаранция от ЕС”), предоставяна от Комисията.
(5)
Гаранцията от ЕС е учредена за периода 2007-2011 г. с Решение № 633/2009/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 г. за предоставяне на гаранция от Общността на Европейската инвестиционна банка за загуби по заеми и гаранции по заеми за проекти, осъществявани извън Общността (2).
(6)
Гаранционният фонд за външни дейности („Гаранционен фонд“), създаден с Регламент (ЕО, Евратом) № 480/2009 на Съвета от 25 май 2009 г. относно създаване на Гаранционен фонд за външни дейности (3), осигурява ликвиден резерв за бюджета на Съюза в случай на загуби, претърпени при операции на ЕИБ по финансиране и при други външни дейности на Съюза.
(7)
В съответствие с Решение № 633/2009/ЕО Комисията и ЕИБ изготвиха междинен преглед на външното финансиране от ЕИБ въз основа на независима външна оценка, осъществена под надзора на ръководен комитет от „мъдреци“, преглед от външна консултантска компания и специални оценки, изготвени от ЕИБ. На 12 февруари 2010 г. ръководният комитет представи доклад на Европейския парламент, Съвета, Комисията и ЕИБ, съдържащ неговите заключения и препоръки.
(8)
В своя доклад ръководният комитет прави заключението, че гаранцията от ЕС е ефикасен и мощен политически инструмент със силно финансово и политическо въздействие и че тя следва да бъде запазена, за да се покриват политически рискове и рискове, свързани със суверенитета. Някои изменения на Решение № 633/2009/ЕО бяха предложени с цел да се осигури максимална добавена стойност и ефективност на външните операции на ЕИБ.
(9)
Особено важно е да се състави списък на държавите, за които може да бъде допуснато финансиране от ЕИБ с гаранция от ЕС. Също така е подходящо да се разшири списъкът на държавите, чието финансиране от ЕИБ с гаранция от ЕС е допустимо, който в момента се съдържа в приложение I към Решение № 633/2009/ЕО.
(10)
С цел отразяване на значимите нови елементи в политиките на Комисията следва да бъдат делегирани правомощия да приема в съответствие с член 290 ДФЕС актове за изменение на приложение III към настоящото решение. От особено значение е по време на подготвителната си работа Комисията да провежда необходимите консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и съставянето на делегирани актове Комисията следва да осигури едновременното, своевременно и подходящо предаване на съответните документи на Европейския парламент и на Съвета.
(11)
Сумите, покрити от гаранцията от ЕС във всеки регион, следва да продължават да бъдат таваните за финансиране от ЕИБ с гаранция от ЕС, а не цели, които се изисква ЕИБ да изпълни.
(12)
В рамките на подкрепата, оказвана от Съюза на трети държави за справяне със световната икономическа и финансова криза, още през 2009 г. и 2010 г. ЕИБ незабавно осъществи преобладаващата част от дейностите за външно кредитиране по сегашния си мандат, предимно в държавите на предприсъединителен етап и съседните и партньорски държави. Нещо повече, напрежението в Южното Средиземноморие в началото на 2011 г. изисква помощта на Съюза за осигуряване на средствата, с които засегнатите държави да възстановят и модернизират своите икономики. Ето защо за оставащия период от мандата следва общият таван на мандата да бъде преразгледан и увеличен с 1 684 000 000 EUR с цел адаптиране към тези временни и извънредни обстоятелства, без с това да се предопределят таваните за следващата многогодишна финансова рамка.
(13)
Операциите на ЕИБ по финансиране, които произтичат от посоченото по-горе повишаване на тавана на общия мандат с 1 684 000 000 EUR, следва да са в отговор на политическите реформи, предприемани от отделните държави партньори, при оценка от страна на Комисията с участието на Европейската служба за външна дейност (ЕСВД), като се отчитат резолюциите на Европейския парламент и решенията и заключенията на Съвета. В тази оценка следва да бъдат отразени също така прегледът на европейска политика за съседство и подновеният акцент върху диференциацията. В държавите на предприсъединителен етап финансирането от ЕИБ ще продължи да допълва подпомагането от Съюза.
(14)
В допълнение към регионалните тавани факултативният мандат в размер на 2 000 000 000 EUR следва да бъде активиран и разпределен като финансов пакет в подкрепа на операциите на ЕИБ по финансиране в областта на смекчаването на изменението на климата и адаптирането към него в регионите, влизащи в обхвата на мандата. ЕИБ, в тясно сътрудничество с Комисията, би могла да допринесе със своя експертен опит и ресурси за оказване на подкрепа на публичните органи и на частния сектор за справяне с предизвикателствата на изменението на климата, както и за възможно най-оптимално оползотворяване на наличното финансиране. Що се отнася до проектите за смекчаване и адаптиране, ресурсите на ЕИБ следва, когато това е възможно и целесъобразно, да бъдат допълвани, с налични средства от бюджета на Съюза, при облекчени условия, чрез ефикасно и последователно съчетаване на безвъзмездни средства и заеми за финансиране в областта на изменението на климата в контекста на външната помощ на Съюза. В това отношение е целесъобразно годишният доклад на Комисията до Европейския парламент и Съвета да съдържа подробен доклад относно финансовите инструменти, използвани за финансиране на тези проекти, в който да се посочват размерът на финансирането от ЕИБ по факултативния мандат и съответните размери на безвъзмездните средства.
(15)
Допустимостта за получаване на финансиране от страна на ЕИБ за смекчаване на последиците от изменението на климата с гаранцията от ЕС би могла да бъде ограничена съгласно мандата за борба с изменението на климата за държави, за които се счита, че не са се ангажирали с постигане на подходящи цели, свързани с изменението на климата. Всяко такова ограничаване на допустимостта следва да се основава на комплексни и всеобхватни политически оценки. Затова Съветът следва да има правомощието, по предложение на Комисията с участието на ЕСВД, да взема решения за ограничаване на допустимостта на дадена държава да получава финансиране от ЕИБ, предназначено за смекчаване на последиците от изменението на климата, с гаранция от ЕС. Такова ограничение следва да се прилага единствено за операции на ЕИБ по финансиране, за които искането на ЕИБ за финансиране е отправено след влизане в сила на настоящото решение, и които са подписани след 1 януари 2012 г.
(16)
В рамките на мандата за борба с изменението на климата следва да се предвиди известна гъвкавост по отношение на регионалното разпределение, така че да се позволи възможно най-бързо и ефективно усвояване на наличните средства за финансиране през тригодишния период 2011-2013 г, като същевременно се полагат усилия през този период да се гарантира балансираното им разпределение сред регионите въз основа на установените в общия мандат приоритети за външната помощ.
(17)
Средносрочният преглед на изпълнението на външния мандат на ЕИБ, показа, че въпреки че операциите на ЕИБ по финансиране, осъществени в периода, обхванат от оценката (2000-2009 г.), са били като цяло в съответствие с външните политики на Съюза, връзката между политическите цели на Съюза и тяхното оперативно изпълнение от ЕИБ следва да бъде укрепена и по-ясно изразена и структурирана.
(18)
С цел да се повиши последователността на мандата и да се насочи в по-голяма степен външната дейност на ЕИБ за финансиране към подкрепа за политиките на Съюза, както и с оглед да се постигне максимална полза за бенефициерите, настоящото решение следва да определи хоризонтални цели на високо равнище в мандата за операциите на ЕИБ по финансиране във всички допустими региони и държави, на основата на сравнителните предимства на ЕИБ в области, в които има доказани постижения. Ето защо, в регионите, обхванати от настоящото решение, ЕИБ следва да финансира проекти в областта на смекчаването на последиците от изменението на климата и адаптирането към него (включително чрез трансфер на технологии, свързани с нови източници на енергия), на социалната и икономическата инфраструктура (по-специално транспорт, енергетика, включваща енергия от възобновяеми източници, енергийна сигурност, енергийна инфраструктура, на екологичната инфраструктура, включваща водоснабдяване и канализация, както и в областта на информационните и комуникационни технологии) и развитието на местния частен сектор, по-специално в подкрепа на малките и средните предприятия (МСП). Следва да се припомни, че подобряването на достъпа на МСП до финансиране може да изиграе съществена роля за стимулирането на икономическото развитие и борбата с безработицата. В рамките на тези области регионалната интеграция между държавите партньори, включително икономическата интеграция между държавите на предприсъединителен етап, съседните държави и Съюза, следва да бъде основна цел за операциите на ЕИБ по финансиране. ЕИБ следва да разполага с възможността да оказва подкрепа за присъствието на Съюза в държавите партньори чрез преки чуждестранни инвестиции, които да спомагат за насърчаване на трансфера на технологии и познания, или в рамките на гаранцията от ЕС за инвестиции в горепосочените области, или на собствен риск.
(19)
За да съдейства ефективно на МСП, ЕИБ следва да сътрудничи с местните финансови институции посредници в допустимите региони и държави, по-специално за да гарантира, че част от финансовите ползи достига до техните клиенти, и създава добавена стойност в сравнение с други източници на финансиране. Когато е целесъобразно, чрез споразуменията си за сътрудничество с тези финансови институции посредници ЕИБ следва да изисква проектите на техните клиенти да бъдат проверявани за съответствие с договорените критерии съгласно целите на Съюза за развитие, така че да се осигури добавена стойност. Дейностите на финансовите посредници в подкрепа на МСП следва да са напълно прозрачни и да се докладват редовно на ЕИБ.
(20)
Освен това операциите на ЕИБ по финансиране следва да допринасят за общите принципи, ръководещи външната дейност на Съюза, както е посочено в член 21 от Договора за Европейския съюз (ДЕС), за насърчаване и утвърждаване на демокрацията и принципите на правовата държава, на правата на човека и основните свободи, както и за изпълнение на международните екологични споразумения, по които е Съюзът е страна. По-специално по отношение на развиващите се държави, съгласно списъка на получателите на официална помощ за развитие (ОПР), съставен от Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР), операциите на ЕИБ по финансиране следва да насърчават следното: устойчиво икономическо, социално и екологично развитие в тези държави, по-специално на онези от тях, които се намират в най-неблагоприятно положение; плавното и постепенното им интегриране в световната икономика; кампанията за борба с бедността; както и изпълнението на приетите от Съюза цели в рамките на Организацията на обединените нации и други компетентни международни организации.
(21)
Докато силата на ЕИБ остава в нейната специфика като инвестиционна банка, ЕИБ следва съгласно настоящото решение да определя въздействието на външните си операции върху развитието в тясна координация с Комисията и в рамките на демократичния контрол от страна на Европейския парламент, като следва принципите на Европейския консенсус за развитие и принципите, посочени в член 208 ДФЕС, както и принципите за ефективност на помощта, очертани в Парижката декларация от 2005 г. и Програмата за действие от Акра от 2008 г. Това следва да се реализира чрез редица конкретни мерки, по-специално чрез укрепване на капацитета за оценяване на екологичните, социалните и свързаните с развитието аспекти на проектите, включително правата на човека и свързаните с конфликтите рискове, както и чрез насърчаване на консултациите на местно равнище с публичните органи и гражданското общество. При извършване на надлежна проверка във връзка с проект ЕИБ следва да изисква, когато това е целесъобразно, и в съответствие със социалните и екологичните принципи на Съюза, организаторът на проекта да провежда консултации на местно равнище и да оповестява резултатите от тях на обществеността. Нещо повече, ЕИБ следва да засили фокуса си върху сектори, в които тя има солиден експертен опит от операции по финансиране в рамките на Съюза и които ще спомогнат за по-нататъшното развитие на дадена държава, например върху достъпа до финансиране за МСП и микропредприятията, за екологична инфраструктура, включително водоснабдяване и канализация, устойчив транспорт и смекчаване на последиците от изменението на климата, по-специално в областта на енергията от възобновяеми източници. Финансирането би могло да включва също така проекти в подкрепа на инфраструктурата на здравеопазването и образованието, когато това има очевидна добавена стойност.
(22)
ЕИБ следва постепенно да засили и дейността си в подкрепа на адаптирането към изменението на климата, в сътрудничество, когато това е уместно, с международни финансови институции (МФИ) и с европейски институции за финансиране на двустранна основа (ЕИФДО). Допълнителните изисквания, въведени с настоящото решение, ще изискват достъп до средства при облекчени условия и постепенно адаптиране на човешките ресурси, които следва да се прилагат при постигане на ефикасност, ефективност и взаимодействие. Дейността на ЕИБ също така следва да допълва целите и приоритетите на Съюза по отношение на институционалното изграждане и секторните реформи. Накрая, ЕИБ следва да определи показатели за изпълнение на свързаните с развитието и околната среда аспекти на проектите и техните резултати.
(23)
С влизането в сила на Договора от Лисабон беше създадена длъжността върховен представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност („върховен представител“) с цел да се увеличи въздействието и съгласуваността на външните отношения на Съюза.
(24)
През последните години се наблюдава също така разширяване и укрепване на политиките на Съюза в областта на външните отношения. Такъв е случаят по-специално с предприсъединителната стратегия, европейската политика за съседство, стратегията на Съюза за Централна Азия, подновените партньорства с Латинска Америка и Югоизточна Азия, както и стратегическите партньорства на Съюза с Русия, Китай и Индия. Такъв е и случаят с политики на Съюза за сътрудничество за развитие, които бяха разширени и вече включват всички развиващи се държави. От 2007 г. външните отношения на Съюза се подкрепят и от нови финансови инструменти, а именно Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП), Европейския инструмент за съседство и партньорство (ЕИСП), Инструмента за сътрудничество за развитие (ИСР), Европейския инструмент за демокрация и права на човека (ЕИДПЧ) и Инструмента за стабилност.
(25)
Предвид създаването на ЕСВД, след влизането в сила на настоящото решение Комисията и ЕИБ следва да изменят меморандума за разбирателство, отнасящ се до сътрудничеството и координацията в регионите, посочени в Решение 2006/1016/ЕО на Съвета от 19 декември 2006 г. за предоставяне на гаранция от Общността на Европейската инвестиционна банка в случай на загуби по заеми и гаранции по заеми за проекти, осъществявани извън Общността (4), и по съответния ред и със съгласието на върховния представител, да включат в новия меморандум за разбирателство ЕСВД, по-специално във връзка с редовния и систематичен диалог между Комисията и ЕИБ на стратегическо равнище, в който следва да се включи ЕСВД, както и до други аспекти в рамките на компетентността на ЕСВД.
(26)
Като допринася за изпълнението на мерките, необходими за подпомагане постигането на целите на политиката на Съюза за развитие на сътрудничеството в съответствие с член 209, параграф 3 ДФЕС ЕИБ следва да полага усилия косвено да подкрепя постигането на Целите на хилядолетието за развитие до 2015 г. във всички региони, в които извършва дейност.
(27)
За да се повиши съгласуваността на цялостната подкрепа на Съюза за съответните региони, следва да се намерят възможности за съчетаване на финансиране от ЕИБ с бюджетни ресурси на Съюза, когато и доколкото е целесъобразно, под формата например на гаранции, рисков капитал и лихвени субсидии, съвместно финансиране на инвестиции, наред с техническа помощ за изготвяне и осъществяване на проекти чрез ИПП, ЕИСП, ИСР, ЕИДПЧ и Инструмента за стабилност. Когато е налице подобна комбинация от финансиране от страна на ЕИБ и от друг бюджетен ресурс на Съюза, във всички решения за финансиране следва ясно да се определят ресурсите, които ще бъдат ангажирани. Годишният доклад на Комисията до Европейския парламент и до Съвета относно операциите на ЕИБ по финансиране, извършени съгласно настоящото решение, следва да съдържа подробна разбивка на бюджетните ресурси и финансовите инструменти, използвани в комбинация с финансиране от страна на ЕИБ.
