РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 12 януари 2011 година
относно данъчната амортизация на финансовата репутация за придобиване на дялови участия в чуждестранни дружества № C 45/07 (ex NN 51/07, ex CP 9/07) приведено в действие от Испания
(нотифицирано под номер C(2010) 9566)
(само текстът на испански език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/282/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби (1) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
С писмени въпроси, отправени до Комисията (№ E-4431/05, № E-4772/05 и № E-5800/06) няколко членове на Европейския парламент посочиха, че Испания е въвела специална схема, за която се твърди, че предоставя несправедлив данъчен стимул за испански дружества, придобили значителни дялови участия в чуждестранни дружества, съгласно член 12, параграф 5 от испанския Закон за корпоративното данъчно облагане (Real Decreto Legislativo 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades (2), наричан по-долу „TRLIS“).
(2)
С писмен въпрос № P-5509/06 членът на Европейския парламент г-н David Martin е подал жалба до Комисията относно предложението за враждебно придобиване от испанския производител на енергия Iberdrola, което предвижда закупуване на дялове от дружеството от Обединеното кралство за производство и разпределение на енергия ScottishPower. Според г-н Martin при придобиването Iberdrola несправедливо се е възползвало от държавна помощ под формата на данъчен стимул. Г-н Martin поиска от Комисията да проучи всички въпроси, свързани с конкуренцията, произтичащи от придобиването, за което е постъпило уведомление на 12 януари 2007 г., за преразглеждане от Комисията съгласно член 4 от Регламент (ЕО) № 139/2004 на Съвета от 20 януари 2004 г. относно контрола върху концентрациите между предприятия (3) (по-нататък „Регламент за сливанията“). С решение от 26 март 2007 г. (дело COMP/M.4517 - Iberdrola срещу ScottishPower, SG-Greffe(2007) D/201696) (4) Комисията реши да не се противопоставя на операцията, за която е постъпило уведомление, и да я обяви за съвместима с вътрешния пазар съгласно член 6, параграф 1, буква б) от Регламента за сливанията.
(3)
С писма от 15 януари 2007 г. и 26 март 2007 г. Комисията поиска от испанските органи да предоставят информация, въз основа на която тя да може да прецени обхвата и последиците от член 12, параграф 5 от TRLIS по отношение на евентуалното му класифициране като държавна помощ и неговата съвместимост с общия пазар.
(4)
С писма от 16 февруари 2007 г. и 4 юни 2007 г. испанските органи отговориха на тези въпроси.
(5)
С факс от 28 август 2007 г. Комисията получи жалба от частен оператор, който твърди, че схемата, установена по силата на член 12, параграф 5 от TRLIS, представлява държавна помощ и е несъвместима с вътрешния пазар. Жалбоподателят поиска самоличността му да не бъде разкривана.
(6)
С Решение от 10 октомври 2007 г. (наричано по-долу „решението за откриване“) Комисията откри официалната процедура по разследване, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) (предишен член 88, параграф 2 от Договора за ЕО) по отношение на данъчната амортизация на финансовата репутация, предвидена в член 12, параграф 5 от TRLIS, тъй като тя изглежда изпълнява всички условия, за да бъде разглеждана като държавна помощ съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС. Комисията уведоми Испания, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС. Решението за откриване беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (5), като заинтересованите страни бяха приканени да представят мненията си.
(7)
С писмо от 5 декември 2007 г., Комисията получи мнения от Испания относно решението за откриване.
(8)
Между 18 януари и 16 юни 2008 г. Комисията получи мнения относно решението за откриване от 32 трети страни. Третите страни, които не са поискали да останат анонимни, са посочени в приложение I към това решение.
(9)
С писма от 9 април 2008 г., 15 май 2008 г., 22 май 2008 г. и 27 март 2009 г. Комисията препрати горепосочените мнения на испанските органи, за да им предостави възможност за отговор. С писма от 30 юни 2008 г. и 22 април 2009 г. испанските органи представиха своите отговори относно мненията на третите страни.
(10)
На 18 февруари 2008 г., 12 май 2009 г. и 8 юни 2009 г. се проведоха технически заседания между испанските органи и представители на Комисията с цел разясняване, между другото на определени аспекти на прилагането на въпросната схема и тълкуването на законодателството на Испания, отнасящо се за анализа на делото.
(11)
На 7 април 2008 г. беше проведена среща между представители на Комисията и Banco de Santander S.A.; на 16 април 2008 г. беше проведена среща между представители на Комисията и правната кантора J & A Garrigues S.L., която представлява различни заинтересовани трети страни; на 2 юли 2008 г. беше проведена среща между представители на Комисията и Altadis S.A.; на 12 февруари 2009 г. беше проведена среща между представители на Комисията и Telefónica S.A.
(12)
На 14 юли 2008 г. испанските органи представиха допълнителна информация относно оспорваната мярка, по-специално данни, получени от данъчните декларации за 2006 г., които представят общи сведения за данъкоплатците, възползващи се от оспорваната мярка.
(13)
С електронно писмо от 16 юни 2009 г. испанските органи предоставиха допълнителни данни, като заявиха, че испанските дружества все още са изправени пред множество пречки за трансграничните сливания в Европейския съюз.
(14)
На 28 октомври 2009 г. Комисията прие отрицателно решение (6) с нареждане за възстановяване на помощта, предоставена на бенефициерите въз основа на оспорваното законодателство при придобивания, извършени в рамките на ЕС (по-нататък наричано „предишното решение“). Както е посочено в параграф 119 от настоящото решение, Комисията държи отворена процедурата, започната с решението за откриване, относно придобиванията извън ЕС, от момента, когато испанските органи предоставиха нови данни за пречките пред трансграничните концентрации извън ЕС.
(15)
На 12, 16 и 20 ноември 2009 г. испанските органи представиха обобщена информация относно преките инвестиции на испанските предприятия в държави извън ЕС.
(16)
На 16 декември 2009 г. Комисията изпрати до испанските органи искане за информация относно операциите в държави извън ЕС, като сметна тази информация за нужна за оценяване на това дали схемата представлява държавна помощ, вследствие на предложенията на испанските органи.
(17)
С писмо от 3 януари 2010 г. испанските органи предоставиха подробна информация за 15 държави извън ЕС, в които се извършват по-голямата част (около 70 %) от испанските преки чуждестранни инвестиции. По-точно испанските органи представиха два доклада, изготвени от правна кантора Garrigues и от KPMG, които включваха анализ на предполагаемите фискални и правни пречки в тези трети държави.
(18)
С писмо от 27 януари 2010 г. Комисията получи мнения от Banesto, член на групата Santander.
(19)
С електронно писмо от 3 март 2010 г. испанските органи отговориха на един технически въпрос, който им беше зададен на 26 февруари 2010 г.
(20)
С писмо от 9 юли 2010 г. Комисията получи мнения от Banco Santander.
(21)
С писмо от 25 ноември 2010 г. Комисията получи мнения от Telefónica.
(22)
На 27 ноември 2009 г., 16 юни 2010 г. и 29 юни 2010 г. се проведоха технически заседания между Комисията и испанските органи.
II. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА ОСПОРВАНАТА МЯРКА
(23)
Въпросната мярка предвижда данъчна амортизация на финансовата репутация, произтичаща от придобиването на значително дялово участие в целево чуждестранно дружество.
(24)
Мярката е уредена в член 12, параграф 5 от TRLIS (по-нататък наричана „оспорваната мярка“). По-специално, член 2, параграф 5 от Закон 24/2001 от 27 декември 2001 г. изменя испанския Закон за корпоративното данъчно облагане 43/1995 от 27 декември 1995 г., като добавя член 12, параграф 5. Кралският законодателен указ № 4/2004 от 5 март 2004 г. предвижда консолидирана версия на испанския закон за корпоративното данъчно облагане.
(25)
Комисията е запозната, че испанското законодателство е претърпяло развитие след датата на решението за откриване (7). Въпреки това Комисията счита, че най-новите изменения не могат да променят съмненията, изразени в решението за откриване. С цел по-голяма последователност в настоящото решение Комисията ще се позовава на номерацията от испанското законодателство, както е посочено в решението за откриване, макар да е вероятно в него да са направени изменения. Всяка нова правна разпоредба ще бъде изрично посочена като такава.
(26)
Член 12, параграф 5 от TRLIS, част от член 12 от TRLIS - „Корекции на стойност: обезценка на активи“ влезе в сила на 1 януари 2002 г. Най-общо в него се предвижда, че дружество, което подлежи на данъчно облагане в Испания, може да приспадне от подлежащия си на данъчно облагане приход финансовата репутация, която произтича от придобиването на дялово участие на най-малко 5 % от чуждестранно дружество, на равни годишни вноски, до двадесет години след придобиването.
(27)
Под репутация се разбира стойността на уважавано търговско наименование, добри връзки с клиентите, умения на персонала и други фактори, които се очаква в бъдеще да бъдат преобразувани в по-големи от очевидните приходи. Съгласно испанските счетоводни принципи (8) сумата, платена за придобиването на предприятие над пазарната стойност на активите, съставляващи стопанската дейност, се нарича „репутация“ и трябва да бъде осчетоводена като отделен нематериален актив, веднага след като придобиващото дружество поеме контрол върху целевото дружество (9).
(28)
Съгласно данъчните принципи на Испания, с изключение на оспорваната мярка, репутацията може да бъде амортизирана само след обединяване на търговската дейност, което произтича или като резултат от придобиване, или от внасяне на активите, представляващи стопански дейности, или след операция по сливане или разделяне.
(29)
„Финансова репутация“, както се използва в испанската данъчна система, е репутацията, която би била осчетоводена, ако дружеството, притежаващо дяловете, и целевото дружество, се слеят. Ето защо концепцията за финансова репутация съгласно член 12, параграф 5 от TRLIS въвежда в областта на придобиването на дялове концепция, която обикновено се използва при трансакции по прехвърляне на активи или по обединяване на търговска дейност. Съгласно член 12, параграф 5 от TRLIS финансовата репутация се определя, като се приспадне пазарната стойност на материалните и нематериалните активи на придобитото дружество от цената, платена за придобиване на дяловото участие.
(30)
Член 12, параграф 5 от TRLIS предвижда, че амортизацията на финансовата репутация се определя от изпълнението на следните изисквания, както е посочено във връзка с член 21 от TRLIS:
а)
най-малко 5 % от чуждестранното дружество трябва да бъде притежавано пряко или непряко от испанското придобиващо дружество за непрекъснат период от поне една година (10);
б)
чуждестранното дружество трябва да подлежи на облагане със сходен данък като този, прилаган в Испания. Предполага се, че това условие е изпълнено, ако държавата на установяване на целевото дружество е подписала данъчно споразумение с Испания за избягване на международното двойно данъчно облагане и предотвратяване на укриването на данъци (11) с клауза за обмен на информация;
в)
приходът на чуждестранното дружество трябва основно да бъде получаван от стопански дейности, осъществявани в чужбина, или да може да се третира като такъв. Това условие е изпълнено, когато най-малко 85 % от дохода на целевото дружество:
i)
не е включен в данъчната основа съгласно правилата на Испания за международна данъчна прозрачност и се облага като печалбите, получени в Испания (12). Доходът специално се счита, че отговаря на тези изисквания, когато е получен от следните дейности:
-
търговия на едро, когато стоките се предлагат на купувачи в държавата или територията на местожителство на целевото дружество или в която и да е друга държава или територия, различна от Испания,
-
услуги, предоставяни на клиенти, които нямат данъчна регистрация в Испания,
-
финансови услуги, предоставяни на клиенти, които нямат данъчна регистрация в Испания,
-
застрахователни услуги, свързани с риск, който е извън Испания.
ii)
е приход от дивидент, ако са изпълнени условията относно естеството на прихода от дяловото участие, предвидени в член 21, параграф 1, буква а) и равнището на пряко и непряко дялово участие на испанското дружество (член 21, параграф 1, буква в), алинея 2 от TRLIS) (13).
(31)
В допълнение към оспорваната мярка би било добре да се опишат накратко следните разпоредби на TRLIS, на които ще се позовава настоящото решение:
-
В член 11, параграф 4 от TRLIS (14) (член 11 е озаглавен „Корекции на стойност: амортизация“ и се съдържа в глава IV от TRLIS, който постановява данъчната основа) се предвижда амортизация на репутацията за период от минимум двадесет години, произтичаща от придобиване съгласно следните условия: i) репутацията произтича от възмездно придобиване; ii) продавачът не е свързан с придобиващото дружество. В измененията, направени към тази разпоредба след решението за откриване и въведени със Закон 16/2007 от 4 юли 2007 г., също се пояснява, че ако условие ii) не е изпълнено, платената цена, която се използва за изчисляване на репутацията, ще бъде цената, платена за придобития дял от свързаното дружество на несвързания продавач, като също така се изисква iii) да бъде заделен ограничен резерв в размер, най-малко еквивалентен на размера, приспаднат съгласно член 12, параграф 5 от TRLIS.
-
Съгласно член 12, параграф 3 от TRLIS, който се съдържа в глава IV от TRLIS, се позволява частично приспадане за амортизационни отчисления на вътрешни и чуждестранни дялови участия, които не се търгуват на вторичен пазар, до размера на разликата между теоретичната счетоводна стойност в началото и в края на данъчната година. Оспорваната мярка може да бъде приложена заедно с този член от TRLIS (15).
-
Член 89, параграф 3 от TRLIS (член 89 е озаглавен „Участия в капитала на прехвърлящият субект и придобиващият субект“) се съдържа в дял VII, глава VIII относно „Специална система за сливания, разделяния, прехвърляния на активи, замени на дялове и промяна на местопребиваването на европейско дружество или европейско кооперативно дружество от една държава-членка на Европейския съюз в друга“. В член 89, параграф 3 от TRLIS се урежда амортизацията на репутацията, произтичаща от преструктуриране на дейността. Съгласно тази разпоредба трябва да бъдат изпълнени следните условия, за да може член 11, параграф 4 от TRLIS да се прилага спрямо репутацията, произтичаща от обединяване на търговска дейност: i) дялово участие от най-малко 5 % в целевото дружество преди обединяването на търговската дейност; ii) трябва да се докаже, че репутацията е била обложена с данъци и е начислена на продавача, iii) продавачът не е свързан с купувача. Ако условие iii) не е изпълнено, приспаднатата сума трябва да съответства на необратима амортизация на нематериалните активи.
-
Член 21 от TRLIS, озаглавен „Освобождаване за избягване на международното двойно данъчно облагане на дивиденти и приходи от чуждестранни източници, произтичащи от прехвърлянето на ценни книжа, представляващи капитала на субекти, които не са резиденти в Испания“, се съдържа в дял IV от TRLIS. В член 21 се определят условията, съгласно които дивиденти и приходи от дружества, които не са резиденти на територията на Испания, се освобождават от данъчно облагане, когато се получават от дружество, чиято данъчна регистрация е в Испания.
-
Член 22 от TRLIS, озаглавен „Освобождаване на някои приходи, получени в чужбина чрез постоянно установяване“, се съдържа в глава IV от TRLIS. В член 22 от TRLIS се определят условията, съгласно които приход, реализиран в чужбина от постоянно установяване, което не се намира в Испания, е освободен от данъчно облагане.
(32)
За целите на това решение:
-
Прехвърляне на активи означава операция, при която дадено дружество прехвърля, без да бъде прекратено, всички или един или повече клонове от своята дейност на друго дружество.
-
Обединяване на търговска дейност означава операция, при която едно или повече дружества при прекратяване без ликвидация прехвърля всички свои активи и пасиви на друго съществуващо дружество или на дружество, което учредява, срещу емитиране на акционерите си на ценни книжа, представляващи капитала на това друго дружество.
-
Придобиване на дялове означава операция, чрез която едно дружество придобива дялово участие в капитала на друго дружество, без да придобива мажоритарно участие или контрол върху правата на глас в целевото дружество.
-
Целево дружество означава дружество, седалището на което не е в Испания, чийто приход отговаря на условията, посочени в параграф 30, буква в), и в което се придобива дялово участие от дружество, чието седалище е в Испания.
-
Придобиванията в рамките на ЕС означават придобивания на дялово участие, които отговарят на всички съответни условия на член 12, параграф 5 от TRLIS, в целево дружество, което е учредено съгласно законодателството на държава-членка и неговото регистрирано седалище, централно управление или основно място на дейност е в рамките на Съюза.
-
Придобиванията извън рамките на ЕС означават придобивания на дялово участие, които отговарят на всички съответни условия на член 12, параграф 5 от TRLIS, в целево дружество, което не е учредено съгласно законодателството на държава-членка или неговото регистрирано седалище, централно управление или основно място на дейност не е в рамките на Съюза.
III. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(33)
В решението за откриване Комисията започна официалната процедура по разследване, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС (предишен член 88, параграф 2 от Договора за ЕО) във връзка с оспорваната мярка, защото тя изглежда изпълнява всички условия, за да бъде разглеждана като държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Комисията също така има съмнения дали оспорваната мярка може да бъде разглеждана като съвместима с вътрешния пазар, тъй като изглежда, че никое от изключенията, предвидени в член 107, параграфи 2 и 3 не е приложимо.
(34)
По-специално Комисията счита, че оспорваната мярка е извън обичайния обхват на системата за корпоративно данъчно облагане на Испания, която е референтната данъчна система. Комисията също така счете, че данъчната амортизация на финансовата репутация, произтичаща от придобиването на 5 % дялово участие в целево чуждестранно дружество, изглежда представлява изключителен стимул.
(35)
Комисията подчерта, че данъчната амортизация се прилага само за конкретна категория предприятия, а именно предприятия, придобиващи определени дялови участия, чийто размер е най-малко 5 % от дяловия капитал на целевото дружество и само по отношение на чуждестранни целеви дружества, ако са изпълнени критериите съгласно член 21, параграф 1 от TRLIS. Комисията също така подчерта, че съгласно практиката на Съда на Европейския съюз намаление на данъка, което благоприятства само износа на национални продукти, представлява държавна помощ (16). Ето защо оспорваната мярка изглежда избирателна.
(36)
В тази връзка Комисията счете също така, че избирателното предимство изглежда не е оправдано от самото естество на данъчната система. По-специално, тя счете, че диференциацията, създадена чрез оспорваната мярка, която се отклонява от общите правила на испанската счетоводна и данъчна система, не може да бъде обоснована с аргументи, свързани с техническите аспекти на данъчната система. В действителност репутацията може да бъде приспадната единствено в случай на обединяване на търговска дейност или прехвърляне на активи, освен съгласно разпоредбите на оспорваната мярка. Комисията също така счете, че е непропорционално за оспорваната мярка да се твърди, че с нея се постигат целите на неутралност, към които се стреми испанската система, тъй като тя се ограничава само до придобиването на значителни дялови участия в чуждестранни дружества.
(37)
В допълнение Комисията счете, че оспорваната мярка предполага използването на държавни ресурси, тъй като тя предвижда отказване от данъчни приходи от страна на Държавната хазна на Испания. Накрая, оспорваната мярка би могла да наруши конкуренцията на европейския пазар на придобиванията, като предостави избирателно икономическо предимство на испанските дружества, които участват в придобиването на значителни дялови участия в чуждестранни дружества. Комисията не установи също така никакви основания оспорваната мярка да бъде счетена за съвместима с вътрешния пазар.
(38)
Ето защо Комисията достигна до заключението, че оспорваната мярка би могла да представлява несъвместима държавна помощ. В този случай следва да се извърши възстановяване на държавна помощ съгласно член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора. Комисията съответно прикани испанските органи и заинтересованите страни да представят своите забележки относно възможното наличие на законни очаквания или друг общ принцип на правото на Съюза, който би позволил на Комисията да отмени възстановяването на помощта по изключение съгласно второто изречение на член 14, параграф 1 от горепосочения регламент на Съвета.
IV. ПЪРВОТО ЧАСТИЧНО ОТРИЦАТЕЛНО РЕШЕНИЕ
(39)
В предишното решение Комисията заключи, че член 12, параграф 5 от TRLIS представлява схема за помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, когато се прилага за придобивания, извършени в рамките на ЕС.
(40)
Освен това Комисията констатира, че тъй като оспорваната мярка е била приложена в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС, тя представлява неправомерна схема за помощ, доколкото се прилага по отношение на придобивания в рамките на ЕС.
(41)
Процедурата, открита с решението за откриване от 10 октомври 2007 г., бе запазена отворена от Комисията към придобиванията извън рамките на ЕС с оглед на новите елементи, които испанските органи се ангажираха да предоставят по отношение на пречките пред трансграничните сливания извън рамите на ЕС.
V. МНЕНИЯ НА ИСПАНСКИТЕ ОРГАНИ И ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ ТРЕТИ СТРАНИ
(42)
Комисията получи мнения от испанските органи (17) и от 32 заинтересовани страни (18), осем от които са асоциации.
(43)
Накратко, испанските органи считат, че член 12, параграф 5 от TRLIS представлява обща мярка, а не изключение от испанската данъчна система, тъй като тази разпоредба позволява амортизацията на нематериален актив, която се прилага по отношение на всеки данъкоплатец, придобиващ значително дялово участие в чуждестранно дружество. С оглед на практиката на Комисията и съответната съдебна практика, испанските органи достигат до заключението, че оспорваната мярка не може да бъде разглеждана като държавна помощ по смисъла на член 107 от ДФЕС. В допълнение испанските органи считат, че различно заключение би противоречало на принципа на правната сигурност. Испанските органи също така оспорват компетентността на Комисията да изразява съмнения по отношение на тази обща мярка, тъй като те считат, че Комисията не може да използва правилата за държавна помощ като основание за хармонизиране на данъчни въпроси.
(44)
Като цяло, 30 заинтересовани трети страни (наричани по-долу „30-те заинтересовани страни“) подкрепят становищата на испанските органи, докато две други заинтересовани страни (наричани по-долу „двете страни“) считат, че член 12, параграф 5 от TRLIS представлява неправомерна мярка за държавна помощ, която е несъвместима с вътрешния пазар. Ето защо доводите на 30-те заинтересовани страни ще бъдат представени заедно с позицията на испанските органи, а доводите на двете страни ще бъдат описани отделно.
А. Мнения на испанските органи и 30-те заинтересовани страни
(45)
Като предварителна бележка испанските органи подчертават, че прякото облагане с данъци е от компетентността на държавите-членки. Затова действията на Комисията в тази област следва да бъдат в съответствие с принципа на субсидиарност, посочен в член 5 от Договора за ЕО (сега заменен по същество от член 5 от ДФЕС). Освен това испанските органи припомнят, че съгласно член 3 от Договора за ЕО (сега заменен по същество от членове 3-6 от ДФЕС) и член 58, параграф 1, буква а) от Договора за ЕО на държавите-членки се разрешава да установяват различни данъчни системи според местоположението на инвестицията или мястото на установяване за данъчни цели на данъкоплатеца, без това да се разглежда като ограничаване на свободното движение на капитал.
(46)
Тридесетте заинтересовани страни също поддържат становището, че решението на Комисията би нарушило принципа на национална данъчна автономия, предвиден в ДФЕС, както и член 56 от Договора за ЕО (сега заменен с член 63 от ДФЕС), с които се забраняват ограничения върху свободното движение на капитал.
A.1. Оспорваната мярка не представлява държавна помощ
(47)
Испанските органи и 30-те заинтересовани страни считат, че оспорваната мярка не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тъй като: i) не предоставя икономическо предимство; ii) не поставя в по-благоприятно положение определени предприятия; и iii) не нарушава или не заплашва да наруши конкуренцията между държавите-членки. В съответствие с логиката на испанската данъчна система, те смятат, че оспорваната мярка следва да бъде разглеждана като обща мярка, която се прилага без дискриминация по отношение на всеки вид дружество и дейност.
A.1.1. Оспорваната мярка не предоставя икономическо предимство
(48)
Противно на позицията на Комисията, изразена в решението за откриване, член 12, параграф 5 от TRLIS не представлява изключение от испанската система за корпоративно данъчно облагане, тъй като i) испанската счетоводна система не е подходяща отправна точка за обосноваване на съществуването на изключение от данъчната система; и ii) дори и да беше, характеризирането на финансовата репутация като амортизируем актив с течение на времето, от историческа гледна точка е обща особеност на испанската счетоводна система и системата за корпоративно данъчно облагане.
(49)
На първо място, поради липса на хармонизирани счетоводни правила счетоводният резултат не може да служи като отправна точка за установяването на изключителния характер на оспорваната мярка. В действителност в Испания данъчната основа се изчислява въз основа на счетоводния резултат, коригиран спрямо правилата за данъчно облагане. Следователно в разглеждания случай счетоводни съображения не могат, според становището на Испания, да служат като отправна точка за данъчна мярка.
(50)
На второ място, не е правилно да се счита, че амортизацията на репутацията не е присъща на логиката на испанската счетоводна система, тъй като както репутацията (19), така и финансовата репутация (20) могат да се амортизират за период до 20 години. Тези емпирични правила отразяват обезценката на съответните активи, били те материални или не. Следователно член 12, параграф 5 от TRLIS не представлява изключение и не се отклонява от правилата за амортизация на репутацията, установени в счетоводната и данъчната система на Испания.
(51)
На трето място, испанските органи подчертават, че оспорваната мярка не представлява действително икономическо предимство, тъй като в случай на продажба на придобитото дялово участие приспадната сума се възстановява чрез облагане на печалбата от капитала, като по този начин данъкоплатецът е поставен в положение, в което би бил, ако не е приложен член 12, параграф 5 от TRLIS.
(52)
На четвърто място, Комисията неправилно се позовава на член 11, параграф 4 и член 89, параграф 3 от TRLIS, за да установи наличието на предимство. В решението за откриване Комисията посочва, че от член 12, параграф 5 от TRLIS не е необходимо да се възползва нито обединяване на търговската дейност, нито поглъщане на целевото дружество. Това изявление произтича от неразбиране на испанската данъчна система, тъй като тези два члена не възпрепятстват група дружества, които съвместно придобиват контрол върху целевото дружество, да приспаднат съответната част от репутацията, произтичаща от операцията. Следователно, прилагането на тези два члена не изисква индивидуален контрол върху целевото дружество, за да бъде извлечена полза от оспорваната мярка. В този контекст би било неправилно да се счита, че член 12, параграф 5 от TRLIS предлага по-благоприятно третиране отколкото член 11, параграф 4 или член 89, параграф 3 от TRLIS по отношение на контролното положение на бенефициерите. В заключение следва да се отбележи, че критерият за дялово участие от 5 % е несъвместим с условията, предвидени в член 89, параграф 3 от TRLIS, а също и с насоките и практиките на Комисията (21).
(53)
Испанските органи подчертават, че Комисията също така неправилно се позовава на член 12, параграф 3 от TRLIS, за да установи предполагаемото предимство съгласно член 12, параграф 5 от TRLIS: член 12, параграф 3 се прилага по отношение на случаи на амортизация, когато е налице обективна загуба, отчетена от целевото дружество, докато член 12, параграф 5 от TRLIS допълва тази разпоредба и отразява обезценката, отнасяща се до амортизацията на финансовата репутация.
(54)
На пето място, в Известието на Комисията за прилагане на правилата за държавна помощ по отношение на мерките за пряко данъчно облагане на дружества (22) (наричано по-долу „Известието на Комисията“) изрично се посочва, че правилата за амортизация не предполагат държавна помощ. Тъй като настоящият амортизационен коефициент за финансова репутация за период от най-малко 20 години е същият като коефициента за амортизация на репутация, правилото не представлява изключение от общата система за данъчно облагане.
(55)
На последно място, тридесетте заинтересовани страни също считат, че ако оспорваната мярка представлява предимство, крайните бенефициери биха били притежатели на дяловете в целевото дружество, тъй като те биха получили цената, заплатена от придобиващото дружество, което се възползва от оспорваната мярка.
A.1.2. Оспорваната мярка не поставя в по-благоприятно положение определени предприятия или производството на определени стоки
(56)
На първо място, Испания поддържа становището, че член 12, параграф 5 от TRLIS е обща мярка, тъй като тя е отворена към всяко испанско дружество, независимо от неговата дейност, сектор, мащаб, форма или други характеристики. Единственото условие, за да може данъкоплатецът да се възползва от оспорваната мярка, е да бъде установен за данъчни цели в Испания. Фактът, че не всички данъкоплатци се възползват от въпросната мярка, не я прави избирателна. Следователно член 12, параграф 5 от TRLIS не е нито de facto, нито de jure избирателен по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Съответно с писмо от 14 юли 2008 г. (23) испанските органи предоставиха данни, получени от данъчните декларации в Испания за 2006 г., които показват, че всички видове дружества (МСП и големи предприятия), както и дружества, работещи в различни сектори на икономиката, са се възползвали от оспорваната мярка. Испанските органи подчертават също така, че в неотдавнашно съдебно решение (24) Общият съд е посочил, че ограничен брой бенефициери не е сам по себе си достатъчен, за да се установи избирателността на мярката, тъй като тази група всъщност може да представлява всички предприятия в определено правно или фактическо положение. По-специално испанските органи подчертават, че оспорваната мярка има сходства с неотдавнашно дело (25), при което Комисията е счела, че това е обща мярка, и следователно те искат същото третиране.
(57)
На второ място, според испанските органи и 30-те заинтересовани страни в своето решение за откриване Комисията смесва понятието за избирателност и обективните условия на оспорваната мярка, които се отнасят само до определени трансакции (т.е. дялово участие в чуждестранно целево дружество). В действителност Комисията твърди, че член 12, параграф 5 от TRLIS е избирателен, тъй като не се предоставя еднакво третиране на подобни инвестиции в испански дружества. Комисията обаче не отчита, че критерият за избирателност не се определя от факта, че бенефициерът на оспорваната мярка е група от дружества или многонационално дружество, което притежава дял в целево дружество. Фактът, че от мярката се възползват само дружества, които отговарят на обективния критерий, предвиден в оспорваната мярка, не я прави сам по себе си избирателна. Критерият за избирателност предполага, че на бенефициера на оспорваната мярка следва да бъдат наложени субективни ограничения. Критерият за избирателност, създаден за тази процедура, е несъвместим с предишна практика на Комисията и е твърде неясен и широк. По-нататъшното развиване на тази концепция би било довело до погрешното заключение, че повечето подлежащи на приспадане данъчни разходи попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(58)
Испанските органи добавят, че фактът на ограничаване на амортизацията на финансова репутация до тази, която произтича от придобиването на значително дялово участие в целевото дружество, не е достатъчен, за да се премахне общият характер на оспорваната мярка, тъй като тя се прилага без дискриминация по отношение на всяко дружество, което е установено за данъчни цели в Испания, без да има допълнителни изисквания. В съответствие с практиката на Съда (26) мярка, от която се възползват без разграничение всички предприятия, които се намират на националната територия, не може да представлява държавна помощ.
(59)
На трето място, по отношение на прага от 5 %, това равнище не поставя минимален размер на инвестицията и следователно от оспорваната мярка не се възползват само големи предприятия. По отношение на факта, че няма изискване продавачът да заплати данък върху дохода, за да бъде приложена оспорваната мярка, испанските органи считат, че това няма връзка, тъй като контролът върху доход, получен в чужбина от продавач, който не подлежи на данъчно облагане в Испания, е извън тяхната област на компетентност. На последно място, ограничаване на обхвата на мярката - поради фискални технически съображения - до придобивания на дялови участия в целеви дружества е съвместимо с положението, което възниква в резултат на изпълнението на различни директиви на Общността.
(60)
На четвърто място, въвеждането на оспорваната мярка във всеки случай е обосновано от принципа на неутралност, който е в основата на цялото испанско данъчно законодателство. Този принцип предполага, че данъчното третиране на инвестиция следва да бъде неутрално, независимо от използваните инструменти, било то прехвърляне на активи, обединяване на търговската дейност или придобиване на дялове. Следователно данъчната амортизация на инвестиция следва да бъде идентична, независимо от инструмента, използван за осъществяване на въпросното придобиване. Крайната цел на оспорваната мярка, в тази по-широка перспектива, е да гарантира свободното движение на капитал, като не допуска дискриминационно данъчно третиране между трансакциите с целеви дружества и изцяло вътрешни трансакции. Като се има предвид, че придобиванията на значителни дялови участия във резидентни дружества би могло да доведе до обединяване на търговската дейност на придобиващото и придобитото дружества без правни или фискални ограничения, репутацията, която би произтекла за данъчни цели в резултат от обединяването, може да се амортизира (27). При все това репутация на трансгранични операции не може да произтече, защото няма пълно хармонизиране на общностно равнище, или - дори по-лошо - защото няма хармонизиране извън границите на Европейския съюз.
(61)
Освен това, в хода на разследването испанските органи и някои от 30-те заинтересовани страни предоставиха много подробно описание на правните пречки, които съществуват в законодателството на 15 трети държави. Техническата информация, съдържаща се в информацията, представена от испанските органи и 30-те заинтересовани страни, е обобщена в приложения II и III към настоящото решение (по-нататък наричани „докладите“). Тези описания трябва да бъдат тълкувани по-широко в контекста на следното изявление на испанските органи (28): „испанската данъчна система предвижда различни данъчни схеми, както е в случая на придобивания на дялови участия в чуждестранни дружества в сравнение с придобивания в испански дружества (невъзможност да се предприемат операции по сливане, поемане на риск и т.н.), за да постигне данъчната неутралност, към която се стреми вътрешното испанско законодателство и самото право на ЕС, както и за да се гарантира, че испанската данъчна система е последователна и ефективна“. Според тези органи и 30-те заинтересовани страни пречките, описани в докладите, правят невъзможни обединяванията на търговска дейност между дружества от различни държави-членки. Следователно целта на оспорваната мярка е да премахне отрицателното въздействие на тези пречки, за чието съществуване Испания не носи отговорност. Следователно ограничаване на обхвата на оспорваната мярка до трансгранични придобивания е необходимо, за да се приложи принципът на неутралност. По този начин, също според испанските органи, испанската данъчна система третира различно данъкоплатци, които се намират в различно положение (29), като така се гарантира, че испанската данъчна система е неутрална, каквото е изискването на самата испанска данъчна система, както и на ДФЕС.
(62)
В заключение, оспорваната мярка е предназначена да премахне данъчните пречки, които испанската данъчна система поставя пред инвестиционните решения чрез санкциониране на придобиванията на дялове в чуждестранни дружества, а не на придобиванията на дялове в местни дружества. Оспорваната мярка гарантира еднакво данъчно третиране и за двата вида придобиване (пряко придобиване на активи и непряко придобиване чрез закупуване на дялови участия): по този начин репутация, произтичаща и от двата вида придобивания (пряка репутация и финансова репутация), може да бъде установена с цел насърчаване интеграцията на различните пазари до момента на премахване на фактическите и правните пречки пред трансграничните обединявания на търговска дейност. По този начин испанските органи гарантират, че данъкоплатците могат да изберат да инвестират на местно или трансгранично равнище, без да бъдат засегнати от тези пречки. По същество член 12, параграф 5 от TRLIS възстановява справедливите условия на конкуренция, като отстранява неблагоприятното въздействие на пречките.
A.1.3. Оспорваната мярка нито нарушава конкуренцията, нито засяга търговията в Съюза
(63)
Испанските органи посочват, че Комисията не е установила надлежно, че член 12, параграф 5 от TRLIS ограничава конкуренцията, тъй като i) т.нар „пазар за придобиване на дялове в дружества“ не представлява съответен пазар за целите на конкурентното право; и ii) дори ако това е така, амортизацията на финансовата репутация сама по себе си не засяга конкурентната позиция на испанските предприятия.
(64)
На първо място, Комисията определи оспорваната мярка като антиконкурентно предимство с мотив, че с член 12, параграф 5 на испанските данъкоплатци се позволява да получат премия за придобиването на значителни дялови участия в целево дружество. При все това Комисията не извърши никакво сравнително проучване на икономическите обстоятелства за испанските и международните дружества.
(65)
На второ място, тъй като оспорваната мярка е отворена към всяко испанско дружество без ограничения, тя не може да наруши конкуренцията. В действителност всяко дружество, намиращо в същото положение като бенефициера на оспорваната мярка, може да се възползва от мярката, като по този начин намали данъчната тежест, която отменя всяко едно конкурентно предимство, което може да произтече от нея. В допълнение, по-ниската данъчна ставка в държава-членка, която може да увеличи конкурентното предимство на местните дружества, не следва да попада в правилата за държавна помощ, докато тя е от общ характер.
(66)
Накрая, Комисията вече е проверила, с оглед на Регламента за сливанията (30), много трансгранични операции, извършени от испански дружества, които са можели да се възползват от оспорваната мярка. Досега Комисията не е изразила никакви опасения относно потенциално нарушаване на конкуренцията в нито един от тези случаи.
(67)
Твърденията на Комисията не само са далеч от реалността, но също така те не са съобразени с инвестиционната ситуация при испанските дружества. Оспорваната мярка нито нарушава конкуренцията, нито пък засяга по неблагоприятен начин условията за търговия в ЕС до степен, която противоречи на общия интерес.
(68)
В резултат от конкуренцията между данъчните системи в един нехармонизиран пазар, идентичните операции имат различно фискално въздействие в зависимост от това къде търговците са установени за данъчни цели. Това положение нарушава конкуренцията, дори ако оценяваните национални мерки са общи мерки. С други думи това нарушаване не е резултат от държавната помощ, а от липсата на хармонизация. Ако логиката на Комисията беше следвана докрай, тя трябваше да открие официални разследвания по отношение на стотици национални мерки, които биха създали ситуация на правна несигурност, оказваща силно вредно въздействие върху чуждестранните инвестиции.
A.2. Съвместимост
(69)
Дори, ако Комисията счете, че член 12, параграф 5 от TRLIS представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тази разпоредба е съвместима с член 107, параграф 3 от ДФЕС, тъй като тя допринася за насърчаване на интеграцията на международните дружества, което в интерес на Съюза.
(70)
Както е посочено в Плана за действие относно държавните помощи (31), дадена мярка може да бъде считана за съвместима, ако тя е насочена към пазарна слабост, ако изпълнява ясно определени цели от общ интерес и ако не нарушава конкуренцията и търговията в Съюза до степен, която противоречи на общия интерес. В разглеждания случай пазарната слабост е затруднението (или действителната невъзможност) за извършване на трансгранични обединявания на търговска дейност. Целта на член 12, параграф 5 от TRLIS е да се насърчи създаването на паневропейски предприятия чрез приравняване на вътрешни и трансгранични придобивания.
(71)
По тази причина, по мнение на испанските органи, член 12, параграф 5 от TRLIS е съвместим с вътрешния пазар, тъй като при липсата на данъчна хармонизация в Европа, той постига целта за премахване на пречките пред трансграничните инвестиции по пропорционален начин. По същество оспорваната мярка цели премахване на неблагоприятното въздействие на пречките пред трансграничните обединявания на търговска дейност и уеднаквяване на данъчното третиране на трансграничните и местните обединявания на търговска дейност, за да се гарантира, че решенията, взети по отношение на тези операции, не се основават на данъчни съображения, а единствено на икономически съображения.
A.3. Законни очаквания и правна сигурност
(72)
На последно място и в случай че Комисията обяви, че член 12, параграф 5 от TRLIS представлява държавна помощ, която е несъвместима с вътрешния пазар, Комисията трябва да признае съществуването на определени обстоятелства, оправдаващи невъзстановяването на държавната помощ, за която се твърди, че е получена съгласно член 12, параграф 5 от TRLIS. Бенефициерите следва да имат право да довършат изключителната амортизация на финансовата репутация в съответствие с придобиванията, направени преди датата на публикуване на окончателното решение.
(73)
На първо място, в решението за откриване Комисията изглежда признава вероятното съществуване на законни очаквания. Следователно в съответствие със съдебната практика на Общия съд (32) това изявление представлява ясен показател за съществуването на законни очаквания. Тъй като решението за откриване не предрешава резултата от официалното разследване, законните очаквания следва да бъдат признати за всички операции, извършени преди датата на публикуване на окончателното решение.