(28)
На всички равнища - от глобалното стратегическо планиране до конкретното разработване на проекти - следва да се гарантира, че външните операции на ЕИБ по финансиране съответстват и са в подкрепа на външните политики на Съюза и целите на високо равнище, посочени в настоящото решение. За да се повиши съгласуваността на външната дейност на Съюза, диалогът между Комисията, ЕСВД и ЕИБ по въпросите на политиката и стратегията следва да се укрепи допълнително. Със същата цел следва да се осъществява засилено сътрудничество и своевременен взаимен обмен на информация на оперативно равнище между Комисията, ЕСВД и ЕИБ. Представителствата на ЕИБ извън Съюза следва да бъдат разположени предимно в делегациите на Съюза, с цел да се засили сътрудничеството и същевременно да се поделят оперативните разходи. От особено значение е своевременният обмен на мнения между Комисията, ЕСВД и ЕИБ в процеса на изготвяне на програмни документи с цел да се постигне максимално взаимодействие между дейностите на тези три органа на Съюза.
(29)
Практическите мерки за обвързване на общите цели на мандата с тяхното осъществяване следва да бъдат определени в регионални технически оперативни насоки. Тези насоки следва да отговарят на една по-широка рамка на регионалната политика на Съюза, установена в настоящото решение. Тези насоки следва да отразяват националните стратегии на Съюза и да си поставят за цел да гарантират, че финансирането от ЕИБ допълва съответните политики, програми и инструменти на Съюза за подпомагане в различните региони.
(30)
ЕИБ следва в консултация с Комисията да изготви примерна многогодишна програма за планирания обем на операциите на ЕИБ по финансиране, за да се гарантира подходящо бюджетно планиране за обезпечаване на гаранционния фонд и да се осигури съгласуваност между размера на прогнозното финансиране от ЕИБ и таваните, установени в настоящото решение. Комисията следва да вземе предвид този план в редовната бюджетна прогноза, което представя на бюджетния орган.
(31)
Следва да се проучи възможността за разработване на „Платформа на Съюза за сътрудничество и развитие“ с цел да се оптимизира функционирането на механизми за съчетаване на безвъзмездните средства и заемите във външните региони. За целта Комисията следва да създаде група от експерти от държавите-членки, ЕСВД и ЕИБ, която да направи оценка на ползите и разходите, свързани с подобна платформа. В процеса на работа тази група следва да се консултира с останалите действащи фактори в тази област, включително с европейските многостранни и двустранни финансови институции. С такава платформа ще продължи насърчаването на взаимодействие и договорености за взаимно доверие на основата на сравнителните предимства на различните институции, като се зачитат ролята и прерогативите на Комисията и на ЕИБ съответно при изпълнение на бюджета на Съюза и отпускане на заеми от ЕИБ. Въз основа на заключенията на групата експерти Комисията следва да докладва на Европейския парламент и на Съвета до средата на 2012 г. и ако е целесъобразно - да направи предложение за платформата.
(32)
ЕИБ следва да бъде насърчавана да разширява операциите си и да разнообразява финансовите си инструменти извън Съюза без да прибягва до гаранция от ЕС, така че използването на гаранцията да може да се насочва към държави и проекти с ограничен достъп до пазара, като се вземат предвид съображения за устойчивост на дълга, при които поради тази причина гаранцията осигурява по-голяма добавена стойност. Следователно, и все така с оглед да се окаже подкрепа за целите на политиката на външните отношения на Съюза, ЕИБ, като отчита собствения си капацитет за покриване на риска, следва да бъде насърчавана да увеличи сумите, които отпуска на собствен риск, включително чрез подкрепата на икономическите интереси на Съюза, по-специално в държавите на предприсъединителен етап и в съседните държави, в държави с инвестиционен рейтинг в други региони, както и в държави с по-високо равнище на кредитен риск, за които ЕИБ разполага с подходящи гаранции от трети страни. В консултации с Комисията ЕИБ следва да разработи политика за вземане на решения за това дали дадени проекти да влязат в рамките на мандата с гаранция от ЕС или да се финансират от ЕИБ на собствен риск. При подобна политика би се отчитала по-специално кредитоспособността на съответните държави и проекти.
(33)
ЕИБ следва да обмисли възможността за увеличаване на операциите си по финансиране, които да бъдат извършвани съгласно настоящото решение на поддържавни публични образувания, когато за такива операции има подходяща оценка на кредитния риск от страна на ЕИБ.
(34)
ЕИБ следва да разшири предлаганата гама от нови и иновативни свои инструменти за финансиране, включително като се насочи, доколкото е възможно, към разработване на гаранционни инструменти, като се отчитат политиките на ЕИБ по отношение на риска. Нещо повече, ЕИБ следва да бъде насърчавана да предоставя заеми в местна валута и да издава облигации на местните пазари, при условие че държавите партньори са осъществили необходимите структурни реформи, по-специално във финансовия сектор, както и други мерки за улесняване на дейностите на ЕИБ.
(35)
За да се гарантира, че ЕИБ изпълнява изискванията на мандата във всички региони и подрегиони, във времето достатъчно човешки и финансови ресурси следва да бъдат отделени за осъществяване на нейните външните дейности. Това следва по-специално да обхваща наличието на достатъчен капацитет за подкрепа на целите на Съюза в сътрудничеството за развитие, за засилване на фокуса върху предварителната оценка на екологичните, социалните и свързаните с развитието аспекти на нейните дейности, както и за ефективно наблюдение на проекти в хода на тяхното изпълнение. Следва да се използват възможностите за по-нататъшно повишаване на ефикасността и ефективността и да се осъществява активно взаимодействие.
(36)
В операциите си по финансиране извън Съюза, които попадат в приложното поле на настоящото решение, ЕИБ следва да полага допълнителни усилия за засилване на координацията и сътрудничеството с МФИ и ЕФИДО, включително, когато е уместно, сътрудничеството по отношение на обвързаността с условия за секторите и взаимната надеждност на процедурите, използването на съвместно съфинансиране и участието в глобални инициативи, като инициативи за насърчаване на координацията и ефективността на помощите. Стремежът при такава координация и сътрудничество следва да бъде да се сведе до минимум евентуалното дублиране на разходи и ненужното припокриване. Тези усилия следва да са основани на реципрочност. Изложените в настоящото решение принципи следва да се прилагат и когато финансирането от ЕИБ се осъществява посредством споразумения за сътрудничество с други МФИ и ЕФИДО.
(37)
По-специално в държавите извън Съюза - предмет на обща интервенция, ЕИБ следва да подобри сътрудничеството си с другите европейски финансови институции чрез споразумения като тристранния Меморандум за разбирателство между Комисията, Групата на ЕИБ и Европейската банка за възстановяване и развитие (ЕБВР) по отношение на сътрудничеството извън Съюза и като се дава възможност на Групата на ЕИБ и на ЕБВР да се допълват в действията си, като всяка от тях разчита на сравнителните си предимства.
(38)
Отчитането и предаването на информация от ЕИБ на Комисията следва да бъде засилено, за да може Комисията да задълбочи годишния си доклад до Европейския парламент и Съвета относно операциите на ЕИБ по финансиране, извършени по силата на настоящото решение. Допълнителните изисквания за отчитане, посочени в настоящото съображение, следва да се прилагат единствено за операции на ЕИБ по финансиране, за които искането на ЕИБ за финансиране е отправено след датата на влизане в сила на настоящото решение и които са подписани след 1 януари 2012 г. В доклада следва по-специално да се направи оценка на съответствието на операциите на ЕИБ по финансиране с настоящото решение, като се вземат под внимание регионалните технически оперативни насоки, и следва да се включат раздели относно следното: добавената стойност на ЕИБ, като подкрепата за външните политики на Съюза, изискванията на мандата, качеството на финансираните операции, прехвърлянето на финансови ползи на клиенти, както и раздели относно сътрудничеството, включително съфинансиране, с Комисията и с други МФИ и донори на двустранна основа. В доклада следва също така да се направи оценка доколко ЕИБ е отчела икономическата, финансовата, екологичната и социалната устойчивост при изготвянето и наблюдението на финансираните проекти. Този доклад следва да съдържа и специален раздел, посветен на обстойна оценка на мерките, предприети от ЕИБ за спазване на текущия мандат, установен с Решение № 633/2009/ЕО, в който да се обърне особено внимание на операциите на ЕИБ по финансиране, при които се използват финансови инструменти в юрисдикции, които не оказват съдействие. В операциите си по финансиране ЕИБ следва да прилага адекватно политиките си по отношение на слабо регулираните юрисдикции или юрисдикциите, които не оказват съдействие, за да даде принос в международната борба срещу данъчните измами и укриването на данъци. Докладът следва също да включва оценка на социалните и свързаните с развитието аспекти на проектите. Той следва да бъде оповестен публично, като това ще даде възможност на гражданското общество и държавите бенефициери да изразят гледните си точки. При необходимост докладът следва да включва позовавания на значителни промени в обстоятелствата, които биха дали основание за допълнителни изменения на мандата преди изтичането му. Този доклад следва по-конкретно да включва разбивка на финансирането от ЕИБ по силата на настоящото решение в съчетание с всички финансови ресурси на Съюза и други донори, като по този начин прави преглед на финансовата експозиция на операциите по финансиране.
(39)
Операциите на ЕИБ по финансиране следва да продължат да бъдат управлявани в съответствие със собствените правила и процедури на ЕИБ, включително с подходящи мерки за контрол и мерки срещу укриването на данъци, както и със съответните правила и процедури относно Европейската сметна палата и Европейската служба за борба с измамите (OLAF).
(40)
Когато представя предложението си за гаранция от ЕС по следващата многогодишна финансова рамка, Комисията следва да бъде приканена по-специално да разгледа - в тясно сътрудничество с ЕИБ и при отчитане на значението на обезпечаването на Гаранционния фонд - таваните за финансиране, покрити от гаранцията от ЕС, списъка на потенциално допустимите държави и възможността ЕИБ да предоставя финансиране за микрокредити и други видове инструменти. Комисията и ЕИБ следва също да проучат възможността да се засили в бъдеще взаимодействието между инструментите за финансиране чрез ИПП, ЕИСП, ИСР, ЕИДПЧ и Инструмента за стабилност и мандата на ЕИБ за външни дейности.
(41)
Настоящото решение не следва да засяга преговорите и решенията относно следващата многогодишна финансова рамка.
(42)
Следователно и с оглед постигането на правна сигурност и яснота Решение № 633/2009/ЕО следва да бъде отменено,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Гаранция от ЕС
1. Европейският съюз предоставя на Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) бюджетна гаранция от ЕС за операции по финансиране, осъществявани извън Съюза („гаранция от ЕС“). Гаранцията от ЕС се предоставя като глобална гаранция по отношение на плащания, които не са получени от ЕИБ, но са дължими към нея, във връзка със заеми и гаранции по заеми за инвестиционни проекти на ЕИБ, които отговарят на условията в съответствие с параграф 2. Дейностите за финансиране от страна на ЕИБ са в съответствие с общите ръководни принципи на външната дейност на Съюза и допринасят за постигане на нейните цели и изпълнение на нейните политики. Една от целите на финансирането от ЕИБ в развиващите се държави, съгласно списъка на получателите на официална помощ за развитие (ОПР), съставен от ОИСР е да допринесе непряко за цели на развитието като намаляване на бедността чрез приобщаващ растеж и устойчиво икономическо и социално развитие.
2. Заемите от ЕИБ и гаранциите по заеми от ЕИБ, които са допустими за обезпечаване с гаранция от ЕС, са тези, предоставени за инвестиционни проекти, осъществявани в държавите, изброени в приложение III, и предоставени в съответствие със собствените правила и процедури на ЕИБ, включващи позицията на ЕИБ за социалните и екологичните стандарти, и в подкрепа на съответните цели на външната политика на Съюза, когато финансирането от ЕИБ е предоставено съгласно подписано споразумение, чийто срок на действие не е изтекъл и което не е прекратено („операции на ЕИБ по финансиране”).
3. Гаранцията от ЕС се ограничава до 65 % от общата сума на отпуснатите кредити и гаранции, предоставени за операции на ЕИБ по финансиране, без възстановените суми, заедно с всички свързани с тях суми.
4. Гаранцията от ЕС покрива операции на ЕИБ по финансиране, подписани през периода между 1 февруари 2007 г. и 31 декември 2013 г. Операции на ЕИБ по финансиране, подписани съгласно Решение 2006/1016/ЕО на Съвета, Решение 2008/847/ЕО (5) на Съвета и съгласно Решение № 633/2009/ЕО, продължават да се ползват от гаранция от ЕС по силата на настоящото решение.
5. Ако при изтичането на срока, посочен в параграф 4, Европейският парламент и Съветът не са приели решение за предоставяне на нова гаранция от ЕС на ЕИБ за операциите по финансиране извън Съюза в съответствие с член 16, този срок автоматично се удължава с шест месеца.
Член 2
Тавани на мандата
1. Максималният таван на обезпечените с гаранция от ЕС операции на ЕИБ по финансиране за периода 2007-2013 г., минус освободените суми, не надхвърля сумата от 29 484 000 000 EUR, разбита на следните две части:
а)
общ мандат в размер на 27 484 000 000 EUR;
б)
мандат за борба срещу изменението на климата в размер на 2 000 000 000 EUR.
2. Общият мандат се разбива на регионални тавани и техни подгрупи, както е посочено в приложение I. В рамките на регионалните тавани ЕИБ прогресивно гарантира балансирано разпределение по държави в рамките на регионите, обхванати от общия мандат.
3. Общият мандат обхваща само операциите на ЕИБ по финансиране, които преследват определените в член 3 цели.
4. Мандатът за борба с изменението на климата обхваща операциите на ЕИБ по финансиране във всички държави, обхванати от настоящото решение, когато тези операции по финансиране подкрепят ключовата политическа цел на Съюза за борба с изменението на климата чрез подпомагане на проекти за смекчаване на последиците от изменението на климата и адаптиране към него, което допринася за цялостната цел на Рамковата конвенция на Организацията на обединените нации за изменение на климата, по-специално чрез предотвратяване или намаляване на емисиите на парникови газове в областта на енергията от възобновяеми източници, енергийната ефективност и устойчивия транспорт, или чрез увеличаване на устойчивостта на неблагоприятните въздействия от изменението на климата върху уязвими държави, сектори и общности. Мандатът за борба с изменението на климата се осъществява в тясно сътрудничество с Комисията, като се съчетават, когато е възможно и целесъобразно, финансирането от ЕИБ и бюджетните средства на Съюза.
Когато е целесъобразно, по предложение на Комисията Съветът може да вземе решение за ограничаване на допустимостта на дадена държава за получаване на финансиране от ЕИБ за смекчаване на последиците от изменението на климата с гаранция от ЕС. Всяко такова ограничение на допустимостта по отношение на мандата за борба с изменението на климата се прилага единствено за онези операции на ЕИБ по финансиране, за които искането за предоставяне на финансиране до ЕИБ е отправено след 30 октомври 2011 г. и които са подписани след 1 януари 2012 г.
5. По време на мандата за борба с изменението на климата ЕИБ се стреми да гарантира балансирано разпределение на операциите по финансиране, подписани за регионите, обхванати от приложение III, до края на периода, посочен в член 1, параграф 4. По-специално ЕИБ гарантира, че регионът, посочен в точка А от приложение III, не получава повече от 40 % от сумата, предназначена за този мандат, регионът, посочен в точка Б - не повече от 50 %, регионът, посочен в точка В - не повече от 30 % и регионът, посочен в точка Г - не повече от 10 %. Като цяло мандатът за борба с изменението на климата се използва за финансиране на проекти, които са тясно свързани с основните правомощия на ЕИБ, добавят стойност и увеличават максимално ефекта за смекчаване на последиците от изменението на климата и адаптирането към него.
6. Както общият мандат, така и мандатът за борба с изменението на климата се управляват в съответствие с принципите на разумните банкови практики.