(74)
На второ място, в своите отговори на писмени въпроси от членове на Европейския парламент (33) Комисията заяви, че член 12, параграф 5 от TRLIS не представлява държавна помощ. Това изявление представлява ясна позиция от страна на Комисията, която предлага очевидни законни очаквания на испанските органи и бенефициерите от оспорваната мярка.
(75)
На трето място, в съответствие със заключението, до което Комисията е достигнала при подобни дела (34), Комисията е предоставила поредица от косвени доказателства за това, че член 12, параграф 5 от TRLIS не представлява държавна помощ. С оглед на тези решения едно добросъвестно предприятие нямаше да може да предвиди, че Комисията може да възприеме обратна позиция.
(76)
Накрая, оспорваната мярка следва да продължи да бъде прилагана по отношение на всички операции преди датата на публикуване на отрицателно решение до приключване на амортизацията на финансовата репутация. Оспорваната мярка съответства на правото на приспадане на дадена сума, определена в момента на придобиването, приспадането на която се извършва през следващите 20 години. Освен това предвид позицията, заета от Комисията по подобни дела (35), обосновано е да се приеме, че законните очаквания следва да останат до датата на публикуване на окончателното решение.
Б. Мнения на двете страни
(77)
По мнение на двете страни член 12, параграф 5 от TRLIS представлява държавна помощ. Те поддържат становището, че в разглеждания случай липсват каквито и да било законни очаквания и по тази причина приканват Комисията да нареди възстановяване на всяка една предоставена неправомерна помощ. Техните аргументи са обобщени по-долу:
Б.1. Оспорваната мярка представлява държавна помощ
Б.1.1. Оспорваната мярка предоставя икономическо предимство
(78)
По мнение на двете страни член 12, параграф 5 от TRLIS е с изключителен характер, тъй като испанската данъчна система, с изключение на тази разпоредба, не позволява каквато и да било амортизация на финансова репутация, а единствено приспадане в случай на тест за обезценка. До въвеждането на член 12, параграф 5 от TRLIS испанското законодателство за корпоративно данъчно облагане не позволяваше амортизацията на дялови участие, независимо от това дали в действителност е била извършвана обезценка или не. Те подчертават, че член 12, параграф 5 от TRLIS вероятно е уникален в европейския контекст, тъй като никоя друга държава-членка няма подобна система за трансгранични транзакции, които не включват придобиване на контролни дялове.
(79)
Съгласно испанската данъчна система, репутацията може да бъде амортизирана, само ако е налице обединяване на търговската дейност - единственото изключение е оспорваната мярка, която позволява амортизация в изключителен случай: ако е придобито миноритарно дялово участие в целево дружество. Това представлява отклонение от общата данъчна система, тъй като амортизация е възможна не само когато не е налично обединение на търговска дейност, но също така и в случаи, в които купувачът дори не придобива контрол върху чуждестранното целево дружество. По този начин от член 12, параграф 5 от TRLIS се възползват определени испански дружества спрямо i) други испански дружества, които осъществяват своята дейност единствено на национално равнище и ii) други оператори от ЕС, които се конкурират на международно равнище с бенефициери на оспорваната мярка в Испания.
(80)
От икономическа гледна точка испанските органи не само предоставят безлихвен заем, който ще бъде теглен в продължение на двадесет години (безлихвено отлагане на данъци), а също така фактически се позволява заемополучателят сам да определи датата на изплащане на безлихвения заем - ако заемът действително се изплаща. Ако инвеститорът не прехвърля значителните дялови участия, последицата е аналогична на анулиране на дълга от страна на испанските органи. В този случай мярката се превръща в постоянно освобождаване от данъци.
(81)
Една от двете страни изчислява, че в резултат от оспорваната мярка придобиващите от Испания, например в банковия сектор, могат да плащат около 7 % повече от това, което те биха могли да плащат в други случаи. При все това тя също така отчита, че тъй като цената на предлагане е комбинация от различни допълнителни елементи, оспорваната мярка не е единственият фактор, въпреки че вероятно тя е един от най-решаващите фактори за агресивността на потенциални участници в търгове от Испания, които се възползват от оспорваната мярка. Тази страна счита също така, че мярката предоставя конкретно предимство на испански участници в международни търгове.
Б.1.2. Оспорваната мярка поставя в по-благоприятно положение определени предприятия или производството на определени стоки
(82)
Налице е ясен паралел между разглеждания случай и обстоятелствата, които са довели до решението на Съда от 15 юли 2004 г. (36) Въпреки доводите, изложени от испанските органи, че оспорваната мярка не е избирателна в последния случай, тъй като член 37 от TRLIS се прилага по отношение на всички испански предприятия, които инвестират на международно равнище, Съдът стигна до заключението, че мярката е представлявала държавна помощ, тъй като тя се е ограничавала само до една категория предприятия, а именно предприятия, които осъществяват определени международни инвестиции. Същата тази логика може да важи и за член 12, параграф 5 от TRLIS. По тази причина избирателността на член 12, параграф 5 от TRLIS се дължи на факта, че единствено дружествата, които придобиват дялови участия в чуждестранни дружества, имат право да се възползват от тази разпоредба.
(83)
Освен това единствено предприятия с определен мащаб и финансова мощ, които осъществяват многонационални операции, могат да се възползват от член 12, параграф 5 от TRLIS. Въпреки че балансът на дружеството разкрива счетоводните стойности на активите, малко вероятно е в него също така да са отразени неявните пазарни стойности на активите. По тази причина на практика само оператори с контролно участие в целеви дружества имат достатъчен достъп до отчетите на дадено дружество с цел определяне на неявната пазарна стойност на активите на дружеството. Следователно прагът от 5 % поставя в по-благоприятно положение дружества, които извършват многонационални операции.
(84)
Освен това единствено испански оператор, който извършва стопанска дейност в Испания, прилага испанска данъчна основа и може да се възползва от амортизационното отчисление. По тази причина единствено дружества, чиито седалища са в Испания и които прилагат значителна данъчна основа, използвана в Испания, могат да се възползват от амортизационното отчисление, тъй като потенциалната полза е свързана по-скоро с мащаба на операцията, извършена в Испания, отколкото с придобиването. Въпреки че член 12, параграф 5 от TRLIS е формулиран с цел да бъде прилаган по отношение на всички оператори, установени в Испания, на практика само ограничен и подлежащ на установяване брой дружества, прилагащи испанска данъчна основа, които извършват придобивания в чуждестранни дружества през съответната данъчна година и прилагат данъчна основа в значителен размер, спрямо която ще се извърши приспадането на финансовата репутация, могат да се възползват от прилагането на мярката на годишна основа. В резултат от това действително оспорваната мярка осигурява различно данъчно третиране във връзка с придобиванията в чужбина, дори за испански оператори, намиращи се в еднакво положение.
(85)
Двете страни считат, че те не са могли да установят какъвто и да било обективен или хоризонтален критерий или условие, което обосновава оспорваната мярка. За разлика от това те са на мнение, че основното предназначение на мярката е от нея да се възползват определени испански оператори. В допълнение, ако оспорваната мярка е присъща на испанската данъчна система, чуждестранните дялови участия, придобити преди тази дата, следва също така да отговарят на критериите за възползване от мярката, но това не е така, тъй като данъчното облекчение се предоставя единствено за дялови участия, придобити след 1 януари 2002 г.
(86)
Съобразно с това и с оглед на политиката на Комисията (37) оспорваната мярка трябва да бъде считана за избирателна.
Б.1.3. Оспорваната мярка нарушава конкуренцията и засяга търговията в ЕС
(87)
Оспорваната мярка несъмнено е дискриминационна, тъй като тя предоставя на испанските оператори ясна данъчна и парична облага, от която чуждестранните оператори не могат да се възползват. Това предимство оказва значително влияние при участие в търг или друга конкурентна процедура за придобиването на дружество.
(88)
Предложенията за поглъщане обикновено предполагат плащането на премия над цената на дела в целевото дружество, от което в почти всички случаи би произтекла финансова репутация. Няколкократно финансовата преса е съобщавала за големи придобивания от испански дружества и за съответните данъчни привилегии, произтичащи от испанските правила за данъчно облагане по отношение на амортизацията на финансова репутация. За едно от тези придобивания от инвестиционна банка беше изчислено, че размерът на данъчната привилегия, произтичаща съгласно член 12, параграф 5 от TRLIS, възлиза на 1,7 млрд. EUR, или 6,5 % от цената на предлагане. В друго съобщение е било посочено, че испанското придобиващо дружество е могло да предложи оферта за придобиване, надвишаваща с 15 % офертите на конкурентите, чиито седалища не са в Испания.
(89)
Оспорваната мярка също така изглежда поставя в по-благоприятно положение определени дейности по износ (помощ за износ за придобивания на дялове в чуждестранни дружества), осъществявани от испански дружества, което противоречи на установената политика на Комисията (38) в тази област.
Б.1.4. Оспорваната мярка засяга държавните ресурси
(90)
Оспорваната мярка е в полза на предприятия, които отговарят на определени изисквания и тя им дава възможност да намаляват своята данъчна основа и по този начин размера на данъка, който по правило те биха дължали в дадена година, ако тази разпоредба не съществуваше. Следователно тя предоставя на бенефициера финансово предимство, разходите за което се поемат директно от бюджета на съответната държава-членка.
VI. РЕАКЦИЯ ОТ СТРАНА НА ИСПАНИЯ НА МНЕНИЯТА НА ТРЕТИ СТРАНИ
(91)
Испанските органи подчертават, че по-голяма част от мненията на трети страни подкрепят тяхната гледна точка. Само две от страните считат, че оспорваната мярка представлява държавна помощ, докато всички други страни достигат до заключението, че член 12, параграф 5 от TRLIS не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. В противен случай по-малко икономически оператори щяха да са представили мнения. В допълнение, разнообразните дейности и мащаба на заинтересованите трети страни показва общия характер на оспорваната мярка.
(92)
Що се отнася до изключителния характер на оспорваната мярка, испанските органи отхвърлят това определение, като припомнят общата характеристика на амортизацията на репутацията и финансовата репутация съгласно испанските счетоводни правила (39). В допълнение, приспадането на амортизацията на репутацията представлява общото правило на системата за корпоративно данъчно облагане на Испания в съответствие с разпоредбите, предвидени в член 11, параграф 4 и член 89, параграф 3 от TRLIS. Член 12, параграф 5 от TRLIS следва същата логика. Неправилно е член 12, параграф 3 от TRLIS да бъде представян като общото правило за амортизация на финансова репутация, тъй като този член се отнася за приспадането на дялови участия в субекти, които не са регистрирани за търговия на фондовата борса. Тази разпоредба е свързана с амортизационното отчисление на теоретичната счетоводна стойност, а не с финансовата репутация. Член 12, параграф 3 и член 12, параграф 5 от TRLIS са две допълващи се общи правила: първият от тях се отнася за обезценката, свързана със загубите, генерирани от целевото дружество, докато вторият член се отнася за приспадането единствено на част от обезценката, която може да бъде свързана с амортизацията на финансовата репутация. На последно място, фактът, че нито една друга държава-членка не прилага мярка, която е подобна на оспорваната мярка, не е от значение, тъй като данъчните системи в рамките на Европейския съюз не са хармонизирани.
(93)
Що се отнася до избирателния характер на оспорваната мярка, сравненията, които се правят с решението на Съда от 15 юли 2004 г. (40), са неправилни, тъй като в този случай Комисията ясно е определила профила на бенефициера, докато в настоящия случай това не може да бъда направено. В действителност член 12, параграф 5 от TRLIS не изисква наличието на каквато и да било връзка между придобиването на дялово участие и износът на стоки и услуги. Следователно оспорваната мярка няма за последица увеличаване на износа на испански стоки или услуги. Фактът, че тази неизбирателна мярка не е приложима за вътрешни операции не засяга нейния общ характер. В действителност крайната цел на оспорваната мярка е същата като тази от директивата за трансгранично данъчно облагане, която е да се гарантира, че инвестиционните решения се основават по-скоро на икономически, отколкото на данъчни съображения. По тази причина, тъй като е възможно осъществяването на обединявания на търговска дейност чрез вътрешни, а не чрез трансгранични придобивания, третирането на вътрешните операции и трансграничните операции по различен начин е не само правно обосновано, а също така то е и необходимо, за да се гарантира неутралността на данъчната система.
(94)
Що се отнася до характеристиките на оспорваната мярка, за които се твърди, че са свързани с нарушаване, испанските органи посочват, че всяко едно данъчно облекчение, което намалява оперативните разходи на дадено дружество увеличава конкурентното предимство на бенефициера. Това изявление обаче не е от значение, тъй като оспорваната мярка е обща мярка. Различните данъчни ставки, прилагани на териториите на държавите-членки, които оказват въздействие върху конкурентоспособността на дружествата, чиито седалища се намират на тяхна територия, не попадат в обхвата на правилата за държавна помощ. В допълнение за оспорваната мярка не е било установено, че тя засяга търговията между държавите-членки. Освен това не е задължително последицата от амортизиране на финансова репутация да е увеличаване на цената, предлагана от конкурент.
(95)
По отношение на съвместимостта на обжалваната мярка с вътрешния пазар испанските органи считат, че член 12, параграф 5 от TRLIS е подходящо и пропорционално средство за справяне с пазарна слабост чрез установяване на неутрална данъчна система за вътрешните и трансграничните операции, която насърчава развитието на паневропейски дружества.
VII. ОЦЕНКА НА СХЕМАТА
(96)
С оглед да се определи дали дадена мярка представлява държавна помощ, Комисията трябва да оцени дали оспорваната мярка изпълнява условията на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Тази разпоредба гласи, че „освен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава-члена или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашв да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доолкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар“. С оглед на тази разпоредба по-долу Комисията ще оцени дали оспорваната мярка представлява държавна помощ.
А. Избирателност и предимство, присъщи на мярката
(97)
За да бъде счетена за държавна помощ, мярката трябва да е специфична или избирателна, в смисъл че поставя в благоприятно положение само определени предприятия или производството на някои стоки.
(98)
В известието на Комисията (41) се посочва, че „основният критерий при прилагането на член 92, параграф 1 [понастоящем член 107, параграф 1 от ДФЕС] по отношение на данъчна мярка е следователно този, съгласно който мярката осигурява в полза на някои предприятия в държава-членка изключение от прилагането на данъчната система. Общата приложима система следва така да бъде първо определена. След това трябва да бъде разгледано дали изключението от системата или диференциацията в рамките на тази система се обосновават от „характера или общата схема“ на данъчната система, т.е. дали те произтичат пряко от основните или ръководни принципи на данъчната система в съответната държава-членка.“
(99)
В съответствие със съдебна практика на Съда (42), „що се отнася до преценката на условието за избирателност, което е един от елементите, формиращи понятието държавна помощ, от постоянната съдебна практика произтича, че член 87, параграф 1 ЕО [сега член 107, параграф 1 от ДФЕС] изисква да се установи дали в рамките на дадения правопорядък дадена национална мярка може да постави в по-благоприятно положение определени предприятия или производството на някои стоки спрямо други, които биха се оказали с оглед на преследваните от споменатия правопорядък цели в сходно фактическо и правно положение“ (43).
(100)
Съдът също така е постановил в многобройни случаи, че в член 107, параграф 1 от ДФЕС не се прави разграничение въз основа на причините или целите на мерките за държавна помощ, а ги определя въз основа на техния ефект (44). По-специално данъчните мерки, които не представляват адаптиране на общата система с цел постигане на определени характеристики от определени предприятия, а са били предложени като средства за подобряване на конкурентоспособността, са обхванати от член 107, параграф 1 от ДФЕС (45).
(101)
Понятието данъчна помощ не се прилага обаче по отношение на мерки за държавно подпомагане, в които се прави разграничение между предприятия, ако това разграничение произтича от естеството или от цялостната структура на системата, част от която са тези мерки. Както е обяснено в известието на Комисията (46), „някои условия могат да бъдат обосновани с обективни различия между данъкоплатците“.
(102)
Както е разяснено по-подробно в следния раздел, Комисията счита, че оспорваната мярка е избирателна, поради това че тя поставя в по-благоприятно положение само определени групи предприятия, които осъществяват определени инвестиции в чужбина, и поради това че този специфичен характер не е обоснован от характера на схемата. Комисията счита, че оспорваната мярка следва да бъде оценена с оглед на общите разпоредби на системата за корпоративно данъчно облагане, и по-точно правилата за данъчно третиране на финансова репутация (вж. параграфи 48-69).
(103)
Комисията анализира също дали е добра фактологичната хипотеза, използвана за основа от испанските органи, и дали съществуват бариери в законодателствата на трети държави. Трябва да се изтъкне обаче, че този анализ не може да представлява признание, че такива бариери могат да бъдат основание за различно данъчно третиране в настоящия случай. Освен това целта на настоящото решение не е да изложи условията, които може да са позволили на съответната държава-членка да избегне класифицирането на оспорваната мярка като държавна помощ.
(104)
Комисията достига до заключението, че дори и да беше избрана алтернативна референтна система, вдъхновена от системата, предложена от испанските органи, оспорваната мярка пак щеше да представлява избирателно предимство основно поради липсата на различни фактически и правни условия, необходими за различните сценарии за възползване от разпоредбите относно репутацията или финансовата репутация за чуждестранни трансакции. Още по-важно е, че съгласно оспорваната мярка финансовата репутация може да бъде призната отделно и може също да бъде амортизирана, ако бенефициерът придобие миноритарен дял от 5 %. Това равнище е много под равнището, нужно за прилагане на общите правила за амортизацията на репутацията (47). Следователно оспорваната мярка е изключение от референтната система, независимо как тя е дефинирана.
(105)
В допълнение към това Комисията отбелязва други различия по отношение на условията за прилагане на оспорваната мярка и разпоредбите на референтната система. В действителност съгласно оспорваната мярка придобиването на дялове преди 1 януари 2002 г. не се взема предвид за изчисляването на основата за амортизацията. За разлика от това, при сценарий на обединяване на търговската дейност не съществува такъв срок при изчисляването на репутацията и данъкоплатецът трябва да докаже, че обединяването е извършено по валидни икономически причини, за да се избегнат обединявания, целящи единство получаване на данъчни облекчения (48), докато оспорваната мярка само предоставя данъчни облекчения. Испанските органи не можаха да предоставят убедителни аргументи, които да обусловят тези различия, следователно не може да се приеме, че мярката е обусловена от логиката на испанската данъчна система.
(106)
Следователно оспорваната мярка е твърде неточна и произволна, тъй като тя не определя каквито и да било условия като наличието на специфични, очертани по силата на закона обстоятелства, които биха обосновали различното данъчно третиране. Следователно при наличието на обстоятелства, за които не е доказано, че са различни в достатъчна степен, за да обосноват избирателна дерогация от общите правила за репутацията, се прекратява възползването от оспорваната мярка. Следователно Комисията счита, че оспорваната мярка се отнася за данъчно приспадане на конкретни видове разходи и обхваща широка категория трансакции по дискриминационен начин, което не може да бъде обосновано от обективните различия между данъкоплатците.
(107)
Освен това, в съответствие с практиката на Съда (49) Комисията смята, че за да достигне до заключение относно определянето на държавната помощ като схема, не е необходимо да доказва, че всяка индивидуална помощ, предоставена в рамките на тази схема, се определя като държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. За тази цел е достатъчно прилагането на разглежданата схема да води до положения, които се квалифицират като помощ, за да може Комисията да заключи, че схемата съдържа елементи на помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Следователно разглеждането на законодателството на всички възможни държави извън ЕС, за които все още е открита процедура по разследване на Комисията, не е необходимо в контекста на настоящото решение. Затова, както е посочено в параграфи 115 и следващи от предишното решение (50), Комисията провери, въз основа на подробно обяснената по-долу методология, дали някои от индивидуалните приложения на оспорваната схема за помощ в трансакции извън ЕС включват държавна помощ. Този анализ е насочен към държавите извън ЕС, с които Испания поддържа тесни икономически отношения и които по тази причина са подбрани според размера на техните преки чуждестранни инвестиции (ПЧИ) за периода от 1 януари 2002 г. до 1 юни 2009 г. От тези държави извън ЕС Комисията насочи своя анализ към тези, при които има най-голяма вероятност за индивидуално прилагане на оспорваната мярка: САЩ (35 млрд. EUR ПЧИ), Мексико (18 млрд. EUR ПЧИ), Аржентина (15 млрд. EUR ПЧИ) и Бразилия (13 млрд. EUR ПЧИ). Според информацията, представена от испанските органи в хода на процедурата, изглежда, че от 15-те държави извън ЕС, за които испанските органи са предоставили информация, трансакции са извършени не само в посочените четири държави, а също и в Република Колумбия, Република Перу и Република Еквадор. Затова Комисията разшири своя преглед и за тези три държави.
(108)
Основанията на Комисията, обобщени по-горе, са подробно описани в следващите параграфи.
A.1. Данъчно третиране на финансовата репутация съгласно испанската данъчна система по отношение на придобивания извън ЕС
A.1.1. Референтна система
(109)
В решението за откриване, както и в предходното решение, Комисията счита, че подходящата референтна система е системата за корпоративно данъчно облагане на Испания, и по-специално правилата за данъчно третиране на финансовата репутация, които се съдържат в испанската данъчна система. Този подход е в съответствие с предишната практика на Комисията и съдебната практика на европейските съдилища, според които обичайната система за корпоративно данъчно облагане е референтната система (51). Този подход е запазен в настоящото решение.
(110)
Испанските органи подчертават, че като цяло ограниченията върху трансграничните обединявания на търговска дейност поставят данъкоплатците, които купуват дялови участия в местни дружества, в правно и фактическо положение, различно от положението на данъкоплатците, които купуват дялови участия в нерезидентни дружества, по-специално в дружества извън ЕС. Испанските органи са разяснили, че целта на оспорваната мярка е избягване на различното данъчно третиране, което се прилага от една страна спрямо придобиване, след което се извършва обединяване със значителна стойност, и от друга страна, спрямо дялово участие без обединяване на търговска дейност. Въз основа на това обхватът на оспорваната схема ще се ограничава до придобиването на значителни дялови участия в дружество, чието седалище не е в Испания, поради факта, че някои пречки биха могли да направят извършването на трансгранично обединяване на търговска дейност по-трудно от обединяването на местно равнище (52). В резултат на тези пречки испанските данъкоплатци, които инвестират в чужбина, ще бъдат поставени правно и фактически в различно положение спрямо положението на данъкоплатците, които инвестират в Испания. В тази връзка испанските органи заявяват, че (53): „Накратко, самото разграничително естество на някои данъчни мерки не представлява непременно предпоставка за наличие на държавна помощ, тъй като също така е необходимо тези мерки да бъдат разгледани, за да бъде преценено дали те са необходими или функционални по отношение на ефикасността на данъчната система, както е посочено в известието на Комисията. Поради това испанската данъчна система предвижда различни данъчни схеми за обективно различни ситуации, какъвто е случаят с придобиванията на дялови участия в чуждестранни дружества за разлика придобиванията в испански дружества (не е възможно осъществяването на операции по сливане, управление на риска и пр.) с оглед постигане на данъчна неутралност, наложена от испанското национално законодателство и от самото право на Общността и за да се гарантира, че испанската данъчна система е последователна и ефикасна“.
(111)
Според тези органи предоставянето на специфично данъчно третиране по отношение на трансгранични придобивания би било необходимо с цел да се осигури неутралността на испанската данъчна система и да се избегне третирането по по-благоприятен начин на придобиванията на дялови участия в Испания. По тази причина испанските органи и 30-те заинтересовани страни считат, че правилната референтна рамка за оценка на оспорваната мярка би било данъчното третиране на репутацията при придобиванията в чуждестранни дружества.
(112)
В предишното решение Комисията продължи процедурата, за да позволи на испанските органи да предоставят нова информация относно съществуването на изрични правни пречки за трансграничното обединяване на търговска дейност в държави извън ЕС.
(113)
В този контекст и главно въз основа на съдържащите се в докладите елементи, Комисията проучи законодателството на различни държави извън ЕС, само за да провери твърденията на испанските органи относно наличието на изрични правни пречки за трансграничното обединяване на търговска дейност. Това проучване обаче не представлява признание на факта, че такива пречки могат да оправдаят различната референтна система в настоящия случай. В хода на проучването Комисията провери основно дали испанско дружество-майка е имало правния капацитет да се обедини с дъщерно дружество, установено в държава извън ЕС.
(114)
Следните елементи подкрепят това проучване, което е ограничено до разглеждане на истинността на твърденията, посочени в аргументацията:
-
Първо, Комисията провери дали, както е посочено в предишното решение (54), испанските дружества срещат изрични правни бариери, поставени от държава извън ЕС, а не от Испания (55), които ги възпрепятстват да превърнат чуждестранно дъщерно дружество в свой клон. Такива правни разпоредби обаче могат да представляват бариера само ако при липсата на пречки съответното дружество е можело да упражни ефективно влияние, главно чрез мажоритарно дялово участие, върху целевото дружество до такава степен, че да наложи извършването на сливане. Следователно правните разпоредби в държавите извън ЕС, които възпрепятстват испанските данъкоплатци да придобиват контрол над целево дружество в тази държава, не могат да се разглеждат като подходяща изрична правна бариера в смисъла, посочен от испанските органи: в резултат на тези разпоредби испанските дружества/данъкоплатци никога не могат да изпълнят условието за ефективно влияние, тъй като те винаги ще бъдат миноритарни акционери на целевото дружество. Затова те никога не могат да разполагат с необходимия ефективен капацитет да наложат обединяване на търговската дейност. Комисията би желала да изтъкне, че условието за контрол бе оценено на равнището на бенефициера на мярката (а не на групата, към която той може да принадлежи) в съответствие с испанската данъчна система. Следвайки същата логика, Комисията смята, че изричната забрана на нерезидентни субекти да притежават пряко специфични активи (например недвижима собственост на крайбрежието) не може да представлява изрична правна бариера в контекста на настоящия анализ.
Комисията смята, че само наличието на административна тежест или формалност (56), изисквана от нерезидентни дружества в държави извън ЕС, не може да се разглежда като изрична правна бариера, само защото води до допълнителни разходи - които могат да бъдат данъчно приспаднати според испанската данъчна система - но не прави невъзможно обединяването на търговската дейност.
-
Второ, твърдението, че не са известни примери за трансгранични обединения на търговската дейност между испански дружества и дружества от някои държави извън ЕС, не може да представлява достатъчно доказателство или да илюстрира наличието на препятствия. Елементите, които дружествата вземат предвид, когато решават дали да осъществят обединяване на търговската дейност, са различни и не се ограничават само до способността на съответните дружества да обединят търговските си дейности. Това се вижда ясно от факта, че някои от 30-те заинтересовани страни притежават многобройни напълно контролирани испански дъщерни дружества, без да са обединили търговските си дейности, макар испанските органи да признават, че не съществуват пречки пред вътрешните обединявания. Ето защо Комисията смята, че от посочените в доклада елементи може да се приеме само изричната забрана на трансграничното обединяване на търговската дейност, посочена в законите на държави извън ЕС. В действителност, както е посочено в параграф 93 от предишното решение, ако се отчитат недоказани елементи от общ характер, съществува риск този анализ да стане твърде произволен.
(115)
Констатациите, представени по-долу, се основават на информацията, предоставена от испанските органи в докладите, чиято истинност и пълнота бе проверена от Комисията с оглед на методологичните забележки, посочени по-горе. На тази основа Комисията смята, че противно на аргументите на испанските органи не може да се приеме, че всички закони на държавите извън ЕС поставят изрични правни пречки за трансграничните обединения на търговската дейност. Ето защо, подобно на посоченото в предишното решение във връзка с вътрешните за ЕС трансакции (57), Комисията не споделя гледището, изразено от испанските органи, подкрепено от аргументите на 30-те заинтересовани страни, по отношение на общото наличие на такива предполагаеми пречки. Комисията смята, че извън държавите-членки на ЕС и най-малко в следните съответни държави извън ЕС не могат да бъдат признати никакви изрични правни пречки, както е посочено по-долу:
-
Съединените американски щати:
i.
Първо, Комисията отбелязва, че в представен от испанските органи доклад (58) при оценяване на това дали съществуват прецеденти за трансгранични обединения на търговската дейност, авторът заявява, че „не е открил такива, но е вероятно това да се е случило в щата Делауер“. В противоречие с главните аргументи на испанските органи, заключението в един от докладите (59) относно тази държава изглежда е, че не съществува обща изрична правна забрана на трансграничните обединения на търговската дейност.
ii.
Второ, според общите правила на корпоративното право (60) и данъчното право (61) не съществува изрична забрана на обединенията на търговската дейност с чуждестранно субекти.
iii.
Трето, за вътрешните обединения на търговската дейност се прилагат специфични разпоредби от корпоративното право (62). Доколкото е известно на Комисията, не съществува изрична забрана за прилагане на тези разпоредби за трансграничните обединения на търговската дейност, въпреки че приложимите административни формалности може да се различават. Комисията изтъква, че щатът Делауер изрично позволява трансграничните обединения на търговската дейност (63), при условие че обратното е разрешено от законодателството на държавата, в която е установено чуждестранното дружество. Ето защо, ако такава трансакция не е осъществима между дружества, разположени съответно в Делауер и Испания, Комисията смята, че пречките се дължат на Испания и затова нямат отношение към настоящата оценка. Тази констатация трябва да се разглежда в контекста на значението на щата Делауер за разполагане/създаване на дружества в САЩ (64).
iv.
Четвърто, за вътрешните обединения на търговската дейност се прилагат специфични данъчни разпоредби, за да се избегне неблагоприятното облагане при извършване на операции по преструктуриране. Доколкото е известно на Комисията, не съществува изрична забрана за прилагането им за трансграничните обединения на търговската дейност, въпреки че приложимите административни формалности може да се различават.
v.
И накрая, Комисията не е установила никаква съдебна практика на компетентните съдилища в САЩ, която да противоречи на нейните заключения относно отсъствието на изрични правни пречки за трансграничните обединения на търговската дейност с предприятия, установени в САЩ.
-
Мексико:
i.
Първо, Комисията отбелязва, че член 8, параграф 3 от данъчната конвенция (65) между Испания и Мексико, подписана на 6 октомври 1994 г., все още е в сила, като изрично предвижда трансакции за трансгранично обединяване на търговската дейност. Вследствие на тази разпоредба такива трансакции се ползват от продължаващо облекчение, тъй като нереализираните капиталови печалби не се облагат. Доколкото Комисията разбира, целта на тази международна данъчна конвенция е да се премахне евентуалното изключване (66) на трансграничните обединения на търговската дейност от ползването на специфични данъчни правила, приложими за вътрешните обединения.
ii.
Второ, според мексиканското законодателство (корпоративно право и данъчно право) и предвид горната конвенция, не съществува изрична правна забрана за обединения на търговската дейност с испански субекти.
iii.
И накрая, Комисията не е установила никаква съдебна практика на компетентните съдилища в Мексико, която явно да противоречи на нейните заключения относно отсъствието на изрични правни пречки за трансграничните обединения на търговската дейност с предприятия, установени в Мексико.
-
Бразилия:
i.
Първо, Комисията отбелязва, че испанските органи откриха прецедент на трансгранично обединение на търговската дейност (не с Испания) (67).
ii.
Второ, според общите правила на корпоративното право и данъчното право (68) не съществува изрична правна забрана на обединенията на търговската дейност с чуждестранни субекти, въпреки че административните формалности може да се различават (69).
iii.
Трето, някои изрични правни ограничения се прилагат за осъществяването на икономически дейности в някои сектори (70) от субекти, контролирани от чуждестранни дружества. Въпреки това, както е посочено по-горе (вж. параграф 114), правните разпоредби в държавите извън ЕС, които възпрепятстват испанските данъкоплатци да придобиват контрол над целево дружество в тази държава, не могат да се разглеждат като подходяща изрична правна бариера в смисъла, посочен от испанските органи: в резултат на тази разпоредба испанските дружества/данъкоплатци никога не могат да изпълнят условието за ефективно влияние, тъй като те винаги ще бъдат миноритарни акционери на целевото дружество. Доколкото Комисията разбира, точно такава е ситуацията, която възниква от законодателството на Бразилия, посочено в двата доклада.
iv.
И накрая, Комисията не е установила никаква съдебна практика, която да противоречи на нейните заключения относно отсъствието на изрични правни пречки за трансграничните обединения на търговската дейност с предприятия, установени в Бразилия.
-
Аржентина:
i.
Първо, Комисията отбелязва, че член 5 от данъчната конвенция (71) между Испания и Аржентина, подписана на 26 август 1994 г., все още е в сила, като изрично предвижда трансгранично обединяване на търговската дейност. В резултат на тази разпоредба операциите по трансгранично преструктуриране не могат да доведат до неблагоприятно данъчно облагане.
ii.
Второ, според общите правила на корпоративното право (72) и данъчното право (73) не съществува изрична правна забрана на обединенията на търговската дейност с чуждестранни субекти, въпреки че приложимите административни формалности може да се различават.
iii.
И накрая, Комисията не е установила никаква съдебна практика, която да противоречи на нейните заключения относно отсъствието на изрични правни пречки за трансграничните обединения на търговската дейност с предприятия, установени в Аржентина. Освен това Комисията не е съгласна с тълкуването в двата доклада на решенията (74), постановени от данъчната администрация относно някои планирани трансгранични операции. Тези решения просто разясняват условията на аржентинското данъчно право за режима на данъчно освобождаване при реорганизация. Те не споменават наличието на обща или изрична забрана за прилагането на този режим за трансграничните операции за преструктуриране. Освен това, даденото в докладите тълкуване на тези специфични решения противоречи на общата разпоредба в посочената по-горе данъчна конвенция (75) между Кралство Испания и Република Аржентина.
-
Еквадор:
i.
Първо, Комисията отбелязва, че според общите правила на корпоративното право и данъчното право не съществува изрична правна забрана на обединенията на търговската дейност с чуждестранно субекти (76).
ii.
Второ, Комисията отбелязва, че в доклад, представен от испанските органи (77), се признава, че трансграничните обединения на търговската дейност са осъществими, ако испанското придобиващо дружество преди това е създало клон в Еквадор.
-
Перу:
i.
Първо, Комисията отбелязва, че според общите правила на корпоративното право и данъчното право на Комисията не известно да съществува изрична правна забрана на обединенията на търговската дейност с чуждестранно субекти (78).
ii.
Второ, Комисията отбелязва, че член 2074 от гражданския кодекс на Перу определя принципите, приложими за трансграничните обединения на търговската дейност и Общият корпоративен закон разрешава обединенията на търговската дейност, които включват клон на чуждестранен субект и дружество, установено в Перу (79).
iii.
Трето, Законът за данъка върху доходите гарантира неутрално третиране на обединенията на търговската дейност, които включват клон на чуждестранен субект и дружество, установено в Перу (80).
iv.
Затова Комисията смята, че трансграничните обединения на търговската дейност са осъществими при всички случаи, ако испанското придобиващо дружество преди това е създало клон в Перу.
-
Колумбия:
i.
Първо, Комисията отбелязва, че Superintendencia de Sociedades (81) изрично потвърждава, че трансграничните обединения на търговската дейност са осъществими съгласно колумбийското законодателство (82).
ii.
Второ, според общите правила на корпоративното право и данъчното право (83) не съществува изрична правна забрана на обединенията на търговската дейност с чуждестранни субекти, въпреки че приложимите административни формалности може да се различават.
iii.
Трето, Комисията отбелязва, че в доклад, представен от испанските органи (84), се признава, че трансграничните обединения на търговската дейност са осъществими, ако испанското придобиващо дружество преди това е създало клон в Колумбия.
(116)
Испанските органи предоставиха информация за законите на осем други държави извън ЕС. Както е посочено в параграф 107, Комисията смята, че горните констатации са достатъчни, за да се потвърди, че при всички случаи, дори ако се признае, че съществуват значителни правни пречки пред трансграничните обединения на търговската дейност, референтната система са правилата за данъчно третиране на финансовата репутация в Испания. Въпреки това, като прилага същата методология и критерии като описаните в параграф 114 и следващи, Комисията смята въз основа на наличната информация, че не съществуват изрични правни пречки от общ характер за трансграничните обединения на търговската дейност в законодателството на Чили, Венецуела, Алжир, Канада, Австралия, Япония или Мароко.
(117)
Затова въз основа на горните констатации Комисията не може да се съгласи с испанските органи, че всеки потенциален отделен бенефициер на оспорваната мярка е изправен, било то само на практика, с непреодолими пречки за трансграничните обединения на търговската дейност.
(118)
С оглед на горепосоченото Комисията счита, че в решението за откриване и в предишното решение не е посочена каквато и да било причина за отклонение от референтната система: подходящата референтна рамка за оценка на оспорваната мярка е общата система за корпоративно данъчно облагане на Испания, и по-точно правилата за данъчно третиране на финансовата репутация в испанската данъчна система. Това заключение не може да бъде повлияно от факта, че Комисията установи две държави извън ЕС, в които съществуват изрични правни пречки (Индия и Китай). Както е посочено в параграф 107, в съответствие с практиката на Съда (85) Комисията смята, че за да достигне до заключение относно определянето на държавната помощ като схема, не е необходимо да доказва, че всяка индивидуална помощ, предоставена в рамките на тази схема, се определя като държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(119)
По-конкретно що се отнася до Китай, Корпоративният закон от 2005 г., приложим за сливанията, в които участват само дружества с ограничена отговорност или акционерни дружества, създадени в Китай, и членове 2 и 55 от постановлението „Разпоредби относно придобиванията на национални предприятия от чуждестранни инвеститори“, издадено от китайското министерство на търговията на 22 юни 2009 г., изрично изключват нерезидентни дружества от приложното поле на правилата за обединенията на търговската дейност, така че дадено испанско дружество не би могло да обедини дейността с китайско дъщерно дружество.
(120)
Що се отнася до действащото законодателство в Индия, членове 391-394 от индийския Корпоративен закон от 1956 г. изрично изключва нерезидентните дружества от приложното поле на правилата за обединенията на търговската дейност, така че дадено испанско дружество не би могло да обедини дейността с индийско дъщерно дружество.
A.1.2. Съществуване на дерогация от референтната система
(121)
Съгласно испанската данъчна система данъчната основа се изчислява от счетоводния резултат, към който се нанасят последващи корекции чрез прилагане на конкретни данъчни правила. Комисията отбелязва като предварителна забележка и като допълнение, че е налице дерогация на оспорваната мярка от испанската счетоводна система. Възникването на финансова репутация може да бъде изчислено единствено на теория чрез консолидиране на отчетите на целевото дружество с отчетите на придобиващото дружество. При все това съгласно испанската счетоводна система консолидирането на отчети е необходимо в случай на „придобиване на контрол“ (86) и то се извършва както за местни, така и за чуждестранни асоциации от дружества с цел да се осигури единен контрол върху обща ситуация на група от дружества. Счита се, че е налице такава ситуация (87) например, ако дружеството майка притежава мнозинството от правата на глас в дъщерното дружество. Въпреки това оспорваната мярка не изисква такъв вид контрол и се прилага при притежаване на дялово участие в размер на най-малко 5 %. Накрая, Комисията също така отбелязва, че от 1 януари 2005 г. (88), в съответствие със счетоводните правила, финансовата репутация вече не може да бъде амортизирана от повечето испански дружества. В действителност в тази връзка 30-те заинтересовани страни се позовават на разпоредби (89), които вече не са в сила съгласно испанската счетоводна система. Като резултат от Закон № 16/2007 от 4 юли 2007 г. за реформиране и преработване на търговското законодателство в областта на осчетоводяването за целите на международно хармонизиране на счетоводната отчетност съгласно законодателството на ЕС, както и като резултат от Кралски указ 1514/2007 от 16 ноември 2007 г. относно плана за общо счетоводство, от счетоводна гледна точка вече не се разрешава амортизацията както на репутация, така на финансова репутация. Тези изменения към испанското счетоводно право са в съответствие с Регламент (ЕО) № 1606/2002 на Европейския парламент и на Съвета от 19 юли 2002 г. за прилагането на международните счетоводни стандарти (90). Следователно с оглед на тези съображения оспорваната мярка представлява изключение от обичайните счетоводни правила, приложими в Испания.