Член 3
Цели на общия мандат
1. Гаранцията от ЕС се предоставя за операции на ЕИБ по финансиране, които се извършват в подкрепа на която и да е от следните общи цели:
а)
развитие на местния частен сектор, по-специално подкрепа на МСП;
б)
развитие на социалната и икономическата инфраструктура, включително транспорт, енергетика, екологична инфраструктура и информационни и комуникационни технологии;
в)
смекчаване на последиците от изменението на климата и адаптиране към него, съгласно посоченото в член 2, параграф 4;
2. В рамките на основните правомощия, операциите на ЕИБ по финансиране, извършени съгласно настоящото решение допринасят за общите принципи, ръководещи външната дейност на Съюза, посочени в член 21 от ДЕС, както и за прилагането на международните екологични споразумения, по които Съюзът е страна.
3. Регионалната интеграция между държавите партньори, включително икономическата интеграция между държавите на предприсъединителен етап, съседните държави и Съюза, е основна цел на операциите на ЕИБ по финансиране в рамките на областите, обхванати от общите цели, изброени в параграф 1.
4. ЕИБ обмисля възможности за увеличаване на дейностите си в подкрепа на инфраструктурата на здравеопазването и образованието, когато това има очевидна добавена стойност.
Член 4
Обхванати държави
1. Списъкът на държавите, потенциално допустими за финансиране от ЕИБ с гаранция от ЕС, се съдържа в приложение II. Списъкът на държавите, чието финансиране от ЕИБ с гаранция от ЕС е допустимо, се съдържа в приложение III и то включва единствено държави, включени в списъка в приложение II. Допустимостта за финансиране от ЕИБ с гаранция от ЕС на държави, които не са включени в списъка в приложение II, се определя за всеки отделен случай в съответствие с обикновената законодателна процедура.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема в съответствие с член 5 делегирани актове относно изменения на приложение III. Решенията на Комисията се основават на цялостна икономическа и политическа оценка, включително на аспектите, свързани с демокрацията, правата на човека и основните свободи, както и на съответните резолюции на Европейския парламент и на решенията и заключенията на Съвета. Делегираните актове за изменение на приложение III не засягат покритието на гаранцията от ЕС за операции на ЕИБ по финансиране, подписани преди влизането в сила на посочените делегирани актове.
3. Гаранцията от ЕС покрива само операции на ЕИБ по финансиране, извършвани в допустими държави, които са сключили рамково споразумение с ЕИБ, определящо правните условия, в съответствие с които се извършват операциите.
4. Гаранцията от ЕС не покрива операции на ЕИБ по финансиране в конкретна държава, с която споразумението за тези операции е подписано след присъединяването на тази държава към Съюза.
Член 5
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието за приемане на делегирани актове, посочени в член 4, се предоставя на Комисията за неопределен период от време, считано от 30 октомври 2011 г.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 4, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 4, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този период се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 6
Принос на операциите на ЕИБ по финансиране към политиките на Съюза
1. В сътрудничество с ЕИБ Комисията разработва регионални технически оперативни насоки за финансирането от ЕИБ съгласно настоящото решение.
Регионалните технически оперативни насоки, които имат за цел да гарантират подкрепата на операциите на ЕИБ по финансиране на политиките на Съюза, отговарят на по-широката рамка на регионалната политика на Съюза, изложена в приложение IV. По-специално регионалните технически оперативни насоки ще гарантират, че финансирането от ЕИБ съгласно настоящото решение допълва съответните политики, програми и инструменти на Съюза за подпомагане в различните региони.
При изготвянето на тези насоки Комисията и ЕИБ ще се консултират съответно с ЕСВД по въпросите на политиките и вземат под внимание имащите отношение към тях резолюции на Европейския парламент и решения и заключения на Съвета.
Комисията предава на Европейския парламент и на Съвета насоките, както и всичките им актуализирани текстове веднага щом бъдат съставени.
В рамките, зададени от регионалните технически оперативни насоки, ЕИБ определя съответните финансови стратегии и осигурява тяхното изпълнение.
2. Съгласуваността на операциите на ЕИБ по финансиране с целите на външната политика на Съюза, подлежи на наблюдение в съответствие с член 11. За улесняване на това наблюдение ЕИБ разработва показатели за изпълнение за свързаните с развитието, околната среда и правата на човека аспекти на финансираните проекти, като отчита същевременно съответните показатели съгласно Парижката декларация за ефективност на помощите. Показателите за свързаните с околната среда аспекти на проектите следва да включват критерии за „чисти технологии“, които са ориентирани по принцип към енергийна ефективност и технологии за намаляване на емисиите.
3. Операция на ЕИБ по финансиране не се покрива от гаранцията от ЕС, в случай че Комисията даде отрицателно становище за подобна операция в рамките на процедурата, предвидена в член 19 от устава на ЕИБ.
4. В съответствие с целите на Съюза и международните цели в областта на изменението на климата, до 31 декември 2012 г. ЕИБ, в сътрудничество с Комисията, представя стратегия за постепенното и планомерно увеличаване в рамките на външния си мандат на дела на проектите, насърчаващи намаляването на емисиите на CO2, и за поетапното прекратяване на финансирането на проектите, вредящи на постигането на целите на Съюза в областта на климата.
5. Предвид допълнителните изисквания, въведени с настоящото решение, управителните органи на ЕИБ осигуряват постепенното адаптиране на ресурсите на ЕИБ, включително на нейния персонал, с цел да отговарят оптимално на изискванията, изложени в настоящото решение. Следва да се използват възможностите за по-нататъшно повишаване на ефикасността и ефективността и да се осъществява активно взаимодействие.
Член 7
Оценка от ЕИБ на свързаните с развитието аспекти на проектите
1. ЕИБ извършва щателна надлежна проверка и, когато е целесъобразно и в съответствие със социалните и екологични принципи на Съюза, изисква да се проведат подходящи консултации на местно равнище по свързаните с развитието аспекти на проектите, покрити от гаранцията от ЕС.
Правилата и процедурите на ЕИБ включват необходимите разпоредби относно оценяването на екологичните и социални въздействия на проектите, както и на аспекти, свързани с правата на човека, за да се гарантира, че по настоящото решение се подпомагат единствено проекти, които са икономически, финансово, екологично и социално устойчиви.
Комисията включва на съвкупна основа в годишния доклад до Европейския парламент и до Съвета оценка на измерението на развитието на дейностите на ЕИБ, въз основа на извършената надлежна проверка на проекти.
Когато това е уместно, оценката включва заключение за начините, по които капацитетът на бенефициерите на финансиране от ЕИБ може да бъде укрепван чрез техническа помощ в хода на целия цикъл на проекта.
2. В допълнение към предварителната оценка на свързаните с развитието аспекти, ЕИБ изисква от организаторите на проекта да извършват щателно наблюдение на изпълнението на проекта до неговото завършване, inter alia по отношение на въздействието на проекта върху развитието, околната среда и правата на човека. ЕИБ прави оценка на информацията, предоставена от изпълнителите на проекта. Когато е възможно, наблюдението от страна на ЕИБ включва наблюдение на работата на финансовите посредници в подкрепа на МСП. При възможност резултатите от наблюдението се оповестяват.
3. ЕИБ представя на Комисията годишни доклади за оценка на прогнозираното въздействие върху развитието на финансираните през годината операции.
Докладите се основават на показателите за изпълнение на ЕИБ, посочени в член 6, параграф 2. В рамките на годишната процедура за докладване, предвидена в член 11, Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета докладите на ЕИБ за развитието и ги прави достъпни за обществеността, така че заинтересованите страни, включително гражданското общество и държавите бенефициери, също да получат възможност да изразят мнението си по въпроса.
Европейският парламент разисква годишните доклади, като отчита гледните точки на всички заинтересовани страни.
4. Изискванията, посочени в настоящия член, се прилагат единствено за операции на ЕИБ по финансиране, за които искането за финансиране до ЕИБ е отправено след 30 октомври 2011 г., и които са подписани след 1 януари 2012 г.
Член 8
Сътрудничество с Комисията и ЕСВД
1. Съгласуваността на външните дейности на ЕИБ с целите на външната политика на Съюза се укрепва с цел максимално увеличаване на взаимодействието между финансирането от ЕИБ и бюджетните ресурси на Съюза, по-специално чрез установяване на регионалните технически оперативни насоки, посочени в член 6, както и чрез редовен и систематичен диалог и своевременен обмен на информация относно:
а)
стратегически документи, изготвени съответно от Комисията и/или ЕСВД, като национални и регионални стратегически документи, примерни програми, планове за действие и предприсъединителни документи;
б)
стратегически планови документи на ЕИБ и линии за проекти;
в)
други политически и оперативни аспекти.
2. Сътрудничеството се осъществява поотделно за всеки регион, като се взема предвид ролята на ЕИБ, както и политиките на Съюза във всеки регион.
Член 9
Сътрудничество с други публични финансови институции
1. Когато е целесъобразно, операциите на ЕИБ по финансиране се извършват във все по-голяма степен в сътрудничество с други международни финансови институции или европейски институции за финансиране на двустранна основа, с цел максимално да се увеличат взаимодействието, сътрудничеството и ефективността, както и да се осигурят предпазливо и разумно разпределение на риска и съгласувана обвързаност с условия по отношение на проектите и секторите, за да се сведе до минимум евентуалното дублиране на разходи и ненужното припокриване.
2. Посоченото в параграф 1 сътрудничество се улеснява от координацията, извършвана най-вече в контекста на меморандуми за разбирателство или съответно други рамки на Съюза за регионално сътрудничество между Комисията, ЕИБ и основните международни финансови институции и европейски институции за финансиране на двустранна основа, които работят в различните региони, като същевременно се отчитат правомощията на ЕСВД.
Член 10
Покритие и условия на гаранцията от ЕС
1. За операции на ЕИБ по финансиране, които се извършват в дадена държава или са гарантирани от тази държава, и за други операции на ЕИБ по финансиране, които се извършват с регионални или местни органи или с публични предприятия или институции, собственост на държавата и/или контролирани от нея, гаранцията от ЕС покрива всички плащания, които не са получени от ЕИ, но са дължими към нея („цялостна гаранция“), когато тези други операции на ЕИБ по финансиране имат необходимата оценка от ЕИБ за кредитния риск, отчитаща положението с кредитния риск в съответната държава.
2. За целите на параграф 1 Западният бряг и Ивицата Газа се представляват от Палестинската власт, а Косово (6) се представлява от Мисията на Организацията на обединените нации в Косово или от администрация, определена в регионалните технически оперативни насоки, посочени в член 6.
3. За операции на ЕИБ по финансиране, различни от посочените в параграф 1, гаранцията от ЕС покрива всички плащания, които не са получени от ЕИБ, но са дължими към нея, когато неполучаването на плащанията е причинено от настъпването на един от следните политически рискове („гаранция срещу политически рискове“):
а)
непревеждане на парични средства;
б)
отчуждаване;
в)
война или граждански безредици;
г)
отказ на правосъдие при нарушаване на договора.
4. В консултации с Комисията ЕИБ разработва ясна и прозрачна политика на отпускане на средства, чрез която да се вземат решения относно източника на финансиране на операции, които са допустими както за обезпечаване с гаранция от ЕС, така и за финансиране от ЕИБ на собствен риск.
5. Когато бъде поискана гаранцията от ЕС, ЕИБ дава на Съюза съответните правомощия съгласно споразумението, посочено в член 13, параграф 2.
Член 11
Годишни доклади и осчетоводяване
1. Комисията докладва ежегодно на Европейския парламент и на Съвета за операциите на ЕИБ по финансиране, извършени съгласно настоящото решение. Докладът включва оценка на операциите на ЕИБ по финансиране на равнище проект, сектор, държава и регион, както и оценка на приноса на тези операции по финансиране за изпълнение на целите на външната политика и стратегическите цели на Съюза. В доклада се прави обзор на текущите проекти на съвкупна основа.
По-специално в доклада се прави оценка на съответствието на операциите на ЕИБ по финансиране с настоящото решение, като се вземат под внимание регионалните технически оперативни насоки, посочени в член 6, и се включват раздели относно добавената стойност за постигане на целите на политиките на Съюза, относно оценката на прогнозираното въздействие върху развитието на съвкупна основа и степента, в която ЕИБ е отчела екологичната и социалната устойчивост при изготвянето и наблюдението на финансираните проекти, както и относно сътрудничеството с Комисията и с други международни финансови институции и институции на двустранна основа, включително съвместното финансиране.
Този доклад съдържа по-специално разбивка на всички финансови ресурси на Съюза, използвани в комбинация с финансиране от ЕИБ и от други донори, като по този начин се прави преглед на финансовата експозиция на операциите по финансиране, извършвани съгласно настоящото решение. Той съдържа също така специален раздел, посветен на подробната оценка на мерките, предприети от ЕИБ с цел да се спази член 1, параграф 2.
2. ЕИБ продължава да предоставя на Европейския парламент, на Съвета и на Комисията всичките си независими доклади за оценка, в които се оценяват практическите резултати, постигнати от специфичните дейности на ЕИБ по външните мандати.
3. За целите на параграф 1 ЕИБ предоставя на Комисията ежегодни доклади за операциите си по финансиране, извършвани съгласно настоящото решение на равнище проект, сектор, държава и регион, и за изпълнението на целите на външната политика и стратегическите цели на Съюза, включително сътрудничеството с Комисията, с други международни финансови институции и с институции на двустранна основа, както и доклад за оценка на въздействието върху развитието, съгласно посоченото в член 7. Всеки меморандум за разбирателство между ЕИБ и други международни финансови институции или институции на двустранна основа, отнасящ се до осъществяването на операции по финансиране по настоящото решение, се оповестява, а когато оповестяването му не е възможно, за него се уведомяват Европейският парламент и Съветът в рамките на посочения в параграф 1 от настоящия член годишен доклад на Комисията.
4. ЕИБ предоставя на Комисията статистическа, финансова и счетоводна информация за всяка от операциите си по финансиране, а също и всякаква допълнителна информация, която е необходима за изпълнението на задълженията на Комисията за представяне на доклади или на исканията на Сметната палата и одиторски сертификат за неуредените суми по операциите на ЕИБ по финансиране.
5. За целите на осчетоводяването и представянето от Комисията на доклади относно рисковете, покрити от цялостната гаранция, съгласно определението в член 10, параграф 1, ЕИБ предоставя на Комисията собствена оценка на риска и степенувана информация относно операциите на ЕИБ по финансиране за различни от държави заемополучатели или гарантирани длъжници.
6. ЕИБ предоставя информацията, посочена в параграфи 3, 4 и 5, на собствени разноски.
7. Освен това ЕИБ прави публично достояние информацията, посочена в параграфи 3 и 4, в общи линии и без да включва никакви поверителни сведения.
8. Информация за това дали проектът е обхванат от гаранция от ЕС се включва в „резюмето на проекта“, което се оповестява на уебсайта на ЕИБ след етапа на одобрение.
9. В годишния си доклад ЕИБ включва последваща оценка на функционирането на Меморандума за разбирателство с европейския омбудсман, доколкото Меморандума за разбирателство засяга обхванатите от настоящото решение операции на ЕИБ по финансиране.
10. Когато е подходящо, изискванията, посочени в параграфи 1 и 3, се прилагат единствено за операции на ЕИБ по финансиране, за които искането за предоставяне на финансиране до ЕИБ е отправено след 30 октомври 2011 г. и които са подписани след 1 януари 2012 г.
Член 12
Юрисдикции, които не оказват съдействие
В операциите си по финансиране ЕИБ не толерира никакви действия, извършвани за постигане на незаконни цели, включително пране на пари, финансиране на тероризма, данъчни измами и укриване на данъци. По-конкретно ЕИБ не взема участие в операции по финансиране, извършвани в допустима държава чрез чуждестранна юрисдикция, която не оказва съдействие, идентифицирана като такава от ОИСР, Специалната група за финансови действия или други компетентни международни организации.