(122)
Независимо от това, поради фискалния характер на оспорваната мярка, наличието на изключение трябва да бъде оценено при съпоставяне с референтната данъчна система, а не само на счетоводна база. В тази връзка Комисията отбелязва, че испанската данъчна система никога не е разрешавала амортизацията на финансова репутация, освен съгласно член 12, параграф 5 от TRLIS. По-специално не е възможно извършването на такава амортизация и по отношение на вътрешни транзакции. Това личи от следното:
(123)
За целите на данъчното облагане в Испания репутацията може да бъде осчетоводена отделно след обединяване на търговска дейност (91), което се осъществява или в случай на придобиване, или при внасяне на активи, които съставляват независима стопанска дейност, или след извършване на законово обединяване на търговска дейност. В тези случаи репутацията възниква като счетоводна разлика между стойността на придобиване и пазарната стойност на активите, съставляващи стопанска дейност, които са придобити или се притежават от обединеното дружество. Когато придобиването на стопанската дейност на дадено дружество се извършва чрез придобиване на дяловете в него, какъвто е случаят при оспорваната мярка, репутацията може да произтече единствено, ако впоследствие придобиващото дружество се обедини с придобитото дружество, върху което придобиващото дружество ще придобие контрол след такова обединяване.
(124)
При все това съгласно оспорваната мярка не е необходимо нито придобиването на контрол, нито обединяването на двете търговски дейности. Само придобиването на дялово участие от поне 5 % в чуждестранно дружество е достатъчно. Следователно, когато се позволява финансовата репутация, представляваща репутация, която би била осчетоводена, ако дружествата са се обединили, да възникне самостоятелно, дори без да е налице обединяване на търговска дейност, оспорваната мярка представлява изключение от референтната система. Трябва да бъде подчертано, че изключението не се дължи на продължителността на периода, през който финансовата репутация се амортизира, в сравнение с периода, през който се амортизира традиционната репутация (92), а на различното третиране, което се прилага по отношение на вътрешните и трансграничните трансакции. Сама по себе си оспорваната мярка не може да бъде считана за ново правило за общо счетоводство, тъй като амортизацията на финансовата репутация, произтичаща от придобиването на вътрешни дялови участия не се разрешава.
(125)
Предвид всички изложени по-горе съображения Комисията достига до заключението, че е налице дерогация на оспорваната мярка от референтната система. Както ще бъде посочено в параграфи 153-163, Комисията счита, че нито испанските органи, нито 30-те заинтересовани страни са изложили достатъчно последователни доводи, чрез които да променят това заключение.
A.1.3. Наличие на предимство
(126)
Съгласно член 12, параграф 5 от TRLIS, част от финансовата репутация, произтичаща от придобиването на дялови участия в чуждестранни дружества, може да бъде приспадната от данъчната основа чрез дерогация от референтната система. Следователно с член 12, параграф 5 от TRLIS се предоставя икономическо предимство чрез намаляване на данъчната тежест на бенефициера. Това предимство се изразява в намаляване на данъка, който в противен случай съответните дружества биха били длъжни да платят. Намаляването е пропорционално на разликата между цената на придобиване и пазарната стойност на съответните осчетоводени активи, представляващи закупените дялови участия.
(127)
Точният размер на предимството по отношение на платената цена на придобиване съответства на нетната дисконтирана стойност на намалената данъчна тежест, предоставена чрез амортизацията, която подлежи на приспадане през целия амортизационен период след придобиването. Ето защо тя зависи от ставката на корпоративния данък през въпросните години и от приложимия сконтов процент.
(128)
Ако придобитите дялови участия бъдат препродадени, част от това предимство ще бъде компенсирано чрез облагане с данък върху дохода. В действителност, ако въпросното чуждестранно дялово участие бъде препродадено, разрешаването на амортизация на финансова репутация ще доведе до увеличаване на данъка върху дохода, начисляван към датата на продажбата. При все това при наличието на такива несигурни обстоятелства, предимството няма да се бъде изгубено напълно, тъй като при данъчно облагане на по-късен етап няма да бъдат отчетени разходите, свързани с ликвидността. Както правилно посочват двете страни, от икономическа гледна точка размерът на предимството е поне сходен с размера на линия за безлихвен кредит, даваща възможност за теглене в продължение на двадесет години на 1/20 от цената на нематериалните активи за периода, в рамките на който дяловите участия се отразяват в счетоводните книги на данъкоплатеца.
(129)
Ако вземем един хипотетичен пример, който вече е посочен от Комисията в решението за откриване, дялово участие, придобито през 2002 г. би предоставило предимство, съответстващо на 20,6 % от размера на финансовата репутация при приемане на сконтов процент в размер на 5 % (93) и при отчитане на съществуващата структура на ставките на корпоративния данък до 2022 г., понастоящем определени по силата на Закон № 35/2006 (94). Третите страни не са оспорили тези данни. Ако придобитите дялови участия бяха препродадени, предимството щеше да съответства на лихвата, която щеше да бъде начислена на данъкоплатеца при откриване на кредитна линия с характеристиките, описани в предходния параграф.
(130)
Накрая, Комисията не може да приеме становищата на испанските органи и 30-те заинтересовани страни, че крайният бенефициер на оспорваната мярка ще бъде продавачът на чуждестранното дялово участие, тъй като той ще получи по-висока цена. Комисията отхвърля този аргумент, след като е оценила ефекта от оспорваната мярка в нейната настояща форма. На първо място, не е наличен какъвто и да било механизъм, гарантиращ, че предимството се предоставя на продавача в пълен размер или частично. На второ място, цената на придобиване е резултат от редица различни елементи, а не само от оспорваната мярка. На трето място, дори ако горните две условия са изпълнени, испанският данъкоплатец, който се ползва от оспорваната мярка, трябва все пак да бъде смятан за бенефициер на мярката. Дори ако икономическото предимство е прехвърлено на продавача, оспорваната мярка все пак ще предоставя на придобиващото дружество по-голям капацитет да предложи по-висока цена, което е от най-голямо значение в случай на конкурентна операция по придобиване.
(131)
Следователно Комисията заключава, че във всеки случай оспорваната мярка предоставя предимство в момента на придобиване на чуждестранни участия.
A.1.4. Обосноваване на мярката чрез логиката на испанската данъчна система
(132)
Комисията счита, че съгласно установената съдебна практика на Съда (95) мерките, с които се въвежда разграничение между предприятия, не представляват държавна помощ, когато това разграничение произтича от естеството или от цялостната структура на системата от задължения, част от която са тези мерки. Това обосноваване, базирано на характера или цялостната структура на данъчната система, отразява съгласуваността на конкретна данъчна мярка с вътрешната логика на данъчната система като цяло.
(133)
В тази връзка на първо място Комисията счита, че испанските органи не са доказали, че оспорваната мярка ще има за последица премахване на двойното данъчно облагане. Действително схемата не установява каквито и да било условия за доказване, че продавачът действително е бил обложен с данък върху печалбата, произтичаща от прехвърлянето на дяловото участие, въпреки че такова условие е наложено във връзка с амортизацията на репутация, произтичаща от обединяване на търговска дейност (96). Следва да бъде подчертано, че независимо от твърдението на испанските органи, че не са компетентни да упражняват контрол върху чуждестранен продавач, осъществяващ операции в чужбина, Комисията отбелязва, че това условие е необходимо да бъде спазено във връзка с прилагането на други испански данъчни разпоредби (97), но не и във връзка с оспорваната мярка.
(134)
На второ място, оспорваната мярка не представлява механизъм за избягване на двойното данъчно облагане на бъдещи дивиденти, които ще бъдат обложени с данък при реализиране на бъдещи печалби и не следва да бъдат облагани с данък повторно, когато се разпределят в дружеството, притежаващо значително дялово участие, за придобиването на което се плаща финансова репутация. В действителност оспорваната мярка не създава каквато и да било връзка между получените дивиденти и приспадането, представляващо предимство, което произтича от оспорваната мярка. За разлика от това дивидентите, получени от значително дялово участие в чуждестранно дружество, вече се възползват както от освобождаването, предвидено в член 21 от TRLIS, така и от пряката данъчна неутралност, предвидена в член 32 от TRLIS с цел избягване на международното двойно данъчно облагане. В тази връзка от амортизацията на финансова репутация произтича допълнително предимство по отношение придобиването на значителни дялови участия в чуждестранни дружества.
(135)
На трето място, испанските органи не са доказали, че оспорваната мярка ще бъде продължение на правилата за обезценка, предполагащи наличието на обективни обстоятелства за загуби, базирани на подробно и обективно изчисляване, което не се изисква от оспорваната мярка. За разлика от това с член 12, параграф 3 от TRLIS се позволява частично приспадане за амортизационни отчисления на дялови участия в собствения капитал на местни и чуждестранни дялове, които не се търгуват на вторичен пазар за обезценени активи, извършвани в периода от началото до края на данъчната година. В оспорваната мярка, която според бенефициерите е в съответствие с член 12, параграф 3 от TRLIS (98), се предвиждат допълнителни приспадания над размера на намалението на теоретичната счетоводна стойност, свързана с обезценката.
(136)
На четвърто място, Комисията отбелязва, че финансовата репутация, произтичаща от придобиването на дялови участия в Испания, не може да бъде амортизирана, докато финансовата репутация на чуждестранни дружества се амортизира при определени условия. Различното данъчно третиране, което се прилага спрямо финансовата репутация на чуждестранните и местните дружества, представлява разграничение, въведено от оспорваната мярка, което не е нито необходимо, нито пропорционално от гледна точка на логиката на данъчната система. В действителност Комисията счита, че е непропорционално чрез разглежданата схема да се налага значително по-различно номинално и ефективно данъчно облагане за дружества в сходно положение само поради факта, че някои от тях се възползват от инвестиционни възможности в чужбина.
(137)
Освен това, Комисията смята, че забележките, направени от една от 30-те заинтересовани страни (99), означават, че дори логиката на представената от Испания обосновка противоречи на логиката на испанската данъчна система. Всъщност според тези забележки в случай на трансгранично обединение на търговската дейност местонахождението на получената репутация по всяка вероятност ще бъде в чужбина, по-точно в чуждестранното постоянно установяване, получено от прекратяването на целевото дружество. Затова отново според тези забележки дори в случай на трансгранично обединяване, Испания не би позволила репутацията да бъде амортизирана в Испания, тъй като местонахождението ѝ няма да е в Испания. Освен това Комисията отбелязва допълнителни различния в условията, приложими за всеки от тези два сценария. Съгласно оспорваната мярка придобиването на дялове преди 1 януари 2002 г. не се взема предвид за изчисляването на основата за амортизацията. Въпреки това, при сценарий на трансгранично обединение този срок не съществува при изчисляването на репутацията. Освен това при сценарий на трансгранично обединение данъкоплатецът трябва да докаже това, за да се избегнат обединения, целящи единствено получаването на данъчни облекчения (100), докато при оспорваната мярка само се предоставя данъчно облекчение. Испанските органи не можаха да предоставят убедителни аргументи, които да обусловят тези различия, следователно не може да се приеме, че те са надлежно обусловени от логиката на испанската данъчна система.
(138)
Накрая, испанските органи също така твърдят, че оспорваната мярка е обоснована от принципа на неутралност, който трябва да се приложи в контекста на корпоративното данъчно облагане (101). В действителност в обяснителния меморандум към Закона за корпоративното данъчно облагане (102), който е бил в сила към момента на въвеждане на оспорваната мярка, се прави ясно позоваване на този принцип. В тази връзка Комисията отбелязва, че „принципът на конкурентоспособност“ (103), изтъкнат от испанските органи, които изрично насочват вниманието към „нарастване на износа“, също води до тази реформа. В тази връзка следва да бъде припомнено, че според предходни решения на Комисията (104) е непропорционално да се налага различно ефективно данъчно облагане за дружества в сходно положение само поради факта, че някои от тях се възползват от инвестиционни възможности в чужбина. В допълнение Комисията припомня, че както е посочено от Съда (105), „[…] макар и несъмнено принципите на еднакво данъчно третиране и еднаква данъчна тежест да представляват част от основата на испанската данъчна система, съгласно тях не се изисква спрямо данъкоплатците в различни положения да бъде прилагано еднакво третиране“.
(139)
С оглед на горепосоченото Комисията счита, че принципът на неутралност не може да обоснове оспорваната мярка. В действителност, както е подчертано от двете страни, фактът, че при придобиването след определена дата на миноритарно участие в размер на 5 % се използва въпросната мярка, показва, че мярката ще включва в обхвата си определени ситуации, между които няма голямо сходство. Следователно съгласно референтната система може да се твърди, че ситуациите, които са различни както във фактическо, така и в правно отношение, се третират по еднакъв начин. По тази причина Комисията счита, че принципът на неутралност не може да бъде изтъкван като обосновка на оспорваната мярка.
(140)
Предвид горните съображения, Комисията трябва да заключи, че избирателният аспект на разглежданата данъчна схема не се обосновава от естеството на данъчната система. По тази причина трябва да бъде считано, че оспорваната мярка включва дискриминационен елемент под формата на ограничение относно държавата, в която се осъществява трансакцията, при която се използва данъчното предимство, като тази дискриминация не се обосновава чрез логиката на испанската данъчна система.
A.2. Допълнителни аргументи: анализ на оспорваната мярка от гледна точка на референтната система, основана на предложеното от испанските органи
(141)
Макар Комисията да смята, както е посочено в горните параграфи, че посочените от испанските органи доводи се основават на неправилен анализ на фактическото законодателство в държавите извън ЕС, както и в предишното решение, Комисията анализира оспорваната мярка и от гледна точка на хипотетична референтна система, основана на предложеното от испанските органи.
(142)
Испанските органи са разяснили, че целта на оспорваната мярка е избягване на различното данъчно третиране, което се прилага от една страна спрямо придобиване, след което се извършва обединяване на значителна стойност, и от друга страна, спрямо дялово участие без обединяване на търговска дейност. Въз основа на това обхватът на оспорваната схема ще се ограничава до придобиването на значителни дялови участия в дружество, чието седалище не е в Испания, поради факта, че някои пречки биха могли да направят извършването на трансгранично обединяване на търговска дейност по-трудно от обединяването на местно равнище (106). В резултат на тези пречки испанските данъкоплатци, които инвестират в чужбина, ще бъдат поставени правно и фактически в различно положение спрямо положението на данъкоплатците, които инвестират в Испания. В действителност испанските органи посочват, че (107): „Накратко, самото разграничително естество на някои данъчни мерки не представлява непременно предпоставка за наличие на държавна помощ, тъй като също така е необходимо тези мерки да бъдат разгледани, за да бъде преценено дали те са необходими или функционални по отношение на ефикасността на данъчната система, както е посочено в известието на Комисията. Поради това испанската данъчна система предвижда различни данъчни схеми за обективно различни ситуации, какъвто е случаят с придобиванията на дялови участия в чуждестранни дружества за разлика придобиванията в испански дружества (не е възможно осъществяването на операции по сливане, управление на риска и пр.) с оглед постигане на данъчна неутралност, наложена от испанското национално законодателство и от самото право на Общността и за да се гарантира, че испанската данъчна система е последователна и ефикасна.“ Следователно предоставянето на специфично данъчно третиране по отношение на трансгранични придобивания би било необходимо с цел да се осигури неутралността на испанската данъчна система и да се избегне третирането по по-благоприятен начин на придобиванията на дялови участия в Испания. По тази причина испанските органи и 30-те заинтересовани страни считат, че правилната референтна рамка за оценка на оспорваната мярка би било данъчното третиране на репутацията при придобиванията в чуждестранни дружества.
(143)
Въпреки това Комисията изтъква, че дори при тази алтернативна референтна система, която може да се определи като данъчно третиране на репутацията и финансовата репутация, произтичаща от икономически интерес на дружество, установено в държава, различна от Испания, оспорваната мярка все пак представлява дерогация, която не съответства на логиката на испанската данъчна система. Фактът, че при придобиването след определена дата на миноритарно участие в размер на 5 % се използва въпросната мярка, показва, че мярката ще включва в обхвата си определени ситуации, които нямат голямо сходство с други трансакции, при които се изисква поне мажоритарен контрол. Следователно съгласно хипотетичната алтернативна референтната система може да се твърди, че ситуациите, които са различни както във фактическо, така и в правно отношение, се третират по еднакъв начин. По тази причина Комисията счита, че оспорваната мярка представлява дерогация, дори съгласно тази алтернативна референтна система и че принципът на неутралност не може да бъде изтъкван като обосновка на оспорваната мярка.
Б. Наличие на държавни ресурси
(144)
Мярката включва използване на държавни ресурси, тъй като тя предполага отказване от данъчни приходи, съответстващи на намаленото данъчно задължение на дружествата, които подлежат на данъчно облагане в Испания и придобиват дялово участие в чуждестранни дружества за срок от най-малко 20 години след придобиването.
(145)
С отказването от данъчните приходи се облекчават задълженията, тежащи върху бюджета на дадено предприятие, и следователно които, без да представляват субсидии в тесния смисъл на думата, имат подобен характер и последиците от тях са еднакви. По подобен начин мярка, чрез която на определени предприятия се позволява да се възползват от намаляване на данъците или да отложат плащането на данък, който обикновено се дължи, представлява държавна помощ. От бюджетна гледна точка и в съответствие със съдебната практика на Съда (108) и известието на Комисията (109) оспорваната мярка води до загуба на данъчни приходи за държавата, произтичаща от намаляването на данъчната основа, което е равностойно на използването на държавни ресурси.
(146)
По тези причини Комисията смята, че оспорваната мярка включва използването на държавни ресурси.
В. Нарушаване на конкуренцията и търговията между държавите-членки
(147)
Съгласно съдебната практика на Съда (110),„… за целите на квалифицирането на една национална мярка като забранена държавна помощ следва да се установи не реално въздействие на помощта върху търговията между държавите членки и действително нарушаване на конкуренцията, а само да се разгледа дали помощта би могла да засегне тази търговия и да наруши конкуренцията. По-специално, когато предоставена от държава-членка помощ укрепва положението на едно предприятие в сравнение с други предприятия, които се конкурират в областта на търговията в рамките на Общността, тези предприятия трябва да се считат за засегнати от въпросната помощ…. В допълнение, не е необходимо самото предприятие бенефициер да участва в търговия в рамките на Общността. Помощ, предоставена от държава-членка на предприятие, може да помогне за поддържане или развиване на дейността на предприятието на вътрешния пазар, в резултат на което предприятия, установени в други държави-членки, ще имат по-малко възможности да навлязат на пазара на съответната държава-членка.“ Освен това съгласно установената съдебна практика на Съда (111), за да бъде счетено, че една държавна мярка нарушава конкуренцията, е достатъчно получателят на помощта да се конкурира с други предприятия на пазар, открит за конкуренция. Комисията счита, че условията, посочени в съдебната практика, са изпълнени по следните причини.
(148)
На първо място, чрез оспорваната мярка се предоставя предимство в областта на финансирането и следователно се укрепва положението на икономическата единица, която може да бъде образувана между бенефициера и целевото дружество. В тази връзка и в съответствие със съдебната практиката на Съда (112) самото притежаване на контролни дялови участия в целево дружество и упражняването на такъв контрол чрез пряко или непряко участие в неговото управление трябва да бъде считано за участие в икономическата дейност, извършвана от контролираното предприятие.
(149)
На второ място, оспорваната мярка може да наруши конкуренцията, най-ясно между европейските конкуренти, като предостави намаляване на данъците на испанските дружества, придобиващи значителни дялови участия в целеви дружества. Този анализ се потвърждава от факта, че след решението за откриване няколко предприятия са подали жалби или са се намесили, за да посочат, че оспорваната мярка предоставя значително предимство, подхранващо апетита за сливане, който испанските дружества имат, по-специално в контекста на участието в тръжни процедури. Тези намеси потвърждават като минимум мненията на редица неиспански дружества, които считат, че тяхното положение на пазара е засегнато от оспорваната мярка, независимо от верността на представените от тях подробни становища във връзка с наличието на помощ.
(150)
И накрая, Комисията желае да заяви, че избирателното предимство е предоставено на дружества, които са данъкоплатци в Испания, а не на дейностите на испански данъкоплатци извън ЕС. Данъчната основа, която е намалена, е тази, която произтича от облагаемата икономическа дейност в Испания. Следователно предимството е предоставено пряко на дейността на бенефициера, която се извършва в Испания, а не в постоянното установяване извън ЕС. По тази причина с оглед на този факт, Комисията смята, че в настоящия случай не може да се твърди, че предимството не може да наруши конкуренцията или търговията между държавите-членки, защото оспорваната мярка се прилага за държави извън ЕС. Въпреки че предимството е предоставено в съответствие с обективните условия, свързани с трансакции с държави извън ЕС, това не променя факта, че ефектът от мярката води до намаляване на данъчната основа, произтичаща от икономическата дейност, извършвана на вътрешния пазар.
(151)
По тази причина Комисията стига до заключението, че оспорваната мярка е в състояние да засегне търговията между държавите-членки и да наруши конкуренцията, предимно във вътрешния пазар чрез потенциално подобряване на условията за функциониране на бенефициерите, които пряко участват в икономически дейности, подлежащи на данъчно облагане в Испания.
Г. Реакция от страна на Комисията на получените мнения
(152)
Преди да направи заключение относно квалифицирането на мярката, Комисията счита, че е целесъобразно да анализира по-подробно някои доводи, представени от испанските органи и от трети страни, които все още не са разгледани изрично или имплицитно в параграфите относно оценката на схемата (прграф 96 и следващи).
Г.1. Реакция на данните, получени от данъчните декларации за 2006 г. и на мненията относно решение на Съда по дело C-501/00
(153)
По отношение на данните, които испанските органи извличат от данъчните декларации за 2006 г., за да докажат, че оспорваната мярка не е избирателна (113), Комисията подчертава общата неточност на предоставената информация. На първо място, данните представят разпределение на бенефициерите по категории (дейност, оборот), но не посочват дали съответните бенефициери представят малка или голяма част от всяка от въпросните категории. На второ място, макар че статистическите данни, основани на размера на оборота на бенефициера, биха могли да бъдат интересен показател за това, че оспорваната мярка се прилага по отношение на всички дружества в Испания, трябва да се подчертае, че оспорваната мярка е свързана с придобиването на дялови участия. Този вид инвестиции не генерират непременно значителен оборот, което означава например, че във въпросните данни холдинговите дружества могат да бъдат представени като малки и средни предприятия (МСП). Следователно, за да бъдат счетени данните за приложими, е необходимо да бъдат взети предвид допълнителни показатели, каквито са общите балансови суми, както и дали бенефициерите могат да консолидират своята данъчна основа с други испански данъкоплатци. На трето място, също така изглежда, че данните са непредставителни, тъй като те не съдържат какъвто и да било показател за равнището на придобитите дялови участия (контролни или само миноритарни дялови участия) от бенефициерите. На последно място, получените данни не представят никакъв показател, чрез който да може да се определи дали са изпълнение условията на Препоръката на Комисията от 2003 г. относно МСП (114). По тази причина Комисията счита, че нейното доказателство, че оспорваната мярка за помощ е избирателна поради самите характеристики на въпросното законодателство, не е било оборено посредством непълните и непредставителни данни, предоставени от испанските органи.
(154)
Въпреки това, дори и доводите, представени от испанските органи, да са били допълнени от допълнителни доказателства, това не би премахнало избирателния характер на оспорваната мярка, тъй като само определени предприятия се възползват от оспорваната мярка също така в съответствие с решение на Съда по дело C-501/00 Испания срещу Комисията (115). В действителност, що се отнася до квалифицирането на мярката като обща мярка (116) от страна на испанските органи, поради това, че тя е отворена към всяко едно предприятие, чието седалище е в Испания, следва да се припомни това решение на Съда. Това дело също се отнася до освобождаване от корпоративното данъчно облагане в Испания или по-конкретно до мярка, озаглавена „приспадане за дейности по износ“. Испанските органи поддържат пред Съда, че схемата е отворена към всяко едно предприятие, което има регистрация за данъчни цели в Испания. При все това Съдът счете, че от данъчното приспадане може да се „възползва само една категория предприятия, а именно предприятия, които осъществяват дейности по износ и правят определени инвестиции, попадащи в обхвата на оспорваната мярка“ (117). По отношение на настоящия случай Комисията счита също така и че оспорваната мярка има за цел да насърчава износа на капитал извън територията на Испания, за да укрепи положението на испанските дружества в чужбина, като по този начин подобри конкурентоспособността на бенефициерите на схемата.
(155)
В тази връзка е важно да се отбележи, че според Съда „за да се обосноват оспорваните мерки по отношение на естеството или структурата на данъчната система, съставлявана от тези мерки, не е достатъчно да се посочва, че те са предназначени за насърчаване на международната търговия. Вярно е, че тази цел представлява икономическа цел, но не е било установено, че тя съответства на общата логика на данъчната система. …Фактът, че оспорваните мерки преследват цел на търговска или промишлена политика, каквато е насърчаването на международната търговия чрез подкрепа на чуждестранните инвестиции, не е достатъчно основание за това те да не бъдат квалифицирани като „помощ“ по смисъла на член 4, буква в) ВС“ (118). В настоящия случай испанските органи просто са обявили, че оспорваната мярка има за цел насърчаването на международната търговия и консолидирането на дружества, без да са доказали, че тази мярка е обоснована чрез логиката на системата. С оглед на горното Комисията потвърждава своя анализ, че оспорваната мярка е избирателна.
Г.2. Реакция на мненията относно практиката на Комисията
(156)
По отношение на позоваването на отстояваното съвременно тълкуване на понятието за избирателност в настоящия случай, на първо място следва да се подчертае, че този подход съответства напълно на практиката на Комисията за взимане на решения и на съдебната практика на съдилищата съгласно описаното в параграф 109. Освен това подходът в този конкретен случай не се отклонява и от разпоредбите на Решение № 480/2007 на Комисията (119), на което се позовават испанските органи. В действителност в това решение е взет предвид специфичният характер на преследваната цел чрез позоваване (120) на Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент и Европейския икономически и социален комитет - „Към по-ефективно използване на данъчните стимули за научноизследователска и развойна дейност“ (121). В разглеждания случай с оспорваната мярка не се преследва подобна цел. Освен това, за разлика от настоящия случай, в испанската мярка, посочена в Решение на Комисията № 480/2007, не се прави каквото и да било разграничение между национални и международни трансакции.
(157)
На последно място, по отношение на дерогацията от системата за корпоративно данъчно облагане, произтичаща от прилагането на директивите (122) като директивата „дружества майки - дъщерни дружества“ или директивата за трансграничните плащания на лихви и възнаграждение, Комисията счита, че ситуацията, произтичаща от прилагането на тези директиви, съответства изцяло на обосновката, развита в настоящото решение. След хармонизирането в рамките на Европейския съюз следва да бъде считано, че трансграничните операции в рамките на Европейския съюз и във всяка една държава-членка се намират в сходно правно и фактическо положение. В допълнение Комисията би искала да подчертае, че Първоинстанционният съд е посочил следното (123): „при настоящото състояние на общностното право, прякото данъчно облагане е от компетентността на държавите-членки, въпреки, че съгласно установената съдебна практика те трябва да упражняват тази компетентност при спазване на общностното право (вж. по-специално дело C-391/97 Gschwind [1999] ECR I-5451, параграф 20) и по тази причина, в този контекст, се избягва предприемането на каквито и да било мерки, които могат да представляват държавна помощ, несъвместима с общия пазар.“
Г.3. Реакция на мненията относно член 65, параграф 1, буква а) от ДФЕС
(158)
Както вече беше посочено по-горе, трябва да се припомни, че въпреки че прякото данъчно облагане е от компетентността на държавите-членки, те във всички случаи трябва да го упражняват, като спазват правото на ЕС (124), включително и разпоредбите на ДФЕС по отношение на държавните помощи. Член 65, параграф 1, буква а) от ДФЕС само ограничава обхвата на член 63 от ДФЕС и не засяга по никакъв начин прилагането на правилата на Договора за държавните помощи, включително тези, с които се предоставят контролни правомощия на Комисията в тази област.
(159)
Освен това член 65 от ДФЕС, на който испанските органи се позовават, трябва да бъде разглеждан във връзка с член 63 от ДФЕС, който забранява ограниченията върху движението на капитал между държавите-членки. В действителност член 65, параграф 1 от ДФЕС предвижда, че „разпоредбите на член 63 не засягат правото на държавите-членки: а) да прилагат съответните разпоредби на тяхното данъчно законодателство, които провеждат разграничение между данъкоплатци, които не са в еднакво положение що се отнася до тяхното място на пребиваване или място на инвестиране на капитала“.
(160)
Възможността, предоставена на държавите-членки по силата на член 65, параграф 1, буква а) от ДФЕС, да прилагат съответните разпоредби на тяхното данъчно законодателство, в които се прави разграничение между данъкоплатци, които не са в еднакво положение що се отнася до тяхното място на пребиваване или място на инвестиране на капитала, вече е била одобрена от съда. От съдебната практика произтича, че преди влизането в сила на член 65, параграф 1, буква а) от Договора националните данъчни разпоредби, които установяват определени ДФЕС, основани по-специално на мястото на пребиваване на данъкоплатците, са могли бъдат съвместими с правото на ЕС, при условие че те се отнасяли до положения, които не са били обективно сходни (125), или са могли бъдат обосновани с императивни съображения от обществен интерес, по-специално във връзка със съгласуваността на данъчната система (126). Във всеки случай целите от изцяло икономически характер не могат да представляват императивно съображение от обществен интерес, което обосновава ограничение на основната свобода, гарантирано от Договора (127).
(161)
Освен това по отношение на периода след влизането в сила на член 65, параграф 1, буква а) от ДФЕС Съдът е разгледал дали са налице обективно сходни положения, които могат да обосноват законодателство, ограничаващо свободното движение на капитал. Във връзка с конкретни данъчни закони, които имат за последица възпрепятстване на данъкоплатците, живеещи в една държава-членка, да инвестират своя капитал в дружества, установени в друга държава-членка, и които освен това пораждат ограничително действие по отношение на дружества, установени в други държави-членки, поради това, че представляват пречка пред привличането на капитал от тях в съответната държава-членка, Съдът многократно е приемал, че тези закони не могат да бъдат обосновани от обективна разлика в положение от вид, който обосновава различно данъчно третиране в съответствие с член 65, параграф 1, буква а) от ДФЕС (128).
(162)
Във всеки случай трябва да се припомни, че член 65, параграф 3 от ДФЕС изрично гласи, че националните разпоредби, посочени в член 65, параграф 1, буква а) от ДФЕС не представляват средство за произволна дискриминация или прикрито ограничение на свободното движение на капитали и плащания (129).
(163)
С оглед на горното, и по-специално предвид факта, че не съществуват изрични правни пречки в някои от държавите извън ЕС, за които се прилага оспорваната мярка, Комисията смята, че в настоящия случай придобиванията на дялове в местни дружества и придобиванията на дялове в дружества, установени във всички други държави-членки, както и в някои държави извън ЕС, в които не са установени изрични правни пречки, по изложените по-горе причини са обективно сходни и не са налице никакви императивни съображения от общ интерес, които могат да обосноват различно третиране на данъкоплатците що се отнася до мястото на инвестиране на техния капитал.
Д. Заключение относно квалифицирането на оспорваната мярка
(164)
Поради факта, че схемата се прилага както в рамките на ЕС (вж. предишното решение), така и в редица ситуации извън ЕС, където не са установени изрични правни пречки, Комисията смята, че оспорваната мярка в своята цялост, също доколкото тя се прилага по отношение на придобивания извън рамките на ЕС, изпълнява всички условия, посочени в член 107, параграф 1 от ДФЕС и следователно трябва да се разглежда като държавна помощ.
(165)
В съответствие с практиката на Съда (130), Комисията желае да потвърди, че целта на настоящото решение е не да определи условията, които биха позволили на съответната държава-членка да избегне определянето на оспорваната мярка като държавна помощ. Този въпрос трябва да е бил обсъден от испанските органи и Комисията като част от уведомяването за въпросната схема, преди прилагане в действие на схемата.
Е. Съвместимост
(166)
Съгласно посоченото в решението за откриване Комисията счита, че въпросната схема за помощ не отговаря на нито една от дерогациите, предвидени в член 107, параграфи 2 и 3 от ДФЕС.
(167)
В хода на процедурата испанските органи и 30-те заинтересовани страни представиха своите доводи, за да докажат, че дерогациите, предвидени в член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, се прилагат във въпросния случай (131). Двете страни счетоха, че никоя от разпоредбите на член 107, параграф 2 или член 107, параграф 3 от ДФЕС не се прилагат в разглеждания случай.
(168)
Дерогациите, предвидени в член 107, параграф 2 от ДФЕС, свързани с помощи със социален характер, предоставени на отделни потребители, помощи за отстраняване на щети, причинени от природни бедствия или други извънредни събития и помощи, предоставени на отделни региони на Федерална република Германия, не се прилагат в този случай.
(169)
Същото важи и за дерогацията, предвидена в член 107, параграф 3, буква а), по силата на която се разрешават помощи за насърчаване на икономическото развитие на региони, където жизненото равнище е необичайно ниско или където има високо равнище на непълна заетост, тъй като мярката не зависи от осъществяването на какъвто и да било вид дейност в конкретни региони (132).
(170)
По същия начин, оспорваната мярка, одобрена през 2001 г., не може да бъде счетена за мярка за насърчаване изпълнението на проект от общоевропейски интерес или за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на Испания, съгласно предвиденото в член 107, параграф 3, буква б). Освен това нейната цел не е и насърчаване на културата и опазване на наследството, съгласно предвиденото в член 107, параграф 3, буква г).
(171)
Накрая, оспорваната мярка трябва да бъде разгледана с оглед на член 107, параграф 3, буква в), предвиждащ разрешаването на помощи, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес. В това отношение първо трябва да се отбележи, че оспорваната помощ не попада в обхвата на никоя от рамките или насоките, които постановяват условията за определяне на някои видове помощ като съвместими с вътрешния пазар.
(172)
По отношение на доводите, представени от испанските органи и от 30-те заинтересовани страни въз основа на плана за действие за държавните помощи от 2005 г. (133), във връзка с изразеното от тях мнение, че определени мерки могат да бъдат съвместими, ако по същество те са предприети по повод пазарна слабост, Комисията отбелязва, че общите затруднения, за които се твърди при извършването на трансгранични сливания не могат да бъдат считани за пазарни слабости.
(173)
Фактът, че конкретно дружество може да не е в състояние да се ангажира с изпълнението на даден проект или трансакция, без да му бъде предоставена помощ за това, не означава непременно, че е налице пазарна слабост. Може да се счита, че е налице пазарна слабост единствено когато пазарните сили не могат да осигурят сами по себе си постигането на ефективен резултат - т.е. когато от транзакцията не се реализират всички потенциални доходи.
(174)
Комисията не оспорва факта, че разходите, свързани с някои трансакции, основателно могат да бъдат по-високи от разходите, свързани с други трансакции. При все това, тъй като тези разходи са действителни разходи, които отразяват точно естеството на разглежданите проекти - т.е. разходите, свързани с тяхното различно географско местоположение или различна правна среда, в която те ще бъдат осъществявани - за дружествата е ефективно да отчет в пълна степен тези разходи при взимане на своите решения. В противен случай, ако тези действителни разходи бъдат пренебрегнати или дори компенсирани от държавна помощ, ще се получи неефективен резултат. Същите разлики в действителните разходи възникват и при сравнение на различните трансакции в рамките на една и съща държава, както и при сравнение на трансграничните трансакции, но наличието на тези разлики не означава, че в резултат от това ще се получат неефективни пазарни резултати.
(175)
Всички примери, предоставени от испанските органи за увеличаването на разходите, за което се твърди, при осъществяване на международни трансакции в сравнение с разходите по осъществяването на национални трансакции, са свързани с действителните разходи по осъществяване на трансакциите, което следва да бъде взето под внимание в пълна степен от участниците на пазара с цел постигането на ефективни резултати.
(176)
За да е налице пазарна слабост, по същество е необходимо да има външни ефекти (положителни ефекти), получени от трансакции или съществена непълна или асиметрична информация, водещи до неосъществяването на трансакции, които в противен случай биха били ефективни. Макар и на теория да е възможно наличието на тези ефекти при определени трансакции, както международни, така и национални (например в контекста на съвместни програми в областта на научноизследователската и развойна дейност), наличието им не може да бъде считано за присъщо на всички международни трансакции, с изключение на трансакциите от въпросния вид. В това отношение Комисията счита, че твърдението, свързано с пазарните слабости, не може да бъде прието.
(177)
Освен това следва да бъде припомнено, че за да оцени дали дадена мярка за подпомагане може да се счита за съвместима с вътрешния пазар, Комисията измерва баланса между положителното въздействие на мярката за постигане на цел от общ интерес и нейните потенциални негативни странични ефекти, като нарушаване на търговията и конкуренцията. В плана за действие за държавните помощи, който се гради върху съществуващата практика, е предвиден „балансиращ тест“, който се осъществява на три фази. Първите две фази се отнасят до положителните резултати от държавните помощи, а третата - до отрицателните въздействия и до производния баланс на положителните и отрицателните въздействия. Балансиращият тест се основава на три въпроса:
а)
оценка за това дали помощта е насочена към добре определена цел от общ интерес (например икономически растеж, работна заетост, сближаване, околна среда, енергийна сигурност);
б)
оценка за това дали помощта е подходяща за постигане на цел от общ интерес, т.е. дали предложената помощ е насочени към пазарна слабост или към друга цел. Тази оценка изисква да се провери дали:
i)
държавната помощ е подходящ инструмент на политиката;
ii)
съществува стимулиращ ефект, т.е. дали помощта води до промяна в поведението на предприятията;
iii)
мярката е пропорционална, т.е. дали е възможно същата промяна в поведението да се постигне с по-малко подпомагане;
в)
оценка за това дали нарушаването на конкуренцията и ефектът върху търговията са ограничени, така че цялостният баланс да е положителен.
(178)
Първо е необходимо да се оцени дали преследваната от помощта цел действително може да бъде счетена за цел от общ интерес. Въпреки представената цел за насърчаване на интеграцията в рамките на единния пазар в настоящия случай целта, преследвана от помощта, не е добре определена, тъй като тя надхвърля интеграцията на пазара, по-специално чрез насърчаване на разрастването на испанските дружества на европейския пазар.
(179)
Във втората фаза се изисква да се направи оценка за това дали помощта е правилно проектирана за постигане на добре определената цел от общ интерес. По-точно държавната помощ трябва да промени поведението на предприятие бенефициер по такъв начин, че то да започне да осъществява дейности, които допринасят за постигане на целта от общ интерес, която то не би осъществило без помощта, или би осъществило при наличието на ограничения или по различен начин. Испанските органи и 30-те заинтересовани страни не представиха каквито и да било конкретни доводи, доказващи вероятността от създаване на този стимулиращ ефект.
(180)
Третият въпрос се отнася до отрицателните последици от държавната помощ. Дори да е добре проектирана, за да постигне цел от общ интерес, помощта, предоставена на определено предприятие или икономически сектор, може да доведе до сериозни нарушения на конкуренцията и търговията между държавите-членки. В това отношение 30-те заинтересовани страни считат, че схемата за помощ не оказва въздействие върху конкуренцията на дружествата, подлежащи на корпоративно облагане в Испания, тъй като финансовият ефект от член 12, параграф 5 би бил незначителен. Все пак, както беше посочено по-горе в параграф 126 и следващите, съществуват сериозни показатели, че ефектът от член 12, параграф 5 съвсем не е незначителен. Също така, тъй като схемата за помощ е приложима само по отношение на трансакции в чужбина, ясно е, че тя има за последица съсредоточаване на нарушенията на конкуренцията върху чуждите пазари.
(181)
Последната стъпка в анализа на съвместимостта е да се оцени дали положителните последици от помощта, ако има такива, надделяват над отрицателните последици от нея. Както е посочено по-горе, в този случай испанските органи и 30-те заинтересовани страни не доказаха съществуването на добре определена цел, водеща до ясни положителни последици. Те считат най-общо, че член 12, параграф 5 от TRLIS изпълнява целта на Съюза за насърчаване на трансграничните трансакции, без да се предприема изготвянето на оценка за евентуалните и действителните отрицателни последици от оспорваната мярка. Във всеки случай, дори ако се предположи, че положителната последица от мярката е да насърчи трансграничните трансакции, като премахне пречките при такива трансакции, Комисията счита, че положителните последици от мярката не надделяват над отрицателните последици от нея, по-специално обхватът на мярката е неточен и безразборен.
(182)
В заключение, Комисията счита, че по отношение на анализа по-специално съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС данъчните предимства, предоставени съгласно оспорваната мярка, не са свързани с инвестиции, създаването на работни места или конкретни проекти. Те просто облекчават съответните предприятия от разходи, които обикновено се заплащат от тях и следователно трябва да бъдат разглеждани като оперативна помощ. Като общо правило, оперативната помощ не попада в обхвата на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, тъй като тя нарушава конкуренцията в секторите, в която се предоставя, като същевременно не може, поради естеството си, да постигне никоя от целите, предвидени в тази разпоредба (134). В съответствие със стандартната практика на Комисията такава помощ не може да бъде счетена за съвместима с вътрешния пазар, тъй като тя нито улеснява развитието на каквито и да било дейности или икономически области, нито е ограничена във времето, постепенно намаляваща или пропорционална на това, което е необходимо, за да се отстрани конкретен икономически недостатък на въпросните области. Резултатът от „балансиращия тест“ потвърждава анализа.
(183)
С оглед на горепосоченото трябва да се направи изводът, че цялата схема за помощ, също доколкото тя се прилага по отношение на придобивания извън рамките на ЕС, е несъвместима с вътрешния пазар.
Ж. Възстановяване
(184)
Оспорваната мярка е приведена в действие, без Комисията да бъде предварително уведомена съгласно член 108, параграф 3 от ДФЕС. Следователно мярката представлява неправомерна държавна помощ.
(185)
В случай че бъде установено, че предоставянето на неправомерна държавна помощ е несъвместимо с вътрешния пазар, последствието от такъв извод е, че помощта следва да бъде възстановена от получателите съгласно член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (135). Посредством възстановяването на помощта се възстановява в максимална възможна степен конкуренцията, съществувала преди предоставянето ѝ. Доводите, представени от испанските органи или от 30-те заинтересовани страни, не обосновават общо отклонение от този основен принцип.
(186)
Въпреки това член 14, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 659/1999 предвижда, че „Комисията не изисква възстановяване на помощта, ако това противоречи на общ принцип на правото на Общността“. Практиката на Съда и на Комисията е установила, наред с друго, че разпореждане за възстановяване на помощ нарушава общ принцип на правото на ЕС, според който в резултат на действията на Комисията бенефициерът на мярката е имал законни очаквания, че помощта е била предоставена съгласно правото на ЕС (136).
(187)
В своето решение по дело Форум 187 (137) Съдът посочва, че „правото на позоваване на принципа на защита на оправданите законни очаквания се предоставя на всяко лице в положение, при което орган на Общността е породил у него основателни надежди. Освен това никой не може да се позовава на нарушение на този принцип при липса на конкретни уверения, предоставени му от администрацията. По сходен начин, ако предпазливият и съобразителен икономически оператор е в състояние да предвиди приемането на общностна мярка от естество да засегне неговите интереси, той не може да се позовава на този принцип, когато тази мярка бъде приета…“.
(188)
Испанските органи и 30-те заинтересовани страни най-общо се позовават на съществуването на законни очаквания първо въз основа на определени отговори на Комисията на писмени парламентарни въпроси и второ - на представеното сходство на схемата за помощ с по-ранни мерки, които са определени като съвместими от Комисията. Трето, испанските органи и 30-те заинтересовани страни считат, че принципът на защита на законните очаквания предполага, че Комисията не може да поиска възстановяване нито на вече реализираните приспадания, нито на всички нереализирани приспадания до периода от двадесет години, установен от TRLIS.
(189)
По отношение на представеното сходство на схемата за помощ с други мерки, за които е счетено, че не представляват държавна помощ, Комисията счита, че схемата за помощ се различава по същество от мерките, за които Комисията е направила оценка в своето решение от 1984 г., свързано с белгийски координационни центрове (138). Оспорваната мярка има различен обхват, тъй като тя не засяга дейности в рамките на групата, какъвто е случая при белгийските координационни центрове. Също така оспорваната мярка има различна структура, която я прави избирателна, най-вече защото тя се прилага само по отношение на трансакции, свързани с чужди държави.
(190)
По отношение на въздействието от декларациите на Комисията относно законните очаквания на бенефициерите Комисията е на мнение, че следва да бъде направено разграничение между два периода: a) периодът, започващ от влизането в сила на мярката на 1 януари 2002 г. до датата на публикуване на решението за откриване в Официален вестник на Европейския съюз на 21 декември 2007 г.; и б) периодът след публикуването на решението за откриване в Официален вестник на Европейския съюз.
(191)
Във връзка с първия период Комисията признава своите отговори на парламентарните въпроси, отправени от г-н Erik Mejier и г-жа Sharon Bowles, свързани с възможността оспорваната мярка да представлява държавна помощ. По-конкретно в отговор на парламентарен въпрос, отправен от члена на Европейския парламент Erik Meijer, на 19 януари 2006 г. член на Комисията е отговорил от името на Комисията, както следва: „Комисията не може да потвърди дали най-добрите предложения на испански дружества се дължат на испанско данъчно законодателство, което дава възможност на предприятията да отписват репутация по-бързо, отколкото такива предприятия от Франция или Италия. Комисията може обаче да потвърди, че такива национални законодателства не попадат в приложното поле на правилата за държавна помощ, тъй като те по-скоро представляват общи правила за амортизационни отчисления, приложими към всички предприятия в Испания“ (139). На 17 февруари 2006 г. в отговор на парламентарен въпрос, отправен от члена на Европейския парламент Sharon Bowles, член на Комисията е отговорил следното от името на Комисията: „Според информацията, която тя притежава в момента, според Комисията все пак изглежда, че испанските (данъчни) правила, свързани с отписването на „репутация“ са приложими към всички предприятия в Испания независимо от техния размер, сектори, правен статут или дали са частна или публична собственост, тъй като представляват общи правила за амортизационни отчисления. Следователно изглежда, че те не попадат в приложното поле на правилата за държавна помощ“ (140).
(192)
С тези изявления до Европейския парламент Комисията представи конкретни, безусловни и последователни уверения, които по същество казват, че бенефициерите на оспорваната мярка са имали основателни надежди, че схемата за амортизация на репутацията е била правомерна в смисъл, че тя не попада в обхвата на правилата за държавна помощ (141) и следователно, че никакви ползи, произтичащи от нея, не биха могли да бъдат обект на последващи процедури за възстановяване на помощта. Макар тези декларации да не представляват официално решение на Комисията, което да постановява, че схемата за амортизация не е представлявала държавна помощ, последиците от тях са равностойни на това от гледна точка на създаването на законно очакване, по-специално с оглед на факта, че в този случай са били следвани приложимите процедури, които гарантират спазването на принципа на колегиалност. Тъй като понятието за държавна помощ е обективно (142) и Комисията няма правомощия да прави лична преценка по отношение на тълкуването му - за разлика от случаите, когато се прави оценка на съвместимостта - всяко точно и безусловно изявление от името на Комисията, чийто смисъл е, че национална мярка не трябва да се счита за държавна помощ, естествено ще бъде разбирано в смисъл, че мярката е била „не-помощ“ от самото начало (т.е. преди въпросното изявление). Всяко предприятие, което преди не е било сигурно дали в бъдеще ще бъде длъжно съгласно правилата за държавна помощ да възстанови паричното изражение на предимствата, които е получило съгласно схемата за амортизация на репутацията, произтичащи от трансакции, направени преди изявленията на Комисията, впоследствие би могло да достигне до заключението, че такава несигурност е била необоснована, тъй като не може да се очаква, че ще положи по-голямо старание от Комисията в това отношение. При тези конкретни обстоятелства и като се има предвид, че правото на ЕС не изисква да бъде доказана причинна връзка между гаранциите, дадени от общностна институция и поведението на граждани или предприятия, за които се отнасят тези гаранции (143), всеки грижлив предприемач може с основание да очаква впоследствие Комисията да не налага връщането (144) на държавна помощ по отношение на мерките, които преди това самата тя е определила в изявление до друга общностна институция, като не представляващи държава помощ, независимо кога е извършена трансакцията, която се е възползвала от мярката за помощ.
(193)
Съответно Комисията достига до заключението, че някои бенефициери на оспорваната мярка може да са имали законни очакване, че помощта няма да бъде възстановявана и следователно не се изисква възстановяване на данъчната помощ, предоставена на тези бенефициери в контекста на всички дялови участия, притежавани от испанско придобиващо дружество, пряко или непряко в чуждестранно дружество преди датата на публикуването (145) в Официален вестник на Европейския съюз на решението на Комисията за откриване на официална процедура по разследване съгласно член 108, параграф 2 от ДФЕС, които биха се възползвали от оспорваната мярка.
(194)
Освен тези съображения, които са идентични с тези, изразени в предишното решение, Комисията е на мнение, че трябва да бъдат отчетени редица допълнителни фактори.
(195)
В съответствие с параграф 117 от предишното решение, въпреки че Комисията смята, че испанските органи и 30-те заинтересовани страни са предоставили недостатъчно доказателства за обосноваване на различното данъчно третиране, прилагано спрямо трансакциите по придобиване на дялови участия в Испания и спрямо трансакциите между дружества, установени в Европейския съюз, Комисията заяви, че не може „a priori да изключи изцяло това разграничение, свързано с трансакции, в които участват трети държави. В действителност извън рамките на Общността могат да продължат да съществуват правни пречки пред трансграничните обединявания на търговска дейност, които биха поставили трансграничните трансакции в различно правно и фактическо положение спрямо трансакциите в рамките на Общността. В резултат на това придобивания извън рамките на Общността, които биха могли да доведат до амортизация на репутацията, както е в случая на мажоритарно дялово участие, могат да бъдат изключени от това данъчно предимство, тъй като извършването на обединения на търговска дейност е невъзможно. Амортизацията на финансова репутация по отношение на тези транзакции, които попадат извън фактическата и правна рамка на Общността, може да бъде необходима с цел осигуряване на данъчна неутралност.“ Комисията завърши анализа си, като заяви в параграф 119 от предишното решение, което е достъпно на уебсайта на Комисията от началото на януари 2010 г., че „в тази връзка Комисията поддържа процедурата, открита с решение за откриване от 10 октомври 2007 г., която е отворена към придобивания извън рамките на Общността с оглед на новите елементи, които испанските органи са се ангажирали да предоставят по отношение на пречките пред извън рамките на Общността трансгранични сливания. По тази причина процедурата, започната на 10 октомври 2007 г., все още продължава по отношение на придобивания извън рамките на Общността.“
(196)
В параграфи 115 и 119 от предишното решение посочи, че може да има разграничение между трансакциите по придобиване, осъществено в ЕС, и тези, осъществени извън ЕС. По-специално Комисията отбеляза, че „извън рамките на Общността могат да продължат да съществуват правни пречки пред трансграничните обединявания на търговска дейност, които биха поставили трансграничните трансакции в различно правно и фактическо положение спрямо трансакциите в рамките на Общността“. Критериите „правни пречки“ и „мажоритарно дялово участие“ са особено важни при тези специфични обстоятелства.
(197)
С оглед на тези специфични и характерни особености на настоящия случай Комисията е на мнение, че изявлението в параграф 117 от предишното решение може да е породило законни очаквания по отношение на прилагането на оспорваната схема за помощ за трансакции на испански дружества в тези трети държави, където има изрични „правни пречки“ за трансграничните обединения на търговската дейност и където съответното испанско дружество е придобило „мажоритарно дялово участие“, независимо от датата, на която трансакцията е била осъществена преди приемане на решението.
(198)
Въз основа на информацията, предоставена от испанските органи в докладите, и без да се засяга класифицирането на оспорваната схема като държавна помощ и нейното прилагане към отделни трансакции по причините, посочени в параграф 107, Комисията отбелязва, че сред анализираните държави законодателството, действащо в две от тях, т.е. Индия и Китай, поставя изрични правни пречки за трансграничните обединения на търговската дейност.
(199)
С оглед на констатациите, посочени в параграфи 19 и 120, Комисията заключава, че за трансакции, отнасящи се за тези две държави, бенефициерите на оспорваната мярка, които са придобили мажоритарно дялово участие, може да са имали законни очаквания, че помощта няма да бъде възстановена.
(200)
Същото третиране ще се прилага за бенефициерите, които са извършили трансакции в други трети държави, които са придобили мажоритарно дялово участие и които могат да представят достатъчно доказателства за наличието на изрични правни пречки по смисъла на настоящото решение в законодателството на тази трета държава. За държавите, посочени в докладите, Комисията ще вземе предвид, че въз основа на информацията, предоставена от испанските органи, не бе възможно да се установят такива пречки, но тя би разгледала всяко допълнително доказателство.
(201)
За бенефициери, имащи законни очаквания или въз основа на изявленията на Комисията до членовете на Европейския парламент, или въз основа на предишното решение, Комисията също смята, че всички тези бенефициери трябва да запазят ползите от оспорваната мярка до края на амортизационния период, установен с мярката. Комисията признава, че са били планирани дейности и са направени инвестиции при обосновано и законно очакване за известна степен на последователност на икономическите условия, включително и на оспорваната мярка. Следователно в съответствие с предишната практика на Съда и практиката на Комисията (146), при отсъствието на по-важен обществен интерес (147), Комисията счита, че на бенефициерите следва да бъде разрешено да продължат да се възползват от оспорваната мярка през целия амортизационен период, предвиден в член 12, параграф 5 от TRLIS.
(202)
Също така Комисията счита, че следва да бъде предвиден разумен преходен период за дружества, които имат законни очаквания, които вече са придобили, в дългосрочен план права в чуждестранни дружества и които не са притежавали тези права за непрекъснат период от най-малко една година към датата на публикуване на решението за откриване (законни очаквания, възникнали от изявленията на Комисията до членовете на Европейския парламент) или на датата на публикуване на настоящото решение (законни очаквания, възникнали от предишното решение). Ето защо Комисията счита, че дружествата, които са изпълнявали всички други съответни условия на член 12, параграф 5 от TRLIS (вж. съображение 21) към 21 декември 2007 г., или съответно към датата на публикуване на настоящото решение в Официален вестник на Европейския съюз, отделно от условието, че трябва да са притежавали дяловите си участия за непрекъснат период от най-малко една година, следва също да се възползват от законни очаквания, ако те са притежавали тези права за непрекъснат период от най-малко една година към 21 декември 2008 г. или съответно една година след публикуването на настоящото решение.
(203)
От друга страна в случаите, когато испанско придобиващо дружество няма законни очаквания, всяка несъвместима помощ ще бъде възстановена от този бенефициер, освен ако, първо, преди 21 декември 2007 г. (законни очаквания, възникнали от изявленията на Комисията до членовете на Европейския парламент) не е било поето неотменимо задължение, второ, договорът е съдържал отлагателно условие, свързано с факта, че въпросната операция подлежи на задължително одобрение от регулаторен орган и, трето, за операцията е било изпратено уведомление преди 21 декември 2007 г. (законни очаквания, възникнали от изявленията на Комисията до членовете на Европейския парламент) или преди публикуване на настоящото решение (законни очаквания, възникнали от предишното решение).
(204)
Комисията също така счита, че оспорваната мярка не представлява помощ, ако към момента, в който бенефициерите са се възползвали от нейните предимства, са били изпълнени всички условия, предвидени в законодателството, прието съгласно член 2 от Регламент (ЕО) № 994/98 на Съвета (148) и приложимо към момента, в който е било използвано данъчното намаление.
(205)
С оглед на горепосочените съображения и както е посочено в предишното решение, в дадена година, за даден бенефициер, точният размер на помощта съответства на нетната дисконтирана стойност на намалената данъчна тежест, предоставена чрез амортизацията съгласно член 12, параграф 5 от TRLIS. Ето защо тя зависи от ставката на корпоративния данък през въпросните години и от приложимия сконтов процент.
(206)
За дадена година и за даден бенефициер номиналната стойност на помощта съответства на намаляването на данъците, предоставено чрез прилагането на член 12, параграф 5 от TRLIS за права в чуждестранни дружества, които не отговарят на условията, посочени в предходните параграфи.
(207)
Дисконтираната стойност се изчислява, като се прилага лихвеният процент към номиналната стойност съгласно глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (149), изменен с Регламент (ЕО) № 271/2008 на Комисията (150).
(208)
Когато се изчислява данъчната тежест на бенефициерите при липсата на неправомерна мярка за помощ, испанските органи трябва да се основават на трансакциите, които са извършени в периода преди публикуването на решението за откриване в Официален вестник на Европейския съюз (законни очаквания, възникнали от изявленията на Комисията до членовете на Европейския парламент) или преди публикуване на настоящото решение (законни очаквания, възникнали от предишното решение), както е посочено по-горе. Не е възможно да се твърди, че ако тези незаконни предимства не съществуваха, бенефициерите биха структурирали различно своите трансакции, за да намалят данъчната си тежест. Както е ясно посочено от Съда в решението Unicredito (151), тези хипотетични съображения не могат да бъдат взети под внимание за целите на изчисляване на помощ.
VIII. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(209)
Комисията трябва да счете, че с оглед на горепосочената съдебна практика и спецификата на случая, член 12, параграф 5 от TRLIS представлява схема за държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, също доколкото той се прилага по отношение на придобивания извън ЕС. Освен това Комисията констатира, че тъй като оспорваната мярка е била приложена в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС, тя представлява неправомерна схема за помощ, доколкото се прилага по отношение на придобивания в рамките на ЕС.
(210)
При все това, като се има предвид наличието на законни очаквания до датата на публикуване на решението за откриване, Комисията приема, че прилагането може да продължи за целия амортизационен период, установен от схемата за помощ, и по изключение отменя възстановяването на всички данъчни предимства, произтичащи от прилагането на схемата за помощ към дялови участия, притежавани пряко или непряко от испанско придобиващо дружество в чуждестранно дружество преди датата на публикуване в Официален вестник на Европейския съюз на решението на Комисията за откриване на официална процедура по разследване по член 108, параграф 2, освен когато, първо, преди 21 декември 2007 г. не е било поето неотменимо задължение от испанско придобиващо дружество да притежава тези права, второ, второ, договорът е съдържал отлагателно условие, свързано с факта, че въпросната операция подлежи на задължително одобрение от регулаторен орган и, трето, за операцията е било изпратено уведомление преди 21 декември 2007 г. Освен това, Комисията трябва да отмени възстановяването и приема, че изпълнението може да продължи за целия амортизационен период, установен от схемата за помощ, също и за всички данъчни предимства, произтичащи от прилагането на схемата за помощ към трансакции за мажоритарни дялови участия, извършени преди публикуването на настоящото решение, които са свързани с трети държави, в които наличието на изрични правни пречки за трансграничните обединения на търговската дейност е надлежно обосновано в съответствие с принципите, посочени в настоящото решение,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Схемата за помощ, приложена от Испания съгласно член 12, параграф 5 от Кралски законодателен указ № 4/2004 от 5 март 2004 г. за консолидиране на измененията, направени в испанския закон за корпоративното данъчно облагане, изпълнена неправомерно от Испания в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз, е несъвместима с вътрешния пазар по отношение на помощта, предоставена на бенефициерите във връзка с придобивания извън ЕС.
2. Въпреки това намаляването на данъците, от което бенефициерите са се възползвали по силата на член 12, параграф 5 от TRLIS във връзка с придобиванията извън ЕС, свързани с правата, притежавани пряко или непряко в чуждестранни дружества, които отговарят на съответните условия съгласно схемата за помощ към 21 декември 2007 г., отделно от условието, че трябва да са притежавали дяловите си участия за непрекъснат период от най-малко една година, може да продължи да се прилага за целия амортизационен период, установен от схемата за помощ.
3. Намаляването на данъците, от което бенефициерите се възползват по силата на член 12, параграф 5 от TRLIS във връзка с в придобиванията извън ЕС, свързани с неотменимо задължение за притежаване на тези права, поето преди 21 декември 2007 г., когато договорът съдържа отлагателно условие, свързано с факта, че въпросната операция подлежи на задължително одобрение от регулаторен орган и когато за операцията е било изпратено уведомление преди 21 декември 2007 г., може да продължи да се прилага за целия амортизационен период, установен от схемата за помощ, по отношение на правата, които са притежавани към датата на премахване на отлагателното условие.
4. Освен това намаляването на данъците, от което бенефициерите са се възползвали по силата на член 12, параграф 5 от TRLIS във връзка с придобиванията извън ЕС, извършени към датата на публикуване на настоящото решение в Официален вестник на Европейския съюз, които са свързани с правата, притежавани пряко или непряко в чуждестранни дружества, създадени в Китай, Индия или други държави, в които наличието на изрични правни пречки за трансграничните обединения на търговската дейност е било или може да бъде доказано, може да продължи да се прилага за целия амортизационен период, установен от схемата за помощ.
5. Намаляването на данъците, от което бенефициерите се възползват по силата на член 12, параграф 5 от TRLIS във връзка с в придобиванията извън ЕС, свързани с неотменимо задължение, поето преди публикуването на настоящото решение в Официален вестник на Европейския съюз, за притежаване на тези права пряко или непряко в чуждестранни дружества, създадени в Китай, Индия или други държави, в които наличието на изрични правни пречки за трансграничните обединения на търговската дейност е било или може да бъде доказано, когато договорът съдържа отлагателно условие, свързано с факта, че въпросната операция подлежи на задължително одобрение от регулаторен орган и когато за операцията е било изпратено уведомление преди публикуването на настоящото решение в Официален вестник на Европейския съюз, може да продължи да се прилага за целия амортизационен период, установен от схемата за помощ, по отношение на правата, които са притежавани към датата на премахване на отлагателното условие.
Член 2
Индивидуална помощ, предоставена съгласно схемата, посочена в член 1, не представлява помощ, ако към момента на предоставянето е отговаряла на условията, предвидени в законодателството, прието съгласно член 2 от Регламент (ЕО) № 994/98, което е било приложимо към момента на предоставяне на помощта.
Член 3
Индивидуална помощ, предоставена съгласно схемата, посочена в член 1, която към момента на предоставянето е отговаряла на условията, предвидени в законодателството, прието съгласно член 1 от Регламент (ЕО) № 994/98 или съгласно всяка друга одобрена схема за помощ, е съвместима с вътрешния пазар до максималния интензитет на помощта, приложим за такъв вид помощ.
Член 4
1. Испания пристъпва към възстановяване на несъвместимата помощ, съответстваща на намаляването на данъците, предоставено съгласно схемата, посочена в член 1, параграф 1, от бенефициерите, чиито права в чуждестранни дружества, придобити в контекста на придобиванията извън ЕС, не отговарят на условията, посочени в член 1, параграфи 2-5.
2. Сумите, които следва да се възстановят, включват лихвите от датата, на която данъчната основа на бенефициерите е била намалена, до датата на възстановяването.
3. Лихвата се изчислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004.
4. Испания анулира всички останали намалявания на данъци, предвидени съгласно схемата, посочена в член 1, параграф 1, считано от датата на приемане на настоящото решение, с изключение на намаленията, свързани с права в чуждестранни дружества, които отговарят на условията, посочени в член 1, параграф 2.
Член 5
1. Възстановяването на помощта, която е предоставена по схемата, посочена в член 1, е незабавно и ефективно.
2. Испания гарантира прилагането на настоящото решение в срок от четири месеца от датата на уведомяване за него.
Член 6
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение Испания предоставя следната информация:
а)
списъка на бенефициерите, които са получили помощ съгласно схемата, посочена в член 1, и общия размер на помощта, получена от всеки от тях съгласно схемата;
б)
общата сума (главница и лихви) за възстановяване от всеки от бенефициерите;
в)
подробно описание на вече предприетите и планираните мерки за изпълнение на настоящото решение;
г)
документи, доказващи, че на бенефициерите е наредено да възстановят помощта.
2. Испания информира Комисията за напредъка по националните мерки, предприети за изпълнение на настоящото решение, до пълното възстановяване на помощта, предоставена съгласно схемата, посочена в член 1. При поискване от страна на Комисията Испания предоставя незабавно информация за вече предприетите и планираните мерки за изпълнение на настоящото решение. Испания предоставя и подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от бенефициерите.
Член 7
Адресат на настоящото решение е Кралство Испания.
Съставено в Брюксел на 12 януари 2011 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-12 ta’ Jannar 2011
dwar l-amortizzazzjoni tat-taxxa tal-avvjament finanzjarju għal akkwiżizzjonijiet ta’ ishma barranin Nru C 45/07 (ex NN 51/07, ex CP 9/07) implimentata minn Spanja
(notifikata bid-dokument numru C(2010) 9566)
(It-test Spanjol biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2011/282/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li sejħet lill-partijiet interessati sabiex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet iċċitati hawn fuq (1) u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
I. PROĊEDURA
(1)
Permezz ta’ mistoqsijiet bil-miktub indirizzati lill-Kummissjoni (Nri E-4431/05, E-4772/05 u E-5800/06) diversi deputati tal-Parlament Ewropew indikaw li Spanja kienet stabbiliet skema speċjali li allegatament tipprovdi inċentiv inġust tat-taxxa għall-kumpaniji Spanjoli li jiksbu ishma sinifikanti f’kumpaniji barranin, skont l-Artikolu 12(5) tal-Att Spanjol dwar it-Taxxa Korporattiva (“Real Decreto Legislativo 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades” (2), minn hawn ’il quddiem imsejjaħ “TRLIS”).
(2)
Permezz tal-mistoqsija bil-miktub Nru P-5509/06, id-deputat tal-PE David Martin ilmenta mal-Kummissjoni dwar offerti ta’ xiri ostili mill-produttur tal-enerġija Spanjol Iberdrola li tinvolvi x-xiri ta’ ishma tal-ġeneratur u distributur Britanniku tal-enerġija, Scottish Power Ltd. Skont is-Sur Martin, Iberdrola kien ibbenefika inġustament minn għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ inċentiv tat-taxxa għall-akkwist. Is-Sur Martin talab lill-Kummissjoni biex teżamina l-kwistjonijiet kollha relatati mal-kompetizzjoni li joħorġu mill-akkwiżizzjoni, li kienet ġiet notifikata fit-12 ta’ Jannar 2007 għal eżami mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 4 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 139/2004 tal-20 ta’ Jannar 2004 dwar il-kontroll ta’ konċentrazzjonijiet bejn impriżi (3) (minn hawn ’il quddiem “ir-Regolament dwar l-Għaqdiet (fużjonijiet)”). Permezz tad-Deċiżjoni datata s-26 ta’ Marzu 2007 (Każ Nru COMP/M.4517 - Iberdrola/Scottishpower, SG-Greffe(2007) D/201696) (4), il-Kummissjoni ddeċidiet li ma topponix l-operat notifikat u li tiddikjarah kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 6(1)(b) tar-Regolament dwar l-Għaqdiet.
(3)
Permezz ta’ ittri datati l-15 ta’ Jannar u s-26 ta’ Marzu 2007, il-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet Spanjoli biex jipprovdu informazzjoni sabiex tevalwa l-ambitu u l-effetti tal-Artikolu 12(5) TRLIS fir-rigward tal-klassifikazzjoni possibbli tiegħu bħala għajnuna mill-Istat u l-kompatibbiltà tiegħu mas-suq intern.
(4)
Permezz ta’ ittri datati s-16 ta’ Frar u l-4 ta’ Ġunju 2007, l-awtoritajiet Spanjoli wieġbu dawn il-mistoqsijiet.
(5)
Permezz ta’ faks datata t-28 ta’ Awwissu 2007, il-Kummissjoni rċeviet ilment mingħand operatur privat li permezz tiegħu ġie allegat li l-iskema stabbilita mill-Artikolu 12(5) TRLIS kienet tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat u ma kinitx kompatibbli mas-suq intern. Il-persuna li għamlet l-ilment talbet biex l-identità tagħha ma tiġix żvelata.
(6)
Permezz ta’ Deċiżjoni tal-10 ta’ Ottubru 2007 (minn hawn ’il quddiem “id-Deċiżjoni tal-Ftuħ”), il-Kummissjoni bdiet il-proċedura ta’ investigazzjoni formali stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (minn hawn ’il quddiem “TFUE”) (li qabel kien l-Artikolu 88(2) tat-Trattat KE) fir-rigward tal-amortizzazzjoni tat-taxxa tal-avvjament finanzjarju provdut mill-Artikolu 12(5) TRLIS, għax kien jidher li kienet tissodisfa l-kundizzjonijiet kollha biex titqies bħala għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) TFUE. Il-Kummissjoni infurmat lil Spanja li kienet iddeċidiet li tibda l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) TFUE. Id-Deċiżjoni tal-Ftuħ kienet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (5), u ssejjaħ lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom.
(7)
Permezz ta’ ittra datata l-5 ta’ Diċembru 2007, il-Kummissjoni rċeviet kummenti mingħand Spanja dwar id-Deċiżjoni tal-Ftuħ.
(8)
Bejn it-18 ta’ Jannar u s-16 ta’ Ġunju 2008, il-Kummissjoni rċeviet kummenti dwar id-Deċiżjoni tal-Ftuħ minn 32 parti terza. Il-partijiet terzi li ma talbux li jibqgħu anonimi huma mniżżla fl-Anness 1 ta’ ma’ din id-Deċiżjoni.
(9)
Permezz ta’ ittri datati d-9 ta’ April, il-15 ta’ Mejju u t-22 ta’ Mejju 2008 u s-27 ta’ Marzu 2009, il-Kummissjoni għaddiet il-kummenti hawn fuq imsemmija lill-awtoritajiet Spanjoli, sabiex tagħtihom l-opportunità li jagħtu r-reazzjonijiet tagħhom. Permezz ta’ ittri datati t-30 ta’ Ġunju 2008 u t-22 ta’ April 2009, l-awtoritajiet Spanjoli taw ir-reazzjonijiet tagħhom għall-kummenti tal-partijiet terzi.
(10)
Fit-18 ta’ Frar 2008, it-12 ta’ Mejju u t-8 ta’ Ġunju 2009, saru laqgħat tekniċi bejn l-awtoritajiet Spanjoli u r-rappreżentanti tal-Kummissjoni biex jiċċaraw, inter alia, ċerti aspetti tal-applikazzjoni tal-iskema inkwistjoni u l-interpretazzjoni tal-leġiżlazzjoni Spanjola rilevanti għall-analiżi tal-każ.
(11)
Fis-7 ta’ April 2008, saret laqgħa bejn ir-rappreżentanti tal-Kummissjoni u tal-Banco de Santander S.A.; fis-16 ta’ April 2008 saret laqgħa bejn ir-rappreżentanti tal-Kummissjoni u d-ditta legali J&A Garrigues S.L. li tirrapreżenta diversi partijiet terzi; fit-2 ta’ Lulju 2008 saret laqgħa bejn rappreżentanti tal-Kummissjoni u Altadis S.A.; fit-12 ta’ Frar 2009, saret laqgħa bejn rappreżentanti tal-Kummissjoni u Telefónica S.A.
(12)
Fl-14 ta’ Lulju 2008, l-awtoritajiet Spanjoli ssottomettew iżjed informazzjoni dwar il-miżura inkwistjoni, b’mod partikolari d-dejta estratta mid-dikjarazzjonijiet tat-taxxa tal-2006, li provdew deskrizzjoni tal-kontribwenti li kienu bbenefikaw mill-miżura inkwistjoni.
(13)
Permezz ta’ ittra elettronika datata s-16 ta’ Ġunju 2009, l-awtoritajiet Spanjoli pprovdew elementi oħra u argumentaw li l-kumpaniji Spanjoli xorta għadhom jiffaċċaw numru ta’ ostakli għal fużjonijiet transkonfinali fl-Unjoni Ewropea.
(14)
Fit-28 ta’ Ottubru 2009, il-Kummissjoni adottat deċiżjoni negattiva (6) b’ordni ta’ rkupru tal-għajnuna mogħtija lill-benefiċjarji fuq il-bażi tal-leġiżlazzjoni kkuntestata meta jsir xiri intern fl-UE (minn hawn ’il quddiem “id-Deċiżjoni preċedenti”). Kif indikat fil-premessa 119 ta’ din id-Deċiżjoni, il-Kummissjoni żammet il-proċedura, kif mibdija mid-Deċiżjoni tal-Ftuħ, miftuħa għal xiri barra mill-UE minħabba li l-awtoritajiet Spanjoli ħadu r-responsabbiltà li jipprovdu dettalji ġodda rigwarkd ostakli għal fużjonijiet transkonfinali barra mill-UE.
(15)
Fit-12, is-16 u l-20 ta’ Novembru 2009, l-awtoritajiet Spanjoli ppreżentaw informazzjoni qasira dwar l-investiment dirett mill-kumpaniji Spanjoli f’pajjiżi li mhumiex parti mill-UE.
(16)
Fis-16 ta’ Diċembru 2009, il-Kummissjoni bagħtet rikjesta għal informazzjoni lill-awtoritajiet Spanjoli dwar tranżazzjonijiet f’pajjiżi li mhumiex parti mill-UE li kienet tqis li huma meħtieġa sabiex tkun tista’ ssir il-valutazzjoni ta’ kemm l-iskema tinvolvi għajnuna mill-Istat skont il-linji ssuġġeriti mill-awtoritajiet Spanjoli.
(17)
Permezz tal-ittra datata t-3 ta’ Jannar 2010 l-awtoritajiet Spanjoli ppreżentaw informazzjoni dettaljata dwar 15-il pajjiż li mhumiex parti mill-UE fejn kienet tinstab il-maġġor parti (madwar 70 %) tal-investiment barrani dirett Spanjol. B’mod aktar preċiż, l-awtoritajiet Spanjoli ppreżentaw żewġ rapporti ppreparati mill-kumpanija legali Garrigues u minn KPMG, li jinkludu analiżi tal-allegati ostakli finanzjarji u legali f’dawn il-pajjiżi terzi.
(18)
B’ittra tas-27 ta’ Jannar 2010 l-Kummissjoni rċeviet kummenti mingħand Banesto, membru tal-Grupp Santander.
(19)
B’ittra elettronika tat-3 ta’ Marzu 2010, l-awtoritajiet Spanjoli rrispondew mistoqsija teknika indirizzata lilhom fis-26 ta’ Frar 2010.
(20)
B’ittra tad-9 ta’ Lulju 2010 l-Kummissjoni rċeviet kummenti migħand Banco Santander.
(21)
B’ittra tal-25 ta’ Novembru 2010 l-Kummissjoni rċeviet kummenti mingħand Telefónica.
(22)
Fis-27 ta’ Novembru 2009, is-16 ta’ Ġunju 2010 u d-29 ta’ Ġunju 2010, saru laqgħat tekniċi bejn il-Kummissjoni u l-awtoritajiet Spanjoli.
II. DESKRIZZJONI DETTALJATA TAL-MIŻURA KKUNTESTATA
(23)
Il-miżura inkwistjoni tinvolvi l-amortizzazzjoni tat-taxxa tal-avvjament finanzjarju li jirriżulta mill-akkwiżizzjoni ta’ ishma sinjifikanti f’kumpanija barranija fil-mira.
(24)
Il-miżura hija rregolata bl-Artikolu 12(5) TRLIS (minn hawn ’il quddiem “il-miżura kkuntestata”). B’mod partikolari, l-Artikolu 2(5) tal-Att 24/2001 tas-27 ta’ Diċembru 2001 emenda l-Att Spanjol dwar it-Taxxa Korporattiva Nru 43/1995 tas-27 ta’ Diċembru 1995, billi introduċa l-Artikolu 12(5). Id-Digriet Leġiżlattiv Irjali Nru 4/2004 tal-5 ta’ Marzu 2004 jipprovdi verżjoni kkonsolidata tal-Liġi Spanjola dwar it-Taxxa tal-Kumpaniji.
(25)
Il-Kummissjoni taf li l-leġiżlazzjoni Spanjola evolviet mid-data tad-Deċiżjoni tal-Ftuħ (7). Minkejja dan, hija tqis li l-aħħar emendi aktarx li mhux ser ikollhom effett jew jibdlu l-inċertezzi espressi fid-Deċiżjoni tal-Ftuħ. Għall-finijiet ta’ konsistenza, f’din id-Deċiżjoni, il-Kummissjoni ser tirreferi għan-numri mogħtija fil-leġiżlazzjoni Spanjola kif indikati fid-Deċiżjoni tal-Ftuħ, anke jekk din tkun għaddiet minn emendi oħra. Kwalunkwe dispożizzjoni legali ġdida ser tiġi identifikata bħala tali.
(26)
L-Artikolu 12(5) TRLIS, li huwa parti mill-Artikolu 12 “Aġġustamenti tal-valur: telfien ta’ valur tal-assi”, daħal fis-seħħ fl-1 ta’ Jannar 2002. Huwa essenzjalment jipprovdi li kumpanija li hija taxxabbli fi Spanja tista’ tnaqqas mill-introjtu taxxabbli tagħha l-avvjament finanzjarju li jkun ġej mill-akkwiżizzjoni ta’ ishma ta’ mill-inqas 5 % ta’ kumpanija barranija, fi ħlas perjodiku annwali, għal massimu ta’ 20 sena wara l-akkwist.
(27)
L-avvjament huwa mifhum li jirrappreżenta l-valur ta’ isem tan-negozju rispettat sew, relazzjonijiet tajbin ma’ klijenti, ħiliet tal-impjegati, u tali fatturi oħra li huma mistennija li jsarrfu fi qligħ ikbar milli evidenti fil-futur. Skont il-prinċipji tal-kontabilità Spanjoli (8), il-prezz imħallas għall-akkwiżizzjoni ta’ negozju li jaqbeż il-valur fis-suq tal-assi li jikkostitwixxu n-negozju huwa definit bħala “avvjament” u għandu jitniżżel fil-kotba bħala assi intanġibbli separat hekk kif il-kumpanija akkwirenti tieħu l-kontroll tal-kumpanija fil-mira (9).
(28)
Skont il-prinċipji tal-politika tat-taxxa Spanjola, bl-eċċezzjoni tal-miżura inkwistjoni, l-avvjament jista’ jiġi amortizzat biss wara kombinament tan-negozju li tqum jew minħabba akkwiżizzjoni jew b’kontribuzzjoni tal-assi miżmuma minn kumpaniji indipendenti jew wara operazzjoni ta’ fużjoni jew firda.
(29)
“Avvjament finanzjarju”, kif użat fis-sistema tat-taxxa Spanjola, huwa l-avvjament li kien jitniżżel fil-kotba kieku l-kumpanija li għandha l-ishma u l-kumpanija fil-mira kienu ngħaqdu. Il-kunċett ta’ avvjament finanzjarju skont l-Artikolu 12(5) TRLIS għaldaqstant jintroduċi fil-qasam tal-akkwiżizzjonijiet tal-ishma kunċett li normalment jintuża fit-trasferiment tal-assi jew tranżazzjonijiet ta’ kombinament tan-negozju. Skont l-Artikolu 12(5) TRLIS, l-avvjament finanzjarju jiġi determinat billi jitnaqqas il-valur tas-suq tal-assi tanġibbli u intanġibbli tal-kumpanija akkwiżita mill-prezz tal-akkwiżizzjoniimħallas għall-ishma.