Член 13
Възстановяване на плащания, извършени от Комисията
1. Ако Комисията извърши плащане в рамките на гаранцията от ЕС, ЕИБ предприема действия вместо Комисията и от нейно име за възстановяване на платените суми.
2. Не по-късно от датата на сключване на гаранционното споразумение, посочено в член 14, Комисията и ЕИБ сключват споразумение, в което се определят подробни разпоредби и процедури за възстановяване на суми по искове.
3. В интерес на прозрачността Комисията прави публично достояние на своя уебсайт конкретна информация във връзка с всички случаи на възстановяване на суми по гаранционното споразумение, посочено в член 14, освен ако не се налага тази информация да остане поверителна.
Член 14
Гаранционно споразумение
Комисията и ЕИБ сключват гаранционно споразумение, в което се установяват подробни разпоредби и процедури, свързани с гаранцията от ЕС, и информират съответно Европейския парламент.
Член 15
Одит от Сметната палата
Гаранцията от ЕС и плащанията и възстановените плащания по нея, предназначени за общия бюджет на Европейския съюз, подлежат на одит от Сметната палата.
Член 16
Преразглеждане
Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета по целесъобразност предложение за учредяване на гаранция от ЕС по следващата многогодишна финансова рамка.
Член 17
Окончателен доклад
До 31 октомври 2014 г. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета окончателен доклад за прилагането на настоящото решение.
Член 18
Отмяна
Решение № 633/2009/ЕО се отменя.
Член 19
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Страсбург на 25 октомври 2011 година.
DEĊIŻJONI Nru 1080/2011/UE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-25 ta’ Ottubru 2011
li tagħti garanzija tal-UE lill-Bank Ewropew tal-Investiment kontra telf minn self u garanziji għal self għal proġetti 'l barra mill-Unjoni u li tħassar id-Deċiżjoni Nru 633/2009/KE
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikoli 209 u 212 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta tal-Kummissjoni Ewropea,
Wara t-trasmissjoni tal-abbozz tal-att leġislattiv lill-Parlamenti nazzjonali,
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (1),
Billi,
(1)
Flimkien mal-missjoni ċentrali tiegħu li jiffinanzja l-investiment fl-Unjoni Ewropea, il-Bank Ewropew tal-Investiment (BEI) mill-1963 wettaq operazzjonijiet ta' finanzjament 'il barra mill-Unjoni b'appoġġ għal-linji ta' politika esterni tal-Unjoni. Dan jippermetti li fondi baġitarji tal-UE disponibbli għar-reġjuni esterni jiġu kkumplimentati mis-saħħa finanzjarja tal-BEI għall-benefiċċju tal-pajjiżi riċevituri. Meta jidħol f'dawn l-operazzjonijiet ta' finanzjament, il-BEI jikkontribwixxi għall-prinċipji ta' gwida ġenerali u l-objettivi ta' politika tal-Unjoni, inkluż l-iżvilupp tal-pajjiżi terzi u l-prosperità tal-Unjoni fiċ-ċirkostanzi ekonomiċi globali li nbidlu. L-operazzjonijiet ta’ finanzjament tal-BEI b'appoġġ għall-politika esterna tal-Unjoni għandhom jkomplu jitwettqu f'konformità mal-prinċipji ta' prattika bankarja soda.
(2)
L-Artikolu 209(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropew (TFUE), flimkien mal-Artikolu 208 tiegħu, jipprovdi li l-BEI għandu jikkontribwixxi, skont it-termini stipulati fl-Istatut tiegħu, għall-implimentazzjoni tal-miżuri meħtieġa biex jiġu promossi l-objettivi tal-politika tal-Unjoni ta' kooperazzjoni għall-iżvilupp.
(3)
F'konformità mal-Artikolu 19 tal-Istatut tal-BEI, il-BEI għandu jippreżenta applikazzjoni lill-Kummissjoni għal opinjoni dwar l-operazzjonijiet ta' finanzjament mill-BEI mwettqa taħt din id-Deċiżjoni (“applikazzjoni għal finanzjament mill-BEI”).
(4)
Bil-ħsieb li tiġi appoġġata l-azzjoni esterna tal-UE, u biex il-BEI ikun jista’ jiffinanzja investimenti 'l barra mill-Unjoni mingħajr ma jaffettwa l-pożizzjonament kreditarju tiegħu, il-biċċa l-kbira tal-operazzjonijiet tiegħu fir-reġjuni esterni bbenefikaw minn garanzija baġitarja tal-UE (garanzija tal-UE) amministrata mill-Kummissjoni.
(5)
Il-garanzija tal-UE ġiet stabbilita għall-perjodu 2007-2011 permezz tad-Deċiżjoni Nru 633/2009/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta’ Lulju 2009 dwar l-għotja ta’ garanzija Komunitarja lill-Bank Ewropew tal-Investiment kontra telf minn self u garanziji għal self għall-proġetti barra mill-Komunità (2).
(6)
Il-Fond ta’ Garanzija għal azzjonijiet esterni (“Fond ta’ Garanzija”), li ġie stabbilit mir-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 480/2009 tal-25 ta’ Mejju 2009 li jistabbilixxi Fond ta’ Garanzija għall-azzjonijiet esterni (3), jipprovdi riżerva ta’ likwidità għall-baġit tal-Unjoni kontra t-telf imġarrab fuq operazzjonijiet ta’ finanzjament tal-BEI u azzjonijiet esterni oħra tal-UE.
(7)
Skont id-Deċiżjoni Nru 633/2009/KE, il-Kummissjoni u l-BEI ħejjew analiżi ta' nofs it-terminu tal-finanzjament estern tal-BEI, abbażi ta' valutazzjoni esterna indipendenti sorveljata minn grupp ta' direzzjoni ta' "persuni għorrief", analiżi permezz ta' konsulenza esterna, u evalwazzjonijiet speċifiċi prodotti mill-BEI. Nhar it-12 ta’ Frar 2010, il-grupp ta' direzzjoni ppreżenta rapport lill-Parlament Ewropew, il-Kunsill, il-Kummissjoni u l-BEI bil-konklużjonijiet u r-rakkomandazzjonijiet tiegħu.
(8)
Fir-rapport tiegħu il-grupp ta’ direzzjoni kkonkluda li l-garanzija tal-UE hija strument politiku effiċjenti u qawwi b'influwenza finanzjarja u politika qawwija u li din il-garanzija għandha tinżamm ħalli tkopri r-riskji ta’ natura politika jew sovrana. Huwa ppropona wkoll ċerti emendi għad-Deċiżjoni Nru 633/2009/KE sabiex jiġi żgurat li jkun hemm valur miżjud u effiċjenza massimi fl-operazzjonijiet esterni tal-BEI.
(9)
Hu essenzjali li tiġi stabbilita lista ta' reġjuni u pajjiżi potenzjalment eliġibbli għal finanzjament mill-BEI kopert mill-garanzija tal-UE. Huwa wkoll meħtieġ li tiġi estiża l-lista ta' reġjuni u pajjiżi eliġibbli għal finanzjament mill-BEI taħt il-garanzija tal-UE, kif attwalment tinsab stabbilita fl-Anness I għad-Deċiżjoni Nru 633/2009/KE.
(10)
Sabiex jiġu riflessi żviluppi ta' politika sinifikanti, is-setgħa tal-adozzjoni ta’ atti f'konformità mal-Artikolu 290 TFUE għandha tiġi ddelegata lill-Kummissjoni fir-rigward tal-emenda tal-lista ta' reġjuni u pajjiżi eliġibbli. Huwa ta’ importanza partikolari li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet xierqa matul il-ħidma preparatorja tagħha, inkluż fil-livell tal-esperti. Il-Kummissjoni, meta tkun qed tħejji u tfassal atti ddelegati, għandha tiżgura trasmissjoni simultanja, fil-ħin u xierqa tad-dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(11)
L-ammonti koperti mill-garanzija tal-UE f’kull reġjun għandhom ikomplu jirrappreżentaw limiti massimi għall-finanzjament mill-BEI skont il-garanzija tal-UE u mhux il-miri li l-BEI jiġi rikjest li jissodisfa.
(12)
Fil-qafas tal-appoġġ tal-Unjoni għall-pajjiżi terzi biex ilaħħqu mal-kriżi ekonomika u finanzjarja globali, l-BEI kkonċentrat l-attività ta' self estern tagħha fil-fażi inizjali (frontloading) fl-2009 u l-2010 prinċipalment fil-pajjiżi fil-proċess ta' qabel l-adeżjoni jew dawk tal-viċinat u tas-sħubija taħt il-mandat attwali tiegħu. Barra minn hekk, id-diżordni fin-Nofsinhar tal-Mediterran kmieni fl-2011 titlob li l-Unjoni tgħin biex il-pajjiżi affettwati jingħataw mezzi biex jibnu mill-ġdid u jimmodernizzaw l-ekonomiji tagħhom. Għalhekk, għall-perijodu tal-mandat li fadal, il-limitu massimu tal-Mandat Ġenerali għandu jiġi rieżaminat u miegħu għandhom jiżdiedu EUR 1 684 000 000 biex biex dawn iċ-ċirkostanzi temporanji u eċċezzjonali jkunu jistgħu jiġu trattati aħjar mingħajr ma jiġu ppreġudikati l-limiti massimi taħt il-qafas finanzjarju pluriennali li jmiss.
(13)
L-operazzjonijiet finanzjarji tal-BEI li jirriżultaw minn dik iż-żieda fil-limitu massimu tal-Mandat Ġenerali msemmija hawn fuq għandhom iwieġbu għar-riformi politiċi mwettqin minn pajjiżi sħab individwali kif ivvalutat mill-Kummissjoni bl-involviment tas-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna (SEAE) b'kont meħud tar-riżoluzzjonijiet tal-Parlament Ewropew u d-deċiżjonijiet u l-konklużjonijiet tal-Kunsill. Ir-rieżami tal-Politika Ewropea tal-Viċinat u l-enfasi mġedda fuq id-differenzjazzjoni għandhom ukoll jiġu riflessi f’dik il-valutazzjoni. Fil-pajjiżi fil-proċess ta' qabel l-adeżjoni, il-finanzjament tal-BEI ser ikompli jikkomplementa l-assistenza tal-Unjoni skont il-qafas tal-politika reġjonali.
(14)
Barra mil-limiti massimi reġjonali, il-mandat fakultattiv ta' EUR 2 000 000 000 għandu jiġi attivat u allokat bħala pakkett li jappoġġa l-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI fil-qasam tat-taffija tat-tibdil fil-klima u l-adattament għalih madwar ir-reġjuni koperti mill-mandat. Il-BEI jista’ jikkontribwixxi l-kompetenza esperta u r-riżorsi tiegħu, f'kooperazzjoni mill-qrib mal-Kummissjoni, ħalli jappoġġa lill-awtoritajiet pubbliċi kif ukoll lis-settur privat biex dawn jindirizzaw l-isfida tat-tibdil fil-klima u jużaw bl-aħjar mod possibbli l-finanzjament disponibbli. Għal proġetti ta' taffija u adattament, ir-riżorsi tal-BEI, meta possibbli u meta jkun xieraq, għandhom jiġu kkumplimentati minn fondi konċessjonali disponibbli skont il-baġit tal-Unjoni, u permezz tat-taħlit effiċjenti u konsistenti ta' għotjiet u self għal finanzjament konness mat-tibdil fil-klima fil-kuntest tal-assistenza esterna tal-Unjoni. F'dan ir-rigward, huwa xieraq li r-rapport annwali tal-Kummissjoni lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill għandu jkollu rapport dettaljat dwar l-istrumenti finanzjarji użati għall-iffinanzjar ta' dawn il-proġetti, filwaqt li jiġu identifikati l-ammonti ta' finanzjament tal-BEI li jaqgħu taħt il-mandat fakultattiv u l-ammonti korrispondenti ta' għotjiet.
(15)
L-eliġibbiltà għal finanzjament mill-BEI għat-taffija tat-tibdil fil-klima skont il-garanzija tal-UE tista’ tiġi ristretta skont il-Mandat dwar it-Tibdil fil-Klima għall-pajjiżi li jitqiesu li ma jkunux impenjaw ruħhom biex jilħqu l-miri xierqa relatati mat-tibdil fil-klima. Kwalunkwe deċiżjoni bħal din għandha tkun ibbażata fuq valutazzjonijiet politiċi kumplessi u komprensivi. Għalhekk il-Kunsill għandu jkollu s-setgħa li jiddeċiedi, , fuq proposta mill-Kummissjoni bl-involviment tal-SEAE, li jirrestrinġi l-eliġibbiltà ta' pajjiż li jirċievi finanzjament mill-BEI għat-taffija tat-tibdil fil-klima skont il-garanzija tal-UE. Tali restrizzjoni għandha tapplika biss għal operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI li għalihom issir applikazzjoni għal finanzjament mill-BEI wara d-dħul fis-seħħ ta’ din id-Deċiżjoni u li jiġu ffirmati wara l-1 ta' Jannar 2012.
(16)
Għandha tiġi pprovduta ċerta flessibbiltà fir-rigward tal-allokazzjoni reġjonali skont il-Mandat dwar it-Tibdil fil-Klima biex tippermetti l-aktar teħid effettiv u mħaffef possibbli tal-finanzjament disponibbli fil-perjodu ta’ tlett snin 2011-2013, waqt li jsir kull sforz possibbli biex tiġi żgurata distribuzzjoni bbilanċjata madwar ir-reġjuni tul dak il-perjodu, abbażi tal-prijoritajiet stabbiliti għall-għajnuna esterna skont il-Mandat Ġenerali.
(17)
L-evalwazzjoni esterna indipendenti li fuqha kienet ibbażata ir-reviżjoni ta' nofs iż-żmien tal-finanzjament estern tal-BEI sabet li, għalkemm l-operazzjonijiet tal-BEI imwettqa fil-perjodu kopert mill-evalwazzjoni (2000-2009) kienu ġeneralment konformi mal-linji ta' politika esterni tal-Unjoni, ir-rabta bejn l-għanijiet ta' politika tal-Unjoni u l-implimentazzjoni operattiva tagħhom mill-BEI għandha tissaħħaħ u ssir aktar espliċita u strutturata.
(18)
Biex tiżdied il-koerenza tal-mandat u tissaħħaħ il-konċentrazzjoni tal-attività ta’ finanzjament estern tal-BEI fuq il-linji ta' politika ta' appoġġ tal-Unjoni, u għall-benefiċċju massimu tal-benefiċjarji, din id-Deċiżjoni għandha tistabbilixxi għanijiet orizzontali ta’ livell għoli fil-mandat għall-operazzjonijiet ta’ finanzjament mill-BEI fir-reġjuni u l-pajjiżi kollha eliġibbli, fuq is-sies tal-aspetti komparattivement b’saħħithom tal-BEI f’oqsma fejn fl-imgħoddi dan ta xhieda ta’ ħidma pożittiva. Fir-reġjuni kollha koperti minn din id-deċiżjoni, il-BEI għandu għalhekk jiffinanzja proġetti fl-oqsma tat-taffija tat-tibdil fil-klima u l-adattament għalih, (inkluż permezz tat-trasferiment ta' teknoloġiji relatati ma' sorsi ġodda ta' enerġija), l-infrastruttura soċjali u ekonomika (m’mod partikolari, fit-trasport, l-enerġija inkluża l-enerġija rinnovabbli, is-sigurtà tal-enerġija, l-infrastruttura tal-enerġija, l-infrastruttura ambjentali inklużi l-ilma u miżuri sanitarji, kif ukoll it-teknoloġija tal-informazzjoni u l-komunikazzjoni), u l-iżvilupp tas-settur privat lokali, b’mod partikolari l-appoġġ għall-intrapriżi żgħar u medji (SMEs). Għandu jitfakkar li titjib tal-aċċess għall-finanzjament għall-SMEs jista' jiżvolġi rwol essenzjali fl-istimolu tal-iżvilupp ekonomiku u fil-ġlieda kontra l-qgħad. F’dawn l-oqsma, l-integrazzjoni reġjonali fost il-pajjiżi sħab, inkluża l-integrazzjoni ekonomika bejn il-pajjiżi preadeżjonali, il-pajjiżi ġirien u l-Unjoni, għandha tkun għan bażiku tal-operazzjonijiet ta' finanzjament mill-BEI. Il-BEI għandu jkun jista' jappoġġa l-preżenza tal-Unjoni fil-pajjiżi sħab permezz ta' investiment barrani dirett li jikkontribwixxi għall-promozzjoni tat-trasferiment tat-teknoloġija u tal-għarfien jew taħt il-garanzija tal-UE għall-investimenti fl-oqsma msemmija hawn fuq, jew b'riskju tiegħu stess.
(19)
Biex jilħaq b’mod effikaċi lill-SMEs, il-BEI għandu jikkoopera mal-istituzzjonijiet finanzjarji intermedjarji lokali fir-reġjuni u l-pajjiżi eliġibbli, b'mod partikulari biex jiżgura li parti mill-benefiċċji finanzjarji jiġu mgħoddija lill-klijenti tagħhom u jipprovdu valur miżjud meta mqabbel ma' sorsi oħra ta' finanzjament. Fejn ikun xieraq, permezz tal-ftehimiet tiegħu ta' kooperazzjoni ma' dawk l-istituzzjonijiet intermedjarji, il-BEI għandu jassigura li l-proġetti tal-klijenti tagħhom jiġu vverifikati skont kriterji maqbula f'konformità mal-għanijiet tal-Unjoni dwar l-iżvilupp sabiex jingħata valur miżjud. L-attivitajiet tal-intermedjarji finanzjarji f'appoġġ għall-SMEs għandhom ikunu trasparenti għal kollox u jiġu rrappurtati regolarment lill-BEI.
(20)
Barra minn hekk, l-operazzjonijiet ta' finanzjament mill-BEI għandhom jikkontribwixxu għall-prinċipji ġenerali li jiggwidaw l-azzjoni esterna tal-UE, kif inhi msemmija fl-Artikolu 21 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea (TUE), li tħeġġeġ u tikkonsolida d-demokrazija u l-istat tad-dritt, id-drittijiet tal-bniedem u l-libertajiet fundamentali, u għall-implimentazzjoni tal-ftehimiet ambjentali internazzjonali li l-Unjoni hija parti minnhom. B’mod partikolari, fir-rigward tal-pajjiżi li qed jiżviluppaw, kif definiti fil-lista ta’ riċevituri uffiċjali tal-assistenza għall-iżvilupp (ODA) stabbilita mill-Organizzazzjoni għall-Kooperazzjoni Ekonomika u l-Iżvilupp (OECD), l-operazzjonijiet ta' finanzjament mill-BEI għandhom jippromwovu dawn li ġejjin: l-iżvilupp ekonomiku, soċjali u ambjentali sostenibbli tagħhom f'dawn il-pajjiżi, l-aktar fost dawk l-aktar żvantaġġati fosthom; l-integrazzjoni bla xkiel u gradwali tal-ekonomiji tagħhom fl-ekonomija dinjija; il-kampanja kontra l-faqar kif ukoll il-konformità mal-għanijiet approvati mill-Unjoni fil-kuntest tan-Nazzjonijiet Uniti u ta' organizzazzjonijiet internazzjonali kompetenti oħrajn.
(21)
Filwaqt li l-qawwa tal-BEI tibqa' l-karattru distint tiegħu bħala bank ta' investiment, il-BEI għandu, skont din id-Deċiżjoni, jivvaluta l-impatt fuq l-iżvilupp tal-operazzjonijiet esterni tiegħu f'koordinazzjoni mill-qrib mal-Kummissjoni u taħt l-iskrutinju demokratiku tal-Parlament Ewropew skont il-prinċipji li ġejjin tal-Kunsens Ewropew dwar l-Iżvilupp kif ukoll dawk stipulati fl-Artikolu 208 TFUE, flimkien mal-prinċipji tal-effikaċja tal-għajnuna deskritti fid-Dikjarazzjoni ta' Pariġi tal-2005 u l-Aġenda għall-Azzjoni ta' Accra tal-2008. Dan għandu jiġi implimentat permezz ta’ għadd ta’ mezzi konkreti, b’mod partikolari billi tissaħħaħ il-kapaċità tiegħu li jivvaluta l-aspetti ta' żvilupp, ambjentali u soċjali tal-proġetti, inklużi r-riskji konnessi mad-drittijiet tal-bniedem u l-kunflitti, u billi titħeġġeġ il-konsultazzjoni lokali mal-awtoritajiet pubbliċi u mas-soċjetà ċivili. Meta jkun qed iwettaq id-diliġenza dovuta fir-rigward tal-proġett, il-BEI għandu, meta jkun xieraq u f'konformità mal-prinċipji soċjali u ambjentali tal-Unjoni jobbliga lill-promotur tal-proġett iwettaq konsultazzjonijiet lokali u jiżvela r-riżultati lill-pubbliku. Barra minn hekk, il-BEI għandu jżid il-konċentrazzjoni tiegħu fuq setturi li fihom hu għandu kompetenza esperta soda minn operazzjonijiet ta’ finanzjament fl-Unjoni u li jqawwu l-iżvilupp fil-pajjiż inkwistjoni, bħall-aċċess għall-finanzjament għall-SMEs u l-mikroentitajiet, l-infrastruttura ambjentali tiegħu inklużi l-ilma u l-miżuri sanitarji; it-trasportazzjoni sostenibbli; u t-taffija tat-tibdil fil-klima, partikolarment fl-enerġija rinnovabbli. Il-finanzjament jista' wkoll jinkludi proġetti b'appoġġ għall-infrastruttura tas-saħħa u l-edukazzjoni meta jkun hemm valur miżjud ċar.
(22)
Il-BEI għandu progressivament isaħħaħ ukoll l-attività tiegħu b’appoġġ għall-adattament għat-tibdil fil-klima, billi fejn ikun xieraq jaħdem f'kooperazzjoni ma’ Istituzzjonijiet Finanzjarji Internazzjonali (IFI) u istituzzjonijiet finanzajrji bilaterali Ewropej (EBFIs). Ir-rekwiżiti addizzjonali introdotti b'din id-Deċiżjoni jeħtieġu aċċess għal riżorsi konċessjonali u aġġustament gradwali tar-riżorsi umani filwaqt li jeħtieġu wkoll li jiġu mfittxija u sfruttati l-effiċjenza, l-effettività u s-sinerġiji. L-attività tal-BEI għandha wkoll tkun kumplimentari għall-għanijiet u l-prijoritajiet tal-Unjoni relatati mat-tiswir istituzzjonali u r-riformi settorjali. Fl-aħħar nett, il-BEI għandu jiddefinixxi l-indikaturi ta’ prestazzjoni li huma marbuta mal-aspetti tal-iżvilupp u tal-ambjent tal-proġetti u r-riżultati tagħhom.
(23)
Bid-dħul fis-seħħ tat-Trattat ta’ Lisbona, inħolqot il-funzjoni tar-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà/Viċi President tal-Kummissjoni (Rappreżentant Għoli), bil-għan li żżid l-impatt u l-koerenza tar-relazzjonijiet esterni tal-Unjoni.
(24)
F'dawn l-aħħar snin kien hemm ukoll twessigħ u tisħiħ tal-linji ta' politika tar-relazzjonijiet esterni tal-Unjoni. Dan kien b’mod partikolari l-każ għall-Istrateġija ta’ Qabel l-Adeżjoni, għall-Politika tal-Viċinat Ewropew, għall-Istrateġija tal-UE għall-Asja Ċentrali, għall-isħubiji mġedda mal-Amerika Latina u max-Xlokk tal-Asja, kif ukoll għas-Sħubija Strateġika tal-Unjoni mar-Russja, iċ-Ċina u l-Indja. Dan jista’ jingħad ukoll għall-politika tal-Unjoni dwar il-kooperazzjoni għall-iżvilupp, li issa ġiet estiża biex tinkludi l-pajjiżi kollha li qed jiżviluppaw. Mill-2007, ir-relazzjonijiet esterni tal-UE ġew appoġġati wkoll minn strumenti finanzjarji ġodda, jiġifieri l-Istrument għall-Assistenza ta' Qabel l-Adeżjoni (IPA), l-Istrument Ewropew ta' Viċinat u Sħubija (ENPI), l-Istrument ta' Finanzjament tal-Kooperazzjoni għall-Iżvilupp (DCI), l-Istrument Ewropew għad-Demokrazija u għad-Drittijiet tal-Bniedem (EIDHR) u l-Istrument għall-Istabbiltà.
(25)
Fid-dawl tat-twaqqif tas-SEAE u wara d-dħul fis-seħħ ta’ din id-Deċiżjoni, il-Kummissjoni u l-BEI għandhom jemendaw il-memorandum ta’ ftehim dwar il-kooperazzjoni u l-koordinazzjoni fir-reġjuni msemmija fid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2006/1016/KE tad-19 ta' Diċembru 2006 li tagħti garanzija Komunitarja lill-Bank Ewropew tal-Investiment kontra telf minn self u garanziji għal self għal proġetti barra mill-Komunità (4), u, jekk ikun il-każ, u bl-approvazzjoni tar-Rappreżentant Għoli, jestendu l-memorandum ta’ ftehim il-ġdid biex jinkludi s-SEAE, b’mod partikolari għal dak li huwa djalogu regolari u sistematiku bejn il-Kummissjoni u l-BEI fuq livell strateġiku, li għandu jinkludi lis-SEAE, u aspetti oħrajn li huma fil-kompetenza tas-SEAE.
(26)
Skont l-Artikolu 209(3) TFUE, il-BEI għandu jagħmel ħiltu biex jappoġġa indirettament il-kisba tal-Għanijiet ta' Żvilupp tal-Millennju tal-2015 fir-reġjuni kollha fejn ikun attiv, bħala miżura meħtieġa għall-implimentazzjoni tal-politika tal-Unjoni ta' kooperazzjoni għall-iżvilupp,.
(27)
Bil-għan li titjieb il-koerenza tal-appoġġ ġenerali tal-Unjoni fir-reġjuni kkonċernati, għandhom jinstabu opportunitajiet biex jiġi kkombinat il-finanzjament tal-BEI mar-riżorsi baġitarji tal-Unjoni kif ikun xieraq, fl-għamla ta', per eżempju, garanziji, ta’ kapital ta’ riskju u ta’ sussidji għar-rati tal-interess, ta’ kofinanzjament fl-investiment, flimkien ma’ għajnuna teknika għat-tħejjija u l-implimentazzjoni ta' proġetti, permezz tal-IPA, l-ENPI, id-DCI, l-EIDHR u l-Istrument għall-Istabbilità. Kull meta sseħħ kombinazzjoni bħal din tal-iffinanzjar tal-BEI ma' riżorsi baġitarji oħra tal-Unjoni, id-deċiżjonijiet kollha ta' finanzjament għandhom jidentifikaw b'mod ċar ir-riżorsi li għandhom ikunu impjegati. Ir-rapport annwali tal-Kummissjoni lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar l-operazzjonijiet ta’ finanzjament tal-BEI li saru skont din id-Deċiżjoni għandu jkollu lista dettaljata tar-riżorsi baġitarji u l-istrumenti finanzjarji użati f'kombinazzjoni mal-finanzjament tal-BEI.
(28)
Fil-livelli kollha, mill-ippjanar strateġiku ’l fuq (upstream) sal-iżvilupp tal-proġetti 'l isfel (downstream), għandu jiġi żgurat li l-operazzjonijiet ta' finanzjament estern mill-BEI jkunu konformi ma' u jappoġġaw l-linji ta' politika esterni tal-UE u l-għanijiet ta' livell għoli stipulati f'din id-Deċiżjoni. Bil-ħsieb li tiżdied il-koerenza fl-azzjoni esterna tal-UE, għandu jkompli jissaħħaħ id-djalogu dwar il-politika u l-istrateġija bejn il-Kummissjoni, is-SEAE u l-BEI. Għall-istess għan, għandu jkun hemm kooperazzjoni mtejba u skambju reċiproku bikri tal-informazzjoni bejn il-Kummissjoni, is-SEAE u l-BEI u fil-livell operattiv. L-uffiċċji tal-BEI 'l barra mill-Unjoni għandhom primarjament ikunu lokalizzati ġewwa d-delegazzjonijiet tal-Unjoni sabiex titrawwem din il-kooperazzjoni waqt li jinqasmu l-ispejjeż operattivi. L-iskambju bikri tal-opinjonijiet bejn il-Kummisjoni, is-SEAE u l-BEI, skont kif ikun xieraq, għandu importanza partikolari fil-proċess tat-tħejjija tad-dokumenti tal-ippjanar sabiex jiġu massimizzati s-sinerġiji bejn l-attivitajiet ta' dawn it-tliet korpi tal-Unjoni.
(29)
Il-miżuri prattiċi għar-rabta tal-objettivi tal-Mandat Ġenerali u l-implimentazzjoni tagħhom għandhom jiġu stabbiliti fil-linji gwida operattivi tekniċi reġjonali. Dawn il-linji gwida għandhom ikunu konsistenti mal-qafas ta' politika reġjonali usa' tal-Unjoni stipulat fl-anness għal din id-Deċiżjoni. Dawn il-linji gwida għandhom jirriflettu l-istrateġiji nazzjonali tal-Istati Membri u għandhom jkollhom l-għan li jiżguraw li l-finanzjament tal-BEI jkun komplementari għal-linji ta' politika, il-programmi u l-istrumenti ta' assistenza tal-Unjoni korrispondenti fir-reġjuni differenti.
(30)
Il-BEI għandu jħejji, f’konsultazzjoni mal-Kummissjoni, programm multiannwali indikattiv tal-ammont ippjanat ta’ firem tal-operazzjonijiet ta’ finanzjament mill-BEI, sabiex jiġi żgurat ippjanar baġitarju xieraq għall-proviżjon tal-Fond ta’ Garanzija u biex tkun żgurata l-kompatibbiltà tat-tbassir tas-self tal-BEI mal-livelli massimi stabbiliti f'din id-Deċiżjoni. Il-Kummissjoni għandha tieħu kont ta' dan l-ippjanar baġitarju fl-ipprogrammar tal-baġit regolari tagħha trasmess lill-awtorità baġitarja.
(31)
L-iżvilupp ta' Pjattaforma tal-Unjoni għall-kooperazzjoni u l-iżvilupp għandu jiġi studjat bil-ħsieb li jiġi ottimizzat il-funzjonament tal-mekkaniżmi għat-taħlit tal-għotjiet mas-self fir-reġjuni esterni. Għal dan l-għan, il-Kummissjoni għandha toħloq grupp ta' esperti tal-Istati membri, is-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna u l-BEI li jivvalutaw l-ispejjeż u l-benefiċċji ta' din il-pjattaforma. Fir-riflessjonijiet tiegħu dak il-grupp għandu jikkonsulta ma' atturi rilevanti oħrajn, inklużi istituzzjonijiet finanzjarji Ewropej multilaterali u bilaterali. Pjattaforma ta’ dan it-tip tkompli jippromwovi s-sinerġiji u l-arranġamenti ta’ dipendenza reċiproka bbażati fuq il-vantaġġ komparattiv tal-istituzzjonijiet differenti filwaqt li jiġu rispettati r-rwol u l-prerogattivi tal-Kummissjoni u tal-BEI fl-implimentazzjoni tal-baġit tal-Unjoni u s-self tal-BEI rispettivament. Abbażi tas-sejbiet ta' dak il-grupp ta' esperti, il-Kummissjoni għandha tirrapporta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill sa nofs l-2012 u, jekk ikun xieraq, tagħmel proposta għall-pjattaforma.