(30)
L-Artikolu 12(5) TRLIS jipprovdi li l-amortizzazzjoni tal-avvjament finanzjarju huwa dipendenti fuq li jintlaħqu r-rekwiżiti li ġejjin, stabbiliti b’referenza għall-Artikolu 21 TRLIS:
(a)
Il-pussess dirett jew indirett fil-kumpanija barranija għandu ikun mill-inqas ta’ 5 % u għandu jinżamm għal perjodu mhux interrott ta’ mill-inqas sena (10);
(b)
Il-kumpanija barranija għandha tkun suġġetta għal taxxa simili għal dik applikabbli fi Spanja. Din il-kundizzjoni hija preżunta li tintlaħaq jekk il-pajjiż ta’ residenza tal-kumpanija fil-mira jkun iffirma konvenzjoni dwar it-taxxa ma’ Spanja biex jevita taxxa doppja internazzjonali u biex jipprevjeni l-evażjoni tat-taxxa (11) bi klawżola dwar l-iskambju tal-informazzjoni;
(ċ)
Id-dħul tal-kumpanija barranija għandu jkun ġej primarjament minn attivitajiet tan-negozju mwettqa barra l-pajjiż, jew dħul li jista’ jiġi ttrattat b’dan il-mod. Din il-kundizzjoni tintlaħaq meta mill-inqas 85 % tal-introjtu tal-kumpanija fil-mira:
(i)
mhuwiex inkluż fil-bażi taxxabbli taħt ir-regoli tat-trasparenza tat-taxxa internazzjonali fi Spanja u huwa ntaxxat bħala qligħ irċevut fi Spanja (12). L-introjtu jkun speċifikament meqjus li jilħaq dawn ir-rekwiżiti meta jkun ġej mill-attivitajiet li ġejjin:
-
kummerċ bl-ingrossa, meta l-oġġetti jiġu offruti lix-xerrejja fil-pajjiż jew it-territorju ta’ residenza tal-kumpanija fil-mira jew fi kwalunkwe pajjiż jew territorju ieħor barra Spanja,
-
servizzi provduti lil klijenti li ma għandhomx id-domiċilju tat-taxxa tagħhom fi Spanja,
-
servizzi finanzjarji provduti lil klijenti li ma għandhomx id-domiċilju tat-taxxa tagħhom fi Spanja,
-
servizzi ta’ assigurazzjoni relatati ma’ riskji li ma jinsabux fi Spanja.
(ii)
hu introjtu ta’ dividend, sakemm il-kundizzjonijiet dwar in-natura tal-introjtu mill-ishma provduti fl-Artikolu 21(1)(a) u l-livell tal-ishma diretti u indiretti tal-kumpanija Spanjola jintlaħqu (Artikolu 21(1)(c)(2) TRLIS) (13).
(31)
Flimkien mal-miżura kkontestata, huwa xieraq li jiġu deskritti fil-qasir id-dispożizzjonijiet tat-TRLIS li ġejjin li għalihom ser tirreferi din id-Deċiżjoni:
-
L-Artikolu 11(4) tat-TRLIS (14), (l-Artikolu 11 huwa ntitolat “Aġġustamenti tal-valur: amortizzazzjoni” u jinsab fil-Kapitolu IV tat-TRLIS, li jiddefinixxi l-bażi tat-taxxa) jipprovdi għal minimu ta’ 20 sena amortizzazzjoni tal-avvjament li jkun ġej minn akkwiżizzjoni taħt il-kundizzjonijiet li ġejjin: (i) l-avvjament ikun jirriżulta minn akkwiżizzjoni għal valur; (ii) il-bejjiegħ ma jkunx relatat mal-kumpanija akkwirenti. L-emendi li saru għal din id-dispożizzjoni sussegwenti għad-Deċiżjoni tal-Ftuħ u li ddaħħlu fl-Att Nru 16/2007 tal-4 ta’ Lulju 2007, iċċaraw ukoll li jekk il-kundizzjoni (ii) ma tkunx intlaħqet, il-prezz imħallas għall-kalkolu tal-avvjament ikun il-prezz imħallas għas-sehem miksub minn kumpanija relatata lill-bejjiegħ mhux relatat u jirrikjedi wkoll li (iii) ammont ta’ riserva ristrett ikun ġie stabbilit għal ammont li tal-anqas ikun ekwivalenti hħal dak imnaqqas taħt l-Artikolu 12(5) TRLIS.
-
L-Artikolu 12(3) TRLIS, li jinsab fil-Kapitolu IV TRLIS, jippermetti tnaqqis parzjali għal deprezzament tal-ishma domestiċi u barranin, li ma jkunux elenkati fuq is-suq sekondarju, sad-differenza bejn il-valur teoretiku tal-kontabilità fil-bidu u fl-aħħar tas-sena tat-taxxa. Il-miżura kkuntestata tista’ tiġi applikata flimkien ma’ dan l-Artikolu tat-TRLIS (15).
-
L-Artikolu 89(3) TRLIS (l-Artikolu 89 huwa ntitolat “Investimenti fil-kapital tal-entità trasferenti u l-entità akkwirenti”), jinsab fil-Kapitolu VIII tat-Taqsima VII dwar is-“Sistema speċjali għall-fużjonijiet, diviżjonijiet, trasferimenti tal-assi u skambji ta’ domiċilju ta’ kumpanija Ewropea jew Soċjetà Kooperattiva Ewropea minn Stat Membru tal-Unjoni Ewropea għal ieħor”. L-Artikolu 89(3) TRLIS jipprovdi għall-amortizzazzjoni tal-avvjament li toħroġ mir-ristrutturar tan-negozju. Taħt din id-dispożizzjoni, il-kundizzjonijiet li ġejjin għandhom jintlaħqu sabiex jiġi applikat l-Artikolu 11(4) TRLIS għall-avvjament li joħroġ minn kombinament tan-negozju: (i) ishma ta’ mill-inqas 5 % fil-kumpanija fil-mira qabel il-kombinament tan-negozju; (ii) ikollu jiġi pruvat li l-avvjament ġie intaxxat u l-ħlas ġie mitlub mill-bejjiegħ (iii) il-bejjiegħ ma jkunx marbut max-xerrej. Jekk il-kundizzjoni (iii) ma tintlaħaqx, l-ammont imnaqqas għandu jikkorrispondi ma’ deprezzament irriversibbli tal-assi intanġibbli.
-
L-Artikolu 21 TRLIS, intitolat “Eżenzjoni biex tiġi evitata tassazzjoni doppja internazzjonali fuq dividendi u introjtu minn sorsi barranin li joħorġu mit-trasferiment ta’ titoli li jirrappreżentaw l-ishma ta’ entitajiet mhux residenti fi Spanja”, jinsab fit-Titolu IV TRLIS. L-Artikolu 21 jistabbilixxi l-kundizzjonijiet li taħthom id-dividendi u l-introjtu minn kumpanija barranija huma eżentati mit-taxxa meta rċevuti minn kumpanija li hija domiċiljata fi Spanja għal finijiet ta’ taxxa.
-
L-Artikolu 22 TRLIS, intitolat “Eżenzjoni ta’ ċertu dħul miksub barra l-pajjiż permezz ta’ stabbiliment permanenti”, jinsab fil-Kapitolu IV TRLIS. L-Artikolu 22 TRLIS jistabbilixxi l-kundizzjonijiet li taħthom id-dħul iġġenerat barra l-pajjiż minn stabbiliment permanenti li ma jinsabx fi Spanja jkun eżentat mit-taxxa.
(32)
Għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni:
-
trasferiment tal-assi għandha tfisser operazzjoni li permezz tagħha kumpanija tittrasferixxi, mingħajr ma tiġi xolta, il-fergħat kollha jew fergħa waħda jew iżjed tal-attività tagħha lil kumpanija oħra.
-
kombinament tan-negozju għandha tfisser operazzjoni fejn kumpanija waħda jew iżjed, meta tiġi xolta mingħajr ma tiġi stralċjata, titrasferixxi l-assi u r-responsabbiltajiet kollha tagħha lil kumpanija eżistenti oħra jew lil kumpanija li tiġi ffurmata b’kambju għall-ħruġ lill-azzjonisti tagħha ta’ titoli li jirrappreżentaw il-kapital ta’ dik il-kumpanija l-oħra.
-
l-akkwiżizzjoni tal-ishma għandha tfisser operazzjoni li permezz tagħha kumpanija waħda takkwista l-ishma fil-kapital ta’ kumpanija oħra mingħajr ma tikseb maġġoranza jew il-kontroll tad-drittijiet tal-vot tal-kumpanija fil-mira.
-
kumpanija fil-mira għandha tfisser kumpanija mhux residenti fi Spanja, li l-introjtu tagħha tissodisfa l-kundizzjonijiet deskritti fil-premessa 30(c) u li fiha jinkisbu l-ishma minn kumpanija residenti fi Spanja.
-
akkwiżizzjonijiet intra-Komunitarji għandha tfisser akkwiżizzjonijiet tal-ishma, li jissodisfaw il-kundizzjonijiet rilevanti kollha tal-Artikolu 12(5) TRLIS, f’kumpanija fil-mira li hija ffurmata skont il-liġi ta’ Stat Membru u li għandha l-uffiċċju rreġistrat, l-amministrazzjoni ċentrali jew il-post prinċipali tan-negozju fl-Unjoni.
-
akkwiżizzjonijiet ekstra-Komunitarji għandha tfisser akkwiżizzjonijiet ta’ ishma, li jilħqu l-kundizzjonijiet rilevanti kollha tal-Artikolu 12(5) TRLIS, f’kumpanija fil-mira li ma tkunx ġiet iffurmata skont il-liġi ta’ Stat Membru jew li ma jkollhiex l-uffiċċju rreġistrat, l-amministrazzjoni ċentrali jew il-post prinċipali tan-negozju fl-Unjoni.
III. RAĠUNIJIET GĦALL-BIDU TAL-PROĊEDURA
(33)
Fid-Deċiżjoni tal-Ftuħ, il-Kummissjoni fetħet il-proċedura ta’ investigazzjoni formali stabbilita fl-Artikolu 108(2) TFUE (preċedentement l-Artikolu 88(2) tat-Trattat KE) fir-rigward tal-miżura kkuntestata, għax kien jidher li din kienet tilħaq il-kundizzjonijiet kollha biex titqies bħala għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) TFUE. Il-Kummissjoni kellha wkoll dubji dwar jekk il-miżura inkwistjoni setgħetx titqies bħala kompatibbli mas-suq intern, għax l-ebda mill-eċċezzjonijiet provduti fl-Artikolu 107(2) u (3) ma dehru li huma applikabbli.
(34)
B’mod partikolari, il-Kummissjoni qieset li l-miżura kkuntestata telqet mill-ambitu ordinarju tas-sistema tat-taxxa korporattiva Spanjola, li hija s-sistema ta’ taxxa ta’ referenza. Il-Kummissjoni kkunsidrat ukoll li l-amortizzazzjoni tat-taxxa tal-avvjament finanzjarju mill-akkwiżizzjoni ta’ 5 % tal-ishma f’kumpanija fil-mira barranija dehret li kkostitwixxiet inċentiv eċċezzjonali.
(35)
Il-Kummissjoni osservat li l-amortizzazzjoni tat-taxxa kienet tapplika biss għal kategorija speċifika ta’ impriżi, prinċipalment impriżi li akkwistaw ċerti ishma, li jammontaw għal mill-inqas 5 % tal-kapital f’ishma ta’ kumpanija fil-mira, u rigwardanti biss kumpaniji fil-mira barranin soġġetti għall-kriterji skont l-Artikolu 21(1) TRLIS. Il-Kummissjoni ssottolineat ukoll li skont il-każistika tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea, tnaqqis fit-taxxa li jiffavorixxi biss esportazzjonijiet ta’ prodotti nazzjonali jikkostitwixxi għajnuna mill-istat (16). Il-miżura inkwistjoni għaldaqstant dehret li hija waħda selettiva.
(36)
F’dan il-kuntest, il-Kummissjoni qieset ukoll li l-vantaġġ selettiv ma deherx li huwa ġustifikat min-natura inerenti tas-sistema tat-taxxa. B’mod partikolari, qieset li d-differenzjar maħluq mill-miżura inkwistjoni, li tbiegħed mir-regoli ġenerali tas-sistemi tal-kontabilità u tat-taxxa Spanjoli, ma setax jiġi ġustifikat b’raġunijiet konnessi ma’ teknikalitajiet tas-sistema tat-taxxa. Fil-fatt, l-avvjament jista’ jitnaqqas biss fil-każ ta’ kombinament tan-negozju jew trasferiment tal-assi, minbarra skont id-dispożizzjonijiet tal-miżura inkwistjoni. Il-Kummissjoni qieset ukoll li l-miżura kkuntestata kienet sproporzjonata fil-pretensjoni tagħha li ser tilħaq l-għanijiet ta’ newtralità mixtieqa mis-sistema Spanjola għax kienet limitata biss għall-akkwiżizzjoni ta’ ishma sinjifikanti f’kumpaniji barranin.
(37)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni qieset li l-miżura kkuntestata kienet timplika l-użu ta’ riżorsi tal-Istat għax kienet tinvolvi d-dħul tat-taxxa msemmi mit-Teżor Spanjol. Finalment, il-miżura setgħet tgħawweġ il-kompetizzjoni fis-suq tal-akkwiżizzjoni tan-negozju Ewropew billi tipprovdi vantaġġ ekonomiku selettiv lil kumpaniji Spanjoli involuti fl-akkwiżizzjoni ta’ ishma sinjifikanti f’kumpaniji barranin. Il-Kummissjoni lanqas ma sabet raġunijiet għalxiex għandha tqis il-miżura kkuntestata kompatibbli mas-suq intern.
(38)
Għalhekk il-Kummissjoni kkonkludiet li l-miżura inkwistjoni setgħet tikkostitwixxi għajnuna inkompatibbli mill-Istat. F’dan il-każ, għandu jseħħ l-irkupru skont l-Artikolu 14 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat KE. Għaldaqstant il-Kummissjoni stiednet lill-awtoritajiet Spanjoli u l-partijiet interessati biex jissottomettu l-osservazzjonijiet tagħhom dwar il-preżenza possibbli ta’ aspettattivi leġittimi jew kwalunkwe prinċipju ġenerali ieħor tal-liġi tal-Unjoni li jippermetti lill-Kummissjoni tirrinunzja b’mod eċċezzjonali għall-irkupru skont it-tieni sentenza tal-Artikolu 14(1) tar-Regolament tal-Kunsill hawn fuq ikkwotat.
IV. L-EWWEL DEĊIŻJONI PARZJALI NEGATTIVA
(39)
Fi-Deċiżjoni preċedenti, il-Kummissjoni kkonkludiet li l-Artikolu 12(5) TRLIS jikkostitwixxi skema ta’ għajnuna fis-sens tal-Artikolu 107(1) TFUE meta dan japplika għal akkwiżizzjonijiet fl-UE.
(40)
Il-Kummissjoni sabet ukoll li, minħabba li l-miżura kkuntestata kienet ġiet implimentata bi ksur tal-Artikolu 108(3) TFUE, din kienet tikkostitwixxi skema ta’ għajnuna illegali safejn din kienet tapplika għal akkwiżizzjonijiet fl-UE.
(41)
Il-Kummissjoni sostniet il-proċedura, kif mibdija permezz tad-Deċiżjoni tal-Ftuħ tal-10 ta’ Ottubru 2007, miftuħa għal akkwiżizzjonijiet barra mill-UE fid-dawl tal-elementi l-ġodda li l-awtoritajiet Spanjoli ħadu r-responsabbiltà li jipprovdu fir-rigward tal-ostakli għal fużjonijiet transkonfinali barra mill-UE.
V. KUMMENTI MILL-AWTORITAJIET SPANJOLI U MINN PARTIJIET TERZI INTERESSATI
(42)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti mingħand l-awtoritajiet Spanjoli (17) u minn tnejn u tletin parti terza interessata (18), li tmienja minnhom kienu assoċjazzjonijiet.
(43)
Fil-qosor, l-awtoritajiet Spanjoli jqisu li l-Artikolu 12(5) TRLIS jikkostitwixxi miżura ġenerali u mhux eċċezzjoni għas-sistema tat-taxxa Spanjola peress li din id-dispożizzjoni tippermetti l-amortizzazzjoni ta’ assi intanġibbli, li tapplika għal kwalunkwe kontribwent tat-taxxa li jakkwista ishma sinjifikanti f’kumpanija barranija. Fid-dawl tal-prassi tal-Kummissjoni u l-każistika rilevanti, l-awtoritajiet Spanjoli jikkonkludu li l-miżuri kkontestati ma jistgħux jitqiesu bħala għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107 TFUE. Barra minn hekk, l-awtoritajiet Spanjoli jqisu li konklużjoni differenti tkun kuntrarja għall-prinċipju taċ-ċertezza legali. L-awtoritajiet Spanjoli jikkontestaw ukoll il-kompetenza tal-Kummissjoni li tisfida din il-miżura ġenerali għax iqisu li l-Kummissjoni ma tistax tuża r-regoli tal-għajnuna mill-Istat bħala l-bażi għall-armonizzazzjoni ta’ kwistjonijiet ta’ taxxa.
(44)
B’mod ġenerali, tletin parti interessata (minn hawn ’il quddiem “it-tletin parti interessata”) jappoġġjaw il-fehmiet tal-awtoritajiet Spanjoli, filwaqt li żewġ partijiet terzi oħra (minn hawn ’il quddiem “iż-żewġ partijiet”) iqisu li l-Artikolu 12(5) TRLIS jikkostitwixxi miżura ta’ għajnuna illegali mill-Istat li hija inkompatibbli mas-suq intern. Għaldaqstant l-argumenti tat-tletin parti interessata ser jiġu ppreżentati flimkien mal-pożizzjoni tal-awtoritajiet Spanjoli, filwaqt li l-argumenti taż-żewġ partijiet ser jiġu deskritti separatament.
A. Kummenti mill-awtoritajiet Spanjoli u mit-tletin parti interessata
(45)
Bħala kumment tal-bidu, l-awtoritajiet Spanjoli jisħqu li t-tassazzjoni diretta taqa’ taħt il-kompetenza tal-Istati Membri. Għaldaqstant, l-azzjoni tal-Kummissjoni f’dan il-qasam għandha tikkonforma mal-prinċipju tas-sussidjarjetà ddikjarat fl-Artikolu 5 tat-Trattat KE (issa sostitwit mill-Artikolu 5 TFUE). Barra minn hekk, l-awtoritajiet Spanjoli jfakkru li l-Artikolu 3 tat-Trattat KE (issa sostitwit mill-Artikoli 3 sa 6 TFUE) u l-Artikolu 58(1)(a) tat-Trattat KE (issa sostitwit mill-Artikolu 65 TFUE) jippermettu lill-Istati Membri jistabbilixxu sistemi tat-taxxa differenti skont il-lokazzjoni tal-investiment jew ir-residenza tat-taxxa tal-kontribwent, mingħajr ma’ dan jitqies bħala restrizzjoni fuq il-moviment ħieles tal-kapital.
(46)
It-tletin parti interessata jsostnu wkoll li deċiżjoni negattiva tal-Kummissjoni tkun tikser il-prinċipju tal-awtonomija fiskali nazzjonali stabbilita fit-TFUE, kif ukoll l-Artikolu 56 tat-Trattat KE (issa sostitwit mill-Artikolu 63 TFUE), li jipprojbixxi r-restrizzjonijiet fuq il-moviment ħieles tal-kapital.
A.1. Il-miżura kkuntestata ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat
(47)
L-awtoritajiet Spanjoli u t-tletin parti interessata jqisu li l-miżura inkwistjoni ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) TFUE peress li: (i) ma tagħtix vantaġġ ekonomiku; (ii) ma tiffavorixxix lil ċerti impriżi; u (iii) ma tfixkilx jew thedded li tfixkel il-kompetizzjoni bejn l-Istati Membri. B’konformità mal-loġika tas-sistema tat-taxxa Spanjola, huma jsostnu li l-miżura inkwistjoni għandha titqies bħala miżura ġenerali li tapplika b’mod mhux diskriminatorju għal kwalunkwe tip ta’ kumpanija u attività.
A.1.1. Il-miżura inkwistjoni ma tagħtix vantaġġ ekonomiku
(48)
Kuntrarju għall-pożizzjoni tal-Kummissjoni kif espressa fid-Deċiżjoni tal-Ftuħ, l-Artikolu 12(5) TRLIS ma jikkostitwixxix eċċezzjoni għas-sistema tat-taxxa korporattiva Spanjola peress li: (i) is-sistema tal-kontabilità Spanjola mhijiex punt ta’ referenza xierqa li fuqha għandha tiġi bbażata l-eżistenza ta’ eċċezzjoni għas-sistema tat-taxxa; u (ii) anke kieku kienet hekk, il-karatterizzazzjoni tal-avvjament finanzjarju bħala assi deprezzabbli matul iż-żmien storikament kienet karatteristika ġenerali tas-sistemi tal-kontabilità u tat-taxxa korporattiva Spanjola.
(49)
L-ewwel nett, minħabba n-nuqqas ta’ armonizzazzjoni tar-regoli tal-kontabilità, ir-riżultat tal-kontabilità ma jistax iservi bħala punt ta’ referenza sabiex tiġi stabbilita n-natura eċċezzjonali tal-miżura inkwistjoni. Fil-fatt, fi Spanja, il-bażi tat-taxxa hija kkalkulata fuq il-bażi tar-riżultat tal-kontabilità, aġġustat skont ir-regoli tat-taxxa. Għaldaqstant, f’dan il-każ, il-kunsiderazzjonijiet tal-kontabilità ma jistgħux, fil-fehma ta’ Spanja, iservu bħala punt ta’ referenza għal miżura ta’ taxxa.
(50)
It-tieni nett, mhuwiex korrett li l-amortizzazzjoni tal-avvjament titqies li ma taqax fil-loġika tas-sistema tal-kontabilità Spanjola għax kemm l-avvjament (19) kif ukoll l-avvjament finanzjarju (20) jistgħu jiġu amortizzati fuq perjodu massimu ta’ 20 sena. Dawn ir-regoli empiriċi jirriflettu t-telfien tal-valur tal-assi li jaqgħu taħthom, sew jekk tanġibbli u sew jekk le. Għaldaqstant, l-Artikolu 12(5) TRLIS ma jikkostitwixxix eċċezzjoni għax ma jitbiegħedx mir-regoli tal-amortizzazzjoni tal-avvjament stabbiliti fis-sistemi tal-kontabilità u tat-taxxa Spanjoli.
(51)
It-tielet nett, l-awtoritajiet Spanjoli jindikaw li l-miżura inkwistjoni ma tikkostitwixxix vantaġġ ekonomiku veru peress li, fil-każ tal-bejgħ tal-ishma akkwiżiti, l-ammont imnaqqas huwa rkuprat mit-tassazzjoni tal-qligħ kapitali, biex b’hekk il-kontribwent tat-taxxa jitpoġġa fl-istess sitwazzjoni daqslikieku l-Artikolu 12(5) TRLIS ma kienx ġie applikat.
(52)
Ir-raba’ nett, il-Kummissjoni inkorrettament tirreferi għall-Artikoli 11(4) u 89(3) TRLIS biex tistabbilixxi l-eżistenza ta’ vantaġġ. Fid-Deċiżjoni tal-Ftuħ, il-Kummissjoni tgħid li la kombinament tan-negozju u lanqas xiri tal-kumpanija fil-mira ma huma neċessarji biex wieħed jibbenefika mill-Artikolu 12(5) TRLIS. Din id-dikjarazzjoni tirrifletti fehim ħażin tas-sistema tat-taxxa Spanjola peress li dawn iż-żewġ Artikoli ma jipprevjenux li grupp ta’ kumpaniji li jakkwistaw konġuntament il-kontroll ta’ kumpanija fil-mira jnaqqsu frazzjoni korrispondenti tal-avvjament riżultanti mill-operazzjoni. Għaldaqstant, l-applikazzjoni ta’ dawn iż-żewġ Artikoli ma tirrikjedix kontroll individwali tal-kumpanija fil-mira sabiex jibbenefikaw mill-miżura inkwistjoni. F’dan il-kuntest, ma jkunx xieraq li jiġi kkunsidrat li l-Artikolu 12(5) TRLIS joffri trattament iżjed favorevoli mill-Artikoli 11(4) jew 89(3) TRLIS fir-rigward tal-pożizzjoni ta’ kontroll tal-benefiċjarji. Finalment, għandu jkun innotat li l-kriterju ta’ żamma tal-ishma ta’ 5 % huwa konsistenti mal-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 89(3) TRLIS u anke mal-linji gwida u l-prassi tal-Kummissjoni (21).
(53)
L-awtoritajiet Spanjoli jindikaw li l-Kummissjoni tirreferi inkorrettament ukoll għall-Artikolu 12(3) TRLIS biex tistabbilixxi vantaġġ allegat skont l-Artikolu 12(5) TRLIS: l-Artikolu 12(3) japplika għal sitwazzjonijiet ta’ deprezzament f’każ ta’ telfien oġġettiv irreġistrat mill-kumpanija fil-mira, fil-waqt li l-Artikolu 12(5) TRLIS jikkumplimenta din id-dispożizzjoni u jirrifletti t-telfien tal-valur attribwibbli għad-deprezzament tal-avvjament finanzjarju.
(54)
Il-ħames nett, l-Avviż tal-Kummissjoni dwar l-applikazzjoni tar-regoli tal-għajnuna mill-Istat għal miżuri relatati ma’ tassazzjoni diretta tan-negozju (22) (minn hawn ’il quddiem “l-Avviż tal-Kummissjoni”) b’mod espliċitu jgħid li r-regoli tal-amortizzazzjoni ma jimplikawx għajnuna mill-istat. Peress li l-koeffiċjent tal-amortizzazzjoni attwali għal avvjament finanzjarju fuq minimu ta’ 20 sena huwa l-istess bħall-koeffiċjent tal-amortizzazzjoni għall-avvjament, ir-regola ma tikkostitwixxix eċċezzjoni għas-sistema tat-taxxa ġenerali.
(55)
Finalment, it-tletin parti interessata jqisu wkoll li kieku l-miżuri inkwistjoni kienu jikkostitwixxu vantaġġ, il-benefiċjarji finali kienu jkunu l-azzjonisti tal-kumpanija fil-mira għax kienu jirċievu l-prezz imħallas mill-kumpanija akkwirenti li tibbenefika mill-miżura kkuntestata.
A.1.2. Il-miżura kkuntestata ma tiffavorixxix lil ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti oġġetti
(56)
L-ewwel nett, Spanja tisħaq li l-Artikolu 12(5) TRLIS huwa miżura ġenerali għax huwa miftuħ għal kwalunkwe kumpanija Spanjola irrispettivament mill-attività, is-settur, id-daqs, il-forma jew karatteristiċi oħra. L-unika kundizzjoni biex kontribwent tat-taxxa jkun jista’ jibbenefika mill-miżura inkwistjoni hija li jkun residenti fi Spanja għall-finijiet tat-taxxa. Il-fatt li mhux il-kontribwenti tat-taxxa kollha jibbenefikaw mill-miżura inkwistjoni ma jagħmilhiex selettiva. Għaldaqsant, l-Artikolu 12(5) TRLIS mhuwiex selettiv la de facto u lanqas de jure fi-sens tal-Artikolu 107(1) TFUE. Għaldaqstant, b’ittra datata l-14 ta’ Lulju 2008 (23), l-awtoritajiet Spanjoli provdew dejta estratta mid-dikjarazzjonijiet tat-taxxa Spanjoli tal-2006 li turi li t-tipi kollha ta’ kumpaniji (SMEs u impriżi kbar), kif ukoll kumpaniji attivi f’setturi ekonomiċi differenti, kienu bbenefikaw mill-miżura inkwistjoni. L-awtoritajiet Spanjoli jisħqu wkoll li f’sentenza riċenti (24), il-Qorti tal-Prim Istanza indikat li numru limitat ta’ benefiċjarji mhuwiex biżżejjed fih innifsu biex jistabbilixxi s-selettività tal-miżura peress li dak il-grupp jista’ fil-fatt jirrappreżenta l-impriżi kollha f’sitwazzjoni legali u fattwali partikolari. B’mod partikolari, l-awtoritajiet Spanjoli jisħqu li l-miżura inkwistjoni għandha similaritajiet ma’ każ riċenti (25) li l-Kummissjoni qieset li huwa miżura ġenerali u għaldaqstant jitolbu l-istess trattament.
(57)
It-tieni nett, skont l-awtoritajiet Spanjoli u t-tletin parti interessata, fid-Deċiżjoni tal-Ftuħ tagħha l-Kummissjoni ħalltet il-kunċett tas-selettività u l-kundizzjonijiet oġġettivi tal-miżura inkwistjoni li jirreferu biss għal ċerti tranżazzjonijiet (i.e. ishma f’kumpanija barranija fil-mira). Fil-fatt, il-Kummissjoni allegat li l-Artikolu 12(5) TRLIS huwa selettiv peress li l-istess trattament mhux mogħti lil investimenti komparabbli f’kumpaniji Spanjoli. Madankollu, il-Kummissjoni tonqos milli tirrikonoxxi li l-kriterju tas-selettività mhuwiex determinat mill-fatt li l-benefiċjarju tal-miżura inkwistjoni huwa grupp ta’ kumpaniji jew kumpanija multinazzjonali li għandhom sehem f’kumpanija fil-mira. Il-fatt li miżura tagħti benefiċċji biss lill-kumpaniji li jikkonformaw mal-kriterju oġġettiv stabbilit fil-miżura inkwistjoni ma jagħmilhiex fiha nnifisha selettiva. Il-kriterju tas-selettività jimplika li għandhom jiġu imposti restrizzjonijiet soġġettivi fuq il-benefiċjarju tal-miżura inkwistjoni. Il-kriterju tas-selettività maħluq għal din il-proċedura huwa inkonsistenti mal-prassi preċedenti tal-Kummissjoni u huwa vag u wiesa’ wisq. Jekk wieħed iwessa’ iżjed dan il-kunċett jasal għall-konklużjoni żbaljata li l-biċċa l-kbira mill-ispejjeż li jistgħu jitnaqqsu jaqgħu taħt l-ambitu tal-Artikolu 107(1) TFUE.
(58)
L-awtoritajiet Spanjoli jżidu li l-fatt tal-limitazzjoni tal-avvjament finanzjarju għal dak li jirriżulta mill-akkwiżizzjoni ta’ ishma sinjifikanti f’kumpanija fil-mira mhuwiex biżżejjed biex jitneħħa l-karattru ġenerali tal-miżura inkwistjoni, għax japplika b’mod mhux diskriminatorju għal kwalunkwe kumpanija li hija residenti fi Spanja għall-finijiet tat-taxxa mingħajr rekwiżiti oħra. B’konformità mal-każistika tal-Qorti Ewropea tal-Ġustizzja (26), miżura li minnha jgawdu l-impriżi kollha fit-territorju nazzjonali, mingħajr distinzjoni, ma tistax titqies bħala li tikkostitwixxi għajnuna mill-istat.
(59)
It-tielet nett, fir-rigward tal-massimu ta’ 5 %, dan il-livell ma jistabbilixxi l-ebda ammont minimu li għandu jiġi investit u għaldaqstant il-miżura inkwistjoni ma jgawdux minnha biss l-impriżi l-kbar. Fir-rigward tal-fatt li ma hemmx rekwiżit għall-bejjiegħ li jħallas qligħ kapitali sabiex il-miżura inkwistjoni tkun tapplika, l-awtoritajiet Spanjoli jqisu li dan huwa irrilevanti għax il-kontroll tal-introjtu rċevut minn barra l-pajjiż minn bejjiegħ li mhuwiex taxxabbli fi Spanja jaqa’ lil hinn mill-qasam ta’ kompetenza tagħhom. Fl-aħħar nett, il-limitazzjoni tal-ambitu tal-miżura - għal raġunijiet ta’ teknika fiskali - għal akkwiżizzjonijiet tal-ishma f’kumpaniji fil-mira hija konsistenti mas-sitwazzjoni riżultanti mill-implimentazzjoni ta’ diversi Direttivi tal-Komunità.
(60)
Ir-raba’ nett, l-introduzzjoni tal-miżura inkwistjoni hija fi kwalunkwe każ ġustifikata bil-prinċipju tan-newtralità, li huwa l-bażi tal-leġiżlazzjoni Spanjola kollha fuq it-taxxa. Dan il-prinċipju jimplika li t-trattament tat-taxxa ta’ investiment għandu jkun newtrali irrispettivament mill-istrumenti użati, sew jekk trasferiment tal-assi, kombinament tan-negozju jew akkwiżizzjoni tal-ishma. Għaldaqstant, l-amortizzazzjoni tat-taxxa ta’ investiment għandha tkun identika jkun xi jkun l-istrument użat biex jitwettaq l-akkwiżizzjoni inkwistjoni. L-għan finali tal-miżura inkwistjoni, f’din il-perspettiva usa’, huwa li jiżgura l-moviment ħieles tal-kapital billi jiġi evitat trattament diskriminatorju tat-taxxa fi tranżazzjonijiet ma’ kumpaniji fil-mira u tranżazzjonijiet purament domestiċi. Peress li l-akkwiżizzjonijiet ta’ ishma sinjifikanti f’kumpaniji domestiċi jistgħu jwasslu għal kombinament tan-negozju tal-kumpaniji akkwirenti u li qed jiġu akkwiżiti mingħajr l-ebda ostakli legali jew fiskali, l-avvjament li jirriżulta għall-finijiet tat-taxxa b’konsegwenza tal-kombinament jista’ jiġi amortizzat (27). Madankollu, l-avvjament ta’ operazzjonijiet transkonfinali ma jistax iseħħ għax l-armonizzazzjoni fil-livell Komunitarju mhix kompluta jew - agħar minn hekk - għax ma hemmx armonizzazzjoni barra l-Unjoni Ewropea.
(61)
Barra minn dan, matul l-investigazzjoni, l-awtoritajiet Spanjoli u uħud mit-tletin parti interessata pprovdew deskrizzjoni tassew dettaljata tal-ostakli legali li kienu jeżistu fil-leġiżlazzjoni ta’ ħmistax-il pajjiż terz. L-informazzjoni teknika li kienet tinsab fis-sottomissjonijiet ippreżentati mill-awtoritajiet Spanjoli u mit-tletin parti interessata huma miġbura fl-Annessi 2 u 3 ta’ ma’ din id-Deċiżjoni (minn hawn ’il quddiem “ir-rapporti”). Dawn id-deskrizzjonijiet għandhom jinqraw b’mod usa’ fil-kuntest ta’ din id-dikjarazzjoni mill-awtoritajiet Spanjoli (28): “is-sistema tat-taxxa Spanjola għalhekk tipprovdi għal skemi differenti tat-taxxa, bħal fil-każ ta’ akkwiżizzjonijiet ta’ ishma f’kumpaniji barranin imqabbla mal-akkwiżizzjonijiet f’kumpaniji Spanjoli (impossibbli li jitwettqu operazzjonijiet ta’ fużjonijiet, teħid tar-riskju, eċċ.), sabiex tinkiseb in-newtralità tat-taxxa mfittxija mil-leġiżlazzjoni domestika Spanjola u mill-istess Dritt tal-UE, kif ukoll sabiex ikun żgurat li s-sistema tat-taxxa Spanjola tkun konsistenti u effiċjenti”. Skont dawk l-awtoritajiet u t-tletin parti interessata, il-kombinamenti tan-negozju bejn kumpaniji Stati Membri differenti huwa impossibbli minħabba l-ostakli deskritti fir-rapporti. Għalhekk, l-għan tal-miżura kkuntestata huwa li jitneħħa l-impatt negattiv ta’ dawn l-ostakli, li Spanja ma tistax tirrispondi għall-eżistenza tagħhom. B’konsegwenza ta’ dan, il-limitazzjoni tal-ambitu tal-miżura kkuntestata għal akkwiżizzjonijiet transkonfinali hija meħtieġa biex jiġi infurzat il-prinċipju ta’ newtralità. B’dan il-mod, skont l-awtoritajiet Spanjoli, is-sistema Spanjola tat-taxxa tittratta b’mod differenti lill-kontribwenti tat-taxxa li jinstabu f’sitwazzjonijiet differenti (29), u b’hekk jiġi żgurat li s-sistema tat-taxxa Spanjola tibqa’ newtrali kif jitolbu l-istess sistema Spanjola tat-taxxa u t-TFUE.
(62)
B’konklużjoni, il-miżura kkontestata hija ddisinjata biex tneħħi l-ostakli tat-taxxa li s-sistema tat-taxxa Spanjola tiġġenera fid-deċiżjonijiet tal-investiment billi jiġu penalizzati l-akkwiżizzjonijiet tal-ishma f’kumpaniji barranin meta mqabblin mal-akkwiżizzjonijiet f’kumpaniji domestiċi. Il-miżura inkwistjoni tiggarantixxi l-istess trattament tat-taxxa għaż-żewġ tipi ta’ akkwiżizzjonijiet (akkwiżizzjonijiet diretti tal-assi u akkwiżizzjonijiet indiretti permezz tax-xiri ta’ ishma): l-avvjament li joħroġ mit-tnejn li huma (avvjament dirett u avvjament finanzjarju) jista’ għaldaqstant jiġi identifikat sabiex jippromwovi l-integrazzjoni ta’ swieq differenti, sakemm l-ostakli fattwali u legali għal kombinamenti tan-negozju transkonfinali jkunu tneħħew. L-awtoritajiet Spanjoli għaldaqstant jiżguraw li l-kontribwenti tat-taxxa jkunu jistgħu jagħżlu li jinvestu fuq livell lokali jew transkonfinali mingħajr ma jkunu ġew affettwati minn dawn l-ostakli. L-Artikolu 12(5) TRLIS bażikament jirristabbilixxi kundizzjonijiet ġusti ta’ kompetizzjoni billi jelimina l-impatti negattivi tal-ostakli.
A.1.3. Il-miżura kkuntestata la tgħawweġ il-kompetizzjoni u lanqas taffettwa l-kummerċ tal-Unjoni
(63)
L-awtoritajiet Spanjoli jistqarru li l-Kummissjoni ma stabbilixxietx fl-istandard legali meħtieġ li l-Artikolu 12(5) TRLIS jirristrinġi l-kompetizzjoni, peress li (i) l-allegat “suq għall-akkwiżizzjoni ta’ ishma fil-kumpaniji” ma jikkostitwixxix suq rilevanti għall-finijiet tad-Dritt dwar il-kompetizzjoni; u (ii) anke kieku dan kien il-każ, l-amortizzazzjoni tal-avvjament finanzjarju per ser ma taffettwax il-pożizzjoni kompetittiva tal-impriżi Spanjoli.
(64)
L-ewwel nett, il-Kummissjoni kkwalifikat il-miżura inkwistjoni bħala vantaġġ kontra l-kompetizzjoni fuq il-bażi li l-Artikolu 12(5) jippermetti lill-kontribwenti Spanjoli tat-taxxa li jiksbu primjum għall-akkwiżizzjoni ta’ ishma sinjifikanti f’kumpanija fil-mira. Madankollu, il-Kummissjoni ma wettqet l-ebda studju ta’ evalwazzjoni komparattiva taċ-ċirkostanzi ekonomiċi ta’ kumpaniji Spanjoli u internazzjonali.