(32)
Il-BEI għandu jiġi mħeġġeġ sabiex iżid l-operazzjonijiet tiegħu u jiddiversifika l-istrumenti finanzjarji tiegħu 'l barra mill-Unjoni mingħajr ir-rikors għall-garanzija tal-UE biex b'hekk l-użu tal-garanzija jista' jkun inkuraġġut għall-pajjiżi u l-proġetti b'aċċess baxx għas-suq, b'kont meħud tal-konsiderazzjonijiet dwar is-sostenibbiltà tad-dejn, u fejn il-garanzija għalhekk tipprovdi aktar valur miżjud. Konsegwentement, u dejjem bil-għan li jappoġġa l-għanijiet tal-politika dwar ir-relazzjonijiet esterni tal-Unjoni, il-BEI, filwaqt li jieħu kont tal-kapaċità tiegħu ta' assorbiment tar-riskju, għandu jiġi mħeġġeġ iżid l-ammonti li jislef għar-riskju proprju tiegħu, inkluż permezz tal-appoġġ tal-interessi ekonomiċi tal-Unjoni, partikolarment fil-pajjiżi preadeżjonali u l-pajjiżi tal-viċinat u fil-pajjiżi tal-grad ta’ investiment f’reġjuni oħra, iżda wkoll fil-pajjiżi fil-grad ta’ subinvestiment meta l-BEI jkollu l-garanziji xierqa minn partijiet terzi. Il-BEI, f’konsultazzjoni mal-Kummissjoni, għandu jiżviluppa politika biex jiddeċiedi bejn l-allokazzjoni ta’ proġetti jew għall-mandat taħt il-garanzija tal-UE jew għall-finanzjament b'riskju għall-BEI innifsu. Politika bħal din tkun b'mod partikolari tqis l-affidabbiltà kreditarja tal-pajjiżi u l-proġetti kkonċernati.
(33)
Il-BEI għandu jikkunsidra li jżid l-operazzjonijiet tiegħu ta' finanzjament skont din id-Deċiżjoni għal entitajiet pubbliċi sottosovrani, meta tali operazzjonijiet għandhom valutazzjoni xierqa mill-BEI dwar ir-riskju tal-kreditu.
(34)
Il-BEI għandu jespandi il-firxa tal-istrumenti ta' finanzjament ġodda u innovattivi li huwa joffri, inkluż permezz ta' aktar konċentrazzjoni fuq l-iżvilupp ta' strumenti ta' garanzija safejn ikun possibbli, filwaqt li titqies il-politika tal-BEI dwar ir-riskju. Barra minn hekk, il-BEI għandu jitħeġġeġ jipprovdi self fil-muniti lokali u joħroġ bonds fis-swieq lokali, sakemm il-pajjiżi sħab iwettqu r-riformi strutturali meħtieġa, b'mod partikolari fis-settur finanzjarju, kif ukoll miżuri oħra li jiffaċilitaw l-attivitajiet tal-BEI.
(35)
Biex jiġi żgurat li l-BEI jissodisfa r-rekwiżiti tal-mandat fir-reġjuni u s-sottoreġjuni, r-riżorsi umani u finanzjarji ddedikati għall-attivitajiet esterni tiegħu, għandhom ikunu suffiċjenti u għandhom gradwalment jiżdiedu. Dan għandu b’mod partikolari jinkludi li jkollu kapaċità suffiċjenti biex jappoġġa l-għanijiet tal-Unjoni ta' kooperazzjoni fl-iżvilupp, li jikkonċentra aktar fuq il-valutazzjoni ex ante tal-aspetti tal-attivitajiet tiegħu ambjentali, soċjali u ta' żvilupp, u li jissorvelja b'mod effettiv il-proġetti waqt li jkunu qegħdin jiġu implimentati. Għandhom jiġu sfruttati l-opportunitajiet ta' aktar titjib tal-effiċjenza u l-effikaċja, u għandha ssir ħidma attiva biex jinstabu s-sinerġiji.
(36)
Fl-operazzjonijiet ta’ finanzjament tiegħu barra mill-Unjoni li jaqgħu fil-kamp ta' applikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni, il-BEI għandu jagħmel aktar ħiltu biex itejjeb il-koordinazzjoni u l-kooperazzjoni mal-IFIs u l-EBFIs, fejn ikun rilevanti, inkluż, fejn ikun xieraq, il-kooperazzjoni rigward il-kondizzjonalità tas-settur u d-dipendenza reċiproka fuq il-proċeduri, l-użu tal-kofinanzjament konġunt u l-parteċipazzjoni f’inizjattivi globali, bħalma huma dawk li jippromwovu l-koordinament u l-effikaċja tal-għajnuna. Tali koordinazzjoni u kooperazzjoni għandhom ifittxu li jimminimizzaw il-possibbiltà ta' spejjeż doppji u sovrapożizzjoni bla bżonn. Dawn l-isforzi għandhom jissejsu fuq ir-reċiproċità. Il-prinċipji stabbiliti f'din id-Deċiżjoni għandhom japplikaw ukoll meta l-finanzjment mill-BEI jiġi implimentat permezz ta' ftehimiet dwar kooperazzjoni ma' IFIs oħrajn u l-EBFIs.
(37)
B'mod partikolari, fir-reġjuni u l-pajjiżi ta' intervent komuni 'l barra mill-Unjoni, il-BEI għandu jtejjeb il-kooperazzjoni tiegħu mal-istituzzjonijiet finanzjarji Ewropej l-oħrajn permezz ta' ftehimiet bħall-memorandum ta' qbil tripartitiku bejn il-Kummissjoni, il-Grupp tal-BEI (li jikkomprendi l-BEI u -Fond Ewropew ta' Investiment (FEI)), u l-Bank Ewropew għar-Rikostruzzjoni u l-Iżvilupp (BERŻ), fir-rigward tal-kooperazzjoni 'l barra mill-Unjoni u billi jħalli lill-Grupp tal-BEI u lill-BERŻ jaġixxu b'mod komplimentari billi jserraħ fuq il-vantaġġi komparattivi rispettivi tagħhom.
(38)
Ir-rappurtar u t-trasmissjoni tal-informazzjoni mill-BEI lill-Kummissjoni għandhom jissaħħu ħalli l-Kummissjoni tkun tista' ttejjeb ir-rapport annwali tagħha lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill dwar l-operazzjonijiet ta' finanzjament mill-BEI imwettqa skont din id-Deċiżjoni. Ir-rekwiżiti addizzjonali ta' rappurtar għandhom jivvalutaw il-konformità ta' finanzjamenti mill-BEI li għalihom tiġi ppreżentata l-applikazzjoni għal finanzjament mill-BEI wara d-data tad-dħul fis-seħħ ta' din id-Deċiżjoni u li jiġu ffirmati wara l-1 ta' Jannar 2012. Ir-rapport għandu b'mod partikolari jivvaluta l-konformità tal-operazzjonijiet ta’ finanzjament mill-BEI ma’ din id-Deċiżjoni, b’kunsiderazzjoni tal-linji gwida operattivi tekniċi reġjonali, u għandu jinkludi taqsimiet dwar dawn li ġejjin: il-valur miżjud tal-BEI, bħal appoġġ għal-linji ta' politika esterni tal-Unjoni; rekwiżiti tal-mandat; il-kwalità tal-operazzjonijiet iffinanzjati; it-trasferiment ta' benefiċċji finanzjarji lill-klijenti; u taqsimiet dwar il-kooperazzjoni,inkluż il-kofinanzjament, mal-Kummissjoni u ma’ IFIs u donaturi bilatarali oħra. Ir-rapport għandu jivvaluta wkoll il-punt sa fejn il-BEI jkun ħa kont tas-sostenibbiltà ekonomika, finanzjarja, ambjentali u soċjali fit-tfassil u l-monitoraġġ tal-proġetti ffinanzjati. Għandu jinkludi wkoll sezzjoni speċifika ddedikata għall-evalwazzjoni dettaljata tal-miżuri meħuda mill-BEI biex jikkonforma mal-mandat attwali kif stabbilit bid-Deċiżjoni Nru 633/2009/KE, filwaqt li jagħti attenzjoni partikolari lill-operazzjonijiet ta’ finanzjament tal-BEI li jużaw mezzi finanzjarji li jinsabu f'ġurisdizzjonijiet nonkooperattivi. Fl-operazzjonijiet tiegħu ta' finanzjament, il-BEI għandu jimplimenta b'mod adegwat il-politiki tiegħu lejn ġurisdizzjonijiet irregolati b’mod dgħajjef jew nonkooperattivi biex jikkontribwixxu għall-ġlieda internazzjonali kontra l-frodi fiskali u l-evażjoni tat-taxxa. Ir-rapport għandu jinkludi wkoll valutazzjoni rigward l-aspetti soċjali u ta' żvilupp tal-proġetti. Ir-rapport għandu jkun pubbliku, biex is-soċjetà ċivili u l-pajjiżi riċevituri jkunu jistgħu jesprimu l-fehmiet tagħhom. Fejn ikun meħtieġ, ir-rapport għandu jinkludi referenzi għal bidliet sinifikanti fiċ-ċirkustanzi li jkunu jiġġustifikaw aktar emendi għall-mandat qabel tmiemu. Ir-rapport għandu b'mod partikolari jinkludi lista dettaljata tal-finanzjament mill-BEI skont din id-Deċiżjoni flimkien mar-riżorsi finanzjarji kollha tal-Unjoni u ta' donaturi oħra, biex b'hekk tingħata ħarsa ġenerali tal-espożizzjoni finanzjarja tal-operazzjonijiet ta' finanzjament.
(39)
L-operazzjonijiet ta’ finanzjament tal-BEI għandhom ikomplu jiġu ġestiti f'konformità mar-regoli u l-proċeduri proprji tal-BEI, inklużi l-miżuri ta’ kontroll xierqa u miżuri meħudin biex tiġi evitata l-evażjoni fiskali, kif ukoll mar-regoli u tal-proċeduri rilevanti li jikkonċernaw il-Qorti tal-Awdituri u l-Uffiċċju Ewropew kontra l-Frodi (OLAF).
(40)
Meta tippreżenta l-proposta dwar il-garanzija tal-UE lill-BEI għal proġetti mwettqa barra mill-Unjoni taħt il-qafas finanzjarju pluriennali li jmiss, Il-Kummissjoni għandha tkun mistiedna b'mod partikolari biex teżamina, f'kooperazzjoni mill-qrib mal-BEI u waqt li tieħu kont tal-implikazzjonijiet tal-proviżjon tal-Fond ta' Garanzija, l-ammonti massimi koperti mill-garanzija tal-UE, il-lista tal-pajjiżi eliġibbli u il-possibbiltà li l-BEI jipprovdi finanzjament tal-mikrokreditu u tipi oħra ta' strumenti. Il-Kummissjoni u l-BEI għandhom jeżaminaw ukoll il-possibbiltajiet li jsaħħu s-sinerġija bejn l-iffinanzjar permezz tal-IPA, l-ENPI, id-DCI u l-EIDHR u l-Istrument għall-Istabbilità u l-mandat estern ġejjieni tal-BEI.
(41)
Din id-Deċiżjoni għandha tkun mingħajr preġudizzju għal kwalunkwe negozjati u deċiżjonijiet fir-rigward tal-qafas finanzjarju pluriennali li jmiss.
(42)
Għalhekk, u għal raġunjiet ta’ ċertezza legali u kjarezza, id-Deċiżjoni Nru 633/2009/KE għandha tiġi mħassra,
ADOTTAW DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Garanzija tal-UE
1. L-Unjoni Ewropea għandha tagħti lill-Bank tal-Investiment Ewropew (BEI) garanzija baġitarja tal-UE għall-operazzjonijiet ta' finanzjament imwettqa 'l barra mill-Unjoni (“garanzija tal-UE”). Il-garanzija tal-UE għandha tingħata bħala garanzija globali fir-rigward ta’ ħlasijiet li ma jaslux għand il-BEI, minkejja li huma dovuti lejh, b'rabta ma' self u garanziji fuq self għall-proġetti ta' investiment tal-BEI li huma eliġibbli skont il-paragrafu 2. L-attivitajiet ta' finanzjament tal-BEI għandhom jikkonformaw mal-prinċipji gwida ġenerali u jikkontribwixxu għall-kisba tal-objettivi u l-politiki, tal-azzjoni esterna tal-UE. Objettiv għal finanzjament mill-BEI f'pajjiżi li qed jiżviluppaw, kif definiti fil-lista ta’ riċevituri tal-assistenza għall-iżvilupp uffiċjali (ODA) kif stabbilita mill-OECD, għandu jkun li jikkontribwixxi indirettament għal għanijiet ta' żvilupp bħat-tnaqqis tal-faqar permezz ta’ tkabbir inklużiv kif ukoll ta’ żvilupp ekonomiku u soċjali sostenibbli.
2. Is-self u l-garanziji fuq self tal-BEI eliġibbli għall-garanzija tal-UE għandhom ikunu dawk mogħtija għal proġetti ta’ investiment imwettqa fir-reġjuni u l-pajjiżi elenkati fl-Anness III, li jkunu ngħataw skont ir-regoli u l-proċeduri tal-BEI innifsu, inkluża d-dikjarazzjoni tal-BEI dwar l-istandards soċjali u ambjentali, u b’appoġġ għall-għanijiet ta' politika esterna rilevanti tal-Unjoni, meta l-finanzjament mill-BEI ikun ngħata skont ftehim iffirmat li la jkun skada u lanqas ġie kanċellat (“operazzjonijiet ta’ finanzjament mill-BEI”).
3. Il-garanzija tal-UE għandha tiġi ristretta għal 65 % tal-ammont aggregat tal-krediti maħruġa u l-garanziji pprovduti taħt l-operazzjonijiet ta’ finanzjament tal-BEI, bl-ammonti rimborżati mnaqqsa, flimkien mal-ammonti relatati kollha.
4. Il-garanzija tal-UE għandha tkopri l-operazzjonijiet ta’ finanzjament mill-BEI ffirmati mill-1 ta’ Frar 2007 sal-31 ta' Diċembru 2013. L-Operazzjonijiet ta’ Finanzjament mill-BEI ffirmati skont id-Deċiżjonijiet tal-Kunsill 2006/1016/KE u 2008/847/KE (5) u d-Deċiżjoni Nru 633/2009/KE għandhom ikomplu jibbenefikaw mill-garanzija tal-UE skont din id-Deċiżjoni.
5. Jekk, mal-iskadenza tal-perjodu msemmi fil-paragrafu 4, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ma jkunux adottaw deċiżjoni li tagħti garanzija ġdida tal-UE lill-BEI għall-operazzjonijiet ta’ finanzjament tiegħu 'l barra mill-Unjoni skont l-Artikolu 16, dan il-perjodu għandu awtomatikament jiġi estiż b’sitt xhur.
Artikolu 2
Limiti massimi tal-mandat
1. Il-limitu massimu tal-operazzjonijiet ta’ finanzjament tal-BEI koperti minn garanzija tal-UE matul il-perjodu 2007-2013, bit-tnaqqis tal-ammonti kanċellati, ma għandux jaqbeż EUR 29 484 000 000, maqsumin f’żewġ partijiet:
(a)
Mandat Ġenerali ta’ EUR 27 484 000 000
(b)
Mandat tal-Bidla fil-Klima ta’ EUR 2 000 000 000
2. Il-Mandat Ġenerali għandu jinqasam f’limiti massimi reġjonali u sottolimiti massimi kif stipulat fl-Anness I. Fil-limiti massimi reġjonali, il-BEI għandu progressivament jiżgura li jkun hemm distribuzzjoni bilanċjata bejn il-pajjiżi fir-reġjuni koperti mill-Mandat Ġenerali.