(65)
It-tieni nett, peress li l-miżura inkwistjoni hija miftuħa għal kwalunkwe kumpanija Spanjola mingħajr restrizzjonijiet, ma tistax tfixkel il-kompetizzjoni. Fil-fatt, kwalunkwe kumpanija li tkun fl-istess sitwazzjoni bħal benefiċjarju tal-miżura inkwistjoni tista’ tibbenefika mill-miżura, biex b’hekk jitnaqqas il-piż tat-taxxa tagħha, u dan jikkanċella kwalunkwe vantaġġ kompetittiv li jista’ joħroġ minnha. Barra minn hekk, rata ta’ tassazzjoni iżjed baxxa fi Stat Membru li tista’ żżid il-vantaġġ kompetittiv ta’ kumpaniji lokali ma għandhiex taqa’ taħt ir-regoli tal-għajnuna mill-Istat sakemm tkun ta’ natura ġenerali.
(66)
Finalment, il-Kummissjoni diġà eżaminat, fid-dawl tar-Regolament dwar l-Għaqdiet (30), ħafna operazzjonijiet Spanjoli transkonfinali li setgħu bbenefikaw mill-miżura inkwistjoni. Madankollu l-Kummissjoni ma qajmet l-ebda tħassib dwar it-tfixkil potenzjali tal-kompetizzjoni fi kwalunkwe minn dawn il-każijiet.
(67)
L-allegazzjonijiet tal-Kummissjoni mhux biss maqtugħin mir-realtà iżda huma wkoll distakkati meta mqabbla mas-sitwazzjoni tal-kumpaniji Spanjoli. Il-miżura inkwistjoni la tfixkel il-kompetizzjoni u lanqas ma taffettwa negattivament il-kundizzjonijiet tal-kummerċ fil-Komunità sa punt li jmur kontra l-interess komuni.
(68)
F’suq mhux armonizzat, minħabba l-kompetizzjoni bejn is-sistemi tat-taxxa, l-operazzjonijiet identiċi għandhom impatt fiskali differenti skont fejn ikunu residenti n-negozjanti. Din is-sitwazzjoni tfixkel il-kompetizzjoni anke jekk il-miżuri nazzjonali inkwistjoni huma miżuri ġenerali. Fi kliem ieħor, dan it-tfixkil mhuwiex ir-riżultat tal-għajnuna mill-Istat iżda ta’ nuqqas ta’ armonizzazzjoni. Jekk ir-raġunament tal-Kummissjoni jiġi segwit, hija jkollha tiftaħ investigazzjonijiet formali rigward mijiet ta’ miżuri nazzjonali, u dan joħloq sitwazzjoni ta’ inċertezza legali li tkun ta’ ħsara kbira għall-investiment barrani.
A.2. Kompatibbiltà
(69)
Anke jekk il-Kummissjoni tqis li l-Artikolu 12(5) TRLIS jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) TFUE, din id-dispożizzjoni hija kompatibbli mal-Artikolu 107(3) TFUE għax tikkontribwixxi lejn l-interess tal-Komunità li tippromwovi l-integrazzjoni ta’ kumpaniji internazzjonali.
(70)
Kif imsemmi fil-Pjan ta’ Azzjoni tal-Għajnuna mill-Istat (31), miżura tista’ titqies kompatibbli jekk tindirizza nuqqas tas-suq, jekk tissodisfa għanijiet ta’ interess komuni definiti b’mod ċar u jekk ma tfixkilx il-kompetizzjoni u l-kummerċ intra-Komunitarji b’mod li jmur kontra l-interess komuni. F’dan il-każ, in-nuqqas tas-suq huwa d-diffikultà (jew l-impossibbiltà virtwali) tat-twettiq ta’ kombinamenti tan-negozju transkonfinali. L-effett tal-Artikolu 12(5) TRLIS huwa li jippromwovi l-ħolqien ta’ impriżi pan-Ewropej, billi akkwiżizzjonijiet domestiċi u transkonfinali jitpoġġew fuq l-istess livell.
(71)
Għaldaqstant, għall-awtoritajiet Spanjoli, l-Artikolu 12(5) TRLIS huwa kompatibbli mas-suq intern peress li, fin-nuqqas ta’ armonizzazzjoni tat-taxxa Ewropea, jilħaq l-għan li jneħħi l-ostakli għal investiment transkonfinali b’mod proporzjonali. Il-miżura inkwistjoni hija effettivament immirata lejn it-tneħħija tal-impatt negattiv tal-ostakli għal kombinamenti tan-negozju transkonfinali u għall-allinjament tat-trattament tat-taxxa ta’ kombinamenti tan-negozju transkonfinali u lokali sabiex tiżgura li d-deċiżjonijiet meħuda fir-rigward ta’ tali operazzjonijiet ikunu bbażati mhux fuq kunsiderazzjonijiet fiskali iżda esklużivament fuq kunsiderazzjonijiet ekonomiċi.
A.3. Aspettattivi leġittimi u ċertezza legali
(72)
Finalment, u fil-każ li l-Kummissjoni tiddikjara li l-Artikolu 12(5) TRLIS jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat inkompatibbli mas-suq intern, il-Kummissjoni għandha tirrikonoxxi l-eżistenza ta’ ċerti ċirkostanzi li jiġġustifikaw in-nuqqas ta’ rkupru tal-allegata għajnuna mill-Istat irċevuta skont l-Artikolu 12(5) TRLIS. Il-benefiċjarji għandu jkollhom id-dritt li jikkompletaw l-amortizzazzjoni eċċezzjonali tal-avvjament finanzjarju li jikkorrispondi mal-akkwiżizzjonijiet magħmula qabel id-data tal-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni finali.
(73)
L-ewwel nett, jidher li l-Kummissjoni tirrikonoxxi, fid-Deċiżjoni tal-ftuħ ta’ proċedura tagħha, l-eżistenza probabbli tal-aspettattivi leġittimi. Għaldaqstant, b’konformità mal-każistika tal-Qorti tal-Prim Istanza (32), din id-dikjarazzjoni tikkostitwixxi indikazzjoni ċara tal-eżistenza ta’ aspettattivi leġittimi. Peress li l-Deċiżjoni tal-Ftuħ ma tippreġudikax ir-riżultat tal-investigazzjoni formali, l-aspettattivi leġittimi għandhom jiġu rikonoxxuti għall-operazzjonijiet kollha li seħħew qabel id-data tal-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni finali.
(74)
It-tieni nett, fit-tweġibiet tagħha għall-mistoqsijiet bil-miktub mid-deputati tal-PE (33), il-Kummissjoni qalet li l-Artikolu 12(5) TRLIS ma jikkostitwixxix għajnuna mill-istat. Din id-dikjarazzjoni tikkostitwixxi pożizzjoni ċara mill-Kummissjoni li toffri aspettattivi leġittimi ovvji għall-awtoritajiet Spanjoli u l-benefiċjarji tal-miżura inkwistjoni.
(75)
It-tielet nett, skont il-konklużjoni li waslet għaliha l-Kummissjoni f’każijiet simili (34), il-Kummissjoni pprovdiet sett ta’ provi indiretti li l-Artikolu 12(5) TRLIS ma jikkostitwixxix għajnuna mill-istat. Minħabba dawn id-deċiżjonijiet, impriża prudenti ma kinitx tkun kapaċi tipprevedi li l-Kummissjoni setgħet tieħu pożizzjoni opposta.
(76)
Finalment, il-miżura inkwistjoni għandha tibqa’ tapplika għall-operazzjonijiet kollha qabel id-data tal-pubblikazzjoni ta’ deċiżjoni negattiva sakemm titlesta l-amortizzazzjoni tal-avvjament finanzjarju. Il-miżura inkwistjoni tikkorrispondi għal dritt għat-tnaqqis ta’ ammont stabbilit, determinat fil-mument tal-akkwist, liema tnaqqis huwa mifrux fuq l-20 sena li jsegwu. Barra minn hekk, minħabba l-pożizzjoni meħuda mill-Kummissjoni f’każijiet simili (35), huwa ġustifikat li wieħed jassumi li l-aspettattivi leġittimi għandhom jibqgħu sad-data tal-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni finali.
B. Kummenti miż-żewġ partijiet
(77)
Skont iż-żewġ partijiet, l-Artikolu 12(5) TRLIS jikkostitwixxi għajnuna mill-istat. Huma jsostnu li ma hemmx aspettattivi leġittimi fil-każ inkwistjoni u għaldaqstant jitolbu lill-Kummissjoni biex tordna l-irkupru ta’ kwalunkwe għajnuna illegali mogħtija. L-argumenti tagħhom huma miġbura hawn taħt.
B.1. Il-miżura kkuntestata tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat
B.1.1. Il-miżura inkwistjoni tikkonferixxi vantaġġ ekonomiku
(78)
Skont iż-żewġ partijiet, l-Artikolu 12(5) TRLIS huwa eċċezzjonali fin-natura tiegħu għax is-sistema Spanjola tat-taxxa, bl-eċċezzjoni ta’ din id-dispożizzjoni, ma tippermettix l-amortizzazzjoni tal-avvjament finanzjarju iżda biss tnaqqis fil-każ ta’ test tal-indeboliment. Sal-introduzzjoni tal-Artikolu 12(5) TRLIS, il-leġiżlazzjoni Spanjola dwar it-taxxa korporattiva ma kinitx tippermetti l-amortizzazzjoni tal-ishma irrispettivament minn jekk attwalment kienx hemm restrizzjoni. Huma jsostnu li l-Artikolu 12(5) TRLIS huwa probabbilment uniku fil-kuntest Ewropew għax l-ebda Stat Membru ieħor ma għandu sistema simili għal tranżazzjonijiet transkonfinali li ma jinvolvux l-akkwiżizzjoni ta’ ishma ta’ kontroll.
(79)
Taħt is-sistema Spanjola tat-taxxa, l-avvjament jista’ jiġi amortizzat biss jekk ikun hemm kombinament tan-negozju - l-unika eċċezzjoni hija l-miżura inkwistjoni, li tippermetti l-amortizzazzjoni f’każ eċċezzjonali: jekk minorità ta’ ishma tiġi akkwiżita f’kumpanija fil-mira. Dan jitbiegħed mis-sistema ġenerali tat-taxxa għax l-amortizzazzjoni hija possibbli mhux biss mingħajr ma jkun hemm kombinament tan-negozju iżda wkoll f’każijiet fejn ix-xerrej lanqas biss jakkwista kontroll tal-kumpanija barranija fil-mira. L-Artikolu 12(5) TRLIS għaldaqstant jikkonferixxi benefiċċju lil ċerti kumpaniji Spanjoli vis à vis (i) kumpaniji Spanjoli oħra li joperaw biss fil-livell nazzjonali u (ii) operaturi oħra tal-Unjoni li jikkompetu internazzjonalment mal-benefiċjarji Spanjoli tal-miżura inkwistjoni.
(80)
Mill-aspett ekonomiku, l-awtoritajiet Spanjoli mhux biss jipprovdu self mingħajr imgħax li jingħata fuq perjodu ta’ għoxrin sena (differiment tat-taxxa mingħajr imgħax), iżda wkoll effettivament iħallu d-data tal-ħlas lura tas-self mingħajr imgħax għad-diskrezzjoni ta’ min jissellef - jekk fil-fatt is-self jitħallas lura. Jekk l-investitur ma jittrasferixxix l-ishma sinjifikanti, l-effett huwa l-istess bħal kanċellament tad-dejn mill-awtoritajiet Spanjoli. F’dan il-każ, il-miżura ssir eżenzjoni permanenti mit-taxxa.
(81)
Waħda miż-żewġ partijiet tistma li, b’konsegwenza tal-miżura inkwistjoni, l-akkwirenti Spanjoli, pereżempju fis-settur bankarju, huma kapaċi jħallsu xi 7 % iżjed milli kieku kienu jkunu kapaċi jagħmlu f’sitwazzjoni differenti. Madankollu, tirrikonoxxi wkoll li peress li l-prezz tal-offerta huwa kombinament ta’ diversi elementi addizzjonali, il-miżura inkwistjoni mhijiex l-uniku fattur, għalkemm probabbilment tkun wieħed mill-fatturi l-iżjed deċiżivi wara l-aggressività tal-offerenti Spanjoli li jibbenefikaw mill-miżura inkwistjoni. Din il-parti tikkunsidra wkoll li l-miżura tipprovdi vantaġġ definittiv għall-offerenti Spanjoli f’irkanti internazzjonali.
B.1.2. Il-miżura inkwistjoni tiffavorixxi lil ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti oġġetti
(82)
Jeżisti parallel ċar bejn il-każ inkwistjoni u ċ-ċirkostanzi li wasslu għas-sentenza tal-Qorti tal-15 ta’ Lulju 2004 (36). Minkejja l-argumenti mressqa mill-awtoritajiet Spanjoli li l-miżura inkwistjoni fl-aħħar każ mhijiex selettiva għax l-Artikolu 37 TRLIS japplika għall-impriżi Spanjoli kollha li jinvestu internazzjonalment, il-Qorti kkonkludiet li l-miżura tikkostitiwixxi għajnuna mill-Istat għax kienet limitata għal kategorija waħda ta’ impriżi, jiġifieri impriżi li jagħmlu ċerti investimenti internazzjonali. Dan l-istess raġunament jista’ jiġi applikat għall-Artikolu 12(5) TRLIS. Is-selettività tal-Artikolu 12(5) TRLIS hija għaldaqstant minħabba l-fatt li l-kumpaniji li jakkwistaw ishma f’kumpaniji barranin biss huma eliġibbli għal din id-dispożizzjoni.
(83)
Barra minn hekk, l-impriżi ta’ ċertu daqs u saħħa finanzjarja b’operazzjonijiet multinazzjonali biss jistgħu jibbenefikaw mill-Artikolu 12(5) TRLIS. Għalkemm il-karta tal-bilanċ tiżvela l-valuri kontabbli tal-assi, mhuwiex probabbli li din tkun tirrifletti wkoll il-valuri impliċiti tal-assi fis-suq. Għaldaqstant, fil-prattika, l-operaturi b’interess ta’ kontroll fil-kumpaniji fil-mira biss għandhom aċċess suffiċjenti għal rekords ta’ kumpanija biex jaċċertaw il-valur impliċitu tal-assi tal-kumpanija fis-suq. B’konsegwenza, il-limitu massimu ta’ 5 % jiffavorixxi kumpaniji li jwettqu operazzjonijiet multinazzjonali.
(84)
Barra minn hekk, operatur Spanjol b’negozju eżistenti fi Spanja biss ikollu bażi tat-taxxa Spanjola u jista’ jibbenefika mid-deprezzament. Għaldaqstant, il-kumpaniji li huma residenti fi Spanja b’bażi ta’ taxxa sinjifikanti fi Spanja biss jistgħu fil-prattika jibbenefikaw minnu, għax il-benefiċċju potenzjali huwa konness mad-daqs tal-operat Spanjol aktar milli mal-akkwist. Għalkemm l-Artikolu 12(5) TRLIS huwa abbozzat biex japplika għall-operaturi kollha stabbiliti fi Spanja, fil-prattika huma biss numru limitat u identifikabbli ta’ kumpaniji b’bażi ta’ taxxa Spanjola, li jagħmlu akkwiżizzjonijiet barranin fis-sena tat-taxxa rilevanti u li għandhom bażi ta’ taxxa mdaqqsa li magħha jistgħu jpaċu t-tnaqqis tal-avvjament finanzjarju, li jistgħu jibbenefikaw mill-applikazzjoni tal-miżura fuq bażi annwali. B’konsegwenza ta’ dan, il-miżura inkwistjoni fil-fatt tagħti trattament tat-taxxa differenti anke lill-operaturi Spanjoli fl-istess pożizzjoni li jagħmlu l-akkwiżizzjonijiet barra l-pajjiż.
(85)
Iż-żewġ partijiet iqisu li ma kienu kapaċi jidentifikaw l-ebda kriterju jew kundizzjoni oġġettivi jew orizzontali li jiġġustifikaw il-miżura inkwistjoni. Għall-kuntrarju, huma tal-fehma li l-intenzjoni bażika tal-miżura hija li tagħti benefiċċju lil ċerti operaturi Spanjoli. Barra minn hekk, kieku l-miżura inkwistjoni kienet inerenti għas-sistema tat-taxxa Spanjola, l-ishma barranin akkwiżiti qabel dik id-data kienu jikkwalifikaw ukoll għall-miżura, li mhuwiex il-każ peress li l-ħelsien mit-taxxa jingħata biss għal ishma akkwiżiti wara l-1 ta’ Jannar 2002.
(86)
Għaldaqstant, u fid-dawl tal-politika tal-Kummissjoni (37), il-miżura inkwistjoni għandha titqies bħala selettiva.
B.1.3. Il-miżura inkwistjoni tfixkel il-kompetizzjoni u taffettwa l-kummerċ fl-UE
(87)
Huwa ċar li l-miżura inkwistjoni hija diskriminatorja għax tagħti lill-operaturi Spanjoli benefiċċju fiskali u monetarju ċar li l-operaturi barranin ma jistgħux igawdu. F’sitwazzjoni ta’ rkant jew proċedura kompetittiva oħra għall-akkwiżizzjoni ta’ kumpanija, vantaġġ ta’ din ix-xorta jagħmel differenza sinjifikanti.
(88)
Offerti ta’ akkwiżizzjoni normalment jippreżumu l-ħlas ta’ primjum fuq il-prezz tal-ishma tal-kumpanija fil-mira li kważi dejjem tirriżulta f’avvjament finanzjarju. F’diversi okkażjonijiet, l-istampa finanzjarja rrappurtat dwar akkwiżizzjonijiet kbar minn kumpaniji Spanjoli u l-benefiċċji tat-taxxa rispettivi li joħorġu mir-regoli tat-taxxa Spanjoli fuq l-amortizzazzjoni tal-avvjament finanzjarju. Għal wieħed minn dawn l-akkwiżizzjonijiet minn bank tal-investiment, il-benefiċċju tat-taxxa li jirriżulta mill-Artikolu 12(5) TRLIS kien stmat li huwa EUR 1,7 biljun, jew 6,5 % tal-prezz tal-offerta. Rapport ieħor indika li l-akkwirent Spanjol kien kapaċi joffri madwar 15 % iżjed mill-kompetituri mhux Spanjoli.
(89)
Jidher li l-miżura inkwistjoni tiffavorixxi ċerti attivitajiet tal-esportazzjoni (għajnuna għall-esportazzjoni għal akkwiżizzjonijiet ta’ ishma barranin) ta’ kumpaniji Spanjoli, li ma taqbilx mal-politika tal-Kummissjoni (38) f’dan il-qasam.
B.1.4. Il-miżura inkwistjoni taffettwa r-riżorsi tal-Istat
(90)
Il-miżura inkwistjoni hija ta’ benefiċċju għall-impriżi li jissodisfaw ċerti rekwiżiti u tippermettilhom li jnaqqsu l-bażi ta’ taxxa tagħhom u għaldaqstant l-ammont ta’ taxxa li normalment ikun dovut f’sena partikolari jekk id-dispożizzjoni ma kinitx teżisti. Għaldaqstant tipprovdi l-benefiċjarju b’vantaġġ finanzjarju, li l-ispiża tiegħu titħallas mill-baġit tal-Istat Membru kkonċernat.
VI. REAZZJONI MINN SPANJA GĦAL KUMMENTI TAL-PARTIJIET TERZI
(91)
L-awtoritajiet Spanjoli jindikaw li l-maġġoranza vasta tal-kummenti ta’ partijiet terzi jappoġġjaw il-fehma tagħhom. Żewġ partijiet biss iqisu li l-miżura inkwistjoni tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, filwaqt li l-oħrajn kollha jikkonkludu li l-Artikolu 12(5) TRLIS ma jikkostitwixxix għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) TFUE. Inkella, inqas operaturi ekonomiċi kienu jissottomettu kummenti. Barra minn hekk, il-firxa wiesgħa ta’ attivitajiet u daqs ta’ partijiet terzi interessati turi n-natura ġenerali tal-miżura inkwistjoni.
(92)
Fir-rigward tan-natura eċċezzjonali tal-miżura inkwistjoni, l-awtoritajiet Spanjoli ma jaċċettawx din il-kwalifika billi jfakkru l-karatteristika komuni tal-amortizzazzjoni tal-avvjament u l-avvjament finanzjarju skont ir-regoli Spanjoli dwar il-kontabilità (39). Barra minn hekk, it-tnaqqis tal-amortizzazzjoni tal-avvjament jikkostitwixxi r-regola ġenerali tas-sistema tat-taxxa korporattiva Spanjola skont id-dispożizzjonijiet stabbiliti fl-Artikoli 11(4) u 89(3) TRLIS. L-Artikolu 12(5) TRLIS isegwi l-istess loġika. Mhuwiex korrett li l-Artikolu 12(3) TRLIS jiġi preżentat bħala r-regola ġenerali għall-amortizzazzjoni tal-avvjament finanzjarju peress li dan l-Artikolu jirreferi għat-tnaqqis tal-ishma f’entitajiet mhux elenkati. Din id-dispożizzjoni hija relatata mad-deprezzament tal-valur tal-kontabilità teoretiku u mhux mal-avvjament finanzjarju. L-Artikolu 12(3) u 12(5) TRLIS huma żewġ regoli ġenerali komplimentari: l-ewwel wieħed jirreferi għad-deprezzament attribwibbli għat-telfien iġġenerat mill-kumpanija fil-mira, filwaqt li t-tieni jirreferi biss għat-tnaqqis tal-parti tad-deprezzament attribwibbli għad-deprezzament tal-avvjament finanzjarju. Finalment, il-fatt li l-ebda Stat Membru ieħor ma għandu miżura simili għall-miżura inkwistjoni huwa irrilevanti peress li s-sistemi tat-taxxa mhumiex armonizzati fl-Unjoni Ewropea.
(93)
Rigward in-natura selettiva tal-miżura inkwistjoni, il-paralleli magħmula mas-sentenza tal-Qorti tal-15 ta’ Lulju 2004 (40) mhumiex korretti għax f’dak il-każ il-Kummissjoni kienet iddefinixxiet b’mod ċar il-profil tal-benefiċjarju, filwaqt li fil-każ preżenti dan ma setax isir. Fil-fatt, l-Artikolu 12(5) TRLIS ma jirrikjedi l-ebda konnessjoni bejn l-akkwiżizzjoni tal-ishma u l-esportazzjoni tal-oġġetti u s-servizzi. Il-fatt li din il-miżura mhux selettiva mhix disponibbli għal operazzjonijiet domestiċi ma jaffettwax in-natura ġenerali tagħha. Fil-fatt, l-għan finali tal-miżura inkwistjoni huwa l-istess bħal dak tad-Direttiva dwar it-Taxxa Transkonfinali, li huwa li tiżgura li d-deċiżjonijiet tal-investiment ikunu bbażati fuq kunsiderazzjonijiet ekonomiċi iżjed milli fuq kunsiderazzjonijiet tat-taxxa. Għaldaqstant, peress li huwa possibbli li jitwettqu kombinamenti tan-negozju ma’ akkwiżizzjonijiet domestiċi u mhux ma’ akkwiżizzjonijiet transkonfinali, it-trattament ta’ operazzjonijiet domestiċi u operazzjonijiet transkonfinali b’mod differenti mhux biss huwa legalment ġustifikat iżda wkoll meħtieġ sabiex jiggarantixxi n-newtralità tas-sistema tat-taxxa.
(94)
Fir-rigward tal-allegati karatteristiċi ta’ tfixkil mill-miżura inkwistjoni, l-awtoritajiet Spanjoli jindikaw li kwalunkwe ħelsien mit-taxxa li jnaqqas l-ispejjeż operattivi ta’ kumpanija, iżid il-vantaġġ kompetittiv tal-benefiċjarju. Madankollu, din id-dikjarazzjoni hija irrilevanti peress li l-miżura inkwistjoni hija miżura ġenerali. Ir-rati tat-taxxa differenti japplikaw fl-Istati Membri, li għandhom impatt fuq il-kompetittività tal-kumpaniji residenti tagħhom, ma jaqgħux taħt ir-regoli tal-għajnuna mill-istat. Barra minn hekk, ma ntweriex li l-miżura inkwistjoni taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri. Barra minn hekk, il-konsegwenza tal-amortizzazzjoni tal-avvjament finanzjarju mhijiex neċessarja biex iżżid il-prezz offrut minn kompetitur.
(95)
Fir-rigward tal-kompatibbiltà tal-miżura kkontestata mas-suq intern, l-awtoritajiet Spanjoli jqisu li l-Artikolu 12(5) TRLIS huwa xieraq u proporzjonali biex jindirizza n-nuqqas fis-suq billi jistabbilixxi sistema tat-taxxa newtrali għal operazzjonijiet domestiċi u transkonfinali li trawwem l-iżvilupp ta’ kumpaniji pan-Ewropej.
VII. VALUTAZZJONI TAL-ISKEMA
(96)
Sabiex jiġi aċċertat jekk miżura tikkostitwixxix għajnuna, il-Kummissjoni għandha tevalwa jekk il-miżura inkwistjoni tissodisfax il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 107(1) TFUE. Din id-dispożizzjoni tgħid li “Ħlief għad-derogi previsti fit-Trattati, kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern”. Fid-dawl ta’ din id-dispożizzjoni, il-Kummissjoni ser tevalwa hawn taħt jekk il-miżura inkwistjoni tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat.
A. Selettività u vantaġġ inerenti fil-miżura
(97)
Sabiex titqies bħala għajnuna mill-Istat, miżura trid tkun speċifika jew selettiva fis-sens li tiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti oġġetti biss.
(98)
L-Avviż tal-Kummissjoni (41) jgħid li “Il-kriterju ewlieni fl-applikazzjoni tal-Artikolu 92(1) [issal-Artikolu 107(1) TFUE] għal miżura tat-taxxa huwa għaldaqstant li l-miżura tipprovdi eċċezzjoni għall-applikazzjoni tas-sistema tat-taxxa favur ċerti impriżi fl-Istat Membru. Is-sistema komuni applikabbli għandha għaldaqstant tiġi determinata l-ewwel. Imbagħad għandu jiġi eżaminat jekk l-eċċezzjoni għas-sistema jew id-differenzjar fi ħdan dik is-sistema humiex ġustifikati ‘minħabba n-natura jew l-iskema ġenerali’ tas-sistema tat-taxxa, jiġifieri jekk joħorġux direttament mill-prinċipji bażiċi jew ta’ gwida tas-sistema tat-taxxa fl-Istat Membru kkonċernat”.
(99)
Skont il-każistika tal-Qorti tal-Ġustizzja (42), “rigward il-valutazzjoni tal-kundizzjoni ta’ selettività, li tagħmel parti mill-kunċett ta’ għajnuna mill-Istat, jirriżulta minn ġurisprudenza stabbilita li l-Artikolu 87(1) KE [issal-Artikolu 107(1) TFUE] jimponi l-obbligu li jiġi stabbilit jekk, fil-kuntest ta’ skema ġuridika partikolari, miżura nazzjonali hijiex tali li ‘tiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti oġġetti’ meta mqabbla ma’ impriżi oħrajn, li jinsabu f’sitwazzjoni legali u fattwali li tista’ titqabbel fid-dawl tal-għan imfittex mill-miżura inkwistjoni” (43).
(100)
F’diversi okkażjonijiet il-Qorti qalet ukoll li l-Artikolu 107(1) TFUE ma jiddistingwix bejn il-kawżi u l-għanijiet tal-għajnuna mill-Istat, iżda tiddefinixxihom b’rabta mal-effetti tagħhom (44). B’mod partikolari, miżuri fiskali, li ma jikkostitwixxux adattament tas-sistema ġenerali għal karatteristiċi partikolari ta’ ċerti impriżi, li iżda jkunu nħolqu bħala mezz għat-titjib tal-kompetittività tagħhom, jaqgħu taħt l-ambitu tal-Artikolu 107(1) TFUE (45).
(101)
Il-kunċett ta’ għajnuna mill-Istat, madankollu, ma japplikax għal miżuri tal-Istat li jiddivrenzjaw bejn impriżi fejn dak id-differenzjar joħroġ min-natura jew l-istruttura ġenerali tas-sistema li jiffurmaw parti minnha. Kif spjegat fl-Avviż tal-Kummissjoni (46), “xi kundizzjonijiet jistgħu jkunu ġustifikati b’differenzi oġġettivi bejn il-kontribwenti tat-taxxa”.
(102)
Kif spjegat f’iżjed dettall fit-taqsima li ġejja, il-Kummissjoni tqis li l-miżura inkwistjoni hija selettiva fis-sens li tiffavorixxi biss ċerti gruppi ta’ impriżi li jwettqu ċertu investiment barra l-pajjiż u li dan il-karattru speċifiku mhuwiex ġustifikat min-natura tal-iskema. Il-Kummissjoni tqis li l-miżura inkwistjoni għandha tiġi evalwata fid-dawl tad-dispożizzjonijiet ġenerali tas-sistema tat-taxxa korporattiva, u aktar preċiżament ir-regoli dwar it-trattament tat-taxxa tal-avvjament finanzjarju (ara l-premessi 48-69).
(103)
Il-Kummissjoni analizzat ukoll jekk l-ipoteżi fattwali użata bħala bażi mill-awtoritajiet Spanjoli kinitx tajba u jekk hemmx xi ostakli fil-leġiżlazzjonijiet ta’ pajjiżi terzi. Madankollu, ta’ min wieħed jinnota li dan l-eżerċizzju ma jistax jikkostitwixxi għarfien li tali ostakli jistgħu jiġġustifikaw trattament differenti tat-taxxa f’dan il-każ. Barra minn dan, l-għan ta’ din id-Deċiżjoni mhuwiex li tistabbilixxi l-kundizzjonijiet li kienu jippermettu lill-Istat Membru konċernat li jevita l-klassifikazzjoni tal-miżura kkontestata bħala għajnuna mill-Istat.
(104)
Anke kieku kellha tintgħażel sistema ta’ referenza alternattiva ispirata minn dik suġġerita mill-awtoritajiet Spanjoli, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżura inkwistjoni tkun għadha tikkostitwixxi miżura ta’ għajnuna mill-Istat essenzjalment minħabba l-kundizzjonijiet fattwali u legali differenti meħtieġa għax-xenarji differenti sabiex jibbenefikaw mid-dispożizzjonijiet fuq l-avvjament jew l-avvjament finanzjarju fuq tranżazzjonijiet barranin. B’mod aktar importanti, taħt il-miżura kkuntestata l-avvjament finanzjarju jista’ jingħaraf b’mod separat u jista’ wkoll jiġi amortizzat jekk il-benefiċjarju jakkwista minorità ta’ ishma ta’ 5 %. Dan il-livell huwa ferm anqas dak meħtieġ biex jiġu applikati regoli ġenerali fuq amortizzazzjoni tal-avvjament (47). Il-miżura kkuntestata għalhekk hija eċċezzjoni għas-sistema ta’ referenza, tkun xi tkun id-definizzjoni tagħha.
(105)
Barra minn dan, il-Kummissjoni tinnota differenzi oħra fir-rigward tal-kundizzjonijiet tal-implimentazzjoni li japplikaw għall-miżura kkuntestata u d-dispożizzjonijiet tas-sistema ta’ referenza. Fil-fatt, taħt il-miżura kkuntestata, akkwiżizzjonijiet tal-ishma li saru qabel l-1 ta’ Jannar 2002 mhumiex ikkunsidrati għall-kalkolazzjoni tal-bażi li għandha tkun amortizzata. Min-naħa l-oħra, f’xenarju ta’ kombinament tan-negozju, tali data tal-għeluq ma teżistix meta jkun qed jiġi kkalkulat l-avvjament u l-kontribwent tat-taxxa għandu jipprova li l-kumbinazzjoni ssir għal raġunijiet ekonomiċi validi sabiex jiġu evitati kombinamenti li huma mmirati purament biex jinkisbu benefiċċji tat-taxxa (48), filwaqt li l-miżura kkuntestata tipprovdi biss benefiċċji ta’ taxxa. L-awtoritajiet Spanjoli ma kinux kapaċi jipprovdu argumenti konvinċenti biex jiġġustifikaw dawn id-differenzi, u għalehkk il-miżura ma tistax titqies bħala ġustifikata bil-loġika tas-sistema Spanjola tat-taxxa.
(106)
Għaldaqstant, il-miżura inkwistjoni hija wisq impreċiża u arbitrarja minħabba li ma tistabbilixxi l-ebda kundizzjoni, bħall-eżistenza ta’ sitwazzjonijiet speċifiċi legalment determinati li jiġġustifikaw trattament tat-taxxa differenti. Konsegwentement, sitwazzjonijiet li ma ntwerewx li huma differenti biżżejjed biex jiġġustifikaw deroga selettiva minn regoli ġenerali tal-avvjament jispiċċaw billi jibbenefikaw mill-miżura kkuntestata. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li l-miżura inkwistjoni tikkonċerna t-tnaqqis fit-taxxa ta’ tipi speċifiċi ta’ spejjeż u tkopri kategorija wiesgħa ta’ tranżazzjonijiet b’mod diskriminatorju, li ma jistax ikun iġġustifikat permezz ta’ differenzi oġġettivi bejn kontribwenti tat-taxxa.
(107)
Barra minn dan, skont il-każistika tal-Qorti tal-Ġustizzja (49), il-Kummissjoni tiqs li mhuwiex meħtieġ, sabiex tasal għal konklużjoni dwar il-kwalifikazzjoni ta’ skema bħala għajnuna mill-Istat, li jintwera li l-għajnuna individwali kollha mogħtija taħt l-istess skema jikkwalifika bħala għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) TFUE. Għal dan il-għan huwa biżżejjed li l-implimentazzjoni tal-iskema li qed tkun riveduta twassal għal sitwazzjonijiet li jikkwalifikaw bħala għajnuna biex ikun konkluż li l-iskema tinkludi elementi ta’ għajnuna fis-sens tal-Artikolu 107(1) TFUE. Għaldaqstant, ir-reviżjoni tal-leġiżlazzjoni tal-pajjiżi kollha possibbli barra mill-UE li għalihom il-proċedura tal-investigazzjoni tal-Kummissjoni għadha miftuħa mhix meħtieġa fil-kuntest ta’ din id-Deċiżjoni. Għalhekk, kif indikat diġà fil-paragrafi 115 et seq. tad-Deċiżjoni preċedenti (50), il-Kummissjoni vverifikat - fuq il-bażi tal-metodoloġija spjegata fid-dettall hawn taħt - jekk uħud mill-applikazzjonijiet individwali tal-iskema tal-għajnuna kkuntestata fit-tranżazzjonijiet li ma jsirux fl-UE jinkludux għajnuna mill-Istat. Din l-analiżi ffukat fuq dawk il-pajjiżi li mhumiex parti mill-UE li Spanja għandha relazzjonijiet ekonomiċi mill-qrib magħhom u li għalhekk kienu magħżula skont l-importanza tagħhom f’termini ta’ investiment barrani dirett (IBD) bejn l-1 ta’ Jannar 2002 u l-1 ta’ Ġunju 2009. Minn dawn il-pajjiżi li mhumiex parti mill-UE, il-Kummissjoni ffukat l-analiżi tagħha fuq il-pajjiżi li huwa probabbli li jrendu numru akbar ta’ applikazzjonijiet individwali tal-miżura kkuntestata: l-Istati Uniti tal-Amerika (IBD ta’ EUR 35 biljun), il-Messiku (IBD ta’ EUR 18-il biljun), l-Arġentina (IBD ta’ EUR 15-il biljun) u l-Brażil (IBD ta’ EUR 13-il biljun). Skont l-informazzjoni ppreżentata mill-awtoritajiet Spanjoli matul il-proċedura, jidher li, mill-15-il pajjiż li mhumiex parti mill-UE li għalihom l-awtoritajiet Spanjoli ppreżentaw l-informazzjoni, seħħew tranżazzjonijiet mhux biss mal-erba’ pajjiżi msemmija hawn fuq imma wkoll fir-Repubblika tal-Kolombja, ir-Repubblika tal-Peru u r-Repubblika tal-Ekwador. Għaldaqstant, il-Kummissjoni estendiet ir-reviżjoni tagħha għal dawn it-tliet pajjiżi wkoll.
(108)
Ir-raġunament tal-Kummissjoni, imqassar hawn fuq, huwa żviluppat fil-paragrafi li ġejjin.
A.1. Trattament tat-taxxa ta’ avvjament finanzjarju skont is-sistema Spanjola tat-taxxa fir-rigward ta’ akkwiżizzjonijiet barra mill-UE
A.1.1. Sistema ta’ referenza
(109)
Fid-Deċiżjoni tal-Ftuħ, kif ukoll fid-Deċiżjoni preċedenti, il-Kummissjoni qieset li s-sistema ta’ referenza xierqa hija s-sistema Spanjola tat-taxxa korporattiva, b’mod partikolari r-regoli dwar it-trattament tat-taxxa ta’ avvjament finanzjarju li hemm fis-sistema Spanjola tat-taxxa. Dan l-approċċ huwa konsistenti mal-prassi preċedenti tal-Kummissjoni u l-każistika tal-Qrati Ewropej, li jqisu s-sistema tat-taxxa korporattiva ordinarja bħala s-sistema ta’ referenza (51). Dan l-approċċ jinżamm f’din id-Deċiżjoni.
(110)
L-awtoritajiet Spanjoli jiddikjaraw li, b’mod ġenerali, ir-restrizzjonijiet dwar kombinamenti tan-negozju transkonfinali jpoġġu lill-kontribwenti tat-taxxa li jixtru ishma f’kumpaniji domestiċi f’sitwazzjoni legali u fattwali differenti minn dawk li jixtru l-ishma f’kumpaniji barranin, u partikolarment f’kumpaniji li jinstabu f’pajjiżi barra mill-UE. L-awtoritajiet Spanjoli spjegaw li l-objettiv tal-miżura kkuntestata huwa li tiġi evitata differenza fit-trattament tat-taxxa bejn, minn naħa, xiri li jkun segwit minn kombinament tan-negozji għal ammont konsiderevoli u, min-naħa l-oħra, xiri ta’ ishma mingħajr kombinament tan-negozju. Fuq din il-bażi, l-ambitu tal-iskema kkuntestata tkun illimitata għax-xiri ta’ ishma sinjifikanti f’kumpanija li mhix residenti fi Spanja għax xi ostakli jistgħu jagħmluha aktar diffiċli biex jitwettaq kombinament tan-negozju transkonfinali mqabbel ma’ wieħed lokali (52). B’konsegwenza tal-eżistenza ta’ dawn l-ostakli, il-kontribwenti Spanjoli li jinvestu barra l-pajjiż jitpoġġew, legalment u fattwalment, f’sitwazzjoni differenti minn dawk li jinvestu fi Spanja. F’dan ir-rispett, l-awtoritajiet Spanjoli jiddikjaraw li (53): “Fil-qosor, is-sempliċi natura differenzjali ta’ ċerti miżuri tat-taxxa ma timplikax neċessarjament li huma għajnuna mill-Istat, minħabba li dawn il-miżuri għandhom bżonn ukoll jiġu eżaminati sabiex wieħed jara jekk humiex meħtieġa jew funzjonali fir-rigward tal-effiċjenza tas-sistema tat-taxxa, kif iddikjarat fl-Avviż tal-Kummissjoni. Għaldaqstant, is-sistema Spanjola tat-taxxa tipprevedi skemi ta’ taxxa differenti għal sitwazzjonijiet li huma oġġettivament differenti, bħal fil-każ ta’ xiri ta’ ishma f’kumpaniji barranin kontra xiri f’kumpaniji Spanjoli (impossibbli biex jitwettqu operazzjonijiet ta’ fużjoni, ġestjoni ta’ riskju, eċċ.) bil-ħsieb li tinkiseb in-newtralità tat-taxxa imposta mil-leġiżlazzjoni nazzjonali Spanjola u mid-Dritt tal-Unjoni stess, u jkun żgurat li l-loġika tas-sistema Spanjola tat-taxxa hija konsistenti u effiċjenti”.
(111)
L-għoti ta’ trattament tat-taxxa speċifiku għal xiri ta’ ishma transkonfinali jista’, skont dawn l-awtoritajiet, ikun meħtieġ biex tkun żgurata n-newtralità tas-sistema tat-taxxa Spanjola u għall-prevenzjoni ta’ trattament aktar favorevoli għal xiri ta’ ishma domestiċi. Għalhekk, l-awtoritajiet Spanjoli u t-tletin parti interessata jqisu li l-qafas ta’ referenza korrett għall-valutazzjoni tal-miżura kkuntestata jkun it-trattament tat-taxxa għall-avvjament ta’ akkwiżizzjonijiet barranin.
(112)
Fid-Deċiżjoni preċedenti, il-Kummissjoni żammet il-proċedura sabiex tippermetti lill-awtoritajiet Spanjoli li jipprovdu informazzjoni ġdida fir-rigward tal-eżistenza ta’ ostakli legali espliċiti għal kombinamenti tan-negozju transkonfinali f’pajjiżi li mhumiex parti mill-UE.
(113)
F’dan il-kuntest, u essenzjalment fuq il-bażi tal-elementi li jinstabu fir-rapporti, il-Kummissjoni investigat il-leġiżlazzjoni ta’ diversi pajjiżi li mhumiex fl-UE sempliċiment biex tivverifika l-allegazzjonijiet tal-awtoritajiet Spanjoli dwar l-eżistenza ta’ ostakli legali espliċiti għal kombinamenti transkonfimali. Madankollu, dan l-eżami ma jikkostitwix l-għarfien tal-fatt li tali ostakli ma jistgħux jiġġustifikaw sistema ta’ referenza differenti f’dan il-każ. Matul dan l-eżami, il-Kummissjoni vverifikat prinċipalment jekk il-kumpanija prinċipali Spanjola kellhiex il-kapaċità legali li tingħaqad ma’ sussidjarja residenti f’pajjiż li mhux parti mill-UE.
(114)
Il-premessi li ġejjin huma l-bażi ta’ din l-investigazzjoni li kienet limitata biex teżamina l-verità tal-allegazzjonijiet magħmula fl-argumenti:
-
L-ewwel il-Kummissjoni vverifikat jekk, kif iddikjarat fid-Deċiżjoni preċedenti (54), il-kumpaniji Spanjoli jiffaċċjawx ostaklu legali espliċitu, li jista’ jkun attribwit lill-pajjiż li mhux parti mill-UE u mhux Spanja (55), li jipprevjeniehom milli jbiddlu sussidjarja barranija f’fergħa. Tali dispożizzjoniiet legali jistgħu jikkostitwixxu biss ostaklu, madankollu, fil-każ li l-kumpanija kkonċernata setgħet teżerċita influwenza effettiva, prinċipalment permezz ta’ maġġoranza ta’ ishma, fuq il-kumpanija fil-mira b’tali mod li tkun kapaċi timponi fużjoni li kieku l-ostakoli ma kinux hemm. Għaldaqstant, dispożizzjonijiet legali f’pajjiżi barra mill-UE li jipprevjenu l-kontribwent Spanjol milli jakkwista kontroll fuq kumpanija fil-mira f’dak il-pajjiż ma jistgħux jitqiesu bħala ostaklu legali espliċitu rilevanti fis-sens allegat mill-awtoritajiet Spanjoli: b’riżultat ta’ tali dispożizzjonijiet, kumpaniji/kontribwenti Spanjoli qatt ma jistgħu jissodisfaw il-kundizzjoni ta’ influwenza effettiva minħabba li dawn dejjem ser ikunu azzjonijisti minuri fil-kumpanija fil-mira. Għalhekk, qatt ma jista’ jkollhom il-kapaċità effettiva meħtieġa li jimponu kombinament tan-negozju. Il-Kummissjoni tixtieq tenfasizza li l-kundizzjoni tal-kontroll kienet valutata fil-livell tal-benefiċjarju tal-miżura (u mhux tal-grupp li jista’ jagħmel parti minnu) skont id-sistema Spanjola tat-taxxa. Bl-istess raġunament, il-Kummissjoni tqis li projbizzjoni espliċita għal entitajiet mhux residenti milli jkunu propjetarji diretti ta’ assi speċifiċi (pereżempju proprjetà mal-kosta) ma tistax tikkostitwixxi ostaklu legali espliċitu fil-kuntest ta’ dan l-eżerċizzju.
Il-Kummissjoni tqis li piż jew formalità (56) amministrattiva meħtieġa għal kumpaniji mhux residenti minn pajjiżi barra mill-UE ma jistgħux jitqiesu bħala ostaklu legali espliċitu għax dan jiġġenera spejjeż addizzjonali - li jistgħu jkunu jitnaqqsu mit-taxxa taħt is-sistema Spanjola tat-taxxa- imma ma jrendix il-kombinament tan-negozju impossibbli.
-
It-tieni nett, allegazzjoni li m’hemm l-ebda eżempji magħrufa ta’ kombinamenti tan-negozju transkonfinali bejn kumpaniji Spanjoli u kumpaniji minn ċerti pajjiżi barra mill-UE ma tistax tikkostitwixxi biżżejjed evidenza jew turi l-eżistenza ta’ ostakli. L-ostakli kkunsidrati mill-kumpaniji meta jiddeċiedu li jwettqu kombinament tan-negozju huma diffierenti u mhux limitati biss għall-kapaċità tal-kumpaniji konċernati biex jagħmlu kombinament tal-attivitajiet kummerċjali tagħhom. Dan huwa muri b’mod ċar mill-fatt li uħud mit-tletin parti interessata huma proprjetarji ta’ diversi sussidjarji Spanjoli kkontrollati bis-sħiħ mingħajr ma kkombinaw in-negozji Spanjoli tagħhom, anke jekk l-awtoritajiet Spanjoli jagħrfu li m’hemm l-ebda ostaklu għal kombinamenti ta’ kummerċ domestiku. Għalhekk il-Kummissjoni tqis li, mill-elementi fir-rapporti, huma biss il-projbizzjonijiet espliċiti tal-kombinamenti tan-negozju transkonfinali stabbiliti fil-liġijiet ta’ pajjiżi barra mill-UE li jistgħu jiġu aċċettati. Fil-fatt, kif diġà indikat fil-paragrafu 93 tad-Deċiżjoni preċedenti, jekk ġew ikkunsidrati elementi ta’ natura ġenerali mhux sostanzjati, din l-analiżi tirriskja li ssir fil-parti l-kbira arbitrarja.
(115)
Is-sejbiet ippreżentati hawn taħt huma bbażati fuq l-informazzjoni mogħtija mill-awtoritajiet Spanjoli fir-rapporti, li l-verità u l-kompletezza tagħhom ġew ivverifikati mill-Kummissjoni fid-dawl tar-rimarki metodoloġiċi stabbiliti hawn fuq. Fuq din il-bażi, il-Kummissjoni tqis li, kontra l-argumenti tal-awtoritajiet Spanjoli, ma jistax jitqies li l-liġijiet kollha tal-pajjiżi barra mill-UE jqajmu ostakli legali espliċiti għal kombinamenti tan-negozju transkonfinali. Għalhekk, bħalma hu ddikjarat f’relazzjoni mat-tranżazzjonijiet intra-UE fid-Deċiżjoni preċedenti (57), il-Kummissjoni ma tistax taqsam l-opinjoni espressa mill-awtoritajiet Spanjoli, appoġġjata mill-argumenti tat-tletin parti interessata, fir-rigward tal-eżistenza ġenerali ta’ dawn l-allegati ostakli. Il-Kummissjoni tqis li barra mill-Istati Membri tal-UE, u tal-anqas fil-pajjiżi rilevanti barra mill-UE li ġejjin, ma jista’ jingħaraf l-ebda ostaklu legali, kif indikat hawn taħt:
-
L-Istati Uniti tal-Amerika:
i.
L-ewwel nett, il-Kummissjoni tinnota li, f’rapport ippreżentat mill-awtoritajiet Spanjoli (58), meta jagħmel il-valutazzjoni dwar jekk hemmx xi preċedenti għal kombinamenti tan-negozju transkonfinali, l-awtur jgħid: “Mhux misjub, imma huwa probabbli li dan sar f’Delaware”. Kuntrarju għall-argumenti prinċipali tal-awtoritajiet Spanjoli, il-konklużjoni f’wieħed mir-rapporti (59) dwar dan il-pajjiż jidher li hija li m’hemm l-ebda projbizzjoni legali ġenerali espliċita dwar kombinamenti tan-negozju transkonfinali.
ii.
It-tieni nett, taħt ir-regoli ġenerali tal-liġi korporattiva (60) u l-liġi tat-taxxa (61), m’hemm l-ebda projbizzjoni espliċita dwar kombinamenti tan-negozju ma’ entitajiet barranin.
iii.
It-tielet nett, dispożizzjonijiet speċifiċi tal-liġi korporattiva (62) japplikaw għal kombinamenti tan-negozju domestiċi. Safejn taf il-Kummissjoni, m’hemm l-ebda projbizzjoni espliċita dwar l-applikazzjoni ta’ dawk id-dispożizzjonijiet għal kombinamenti tan-negozju transkonfinali, anke jekk jista’ jkun hemm differenza fil-formalitajiet amministrattivi applikabbli. Il-Kummissjoni tinnota li tal-anqas l-Istat ta’ Delaware jagħmel kombinamenti tan-negozju transkonfinali (63) espliċitament fattibbli sakemm l-oppost ikun permess mil-leġiżlazzjoni tal-pajjiż fejn tkun residenti l-kumpanija barranija. Għalhekk, jekk tranżazzjoni bħal din mhijiex fattibbli bejn kumpaniji li jinstabu rispettivament f’Delaware u fi Spanja, il-Kummissjoni tqis li l-ostakli jistgħu jiġu attribwiti għal Spanja, u għalhekk mhumiex rilevanti għal din il-valutazzjoni. Din is-sejba għandha tiġi eżaminata fil-kuntest tal-importanza tal-Istat ta’ Delaware għall-ippożizzjonar/inkorporazzjoni tal-kumpaniji fl-Istati Uniti (64).
iv.
Ir-raba’ nett, japplikaw dispożizzjonijiet speċifiċi tat-taxxa għal kombinamenti tan-negozju domestiċi sabiex tkun evitata t-tassazzjoni mhux favorevoli meta jitwettqu operazzjonijiet ta’ ristrutturazzjoni. Safejn taf il-Kummissjoni, m’hemm l-ebda projbizzjoni espliċita dwar l-applikazzjoni tagħhom għal kombinamenti tan-negozju transkonfinali, anke jekk jista’ jkun hemm differenza fil-formalitajiet amministrattivi applikabbli.
v.
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni ma sabet l-ebda każistika mill-qrati kompetenti tal-Istati Unit li setgħet tikkontradixxi l-konklużjoni tagħha dwar in-nuqqas ta’ ostakli legali espliċiti għal kombinamenti tan-negozju transkonfinali ma’ kumpanija residenti fl-Istati Uniti.
-
Il-Messiku:
i.
L-ewwel nett, il-Kummissjoni tinnota li l-Artikolu 8(3) tal-protokoll tal-ftehim dwar it-taxxa (65) bejn Spanja u l-Messiku, iffirmat fis-6 ta’ Ottubru 1994 u li għadu fis-seħħ, jipprovdi b’mod espliċitu għal tranżazzjonijiet ta’ konbinament tan-negozju. B’konsegwenza ta’ din id-dispożizzjoni, tranżazzjonijiet bħal dawn jibbenefikaw minn differiment fil-ħlas minħabba li l-qligħ mhux realizzat mhux intaxxat. Safejn tista’ tara l-Kummissjoni, l-iskop ta’ dan il-ftehim internazzjonali dwar it-taxxa huwa li titneħħa l-esklużjoni possibbli (66) ta’ kombinamenti tan-negozju transkonfinali mill-benefiċċju ta’ regoli tat-taxxa speċifiċi li japplikaw għal kombinamenti tan-negozju domestiċi.
ii.
It-tieni nett, taħt il-leġiżlazzjoni tal-Messiku (liġi korporattiva u liġi tat-taxxa), u b’kunsiderazzjoni tal-ftehim dwar it-taxxa imsemmi hawn fuq, m’hemm l-ebda projbizzjoni legali espliċita dwar kombinamenti tan-negozju mal-entitajiet Spanjoli.
iii.
Finalment, il-Kummissjoni ma sabet l-ebda każistika mill-qrati kompetenti tal-Messiku li tikkontradixxi b’mod ċar il-konklużjoni tagħha dwar in-nuqqas ta’ ostakli legali speċifiċi għal kombinamenti tan-negozju transkonfinali ma’ kumpanija residenti fil-Messiku.
-
Il-Brażil:
i.
L-ewwel nett, il-Kummissjoni tinnota li nstab preċedent ta’ kombinament tan-negozju transkonfinali (mhux ma’ Spanja) mill-awtoritajiet Spanjoli (67).
ii.
It-tieni nett, taħt ir-regoli ġenerali tal-liġi korporattiva u l-liġi tat-taxxa (68), m’hemm l-ebda projbizzjoni legali espliċita dwar kombinamenti ta’ negozju ma’ entitajiet barranin, għalkemm il-formalitajiet amministrattivi jistgħu jvarjaw (69).
iii.
It-tielet nett, ċerti restrizzjonijiet legali espliċiti japplikaw għat-twettiq ta’ attivitajiet ekonomiċi f’ċerti setturi (70) minn entitajiet ikkontrollati minn kumpaniji barranin. Madankollu, kif iddikjarat aktar ’il fuq (ara l-premessa 114), dispożizzjonijiet legali f’pajjiżi barra mill-UE li jipprevjenu kontribwent tat-taxxa Spanjol milli jieħu kontroll ta’ kumpanija fil-mira f’dak il-pajjiż ma jistgħux jitqiesu bħala ostaklu legali espliċitu fis-sens allegat mill-awtoritajiet Spanjoli: b’riżultat ta’ din id-dispożizzjoni, kumpaniji/kontribwenti Spanjoli qatt ma jistgħu jissodisfaw il-kundizzjoni ta’ influwenza effettiva minħabba li dejjem ser ikunu azzjonisti minuri fil-kumpanija fil-mira. Safejn tista’ tara l-Kummissjoni, din hija preċiżament is-sitwazzjoni li tirriżulta mil-leġiżlazzjoni Brażiljana li hemm referenza għaliha fiż-żewġ rapporti.
iv.
Finalment, il-Kummissjoni ma sabitx każistika li tista’ tikkontradixxi l-konklużjoni tagħha dwar in-nuqqas ta’ ostakli legali espliċiti għal kombinamenti tan-negozju transkonfinali ma’ kumpanija residenti fil-Brażil.
-
L-Arġentina:
i.
L-ewwel nett, il-Kummissjoni tinnota li l-Artikolu 5 tal-protokoll tal-ftehim dwar it-taxxa (71) bejn Spanja u l-Arġentina, iffirmat fis-26 ta’ Awwissu 1994 u li għadu fis-seħħ, jipprovdi espliċitament għal kombinamenti tan-negozju transkonfinali. Bħala riżultat ta’ din id-dispożizzjoni, operazzjonijiet ta’ ristrutturazzjoni transkonfinali ma jistgħux iwasslu għal tassazzjoni mhux favorevoli.
ii.
It-tieni nett, taħt ir-regoli ġenerali tal-liġi korporattiva (72) u tal-liġi tat-taxxa (73), m’hemm l-ebda projbizzjoni legali espliċita dwar kombinamenti tan-negozju ma’ entitajiet barranin għalkemm il-formalitajiet amministrattivi applikabbli jistgħu jvarjaw.
iii.
It-tielet nett, il-Kummissjoni ma sabet l-ebda każistika li tista’ tikkontradixxi l-konklużjoni tagħha dwar in-nuqqas ta’ ostakli legali espliċiti għal kombinamenti tan-negozju transkonfinali ma’ kumpanija residenti fl-Arġentina. Barra minn dan, il-Kummissjoni ma taqbilx mal-interpretazzjoni fiż-żewġ rapporti dwar is-sentenzi (74) maħruġa mill-amministrazzjoni tat-taxxa f’ċerti tranżazzjonijiet transkonfinali ppjanati. Dawn is-sentenzi sempliċiment jiċċaraw il-kundizzjonijiet tal-arranġamenti ta’ differiment tat-taxxa Arġentini. Dawn ma jsemmux l-eżistenza ta’ projbizzjoni ġenerali u espliċita fuq l-applikazzjoni ta’ dawn l-arranġamenti għal operazjonijiet ta’ ristrutturazzjoni transkonfinali. Barra minn dan, l-interpretazzjoni mogħtija fir-rapporti ta’ dawn is-sentenzi speċifiċi tikkontradixxi d-dispożizzjoni ġenerali fil-ftehim tat-taxxa msemmi hawn fuq (75) bejn ir-Renju ta’ Spanja u r-Repubblika Arġentina.
-
L-Ekwador
i.
L-ewwel nett, il-Kummissjoni tinnota li, taħt ir-regoli ġenerali tal-liġi korporattiva u l-liġi tat-taxxa, m’hemm l-ebda projbizzjoni legali espliċita dwar kombinamenti tan-negozju ma’ entitajiet barranin (76).
ii.
It-tieni nett, il-Kummissjoni tinnota li rapport ippreżentat mill-awtoritajiet Spanjoli (77) jagħraf li kombinament tan-negozju transkonfinali huwa fattibbli sakemm l-akkwirent Spanjol ikun waqqaf fergħa fl-Ekwador minn qabel.
-
Il-Perù:
i.
L-ewwel nett, il-Kummissjoni tinnota li, taħt ir-regoli ġenerali tal-liġi korporattiva u tal-liġi tat-taxxa, ma hemm, safejn taf il-Kummissjoni, l-ebda projbizzjoni legali espliċita dwar kombinamenti tan-negozju ma’ entitajiet barranin (78).
ii.
It-tieni nett, il-Kummissjoni tinnota li l-Artikolu 2074 tal-Kodiċi Ċivili Peruvjan jistabbilixxi l-prinċipji applikabbli għal kombinamenti tan-negozju transkonfinali u l-Liġi Ġenerali tal-Kumpanji tippermetti kombinamenti tan-negozji li jinvolvu fergħa ta’ entità barranija u kumpanija residenti fil-Perù (79).
iii.
It-tielet nett, il-Liġi dwar it-Taxxa fuq id-Dħul tiżgura trattament newtrali ta’ kombinamenti tan-negozju li jinvolvu fergħa ta’ entità barranija u kumpanija residenti fil-Perù (80).
iv.
Il-Kummissjoni għalhekk tqis li kombinament tan-negozju transkonfinali huwa fi kwalunkwe każ possibbli sakemm l-akkwirent Spanjol ikun stabbilixxa fergħa fil-Perù minn qabel.
-
Il-Kolombja:
i.
L-ewwel nett, il-Kummissjoni tinnota li s-Superintendencia de Sociedades (81) tikkonferma espliċitament li kombinamenti tan-negozju transkonfinali huma possibbli taħt il-leġiżlazzjoni tal-Kolombja (82).
ii.
It-tieni nett, taħt ir-regoli ġenerali tal-liġi korporattiva u l-liġi tat-taxxa (83), m’hemm l-ebda projbizzjoni legali espliċita tal- kombinamenti tan-negozju ma’ entitajiet barranin għalkemm il-formalitajiet amministrattivi applikabbli jistgħu jvarjaw.
iii.
It-tielet nett, il-Kummissjoni tinnota li rapport ippreżentat mill-awtoritajiet Spanjoli (84) jagħraf li kombinamenti tan-negozju transkonfinali huma fattibbli sakemm l-akkwirent Spanjol ikun waqqaf fergħa fil-Kolombja minn qabel.
(116)
L-awtoritajiet Spanjoli ppreżentaw informazzjoni dwar il-liġijiet ta’ tmien pajjiżi oħra barra mill-UE. Kif diġà ddikjarat fil-paragrafu 107, il-Kummissjoni tqis li s-sejbiet ta’ hawn fuq huma biżżejjed biex jikkonfermaw li, fi kwalunkwe każ, anke kieku wieħed kellu jammetti li l-eżistenza ta’ ostakli legali għal kombinamenti tan-negozju transkonfinali huma sinjifikanti, is-sitema ta’ referenza hija r-regoli dwar it-trattament tat-taxxa tal-avvjament finanzjarju fis-sistema Spanjola. Madankollu, l-applikazzjoni tal-istess metodoloġija u l-kriterji kif deskritti fil-paragrafi 114 et seq., il-Kummissjoni tqis, fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli, li ma jeżistu l-ebda ostakli legali espliċiti għal kombinamenti tan-negozju transkonfinali ta’ natura ġenerali fil-liġijiet taċ-Ċilì, tal-Venezwela, tal-Alġerija, tal-Kanada, tal-Awstralja, tal-Ġappun jew tal-Marokk.
(117)
Għalhekk, fuq il-bażi tas-sejbiet ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni ma tistax taqbel mal-awtoritajiet Spanjoli li kull benefiċjarju individwali potenzjali tal-miżura kkuntestata huwa affaċċjat, anke jekk biss fil-prattika, b’ostakli insormontabbli għal kombinamenti tan-negozju transkonfinali.
(118)
Fid-dawl ta’ dan kollu, il-Kummissjoni tqis li m’hemm l-ebda raġuni biex ikun hemm tluq mis-sistema ta’ referenza fid-Deċiżjoni tal-Ftuħ u d-Deċiżjoni preċedenti: il-qafas ta’ referenza xieraq għall-valutazzjoni tal-miżura kkuntestata huwa s-sistema ġenerali Spanjola tat-taxxa korporattiva u, aktar preċiżament, ir-regoli dwar it-trattament tat-taxxa għal avvjament finanzjarju fis-sistema Spanjola tat-taxxa. Din il-konklużjoni ma tistax tkun affettwata mill-fatt li l-Kummissjoni sabet żewġ pajjiżi barra mill-UE fejn fil-fatt jeżistu ostakli legali espliċiti (l-Indja u ċ-Ċina). Kif iddikjarat fil-paragrafu 107, skont il-każistika tal-Qorti tal-Ġustizzja (85), il-Kummissjoni tqis li, sabiex wieħed jasal għal konklużjoni dwar il-kwalifika ta’ għajnuna mill-Istat għal skema, mhux meħtieġ li jintwera li l-għajnuna kollha individwali mogħtija taħt dik l-iskema tikkwalifika bħala għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) TFUE.
(119)
B’mod aktar preċiż, fir-rigward taċ-Ċina, il-Liġi Korporattiva tal-2005 li tapplika għal fużjonijiet li jinvolvu biss kumpaniji b’responsabbiltà limitata jew kumpaniji b’ishma konġunti limitati inkorporati fiċ-Ċina, u l-Artikoli 2 u 55 tar-Regolament bit-titolu “Dispożizzjonijiet dwar Akkwiżizzjonijiet ta’ Intrapriżi Domestiċi minn Investituri Barranin” maħruġ mill-Ministeru Ċiniż tal-Kummerċ fit-22 ta’ Ġunju 2009, jeskludu espliċitament lill-kumpaniji mhux residenti mill-ambitu tal-applikazzjoni tar-regoli tal-kombinament tan-negozju sabiex kumpanija Spanjola ma tkunx tista’ tgħaqqad in-negozju tagħha ma’ sussidjarja kkontrollata minn Ċiniżi.
(120)
B’referenza għal-leġiżlazzjoni fis-seħħ fl-Indja, l-Artikoli 391 sa 394 tal-Liġi tal-Kumpaniji tal-Indja tal-1956 jeskludu espliċitament kumpaniji mhux residenti mill-ambitu tal-applikazzjoni tar-regoli tal-kombinament tan-negozju sabiex kumpanija Spanjola ma tkunx tista’ tgħaqqad in-negozju tagħha ma’ sussidjarja kkontrollata minn Indjani.
A.1.2. Eżistenza ta’ deroga mis-sistema ta’ referenza
(121)
Taħt is-sistema Spanjola tat-taxxa, il-bażi tat-taxxa hija kkalkulata fuq il-bażi tar-riżultat tal-kontabilità, li wara jsiru aġġustamenti għaliha bl-applikazzjoni ta’ regoli tat-taxxa speċifiċi. Bħala rimarka preliminari u fuq bażi sussidjarja, il-Kummissjoni tinnota li l-miżura kkuntestata tagħti deroga mis-sistema Spanjola tal-kontabilità. L-emerġenza tal-avvjament finanzjarju tista’ tkun ikkalkulata biss fl-astratt billi jiġu konsolidati l-kontijiet tal-kumpanija fil-mira ma’ dawk tal-kumpanija akkwirenti. Madankollu, taħt is-sistema tal-kontabilità Spanjola, il-konsolidament tal-kontijiet huwa meħtieġ fil-każ ta’ “kontroll” (86) kif isir għall-assoċjazzjonijiet kemm domestiċi u kemm barranin tal-kumpaniji, sabiex tingħata s-sitwazzjoni globali ta’ grupp ta’ kumpaniji suġġetti għal kontroll unitarju. Tali sitwazzjoni hija meqjusa (87) li tkun teżisti, pereżempju, jekk il-kumpanija prinċipali jkollha l-maġġoranza tad-drittijiet tal-vot tal-kumpanija sussidjarja. Madankollu, il-miżura kkuntestata ma tirrikjedix tali tip ta’ kontroll u tapplika minn livell ta’ 5 % tal-ishma. Finalment, il-Kummissjoni tinnota wkoll li, mill-1 ta’ Jannar 2005 (88), skont ir-regoli tal-kontabilità, l-avvjament finanzjarju ma jistax ikun aktar amortizzat minn bosta kumpaniji Spanjoli. Fil-fatt, f’dan ir-rigward, it-tletin parti interessata jirreferu għal dispożizzjonijiet (89) li m’għadhomx fis-seħħ taħt is-sistema Spanjola kurrenti tal-kontabilità. B’riżultat tal-Liġi 16/2007 tal-4 ta’ Lulju 2007 li tirriforma u tadatta l-liġi kummerċjali fil-qasam tal-kontabilità għall-iskopijiet ta’ armonizzazzjoni tal-kontabilità internazzjonali taħt il-leġiżlazzjoni tal-UE, kif ukoll id-Digriet Irjali 1514/2007 tas-16 ta’ Novembru 2007 dwar il-Pjan Ġenerali tal-Kontabilità, minn punt tal-kontabilità m’għadhiex permessal-amortizzazzjoni la tal-avvjament u lanqas tal-avvjament finanzjarju. Dawn l-emendi għal-liġi tal-kontabilità Spanjoli huma skont ir-Regolament (KE) Nru 1606/2002 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-19 ta’ Lulju 2002 dwar l-applikazzjoni tal-istandards tal-kontabilità internazzjonali (90). Għalhekk, b’konsiderazzjoni għal dawn il-punti, il-miżura kkuntestata tikkostitwixxi eċċezzjoni għar-regoli ordinarji tal-kontabilità applikabbli fi Spanja.
(122)
Minkejja dan, minħabba n-natura fiskali tal-miżura kkuntestata, l-eżistenza ta’ eċċezzjoni għandha tkun valutata meta mqabbla mas-sistema tat-taxxa li sservi ta’ referenza, u mhux biss fuq bażi ta’ kontabilità. F’dan il-kuntest, il-Kummissjoni tinnota li s-sistema tat-taxxa Spanjola qatt ma ppermettiet l-amortizzazzjoni ta’ avvjament finanzjarju, ħlief taħt l-Artikolu 12(5) TRLIS. B’mod partikolari, l-ebda amortizzazzjoni m’hi possibbli għal tranżazzjonijiet domestiċi. Dan huwa ċar skont dan li ġej:
(123)
Għall-finijiet ta’ taxxa Spanjoli, avvjament jista’ jitniżżel biss separatament wara kombinament tan-negozju (91), li jimmaterjalizza ruħu jew fil-każ ta’ akkwiżizzjoni jew kontribuzzjoni tal-assi li jiffurmaw negozju indipendenti, jew wara kombinament tan-negozju legali. F’każijiet bħal dawn, l-avvjament jirriżulta mid-differenza bejn il-kontabilità bejn il-prezz tal-akkwiżizzjoni u l-valur tas-suq tal-assi li jiffurmaw in-negozju akkwiżit jew miżmum mill-kumpanija kkombinata. Meta l-akkwiżizzjoni tan-negozju ta’ kumpanija ssir permezz tal-akkwiżizzjoni tal-ishma tagħha, bħal fil-każ tal-miżura kkuntestata, meta avvjament jista’ jirriżulta biss jekk il-kumpanija akkwirenti sussegwentement tikkombina mal-kumpanija akkwiżita, li wara din ikollha kontroll fuq tal-aħħar.
(124)
Madankollu, taħt il-miżura inkwistjoni, mhu meħtieġ la l-kontroll u lanqas il-kombinament taż-żewġ negozji. Hija biżżejjed l-akkwiżizzjoni tal-anqas ta’ 5 % tal-ishma f’kumpanija barranija. Għalhekk, billi jiġi permess l-avvjament finanzjarju, li huwa l-avvjament li kien jitniżżel li kieku l-kumpaniji ngħaqdu, biex jidhru separati anke fin-nuqqas ta’ kombinament tan-negozju, il-miżura inkwistjoni tikkostitwixxi eċċezzjoni għas-sistema ta’ referenza. Għandu jkun enfasizzat li l-eċċezzjoni ma tirriżultax mit-tul tal-perjodu li matulu jiġi amortizzat l-avvjament finanzjarju meta mqabbel mal-perjodu li japplika għall-avvjament tradizzjonali (92), imma pjuttost mit-trattament differenti tat-tranżazzjonijiet domestiċi u transkonfinali. Il-miżura kkuntestata ma tistax titqies f’regola tal-kontabilità ġenerali ġdida waħedha minħabba li mhix permessal-amortizzazzjoni tal-avvjament finanzjarju li ġej mill-akkwiżizzjoni tal-ishma domestiċi.
(125)
Minħabba dawn il-kunsiderazzjonijiet kollha, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżura kkuntestata tagħti deroga mis-sistema ta’ referenza. Kif se jintwera mill-premessi 153 sa 163, il-Kummissjoni tqis li la l-awtoritajiet Spanjoli u lanqas it-tletin parti interessata ma ressqu argumenti koerenti biżżejjed biex ibiddlu l-konklużjoni tagħha.
A.1.3. L-eżistenza ta’ vantaġġ
(126)
Taħt l-Artikolu 12(5) TRLIS, parti mill-avvjament finanzjarju li ġej mill-akkwiżizzjoni ta’ ishma f’kumpaniji barranin tista’ titnaqqas mill-bażi tat-taxxa permezz ta’ deroga mis-sistema ta’ referenza. Għaldaqstant, bit-tnaqqis fil-piż tat-taxxa tal-benefiċjarju, l-Artikolu 12(5) TRLIS jipprovdilu vantaġġ ekonomiku. Dan jieħu l-forma ta’ tnaqqis fit-taxxa li kieku l-kumpaniji konċernati jkunu soġġetti li jħallsu. Dan it-tnaqqis huwa proporzjonali għad-differenza bejn il-prezz imħallas għall-akkwiżizzjoni u l-valur tas-suq tal-assi mniżżla fil-kotba tal-ishma mixtrija.
(127)
L-ammont preċiż tal-vantaġġ fir-rigward tal-prezz imħallas għall-akkwiżizzjoni jikkorrispondi mal-valur nett imnaqqas tat-tnaqqis fil-piż tat-taxxa mogħti mill-amortizzazzjoni li tista’ titnaqqas matul il-perjodu tal-amortizzazzjoni wara l-akkwiżizzjoni. Għalhekk jiddependi fuq ir-rata tat-taxxa korporattiva fis-snin konċernati u r-rata mnaqqsa tal-interess applikabbli.
(128)
Jekk l-ishma akkwiżiti jerġgħu jinbiegħu, parti minn dan il-vantaġġ ikun irkuprat permezz tat-tassazzjoni fuq il-qligħ kapitali. Fil-fatt, meta tkun permessal-amortizzazzjoni tal-avvjament finanzjarju, jekk l-ishma barranin inkwistjoni jerġgħu jinbiegħu, l-ammont imnaqqas iwassal għal żieda fil-qligħ kapitali intaxxat fil-ħin tal-bejgħ. Madankollu, fil-każ ta’ tali ċirkustanzi inċerti, il-vantaġġ ma jisparixxix kompletament għax it-tassazzjoni li sseħħ wara ma tikkunsidrax l-ispiża tal-likwidità. Kif muri sew miż-żewġ partijiet, minn punt ekonomiku, l-ammont tal-vantaġġ huwa tal-anqas simili għal dak ta’ linja ta’ kreditu mingħajr interessi li tippermetti sa għoxrin ġibda annwali ta’ parti minn kull għoxrin parti ta’ avvjament finanzjarju sakemm l-ishma jinżammu fil-kotba tal-kontribwent tat-taxxa.
(129)
Jekk nieħdu eżempju ipotetiku, diġà msemmi mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tal-Ftuħ, sehem akkwiżit fl-2002 jagħti vantaġġ li jikkorrispondi għal 20,6 % tal-ammont tal-avvjament finanzjarju, jekk wieħed jassumi rata mnaqqsa ta’ interess ta’ 5 % (93) u jekk iqis l-istruttura eżistenti tar-rati tat-taxxi korporattivi sal-2022 kif inhuma stabbiliti bħalissa fil-Liġu Nru 35/2006 (94). Il-partijiet terzi ma kkuntestawx dawn il-figuri. Fil-każ li l-ishma akkwiżiti jerġgħu jinbiegħu, il-vantaġġ ikun jikkorrispondi għall-interess li kien ikun mitlub mingħand il-kontribwent għal linja ta’ kreditu bil-karatteristiċi deskritti fil-paragrafu preċedenti.
(130)
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni ma tistax taċċetta l-opinjonijiet tal-awtoritajiet Spanjoli u tat-tletin parti interessata li l-benefiċjarju finali tal-miżura inkwistjoni jkun biss il-bejjiegħ tal-ishma barranin minħabba li dan jirċievi prezz ogħla. Il-Kummissjoni tirrifjuta dan l-argument wara li għamlet valutazjoni tal-effett tal-miżura kkuntestata fil-forma preżenti tagħha. L-ewwel nett, m’hemm l-ebda mekkaniżmu li jiggarantixxi li l-vantaġġ jiġi mgħoddi bis-sħiħ jew parzjalment lill-bejjiegħ. It-tieni nett, il-prezz tal-akkwiżizzjoni jirriżulta minn serje ta’ elementi differenti, mhux biss mill-miżura kkuntestata. It-tielet nett, anke kieku dawn iż-żewġ kundizzjonijiet kienu sodisfatti, il-kontribwent tat-taxxa Spanjol li jibbenefika mill-miżura inkwistjoni xorta waħda għandu jitqies bħala l-benefiċjarju tal-miżura. Anke jekk vantaġġ ekonomiku jiġi trasferit lill-bejjiegħ, il-miżura inkwistjoni xorta waħda tagħti lill-akkwirent kapaċità akbar li joffri prezz ogħla, li huwa ta’ importanza kruċjali fil-każ ta’ operazzjoni kompetittiva ta’ akkwiżizzjoni.
(131)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonkludi li, f’kull każ, il-miżura kkuntestata tagħti vantaġġ fil-ħin tal-akkwiżizzjoni ta’ ishma barranin.
A.1.4. Ġustifikazzjoni tal-miżura bil-loġika tas-sistema tat-taxxa Spanjola
(132)
Il-Kummissjoni tqis li, skont il-każistika stabbilita tal-Qorti tal-Ġustizzja (95), il-miżura li tintroduċi differenzjar bejn l-impriżi ma tikkostitwix għajnuna mill-Istat meta dak id-differenzjar ġej min-natura u l-istruttura globali tas-sistema ta’ ħlasijiet li jiffurmaw parti minnha. Din il-ġustifikazzjoni bbażata fuq in-natura jew l-istruttura globali tas-sistema tat-taxxa tirrifletti l-konsistenza ta’ miżura tat-taxxa speċifika mal-loġika interna tas-sistema tat-taxxa in ġenerali.
(133)
F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tqis, l-ewwel nett, li l-awtoritajiet Spanjoli ma wrewx li l-effett tal-miżura inkwistjoni kien ser ikun l-eliminazzjoni tat-tassazzjoni doppja. Fil-fatt l-iskema ma tistabbilixxi l-ebda kundizzjoni biex ikun ippruvat li l-bejjiegħ kien effettivament intaxxat fuq il-qligħ li ġej mit-trasferiment tal-ishma, anke jekk tali kundizzjoni hija imposta għal amortizzazzjoni tal-avvjament li jiġi minn kombinament tan-negozju (96). Għandu jkun enfasizzat li, għalkemm l-awtoritajiet Spanjoli ma jistgħux jiddikjaraw li huma kompetenti biex jeżerċitaw kontroll fuq bejjiegħ barrani li jwettaq operazzjonijiet barra mill-pajjiż, il-Kummissjoni tinnota li din il-kundizzjoni hija meħtieġa għall-applikazzjoni ta’ dispożizzjonijiet oħra ta’ taxxa Spanjoli (97) imma mhux għall-miżura inkwistjoni.
(134)
It-tieni nett, il-miżura kkuntestata ma tikkostitwix mekkaniżmu biex tkun evitata t-tassazzjoni doppja ta’ dividendi futuri li jiġu ntaxxati meta ssir ir-realizzazzjoni ta’ profitti futuri u ma għandhomx jiġu ntaxxati darbtejn meta mqassma lill-kumpanija li għandha ishma sinjifikanti li għaliha l-avvjament finanzjarju kien tħallas. Fil-fatt, il-miżura kkontestata ma toħloq l-ebda relazzjoni bejn id-dividendi irċevuti u t-tnaqqis eżistenti b’konsegwenza tal-miżura. Għall-kuntrarju, id-dividendi irċevuti minn żamma ta’ ishma sinjifikanti diġà jibbenefikaw kemm mill-eċċezzjoni provduta fl-Artikolu 21 TRLIS u n-newtralità tat-taxxa diretta provduta fl-Artikolu 32 TRLIS sabiex tiġi evitata t-tassazzjoni doppja internazzjonali. F’din il-konnessjoni, l-amortizzazzjoni tal-avvjament finanzjarju tirriżulta f’vantaġġ addizzjonali fir-rigward tal-ishma sinjifikanti f’kumpaniji barranin.
(135)
It-tielet nett, l-awtoritajiet Spanjoli ma wrewx li l-miżura inkwistjoni kienet ser tkun estensjoni tar-regoli ta’ restrizzjoni li jippreżumu li hemm provi oġġettivi ta’ telfien ibbażati fuq kalkolu dettaljat u oġġettiv li mhuwiex meħtieġ mill-miżura inkwistjoni. Għall-kuntrarju, l-Artikolu 12(3) TRLIS jippermetti tnaqqis parzjali għal deprezzament ta’ żamma ta’ ishma ekwitarja f’entitajiet domestiċi u barranin li mhumiex imniżżla fuq suq sekondarju għal danni li jseħħu bejn il-bidu u t-tmiem tas-sena tat-taxxa. Il-miżura inkwistjoni - li hija, għall-benefiċjarji, kompatibbli mal-Artikolu 12(3) TRLIS (98) - tipprovdi aktar tnaqqis li jmur lil hinn mit-tnaqqis fil-valur teoretiku tal-kontabilità marbut mar-restrizzjoni.
(136)
Ir-raba’ nett, il-Kummissjoni tinnota li l-avvjament finanzjarju li ġej mill-akkwiżizzjoni tal-ishma domestiċi ma jistax ikun amortizzat fil-waqt li l-avvjament finanzjarju ta’ kumpaniji barranin huwa amortizzat taħt ċerti kundizzjonijiet. Trattament tat-taxxa differenti tal-avvjament finanzjarju ta’ kumpaniji barranin imqabbel ma’ dawk domestiċi huwa differenzjar introdott mill-miżura inkwistjoni li la hija meħtieġa u lanqas proporzjonali f’termini tal-loġika tas-sistema tat-taxxa. Fil-fatt, il-Kummissjoni tqis li huwa sproporzjonat għal din l-iskema li timponi tassazzjoni nominali u effettiva sostanzjalment differenti fuq kumpaniji f’sitwazzjonijiet li jistgħu jitqabblu għas-sempliċi raġuni li xi wħud minnhom huma involuti f’opportunitajiet ta’ investiment barra l-pajjiż.