3. Il-Mandat Ġenerali għandu jkopri operazzjonijiet ta’ finanzjament mill-BEI li jkunu qed ifittxu li jilħqu l-objettivi stabbiliti fl-Artikolu 3.
4. Il-Mandat tat-Tibdil fil-Klima għandu jkopri l-operazzjonijiet ta' finanzjament mill-BEI fir-reġjuni u l-pajjiżi kollha koperti minn din id-Deċiżjoni, fejn dawn it-tipi ta' operazzjonijiet jappoġġaw l-għan politiku ewlieni tal-Unjoni li jiġi indirizzat it-tibdil fil-klima permezz ta' proġetti ta' appoġġ fit-taffija tat-tibdil fil-klima u l-adattament għalih li jikkontribwixxu għall-għan kumplessiv tal-Konvenzjoni Qafas tan-Nazzjonijiet Uniti dwar it-Tibdil fil-Klima, b'mod partikolari billi jiġu evitati jew imnaqqsa l-emissjonijiet tal-gassijiet b'effett ta' serra fl-oqsma tal-enerġija rinnovabbli, l-effiċjenza tal-enerġija u t-trasport sostenibbli, jew billi tiżdied ir-reżiljenza għall-impatti negattivi tat-tibdil fil-klima fuq il-pajjiżi, is-setturi u l-komunitajiet vulnerabbli. Il-Mandat tat-Tibdil fil-Klima għandu jiġi implimentat b’kooperazzjoni mill-qrib mal-Kummissjoni, bil-kombinazzjoni fejn ikunu possibbli u xieraq tal-finazjament mill-BEI mal-fondi baġitarji tal-Unjoni.
Il-Kunsill jista', meta jkun xieraq u fuq proposta mill-Kummissjoni, jiddeċiedi li jirrestrinġi l-eliġibbiltà ta' pajjiż li jirċievi finanzjament mill-BEI għat-taffija tat-tibdil fil-klima skont il-garanzija tal-UE. Kwalunkwe deċiżjoni ta' non-eliġibbiltà taħt il-Mandat tat-Tibdil fil-Klima għandha tapplika biss għal dawk l-operazzjonijiet ta' finanzjament mill-BEI li għalihom tiġi sottomessa applikazzjoni għal finanzjament mill-BEI wara it-30 ta' Ottubru 2011 u li jiġi ffirmati wara l-1 ta' Jannar 2012.
5. Fil-każ tal-Mandat tat-Tibdil fil-Klima, il-BEI għandu jagħmel ħiltu biex jiżgura li jkun hemm distribuzzjoni bilanċjata tal-operazzjonijiet ta’ finanzjament iffirmati fir-reġjuni kollha koperti mill-Anness III, sa tmiem il-perjodu msemmi fl-Artikolu 1(4). B’mod partikolari, il-BEI ser jiżgura li l-pajjiżi msemmijin fil-punt A tal-Anness III ma jirċevux iktar minn 40 % tal-ammont allokat għal dan il-Mandat; il-pajjiżi taħt il-punt B mhux iktar minn 50 %; ir-reġjuni taħt il-punt C mhux iktar minn 30 %; u l-pajjiż taħt il-punt D mhux iktar minn 10 %. B'mod ġenerali, il-Mandat tat-Tibdil fil-Klima għandu jintuża biex jiffinanzja proġetti li huma relatati mill-qrib mal-kompetenzi ċentrali tal-BEI, li jżidu l-valur u li jimmassimizzaw l-effett tal-adattament u t-taffija għat-tibdil fil-klima.
6. Kemm il-Mandat Ġenerali u l-Mandat tat-Tibdil fil-Klima għandhom jiġu ġestiti skont il-prinċipji ta' prattika bankarja soda.
Artikolu 3
Għanijiet ġenerali tal-Mandat
1. Il-garanzija tal-UE għandha tingħata għall-operazzjonijiet ta’ finanzjament mill-BEI li jappoġġaw kwalunkwe wieħed mill-għanijiet ġenerali li ġejjin:
(a)
l-iżvilupp tas-settur privat lokali, b'mod partikolari appoġġ għall-SMEs.
(b)
l-iżvilupp tal-infrastruttura soċjali u ekonomika, inklużi t-trasport, l-enerġija, l-infrastruttura ambjentali, u t-teknoloġija tal-informazzjoni u l-komunikazzjoni;
(c)
it-taffija tat-tibdil fil-klima u l-adattament għalih, imsemmija fl-Artikolu 2(4).
2. Fi ħdan il-kompetenzi ċentrali tal-BEI, l-operazzjonijiet tiegħu ta' finanzjament skont din id-Deċiżjoni, għandhom jikkontribwixxu għall-prinċipji ġenerali li jiggwidaw l-azzjoni esterna tal-UE, kif imsemmija fl-Artikolu 21 TUE u għandhom jikkontribwixxu għall-implimentazzjoni tal-ftehimiet ambjentali internazzjonali li l-Unjoni hija parti għalihom.
3. L-integrazzjoni reġjonali fost il-pajjiżi sħab, inkluża l-integrazzjoni ekonomika bejn il-pajjiżi preadeżjonali, il-pajjiżi ġirien u l-Unjoni, għandha tkun għan bażiku tal-operazzjonijiet ta' finanzjament mill-BEI fi ħdan l-oqsma koperti mill-objettivi ġenerali elenkati fil-paragrafu 1.
4. Il-BEI għandu jikkunsidra li jżid l-attività tiegħu b'appoġġ għall-infrastruttura tas-saħħa u l-edukazzjoni meta f'dan ikun hemm valur miżjud ċar.
Artikolu 4
Pajjiżi koperti
1. Il-lista ta' reġjuni u pajjiżi potenzjalment eliġibbli għal finanzjament mill-BEI kopert mill-garanzija tal-UE hija stipulata fl-Anness II. Il-lista ta' reġjuni u pajjiżi eliġibbli għal finanzjament tal-BEI taħt il-garanzija tal-UE tinsab fl-Anness III u m'għandhiex tinkludi pajjiżi oħrajn barra minn dawk elenkati fl-Anness II. Għal reġjuni u pajjiżi mhux elenkati fl-Anness II, l-eliġibbiltà għal finanzjament tal-BEI kopert mill-garanzija tal-UE għandha tiġi deċiża każ b'każ f'konformità mal-proċedura leġislattiva ordinarja.
2. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti ddelegati f'konformità mal-Artikolu 5 rigward l-emendi għall-Anness III. Id-deċiżjonijiet tal-Kummissjoni għandhom ikunu msejjsa fuq valutazzjoni ekonomika u politika ġenerali, inklużi aspetti relatati mad-demokrazija, id-drittijiet tal-bniedem u d-drittijiet fundamentali kif ukoll ir-riżoluzzjonijiet tal-Parlament Ewropew u d-deċiżjonijiet u l-konklużjonijiet tal-Kunsill rilevanti. Atti ta’ delega li jemendaw l-Anness III m'għandhomx jaffettwaw il-kopertura mill-garanzija tal-UE tal-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI ffirmati qabel id-dħul fis-seħħ ta’ dawk l-atti delegati.
3. Il-garanzija tal-UE għandha tkopri biss operazzjonijiet ta’ finanzjament mill-BEI mwettqin f’reġjuni u pajjiżi eliġibbli li jkunu kkonkludew ftehim qafas mal-BEI li jistabbilixxi l-kondizzjonijiet legali li bihom għandhom jitwettqu dawn l-operazzjonijiet.
4. Il-garanzija tal-UE ma għandhiex tkopri l-operazzjonijiet ta’ finanzjament mill-BEI f’pajjiż speċifiku li miegħu il-ftehim dwar tali operazzjonijiet ikun ġie iffirmat wara l-adeżjoni ta' dak il-pajjiż fl-Unjoni.
Artikolu 5
Eżeċizzju tad-delega
1. Is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti ddelegati hija mogħtija lill-Kummissjoni soġġett għall-kondizzjonijiet li jinsabu f’dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa ta' adozzjoni ta' atti delegati msemmija fl-Artikolu 4 għandha tingħata lill-Kummissjoni għal perijodu ta' żmien indeterminat mit-30 ta' Ottubru 2011.
3. Id-delega tas-setgħa msemmija fl-Artikolu 4 tista' tiġi rrevokata fi kwalunkwe mument mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni għal revoka għandha ttemm id-delega ta’ setgħa speċifikata f'dik id-deċiżjoni. Din għandha ssir effettiva fil-jum wara l-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data aktar tard speċifikata fih. Ma għandhiex taffettwa l-validità ta’ kwalunkwe att iddelegat li jkun diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att delegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att delegat adottat skont l-Artikolu 4 għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tiġi espressa l-ebda oġġezzjoni mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill f'perijodu ta' xahrejn min-notifika ta' dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel ma jiskadi dak il-perjodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn infurmaw lill-Kummissjoni li mhumiex ser joġġezzjonaw. Dak il-perjodu għandu jiġi estiż b’xahrejn fuq l-inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 6
Kontribut tal-operazzjonijiet tal-BEI għal-linji ta' politika tal-Unjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tiżviluppa, flimkien mal-BEI, linji gwida operattivi tekniċi reġjonali għall-finanzjament mill-BEI skont din id-deċiżjoni.
Il-linji gwida operattivi tekniċi reġjonali, li għandhom l-għan li jiżguraw li l-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI jappoġġaw il-linji ta' politika tal-Unjoni, għandhom ikunu konsistenti mal-qafas ta' politika reġjonali usa' tal-Unjoni li jinsab fl-Anness IV. B'mod partiklari l-linji gwida operattivi tekniċi reġjonali għandhom jiżguraw li l-finanzjament tal-BEI taħt din id-Deċiżjoni jkunu komplementari għal linji ta' politika, il-programmi u l-istrumenti korrispondenti tal-assistenza tal-Unjoni fir-reġjuni differenti.
Fit-tfassil ta' dawn il-linji gwida, il-Kummissjoni u l-BEI jikkonsultaw mas-SEAE dwar kwistjonijiet ta' politika, kif xieraq u għandhom jieħdu kont tar-riżoluzzjonijiet tal-Parlament Ewropew u d-deċiżjonijiet u l-konklużjonijiet tal-Kunsill rilevanti.
Il-Kummissjoni għandha tittrasmetti l-linji gwida lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, u kwalunkwe aġġornament tagħhom, hekk kif jiġu stabbiliti.
Fil-qafas stabbilit mill-linji gwida operattivi tekniċi reġjonali, il-BEI għandu jiddefinixxi l-istrateġiji korrispondenti ta' finanzjament u jiżgura li dawn jiġu implimentati.
2. Il-konsistenza tal-operazzjonijiet ta’ finanzjament mill-BEI mal-għanijiet tal-linji ta' politika esterni tal-Unjoni għandha tiġi ssorveljata skont l-Artikolu 11. Il-BEI għandu jiżviluppa indikaturi tal-prestazzjoni fir-rigward tal-aspetti tal-iżvilupp, tal-ambjent u tad-drittijiet tal-bniedem tal-proġetti ffinanzjati b'kont meħud tal-indikaturi rilevanti skont id-Dikjarazzjoni ta' Pariġi dwar l-Effikaċja tal-Għajnuna, biex tiġi ffaċilitata din is-sorveljanza. L-indikaturi għall-aspetti ambjentali tal-proġetti għandhom jinkludu kriterji adegwati għal “teknoloġija nadifa”, orjentati, fil-prinċipju, lejn l-effiċjenza tal-enerġija u t-teknoloġiji biex jitnaqqsu l-emissjonijiet.
3. Operazzjoni ta’ finanzjament mill-BEI m'għandhiex tkun koperta mill-garanzija tal-UE fil-każ li l-Kummissjoni tagħti opinjoni negattiva dwar operazzjoni bħal din fi ħdan il-qafas tal-proċedura msemmija fl-Artikolu 19 tal-Istatut tal-BEI.
4. Konformement mal-għanijiet tal-Unjoni u dawk internazzjonali relatati mat-tibdil fil-klima, il-BEI għandu, b'kooperazzjoni mal-Kummissjoni, jippreżenta sal-31 ta’ Diċembru 2012 strateġija dwar kif għandu jiżdied gradwalment u progressivament skont il-mandat estern tiegħu, il-perċentwal ta' proġetti li jippromwovu t-tnaqqis ta' emissjonijiet ta' CO2 u kif għandu gradwalment jispiċċa l-finanzjament ta' proġetti li jmorru kontra l-ilħuq tal-għanijiet tal-Unjoni relatati mal-klima.
5. Bil-ħsieb tar-rekwiżiti addizzjonali introdotti b'din id-Deċiżjoni, il-korpi governattivi tal-BEI għandhom jiżguraw li r-riżorsi tal-BEI, inkluż il-persunal, jiġu gradwalment aġġustati sabiex jintlaħqu, b'mod adegwat, ir-rekwiżiti stipulati f'din id-Deċiżjoni. Għandhom jiġu sfruttati l-opportunitajiet ta' aktar titjib tal-effiċjenza u l-effikaċja, u għandha ssir ħidma attiva biex jinstabu s-sinerġiji.
Artikolu 7
Valutazzjoni tal-BEI tal-aspetti tal-proġetti relatati mal-iżvilupp
1. Il-BEI għandu jwettaq analiżi approfondita ("due diligence") u, fejn ikun xieraq u f'konformità mal-prinċipji soċjali u ambjentali tal-Unjoni, jirrikjedi l-preżenza ta' konsultazzjoni pubblika lokali xierqa, tal-aspetti tal-proġetti relatati mal-iżvilupp, koperti mill-garanzija tal-UE.
Ir-regoli u l-proċeduri tal-BEI innifsu għandhom jinkludu d-dispożizzjonijiet meħtieġa dwar il-valutazzjoni tal-impatt ambjentali u soċjali tal-proġetti u tal-aspetti relatati mad-drittijiet tal-bniedem, sabiex ikun żgurat li dawk il-proġetti biss li jkunu sostenibbli ekonomikament, finanzjarjament, ambjentalment u soċjalment jiġu appoġġati skont din id-Deċiżjoni.
Il-Kummissjoni għandha tinkludi, fuq bażi aggregata, fir-rapport annwali lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill valutazzjoni tad-dimensjoni tal-iżvilupp tal-attivitajiet tal-BEI, ibbażata fuq l-analiżi approfondita ("due diligence") imwettqa għall-proġetti koperti mill-garanzija tal-UE.
Fejn hu adegwat, il-valutazzjoni għandha tinkludi evalwazzjoni dwar kif il-kapaċitajiet tal-benefiċjarji tal-finanzjament mill-BEI jistgħu jiġu msaħħa mill-ġdid tul iċ-ċiklu kollu tal-proġett b’għajnuna teknika.
2. Flimkien mal-valutazzjoni ex-ante tal-aspetti relatati mal-iżvilupp, il-BEI għandu jesiġi li l-promoturi tal-proġett iwettqu monitoraġġ bir-reqqa tul l-implimentazzjoni tal-proġett sat-tlestija tiegħu, inter alia, fir-rigward tal-impatt tal-proġett fuq l-iżvilupp, l-ambjent u d-drittijiet tal-bniedem. Il-BEI għandu jivvaluta l-informazzjoni pprovduta mill-promoturi tal-proġett. Il-monitoraġġ tal-BEI għandu jinkludi, meta possibbli, monitoraġġ tal-prestazzjoni tal-intermedjarji finanzjarji b'appoġġ għall-SMEs. Meta jkun possibbli, ir-riżultati tal-monitoraġġ għandhom jiġu żvelati.
3. Il-BEI għandu jippreżenta lill-Kummissjoni rapporti annwali li jivvalutaw l-impatt stmat tal-operazzjonijiet finanzjati matul is-sena.
Ir-rapporti għandhom ikunu bbażati fuq indikaturi tal-BEI dwar prestazzjoni msemmija fl-Artikolu 6(2). Il-Kummissjoni għandha tippreżenta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill ir-rapporti tal-BEI dwar l-iżvilupp fil-qafas tal-eżerċizzju tar-rappurtar annwali previst fl-Artikolu 11 u tagħmilhom disponibbli għall-pubbliku sabiex il-partijiet interessati, inklużi s-soċjetà ċivili u l-pajjiżi riċevituri, ikunu jistgħu jesprimu l-fehmiet tagħhom ukoll dwar il-kwistjoni.
Il-Parlament Ewropew għandu jiddiskuti r-rappporti annwali, filwaqt li jqis il-fehmiet tal-partijiet interessati kollha.
4. Ir-rekwiżiti msemmija f'dan l-Artikolu għandhom japplikaw biss għall-operazzjonijiet tal-BEI li għalihom tiġi ppreżentata l-applikazzjoni għal finanzjament mill-BEI wara t-30 ta' Ottubru 2011 u li jiġu ffirmati wara l-1 ta' Jannar 2012.
Artikolu 8
Kooperazzjoni mal-Kummissjoni u s-SEAS
1. Il-konsistenza tal-azzjonijiet esterni tal-BEI mal-għanijiet tal-politika esterna tal-UE għandha tissaħħaħ, bil-ħsieb li jiġu massimizzati s-sinerġiji bejn il-finanzjament mill-BEI u r-riżorsi baġitarji tal-Unjoni, b'mod partikolari permezz tal-istabbiliment tal-linji gwida operattivi tekniċi reġjonali msemmija fl-Artikolu 6, kif ukoll permezz ta' djalogu regolari u sistematiku u l-iskambju bikri tal-informazzjoni dwar:
(a)
dokumenti strateġiċi mħejjija mill-Kummissjoni u/jew s-SEAS kif ikun xieraq, bħal dokumenti ta' strateġija tal-pajjiż jew reġjonali, programmi indikattivi, pjanijiet ta' azzjoni u dokumenti preadeżjonali;
(b)
id-dokumenti ta' ppjanar strateġiku tal-BEI u l-programmazzjoni tal-proġetti;
(c)
aspetti oħrajn operattivi u ta’ politika.
2. Din il-kooperazzjoni ser titwettaq abbażi ta' reġjun b'reġjun, b'kont meħud tar-rwol tal-BEI kif ukoll il-linji ta' politika tal-Unjoni f'kull reġjun.
Artikolu 9
Kooperazzjoni ma' istituzzjonijiet oħrajn ta' finanzjament pubbliku
1. L-operazzjonijiet ta' finanzjament mill-BEI għandhom jitwettqu, fejn ikun xieraq, f'kooperazzjoni ma' IFIs jew EBFIs oħrajn, sabiex jiġu massimizzati s-sinerġiji, il-kooperazzjoni u l-effiċjenza u sabiex jiġi ¿gurat qsim prudenti u raġonevoli tar-riskji u kondizzjonalità koerenti tal-proġett u tas-settur, sabiex tkun minimizzata l-possibbiltà ta' spejjeż doppji u sovrapożizzjoni bla bżonn.
2. Il-kooperazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 għandha tigi ffaċilitata permezz ta' koordinazzjoni, imwettqa b’mod partikulari fil-kuntest ta' memoranda ta' qbil jew oqfsa ta' kooperazzjoni regjonali oħrajn tal-Unjoni, meta jkun xieraq, bejn il-Kummissjoni, il-BEI, u l-IFIs u l-EBFIs prinċipali li joperaw fir-regjuni differenti, filwaqt li jittieħed kont tal-kompetenzi tas-SEAS.
Artikolu 10
Kopertura u kondizzjonijiet tal-garanzija tal-UE
1. Għall-operazzjonijiet ta’ finanzjament mill-BEI li jsiru ma’ Stat, jew li huma ggarantiti minn Stat, kif ukoll operazzjonijiet oħra ta’ finanzjament mill-BEI li jsiru ma’ awtoritajiet reġjonali jew lokali, jew ma’ intrapriżi jew istituzzjonijiet pubbliċi tal-gvern u/jew ikkontrollati mill-gvern, fejn tali operazzjonijiet oħra ta’ finanzjament mill-BEI għandhom valutazzjoni adegwata tar-riskju ta’ kreditu tal-BEI b'kont meħud tas-sitwazzjoni tar-riskju tal-kreditu tal-pajjiż ikkonċernat, il-garanzija tal-UE għandha tkopri l-ħlasijiet kollha dovuti lill-BEI iżda mhux irċevuti minnu (“Garanzija Komprensiva”).
2. Għall-finijiet tal-paragrafu 1, ix-Xatt tal-Punent u l-Istrixxa ta' Gaża hu rrappreżentat mill-Awtorità Palestinjana u l-Kosovo (6) hu rrappreżentat mill-Missjoni tan-Nazzjonijiet Uniti fil-Kosovo jew minn amministrazzjoni maħtura fil-linji gwida operattivi tekniċi reġjonali msemmija fl-Artikolu 6 ta' din id-Deċiżjoni.
3. Għall-operazzjonijiet ta’ finanzjament mill-BEI għajr dawk indikati fil-paragrafu 1, il-garanzija tal-UE għandha tkopri l-ħlasijiet kollha dovuti lill-BEI iżda mhux irċevuti minnu, meta n-nuqqas ta' rċevuta ta' ħlas ikun dovut għar-realizzazzjoni ta’ wieħed mir-riskji politiċi li ġejjin (“Garanzija għar-Riskju Politiku”):
(a)
nuqqas ta’ trasferiment tal-munita;
(b)
esproprjazzjoni;
(c)
gwerra jew irvellijiet ċivili;
(d)
ġustizzja miċħuda wara ksur ta’ kuntratt.
4. Il-BEI għandu, f’konsultazzjoni mal-Kummissjoni, jiżviluppa politika ċara u trasparenti dwar allokazzjoni meta jiġi deċiż dwar is-sors tal-finanzjament tal-operazzjonijiet li jkunu eliġibbli kemm għal kopertura tal-garanzija tal-UE kif ukoll għal finanzjament b'riskju għall-BEI innifsu.
5. Meta tkun rikjesta l-garanzija tal-UE, il-BEI għandu jassenja lill-Unjoni d-drittijiet rilevanti f'konformità mal-ftehim imsemmi fl-Artikolu 13(2).
Artikolu 11
Rapportar annwali u kontabilità
1. Il-Kummissjoni għandha tirrapporta kull sena lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar l-operazzjonijiet ta’ finanzjament mill-BEI mwettqa skont din id-Deċiżjoni. Dan ir-rapport għandu jinkludi valutazzjoni tal-operazzjonijiet ta’ finanzjament mill-BEI, fuq il-livell proġettwali, settorjali, nazzjonali jew reġjonali, kif ukoll valutazzjoni tal-kontribuzzjoni ta’ dawk l-operazzjonijiet ta’ finanzjament sabiex ikunu ssodisfati l-għanijiet strateġiċi u tal-politika esterna tal-Unjoni. Ir-rapport għandu jipprovdi ħarsa ġenerali lejn il-proġetti li jkunu għaddejjin f'livell aggregat.
Ir-rapport għandu b'mod partikolari jivvaluta l-konformità tal-operazzjonijiet ta' finanzjament mill-BEI ma' din id-Deċiżjoni, b'kont meħud tal-linji gwida operattivi tekniċi reġjonali msemmija fl-Artikolu 6, u għandu jinkludu taqsimiet dwar l-valur miżjud għall-ilħiq tal-għanijiet ta' politika tal-Unjoni, dwar il-valutazzjoni stmata tal-impatt fuq l-iżvilupp f'livell aggregat u sa liema punt il-BEI jkun ikkunsidra s-sostenibilità ambjentali u soċjali fit-tfassil u l-monitoraġġ tal-proġetti ffinanzjati, kif ukoll dwar il-kooperazzjoni mal-Kummissjoni u IFIs u EBFIs oħra, inkluż il-kofinanzjament.
Ir-rapport għandu b'mod partikolari jinkludi lista dettaljata tar-riżorsi finanzjarji kollha tal-Unjoni użati flimkien mal-finanzjament mill-BEI u ta' donaturi oħra, u b'hekk jagħti ħarsa ġenerali tal-espożizzjoni finanzjarja tal-operazzjonijiet ta' finanzjament imwettqa skont din id-Deċiżjoni. Barra minn hekk, għandu jinkludi taqsima specifika ddedikata għal evalwazzjoni dettaljata tal-mizuri mehuda mill-BEI biex jikkonforma mal-Artikolu 1(2).
2. Il-BEI għandu jibqa' jipprovdi lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill u lill-Kummissjoni r-rapporti indipendenti ta' evalwazzjoni kollha tiegħu li jivvalutaw ir-riżultati prattiċi miksuba mill-attivitajiet speċifiċi tal-BEI skont il-mandati esterni.
3. Għall-finijiet tal-paragrafu 1, il-BEI għandu jipprovdi lill-Kummissjoni b’rapporti annwali dwar l-operazzjonijiet ta' finanzjament mill-BEI mwettqa skont din id-Deċiżjoni fil-livell proġettwali, settorjali, nazzjonali u reġjonali u tas-sodisfar tal-għanijiet strateġiċi u tal-politika esterna tal-Unjoni, inkluża l-kooperazzjoni mal-Kummissjoni, IFIs u EBFIs oħra, kif ukoll rapport ta' valutazzjoni tal-impatt fuq l-iżvilupp, kif imsemmi fl-Artikolu 7. Kwalunkwe memorandum ta' qbil bejn il-BEI u IFIs jew EBFIs oħrajn relatat mat-twettiq ta' operazzjonijiet ta’ finanzjament skont din id-Deċiżjoni għandu jiġi żvelat jew, meta l-iżvelar ma jkunx possibbli, innotifikati lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill bħala parti mir-rappurtar annwali tal-Kummissjoni msemmi fil-paragrafu 1.
4. Il-BEI għandu jipprovdi lill-Kummissjoni data ta' statistika, finanzjarja u ta' kontabilità dwar kull waħda mill-operazzjonijiet ta' finanzjament mill-BEI, kif ukoll kwalunkwe informazzjoni addizzjonali meħtieġa biex jiġu ssodisfati d-dmirijiet ta' rappurtaġġ tal-Kummissjoni jew it-talbiet mill-Qorti tal-Awdituri u ċertifikat ta' awditur dwar l-ammonti pendenti tal-operazzjonijiet ta' finanzjament mill-BEI.
5. Għall-finijiet tal-kontabilità u tar-rappurtaġġ tal-Kummissjoni tar-riskji koperti mill-Garanzija Komprensiva, il-BEI għandu jipprovdi lill-Kummissjoni valutazzjoni tar-riskju tal-BEI u informazzjoni dwar gradazzjoni li tikkoncerna l-operazzjonijiet ta’ finanzjament mill-BEI ma’ min jissellef jew ma’ persuni obbligati b’garanzija għajr għall-Istati.
6. Il-BEI għandu jipprovdi l-informazzjoni msemmija fil-paragrafi 3, 4 u 5 bi spejjeż tiegħu.
7. Il-BEI għandu wkoll iqiegħed għad-dispożizzjoni tal-pubbliku l-informazzjoni msemmija fil-paragrafi 3 u 4, f' termini ġenerali u jeskludi kwalunkwe informazzjoni kunfidenzjali.
8. L-informazzjoni dwar jekk il-proġett huwiex kopert bil-Garanzija Komprensiva għandha tkun inkluża fis-"sommarju tal-proġett" żvelat fis-sit elettroniku tal-BEI wara l-fażi ta' approvazzjoni.
9. Il-BEI għadu jinkludi fir-rapport annwali tiegħu valutazzjoni ta' segwitu dwar l-operat tal-memorandum ta' qbil mal-Ombudsman Ewropew safejn dak il-memorandum ikun jikkonċerna l-operazzjonijiet ta' finanzjament mill-BEI koperti b'din id-Deċiżjoni.
10. Fejn ikun xieraq, ir-rekwiżiti msemmija fil-paragrafi 1 u 3 għandhom japplikaw biss għall-operazzjonijiet ta' finanzjament mill-BEI li għalihom tiġi sottomessa l-applikazzjoni għal finanzjament mill-BEI sat-30 ta' Ottubru 2011 u li jiġu ffirmati wara l-1 ta' Jannar 2012.
Artikolu 12
Ġurisdizzjonijiet li ma jikkooperawx
Fl-operazzjonijiet ta' finanzjament tiegħu, il-BEI ma għandux jittollera attivitajiet li jsiru għal finijiet illegali, inkluż il-ħasil tal-flus, il-finanzjament tat-terroriżmu, il-frodi fiskali u l-evażjoni tat-taxxa. B'mod partikolari l-BEI ma għandu jipparteċipa fl-ebda operazzjoni ta' finanzjament implimentata f'pajjiż eliġibbli permezz ta' ġurisdizzjoni barranija li ma tikkooperax identifikata bħala tali mill-OECD, mit-Task Force ta' Azzjoni Finanzjarja jew minn organizzazzjonijiet internazzjonali rilevanti oħrajn.
Artikolu 13
Irkupru ta' ħlasijiet magħmula mill-Kummissjoni
1. Meta l-Kummissjoni tagħmel kwalunkwe ħlas skont il-garanzija tal-UE, il-BEI għandu, f’isem u għan-nom tal-Kummissjoni, iwettaq l-irkupru tal-pretensjonijiet għall-ammonti mħallsa.
2. Mhux aktar tard mill-konklużjoni tal-ftehim imsemmi fl-Artikolu 14, il-Kummissjoni u l-BEI għandhom jidħlu fi ftehim li jistabbilixxi d-dispożizzjonijiet u l-proċeduri ddettaljati li jirrelataw mal-irkupru ta' pretensjonijiet.
3. Fl-interessi tat-trasparenza, il-Kummissjoni għandha tippubblika fis-sit elettroniku tagħha informazzjoni speċifika relatata mal-każi kollha ta' rkupru skont il-ftehim ta' garanzija msemmi fl-Artikolu 14 sakemm ma tkunx meħtieġa l-kunfidenzjalità.
Artikolu 14
Ftehim ta' garanzija
Il-Kummissjoni u l-BEI għandhom jidħlu fi ftehim ta' garanzija li jistabbilixxi d-dispożizzjonijiet u l-proċeduri dettaljati dwar il-garanzija tal-UE u għandhom jinfurmaw lill-Parlament Ewropew kif meħtieġ.
Artikolu 15
Verifika mill-Qorti tal-Awdituri
Il-garanzija tal-UE u l-ħlasijiet u l-irkupri fl-ambitu tagħha li jkunu attribwibbli għall-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea għandhom ikunu vverifikati mill-Qorti tal-Awdituri.
Artikolu 16
Rieżami
Il-Kummissjoni għandha tippreżenta proposta lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill għall-istabbiliment tal-garanzija tal-UE skont il-qafas finanzjarju pluriennali li jmiss, kif ikun xieraq.
Artikolu 17
Rapportar finali
Sal-31 ta’ Ottubru 2014, il-Kummissjoni għandha tippreżenta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill rapport finali dwar l-applikazzjoni ta' din id-Deċiżjoni.
Artikolu 18
Tħassir
Id-Deċiżjoni Nru 633/2009/KE hija b'dan imħassra.
Artikolu 16
Dħul fis-seħħ
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fit-tielet jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Strasburgu, il-25 ta’ Ottubru 2011.