(137)
Barra minn dan, il-Kummissjoni tqis li l-kummenti magħmula minn waħda mit-tletin parti interessata (99) jfissru li anke l-iskema tal-ħsieb li ssostni l-ġustifikazzjoni mressqa minn Spanja tmur kontra l-loġika tas-sistema ta’ taxxa Spanjola. Fil-fatt, skont din is-sottomissjoni, f’xenarju ta’ kombinament tan-negozju transkonfinali, l-avvjament li jirriżulta probabbilment ikun jinstab barra l-pajjiż, aktar preċiżament fl-istabbiliment permanenti barrani li jirriżulta mill-istralċ tal-kumpanija fil-mira. Għalhekk, għal darboħra skont din is-sottomissjoni, anke f’xenarju ta’ negozju transkonfinali, Spanja ma tippermettix avvjament li jkun amortizzat fi Spanja għax l-avvjament ma jkunx jinstab fi Spanja. Barra minn dan, il-Kummissjoni tinnota differenzi addizzjonali fil-kundizzjonijiet li japplikaw għal kull wieħed minn dawn iż-żewġ xenarji. Taħt il-miżura kkuntestata, l-akkwiżizzjonijiet ta’ ishma magħmula qabel l-1 ta’ Jannar 2002 mhumiex ikkunsidrati għall-kalkolazzjoni tal-bażi li għandha tkun amortizzata. Madankollu, f’xenarju ta’ kombinament tan-negozju, din id-data ta’ skadenza ma teżistix fil-kalkolazzjoni tal-avvjament. Barra minn dan, f’xenarju ta’ kombinament tan-negozju, il-kontribwent għandu jipprova li l-għan prinċipali tal-kombinament ġej mill-kunsiderazzjonijiet ekonomiċi sabiex jiġu evitati kombinamenti li huma mmirati biss għall-kisba ta’ benefiċċji tat-taxxa (100), fil-waqt li l-miżura inkwistjoni tipprovdi biss benefiċċji tat-taxxa. L-awtoritajiet Spanjoli ma kinux kapaċi jipprovdu argumenti konvinċenti biex jiġġustifikaw dawn id-differenzi, li għalhekk għandhom jitqiesu li mhumiex ġustifikati kif jixraq mil-loġika tas-sistema tat-taxxa Spanjola.
(138)
Fl-aħħar nett, l-awtoritajiet Spanjoli jargumentaw ukoll li l-miżura inkwistjoni hija ġġustifikata mill-prinċipju ta’ newtralità li għandu jkun applikat fil-kuntest tal-liġi korporattiva (101). Tabilħaqq, il-memorandum ta’ spjegazzjoni mal-Liġi tat-Taxxa Korporattiva (102) fis-seħħ meta l-miżura kkuntestata ġiet introdotta jirreferi b’mod ċar għal dan il-prinċipju. F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tinnota li l-“prinċipju ta’ kompetitività” (103) sostnut mill-awtoritajiet Spanjoli, li rreferew espressament għal “żieda fl-esportazzjoni”, huwa wkoll il-fattur ewlieni għal din ir-riforma. F’dan il-kuntest, għandu jitfakkar li, skont Deċiżjonijiet tal-Kummissjoni preċedenti (104), huwa sproporzjonat li tiġi imposta tassazzjoni effettiva differenti fuq kumpaniji f’sitwazzjonijiet komparabbli għas-sempliċi raġuni li dawn huma involuti f’attivitajiet relatati mal-esportazzjoni jew għax dawn għandhom opportunitajiet ta’ investiment barra l-pajjiż. Barra minn dan, il-Kummissjoni tfakkar li, kif iddikjarat il-Qorti, (105)“[…]filwaqt li l-prinċipji ta’ trattament ta’ taxxa ugwali u pi tat-taxxa ugwali ċertament li jiffurmaw parti mill-bażi tas-sistema ta’ taxxa Spanjola, dawn ma jiħtieġux li l-kontribwenti f’sitwazzjonijiet differenti jingħataw l-istess trattament”.
(139)
Fid-dawl ta’ dan, il-Kummissjoni tqis li l-prinċipju ta’ newtralità ma jistax jiġġustifika l-miżura inkwistjoni. Tabilħaqq, kif evidenzjat ukoll miż-żewġ partijiet, il-fatt li akkwiżizzjoni ta’ minorità ta’ ishma ta’ 5 % akkwiżiti wara data magħrufa jibbenefika mill-miżura kkuntestata juri li l-miżura tista’ tinkludi ċerti sitwazzjonijiet li m’għandhom l-ebda xebh sinjifikanti. B’dan il-mod, wieħed jista’ jgħid li, taħt is-sistema ta’ referenza, sitwazzjonijiet li huma differenti kemm fattwalment u kemm legalment huma ttrattati bl-istess mod. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li l-prinċipju ta’ newtralità ma jistax jiġi applikat biex tkun ġustifikata l-miżura inkwistjoni.
(140)
Minħabba l-konsiderazzjonijiet t’hawn fuq, il-Kummissjoni trid tikkonkludi li l-aspett ta’ vantaġġ selettiv tas-sistema ta’ taxxa li qed tiġi riveduta mhux ġustifikat bin-natura tas-sistema tat-taxxa. Għalhekk, il-miżura kkuntestata għandha titqies li tinkludi element ta’ diskriminazzjoni fil-forma ta’ limitazzjoni fir-rigward tal-pajjiż fejn isseħħ it-tranżazzjoni li tibbenefika mill-vantaġġ tat-taxxa, u din id-diskrminazzjoni mhix ġustifikata mil-loġika tas-sistema tat-taxxa Spanjola.
A.2. Raġunijiet addizzjonali: analiżi tal-miżura kkuntestata min-naħa ta’ sistema ta’ referenza abbażi ta’ dik suġġerita mill-awtoritajiet Spanjoli
(141)
Għalkemm il-Kummissjoni tqis, kif iddikjarat fil-paragrafi preċedenti, li l-argumenti mqajma mill-awtoritajiet Spanjoli jibbażaw fuq analiżi inkorretta tal-leġiżlazzjoni de facto ta’ pajjiżi barra mill-UE, bħal fid-Deċiżjoni preċedenti, il-Kummissjoni analizzat ukoll il-miżura inkwistjoni mill-punt ta’ sistema ta’ referenza ipotetika bbażata fuq dik issuġġerita mill-awtoritajiet Spanjoli.
(142)
L-awtoritajiet Spanjoli spjegaw li l-għan tal-miżura kkuntestata huwa li tkun evitata differenza fit-trattament tat-taxxa bejn, min-naħa, akkwiżizzjoni segwita minn kombinamenti tan-negozju għal konsiderazzjoni u, min-naħa l-oħra, akkwiżizzjoni tal-ishma mingħajr kombinament tan-negozju. Fuq din il-bażi, l-ambitu tal-iskema kkuntestata jkun illimitat għall-akkwiżizzjoni ta’ ishma sinjifikanti f’kumpanija li mhix residenti fi Spanja għax xi ostakli jagħmluha aktar diffiċli li jseħħ kombinament tan-negozju transkonfinali milli wieħed lokali (106). B’riżultat ta’ dawn l-ostakli, kontribwenti Spanjoli li jinvestu barra l-pajjiż jitpoġġew, legalment u fattwalment, f’ditwazzjoni differenti minn dawk li jinvestu fi Spanja. Tabilħaqq, l-awtoritajiet Spanjoli jiddikjaraw li (107): “Fil-qosor, is-sempliċi natura differenzjali ta’ ċerti miżuri tat-taxxa ma timplikax b’mod neċessarju li huma għajnuna mill-istat, għax dawn il-miżuri għandhom jiġu eżaminati wkoll biex wieħed jara jekk humiex meħtieġa jew funzjonali fir-rigward tal-effiċjenza tas-sistema tat-taxxa, kif imniżżel fl-Avviż tal-Kummissjoni. Għaldaqstant is-sistema tat-taxxa Spanjola tipprevedi skemi tat-taxxa differenti għal sitwazzjonijiet objettivament differenti, bħal fil-każ ta’ akkwiżizzjonijiet ta’ ishma f’kumpaniji differenti meta mqabbla ma’ akkwiżizzjonijiet f’kumpaniji Spanjoli (impossibbli li jitwettqu operazzjonijiet ta’ fużjoni, ġestjoni tar-riskju, eċċ.) bil-għan li tinkiseb in-newtralità tat-taxxa imposta mil-leġiżlazzjoni domestika Spanjola u mil-liġi tal-Komunità nnifisha, u li jiġi żgurat li l-loġika tas-sistema tat-taxxa Spanjola hija konsistenti u effiċjenti.” Għalhekk, il-provvista ta’ trattament fiskali speċjali għal akkwiżizzjonijiet tal-ishma transkonfinali tkun meħtieġa biex tiżgura n-newtralità tas-sistema tat-taxxa Spanjola u biex jiġi evitat li l-akkwiżizzjonijiet tal-ishma Spanjoli jiġu trattati b’mod iżjed favorevoli. Għaldaqstant, l-awtoritajiet Spanjoli u t-tletin parti interessata jqisu li l-qafas ta’ referenza korrett għall-valutazzjoni tal-miżura inkwistjoni jkun it-trattament tat-taxxa tal-avvjament għal akkwiżizzjonijiet barranin.
(143)
Madankollu, il-Kummissjoni tenfasizza li, anke taħt din is-sistema ta’ referenza alternattiva li tista’ tiġi definita bħala t-trattament tat-taxxa tal-avvjament u l-avvjament finanzjarju li ġejjin minn interess ekonomiku f’kumpanija residenti f’pajjiż apparti Spanja, il-miżura inkwistjoni xorta waħda tikkostitwixxi deroga li mhix konsistenti mal-loġika tas-sistema tat-taxxa Spanjola. Il-fatt li l-akkwiżizzjoni ta’ minorità ta’ ishma ta’ 5 % li ġew akkwiżiti wara data magħrufa jibbenefika mill-miżura inkwistjoni juri li l-miżura tista’ tinkludi ċerti sitwazzjonijiet li m’għandhom l-ebda xebh sinjifikanti għal tranżazzjonijiet oħra li jirrikjedu tal-anqas kontroll tal-maġġoranza. B’dan il-mod, jista’ jingħad li, taħt din is-sistema ta’ referenza alternattiva ipotetika, sitwazzjonijiet li huma differenti fattwalment u legalment jiġu ttrattati bl-istess mod. Għalhekk il-Kummissjoni tqis li l-miżura kkuntestata tikkostitwixxi deroga anke taħt din is-sistema ta’ referenza alternattiva u li l-prinċipju ta’ newtralità ma jistax ikun invokat sabiex tkun iġġustifikata.
B. Preżenza tar-riżorsi tal-istat
(144)
Il-miżura tinvolvi l-użu tar-riżorsi tal-Istat għax timplika telf mid-dħul tat-taxxa għall-ammont korrispondenti mar-responsabbiltà tat-taxxa mnaqqsa tal-kumpaniji taxxabbli fi Spanja li jakkwistaw ishma sinjifikanti f’kumpaniji barranin, għal perjodu minimu ta’ 20 sena wara l-akkwiżizzjoni.
(145)
L-eżenzjoni mid-dħul tat-taxxa jtaffi t-tariffi li huma normalment inklużi fil-baġit ta’ impriża u li għaldaqstant, mingħajr ma huma sussidji fis-sens strett tal-kelma, huma simili fin-natura tagħhom u għandhom l-istess effett. Bl-istess mod, miżura li tippermetti li ċerti impriżi jibbenefikaw minn tnaqqis fit-taxxa jew li tippostponi l-ħlas tat-taxxa normalment dovuta tammonta għal għajnuna mill-istat. Minn aspett baġitarju u skont il-każistika tal-Qorti tal-Ġustizzja (108) u l-Avviż tal-Kummissjoni (109), il-miżura kkuntestata twassal għal telfien tad-dħul tat-taxxa għall-Istat, minħabba t-tnaqqis fil-bażi tat-taxxa, li hija ekwivalenti għall-użu tar-riżorsi tal-istat.
(146)
Għal dawn ir-raġunijiet, il-Kummissjoni tqis li l-miżura kkuntestata tinvolvi l-użu tar-riżorsi tal-Istat.
C. Tfixkil ta’ kompetizzjoni u kummerċ bejn l-Istati Membri
(147)
Skont il-każistika tal-Qorti tal-Ġustizzja (110), “… għall-finijet tal-kategorizzazzjoni ta’ miżura nazzjonali bħala għajnuna mill-Istat projbita, huwa meħtieġ, mhux li jiġi stabbilit li l-għajnuna kellha effett reali fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri u li l-kompetizzjoni ġiet attwalment imfixkla, iżda li jiġi eżaminat biss jekk l-għajnuna hijiex kapaċi li taffettwa l-kummerċ u tfixkel il-kompetizzjoni. B’mod partikolari, meta l-għajnuna mogħtija minn Stat Membru ssaħħaħ il-pożizzjoni ta’ impriża meta mqabbla ma’ impriżi oħra li jikkompetu fil-kummerċ intra-Komunitarju, dan tal-aħħar għandu jitqies li ġie milqut minn dik l-għajnuna…. Barra minn hekk, mhuwiex meħtieġ li l-impriża benefiċjarja nnifisha tkun involuta fil-kummerċ intra-Komunitarju. Għajnuna mogħtija minn Stat Membru lil impriża tista’ tgħin biex tinżamm jew tiżdied l-attività domestika, bir-riżultat li l-impriżi stabbiliti fi Stati Membri oħra jkollhom inqas possibbiltà li jippenetraw is-suq tal-Istat Membru kkonċernat.” Barra minn hekk, skont il-każistika deċiża tal-Qorti (111), biex miżura tfixkel il-kompetizzjoni, huwa biżżejjed li r-reċipjent tal-għajnuna jikkompeti ma’ impriżi oħra fi swieq miftuħa għall-kompetizzjoni. Il-Kummissjoni tqis li l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-każistika jintlaħqu għar-raġunijiet li ġejjin.
(148)
L-ewwel nett, il-miżura kkuntestata tipprovdi vantaġġ f’termini ta’ finanzjament u, għaldaqstant, issaħħaħ il-pożizzjoni tal-unità ekonomika li tista’ tiġi ffurmata mill-benefiċjarju u l-kumpanija fil-mira. F’dak ir-rigward, u skont il-każistika tal-Qorti (112), is-sempliċi fatt li wieħed ikollu ishma ta’ kontroll f’kumpanija fil-mira u li jeżerċita dak il-kontroll billi jinvolvi lilu nnifsu direttament jew indirettament fil-ġestjoni, għandu jitqies li wieħed qed jieħu sehem fl-attività ekonomika mwettqa mill-impriża kkontrollata.
(149)
It-tieni nett, il-miżura kkuntestata hija kapaċi tfixkel il-kompetizzjoni, l-iżjed fost kompetituri Ewropej, billi tipprovdi tnaqqis fit-taxxa lil kumpaniji Spanjoli li jiksbu żamma ta’ ishma sinjifikanti fil-kumpaniji fil-mira. Din l-analiżi hija kkonfermata mill-fatt li diversi kumpaniji lmentaw jew intervjenew wara d-Deċiżjoni tal-ftuħ biex jgħidu li l-miżura kkuntestata kienet tipprovdi vantaġġ sinjifikanti li ħajjar lill-kumpaniji Spanjoli għall-fużjoni, b’mod partikolari fil-proċess ta’ sejħa għall-offerti. Dawn l-interventi almenu jikkonfermaw li serje ta’ kumpaniji mhux Spanjoli jqisu li l-pożizzjoni tagħhom fuq is-suq hija affettwata mill-miżura kkuntestata, irrispettivament mill-korrettezza tas-sottomissjonijiet dettaljati tagħhom fir-rigward tal-eżistenza tal-għajnuna.
(150)
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni tixtieq tiddikjara li l-vantaġġ selettiv jingħata lil kumpaniji li huma kontribwenti Spanjoli, u mhux għall-attivitajiet tal-kontribwenti Spanjoli barra mill-UE. Il-bażi tat-taxxa li hija meqruda hija dik li tiġi mill-attività ekonomika taxxabbli fi Spanja. Għalhekk, il-vantaġġ huwa mogħti direttament għall-attività tal-benefiċjarju li titwettaq fi Spanja, u mhux fl-istabbiliment permanenti stabbilit barra mill-UE. Għaldaqstant, fid-dawl ta’ dan il-fatt, il-Kummissjoni tqis li wieħed ma jistax jargumenta, f’dan il-każ, li l-vantaġġ ma jistax jgħawweġ il-kompetizzjoni jew il-kummerċ bejn l-Istati Membri għax il-miżura kkuntestata tapplika għal pajjiżi barra mill-UE. Għalkemm il-vantaġġ jingħata skont il-kondizzjonijiet objettivi relatati għal tranżazzjonijiet ma’ pajjiżi barra mil-UE, dan ma jbiddilx il-fatt li l-effett tal-miżura jirriżulta fi tnaqqis fil-bażi tat-taxxa li jiġi minn attività ekonomika mwettqa fis-suq intern.
(151)
Għaldaqstant il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżura kkuntestata hija kapaċi li taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri u tfixkel il-kompetizzjoni, l-iżjed fis-suq intern, billi potenzjalment ittejjeb il-kundizzjonijiet operattivi tal-benefiċjarji li huma direttament involuti fl-attivitajiet ekonomiċi taxxabbli fi Spanja.
D. Ir-reazzjoni tal-Kummissjoni għall-kummenti rċevuti
(152)
Qabel ma tikkonkludi dwar il-klassifikazzjoni tal-miżura, il-Kummissjoni tqis li huwa xieraq li jiġu analizzati f’iżjed dettall ċerti argumenti mqajma mill-awtoritajiet Spanjoli u minn partijiet terzi, li għadhom ma ġewx b’mod espliċitu jew impliċitu indirizzati fil-paragrafi li jikkonċernaw il-valutazzjoni tal-iskema (paragrafi 96 et seq.).
D.1. Reazzjoni għad-dejta estratta mid-dikjarazzjonijiet tat-taxxa tal-2006 u għall-kummenti dwar is-sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja fil-Każ C-501/00
(153)
Fir-rigward tad-dejta estratta mill-awtoritajiet Spanjoli mid-dikjarazzjonijiet tat-taxxa tal-2006 sabiex jintwera li l-miżura inkwistjoni mhijiex selettiva (113), il-Kummissjoni tissottolinea n-nuqqas ġenerali ta’ preċiżjoni fl-informazzjoni sottomessa. L-ewwel nett, id-dejta tagħti d-distribuzzjoni tal-benefiċjarji bil-kategorija (attività, fatturat), iżda ma tindikax jekk il-benefiċjarji kkonċernati kinux jirrapreżentaw parti żgħira jew kbira ta’ kull waħda mill-kategoriji kkonċernati. It-tieni nett, għalkemm l-istatistika bbażata fuq id-daqs tal-fatturat tal-benefiċjarji tista’ tkun indikatur interessanti sabiex juru li l-miżura kkuntestata tapplika għall-kumpaniji kollha fi Spanja, għandu jiġi sottolineat li l-miżura kkuntestata hija relatata mal-akkwiżizzjonijiet tal-ishma. Dan it-tip ta’ investiment mhux neċessarjament jiġġenera dħul sinjifikanti, li jimplika, pereżempju, li l-kumpaniji parteċipattivi (holding) jistgħu jkunu inklużi bħala SMEs fid-dejta inkwistjoni. Għaldaqstant, sabiex id-dejta titqies li hija rilevanti, jkun meħtieġ li jiġu kkunsidrati indikaturi addizzjonali, bħal figuri totali tal-karta tal-bilanċ, kif ukoll jekk il-benefiċjarji jistgħux jikkonsolidaw il-bażi tat-taxxa tagħhom ma’ kontribwenti oħra tat-taxxa Spanjoli. It-tielet nett, id-dejta tidher ukoll li mhix rappreżentattiva għax ma fihiex indikazzjoni tal-livell tal-ishma akkwiżiti (kontroll jew minoranza biss tal-ishma) mill-benefiċjarji. Finalment, id-dejta rċevuta ma tipprovdi l-ebda indikazzjoni li tagħmilha possibbli li jiġi determinat jekk il-kundizzjonijiet tar-Rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni dwar l-SMEs tal-2003 (114) ġewx milħuqa. Għaldaqstant il-Kummissjoni tqis li l-konklużjoni tagħha li l-miżura tal-għajnuna kkontestata hija selettiva minħabba l-karatteristiċi integrali tal-leġiżlazzjoni inkwistjoni ma ġietx ikkuntestata bid-dejta parzjali u mhux rappreżentattiva provduta mill-awtoritajiet Spanjoli.
(154)
Minkejja dan, anke jekk l-argumenti preżentati mill-awtoritajiet Spanjoli kienu kumplimentati minn evidenza addizzjonali, dan ma jneħħix in-natura selettiva tal-miżura kkuntestata għax ċerti impriżi biss jibbenefikaw mill-miżura, anke skont is-sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja fil-każ C-501/00 Spanja v il-Kummissjoni (115). Fil-fatt, fir-rigward tal-klassifikazzjoni tal-awtoritajiet Spanjoli tal-miżura bħala miżura ġenerali (116) għax hija miftuħa għal kwalunkwe impriża residenti fi Spanja, xieraq li wieħed ifakkar din is-sentenza tal-Qorti. Dak il-każ ikkonċerna wkoll eċċezzjoni għat-taxxa korporattiva Spanjola, b’mod speċifiku miżura ntitolata “tnaqqis għal attivitajiet tal-esportazzjoni”. L-awtoritajiet Spanjoli rribattew quddiem il-Qorti li l-iskema kienet miftuħa għal kwalunkwe impriża bid-domiċilju tat-taxxa tagħha fi Spanja. Madankollu, il-Qorti kkunsidrat li t-tnaqqis tat-taxxa seta’ “ tibbenefika minnu kategorija waħda ta’ impriżi, jiġifieri dawk li għandhom attivitajiet ta’ esportazzjoni u li jagħmlu ċerti investimenti msemmija fil-miżuri kkuntestati” (117). Il-Kummissjoni tqis li anke f’dan il-każ, il-miżura kkontestata għandha l-għan li tiffavorixxi l-esportazzjoni tal-kapital barra minn Spanja, sabiex issaħħaħ il-pożizzjoni tal-kumpaniji Spanjoli barra l-pajjiż, biex b’hekk tittejjeb il-kompetittività tal-benefiċjarji tal-iskema.
(155)
F’dan ir-rigward huwa notevoli li, skont il-Qorti tal-Ġustizzja, “sabiex il-miżuri inkwistjoni jiġu ġġustifikati fir-rigward tan-natura jew tal-istruttura tas-sistema fiskali li tinkludi dawn il-miżuri, mhuwiex biżżejjed li jiġi affermat li dawn huma intiżi sabiex jippromwovu l-kummerċ internazzjonali. Għan bħal dan żgur li jikkostitwixxi għan ekonomiku, iżda ma ġiex stabbilit li dan jikkorrispondi għal loġika globali tas-sistema fiskali…. Il-fatt li l-miżuri kkuntestati għandhom għan ta’ politika kummerċjali jew industrijali, bħalma hija l-promozzjoni tal-kummerċ internazzjonali billi jiġu sostnuti l-investimenti f’pajjiżi barranin, mhuwiex biżżejjed sabiex ma jaqgħux taħt il-kwalifika ta’ ‘għajnuna’ fis-sens tal-Artikolu 4(c) KEFA CS.” (118). Fil-każ preżenti, l-awtoritajiet Spanjoli sempliċiment iddikjaraw li l-miżura kkuntestata għandha l-għan li tippromwovi l-kummerċ internazzjonali u li tikkonsolida l-kumpaniji, mingħjar ma tipprova li din il-miżura hija ġustifikata bil-loġika tas-sistema. Fid-dawl ta’ dan, il-Kummissjoni tikkonferma l-analiżi tagħha li l-miżura inkwistjoni hija selettiva.
D.2. Reazzjoni għall-kummenti fuq il-prassi tal-Kummissjoni
(156)
Fir-rigward tar-referenza magħmula għall-allegata interpretazzjoni innovattiva tal-kunċett tas-selettività fil-każ preżenti, għandu l-ewwel jiġi sottolineat li dan l-approċċ huwa kompletament konformi mal-prassi tat-teħid tad-deċiżjonijiet tal-Kummissjoni u l-każistika tal-Qorti kif deskritt fil-paragrafu 109. L-approċċ f’dan il-każ partikolari lanqas ma jitbiegħed mid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni Nru 480/2007 (119) li għaliha jirreferu l-awtoritajiet Spanjoli. Fil-fatt, din id-Deċiżjoni kkunsidrat in-natura speċifika tal-għan imfittex billi għamlet referenza (120) għall-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni lill-Kunsill, il-Parlament Ewropew u l-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew Lejn użu aktar effettiv ta’ inċentivi tat-taxxa favur ir-R&D (121). F’dan il-każ, il-miżura kkontestata ma tfittix għan simili. Barra minn hekk, b’differenza mill-każ preżenti, il-miżura Spanjola koperta mid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni Nru 480/2007 ma għamlet l-ebda distinzjoni bejn it-tranżazzjonijiet nazzjonali u internazzjonali.
(157)
Finalment, fir-rigward tad-deroga mis-sistema tat-taxxa korporattiva li tirriżulta mill-implimentazzjoni tad-Direttivi (122) bħad-Direttiva dwar Kumpaniji Prinċipali-Sussidjarja jew id-Direttiva dwar il-Ħlas ta’ Imgħax u Drittijiet Transkonfinali, il-Kummissjoni tqis li s-sitwazzjoni li tirriżulta mill-implimentazzjoni ta’ dawn id-Direttivi hija kompletament konsistenti fir-raġunament żviluppat f’din id-Deċiżjoni. Wara l-armonizzazzjoni fi ħdan l-Unjoni Ewropea, l-operazzjonijiet transkonfinali fi ħdan l-Unjoni Ewropea u fi ħdan kull Stat Membru għandhom jitqiesu li huma f’sitwazzjoni legali u fattwali komparabbli. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tixtieq li tissottolinea li l-Qorti tal-Ġustizzja stqarret li (123): “fl-Istat attwali tad-dritt Komunitarju, it-tassazzjoni diretta taqa’ fil-kompetenza tal-Istati Membri, minkejja li, skont ġurisprudenza stabbilita, dawn tal-aħħar għandhom jeżerċitaw din il-kompetenza b’mod konsistenti mal-liġi Komunitarja (ara, b’mod partikolari, il-Każ C-391/97 Gschwind [1999] ECR I-5451, paragrafu 20), konsegwentement, għandhom jevitaw illi, f’dan il-kuntest, jadattow kull miżura li tista’ tikkostitwixxi għajnuna mogħtija minn Stat inkomptabbli mas-suq komuni.”
D.3. Reazzjoni għall-kummenti fuq l-Artikolu 65(1)(a) TFUE
(158)
Kif diġà indikat qabel, wieħed għandu jżomm f’moħħu li, għalkemm it-tassazzjoni diretta taqa’ taħt il-kompetenza tal-Istati Membri, dawn għandhom minkejja dan jeżerċitaw dik il-kompetenza b’mod konsistenti mal-liġi tal-UE (124), inkluż id-dispożizzjonijiet tat-TFUE dwar l-għajnuna mill-Istat. L-Artikolu 65(1)(a) TFUE sempliċiment jillimita l-ambitu tal-Artikolu 63 TFUE u ma jaffettwa bl-ebda mod l-applikazzjoni tar-regoli tat-Trattat dwar l-għajnuna mill-Istat, inkluż dawk li jagħtu poteri ta’ kontroll lill-Kummissjoni f’dak il-qasam.
(159)
Barra minn hekk, l-Artikolu 65 TFUE, kif invokat mill-awtoritajiet Spanjoli, għandu jinqara flimkien mal-Artikolu 63 TFUE, li jipprojbixxi r-restrizzjonijiet fuq il-moviment tal-kapital bejn l-Istati Membri. Fil-fatt, l-Artikolu 65(1) TFUE jipprovdi li “id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 63 m’għandhomx jippreġudikaw id-dritt tal-Istati Membri: (a) li japplikaw id-dispożizzjonijiet rilevanti tal-liġi fiskali tagħhom li jagħmlu distinzjoni bejn persuni li jħallsu t-taxxa li mhumiex fl-istess sitwazzjoni rigward il-post ta’ residenza tagħhom jew rigward il-post fejn il-kapital tagħhom ikun investit”.
(160)
Il-possibbiltà mogħtija lill-Istati Membri bl-Artikolu 65(1)(a) TFUE li japplikaw id-dispożizzjonijiet rilevanti tal-leġiżlazzjoni tat-taxxa tagħhom li jiddistingwu bejn il-kontribwenti skont il-post tar-residenza tagħhom jew il-post fejn il-kapital tagħhom ikun investit, diġà ġiet aċċettata mill-Qorti. Skont il-każistika qabel id-dħul fis-seħħ tal-Artikolu 65(1)(a) TFUE, id-dispożizzjonijiet tat-taxxa nazzjonali li jistabbilixxu ċerti distinzjonijiet ibbażati, b’mod partikolari, fuq ir-residenza tal-kontribwenti, jistgħu jkunu kompatibbli mal-liġi tal-UE sakemm dawn ikunu japplikaw għal sitwazzjonijiet li ma kinux oġġettivament komparabbli (125) jew li jistgħu jiġu ġġustifikati b’raġunijiet ewlenija ta’ interess ġenerali, b’mod partikolari relatati mal-koeżjoni tas-sistema tat-taxxa (126). Fi kwalunkwe każ, l-għanijiet ta’ natura purament ekonomika ma jistgħux jikkostitwixxu raġuni aktar importanti ta’ interess ġenerali li tiġġustifika r-restrizzjoni tal-libertà fundamentali garantiti mit-Trattat (127).
(161)
Ukoll, fir-rigward tal-perjodu wara d-dħul fis-seħħ tal-Artikolu 65(1)(a) TFUE, il-Qorti eżaminat il-preżenza possibbli ta’ sitwazzjonijiet oġġettivament komparabbli li setgħu jiġġustifikaw leġiżlazzjoni li tirristrinġi l-moviment ħieles tal-kapital. B’referenza għal ċerti leġiżlazzjonijiet tat-taxxa, li kellhom l-effett li żammew lura kontribwenti li jgħixu fi Stat Membru milli jinvestu l-kapital tagħhom f’kumpaniji stabbiliti fi Stat Membru ieħor u li produċew ukoll effett restrittiv b’rabta ma’ kumpaniji stabbiliti fi Stati Membri oħra, fis-sens li jikkostitwixxu ostaklu għall-ġenerazzjoni tal-kapital tagħhom fl-Istat Membru kkonċernat, il-Qorti konsistentament qalet li dawn il-leġiżlazzjonijiet ma setgħux ikunu ġustifikati b’differenza oġġettiva f’sitwazzjoni ta’ dan it-tip li tiġġustifika differenza fit-trattament tat-taxxa, skont l-Artikolu 65(1)(a) TFUE (128).
(162)
Fi kwalunkwe każ, wieħed għandu jżomm f’moħħu li l-Artikolu 65(3) TFUE jgħid speċifikament li d-dispożizzjonijiet nazzjonali msemmija fl-Artikolu 65(1)(a) TFUE ma għandhomx jikkostitwixxu mezz ta’ diskriminazzjoni arbitrarja jew restrizzjoni moħbija fuq il-moviment ħieles tal-kapital u l-ħlas (129).
(163)
Fid-dawl ta’ dan, u b’mod partikolari minħabba l-fatt li m’hemm l-ebda ostaklu legali espliċitu f’uħud mill-pajjiżi barra mill-UE li għalihom tapplika l-iskema kkuntestata, il-Kummissjoni tqis li, fil-każ preżenti, l-akkwiżizzjonijiet tal-ishma domestiċi u l-akkwiżizzjonijiet tal-ishma fil-kumpaniji stabbiliti fi Stat Membru ieħor, u f’uħud mill-pajjiżi barra mill-UE fejn ma ġie identifikat l-ebda ostaklu legali espliċitu, huma, għar-raġunijiet imsemmija hawn fuq, f’sitwazzjoni oġġettivament komparabbli u ma hemmx raġunijiet ewlenija ta’ interess ġenerali li jistgħu jiġġustifikaw trattament differenti tal-kontribwenti fir-rigward tal-post fejn il-kapital tagħhom huwa investit.
E. Konklużjoni dwar il-klassifikazzjoni tal-miżura kkuntestata
(164)
Minħabba l-fatt li l-iskema tapplika kemm fl-UE (ara d-Deċiżjoni preċedenti) u għal numru ta’ sitwazzjonijiet barra mill-UE fejn ma ġie identifikat l-ebda ostaklu legali espliċitu, il-Kummissjoni tqis li l-miżura kkuntestata kollha kemm hi, u wkoll safejn tapplika għal akkwiżizzjonijiet barra mill-UE, tissodisfa l-kundizzjonijiet kollha stabbiliti mill-Artikolu 107(1) TFUE u għandha titqies bħala għajnuna mill-Istat.
(165)
Skont il-każistika tal-Qorti tal-Ġustizzja (130), il-Kummissjoni tixtieq issostni li l-iskop ta’ din id-Deċiżjoni mhuwiex li tistabbilixxi l-kundizzjonijiet li jagħmluha possibbli għall-Istat Membru kkonċernat li jevita l-klassifikazzjoni tal-miżura kkuntestata bħala għajnuna mill-Istat. Din il-kwistjoni kellha tkun diskussa mill-awtoritajiet Spanjoli u l-Kummissjoni, bħala parti min-notifika tal-iskema inkwistjoni qabel ma l-iskema ddaħħlet fis-seħħ.
F. Kompatibbiltà
(166)
Kif imsemmi fid-Deċiżjoni tal-ftuħ, il-Kummissjoni tqis li l-iskema tal-għajnuna inkwistjoni ma tikkwalifika għall-ebda waħda mill-eżenzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 107(2) u (3) TFUE.
(167)
Tul il-kors tal-proċedura, l-awtoritajiet Spanjoli u t-tletin parti interessata ppreżentaw l-argumenti tagħhom biex juru li d-derogi provduti fl-Artikolu 107(3)(c) TFUE japplikaw fil-każ inkwistjoni (131). Iż-żewġ partijiet qiesu li l-ebda waħda mid-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 107(2) jew tal-Artikolu 107(3) TFUE ma kienu japplikaw f’dan il-każ.
(168)
Id-derogi fl-Artikolu 107(2) TFUE, li jikkonċernaw l-għajnuna ta’ natura soċjali mogħtija lill-konsumaturi individwali, għajnuna biex tagħmel tajjeb għad-dannu kkawżat minn diżastri naturali jew okkorrenzi eċċezzjonali u għajnuna mogħtija f’ċerti żoni tar-Repubblika Federali tal-Ġermanja, ma japplikawx f’dan il-każ.
(169)
Lanqas ma tapplika d-deroga provduta fl-Artikolu 107(3)(a), li tawtorizza l-għajnuna għall-promozzjoni tal-iżvilupp ekonomiku ta’ żoni fejn l-istandard tal-għajxien huwa baxx b’mod anormali jew fejn hemm sottoimpjieg serju għax il-miżura mhix kondizzjonali fuq it-twettiq ta’ xi tip ta’ attività f’reġjuni speċifiċi (132).
(170)
Bl-istess mod, il-miżura kkontestata adottata fl-2001 ma tistax titqies li tippromwovi t-twettiq ta’ proġett ta’ interess Ewropew komuni jew ir-rimedjar ta’ disturbanza serja fl-ekonomija ta’ Spanja, kif provdut fl-Artikolu 107(3)(b). Lanqas ma huwa l-iskop tagħha li tippromwovi l-kultura u l-konservazzjoni tal-wirt kulturali kif provdut fl-Artikolu 107(3)(d).
(171)
Finalment, il-miżura inkwistjoni għandha tiġi eżaminata fid-dawl tal-Artikolu 107(3)(c), li jipprovdi għall-awtorizzazzjoni tal-għajnuna biex tiffaċilita l-iżvilupp ta’ ċerti attivitajiet ekonomiċi jew ta’ ċerti żoni ekonomiċi, fejn tali għajnuna ma taffettwax b’mod negattiv il-kundizzjonijiet tal-kummerċ b’mod li jkun kuntrarju għall-interess komuni. F’dan ir-rigward, għandu l-ewwel jiġi nnotat li l-miżura inkwistjoni ma taqa’ taħt l-ebda wieħed jew waħda mill-oqsfa jew linji gwida li jiddefinixxu l-kundizzjonijiet għall-kunsiderazzjoni ta’ ċerti tipi ta’ għajnuna kompatibbli mas-suq komuni.
(172)
Fir-rigward tal-argumenti mressqa mill-awtoritajiet Spanjoli u mit-tletin parti interessata dwar il-Pjan ta’ Għajnuna mill-Istat tal-2005 (133), fejn dawn iqisu li ċerti miżuri jistgħu jkunu kompatibbli jekk essenzjalment jirrispondu għal nuqqas fis-suq, il-Kummissjoni tinnota li d-diffikultajiet ġenerali allegati fit-twettiq ta’ fużjonijiet transkonfinali ma jistgħux jitqiesu bħala nuqqas fis-suq.
(173)
Il-fatt li kumpanija speċifika tista’ ma tkunx kapaċi li twettaq ċertu proġett jew tranżazzjoni mingħajr għajnuna ma tfissirx neċessarjament li hemm nuqqas fis-suq. Ikun biss meta l-forzi tas-suq ma jkunux fihom infushom kapaċi li jilħqu riżultat effiċjenti - i.e. meta ma jsirx il-qligħ potenzjali kollu mit-tranżazzjoni - nistgħu ngħidu li jeżisti nuqqas fis-suq.
(174)
Il-Kummissjoni ma tikkontestax li l-ispejjeż involuti f’xi tranżazzjonijiet jistgħu jkunu verament ogħla minn dawk fi tranżazzjonijiet oħra. Madankollu, peress li dawn l-ispejjeż huma spejjeż reali li b’mod preċiż jirriflettu n-natura tal-proġetti kkunsidrati - i.e. spejjeż relatati mal-lokazzjoni ġeografika differenti tagħhom jew l-ambjent legali differenti li fihom iseħħu - huwa effiċjenti għall-kumpaniji li jqisu dawn l-ispejjeż b’mod sħiħ meta jieħdu d-deċiżjonijiet tagħhom. Għall-kuntrarju, ikun hemm riżultati ineffiċjenti jekk dawn l-ispejjeż reali jiġu injorati jew, fil-fatt, ikkompensati bl-għajnuna mill-istat. L-istess tip ta’ differenzi fl-ispejjeż reali jqumu wkoll meta mqabbla ma’ tranżazzjonijiet differenti fl-istess pajjiż kif ukoll meta jiġu mqabbla tranżazzjonijiet transkonfinali, u l-eżistenza ta’ dawn id-differenzi ma tfissirx li ser ikun hemm riżultati tas-suq ineffiċjenti.
(175)
L-eżempji provduti mill-awtoritajiet Spanjoli tal-allegati spejjeż miżjuda għat-twettiq ta’ tranżazzjonijiet internazzjonali mqabbla ma’ tranżazzjonijiet nazzjonali huma kolla relatati ma’ spejjeż reali fit-twettiq ta’ tranżazzjonijiet, li għandhom jiġu kkunsidrati b’mod sħiħ mill-parteċipanti fis-suq sabiex jiksbu riżultati effiċjenti.
(176)
Sabiex nuqqas fis-suq ikun preżenti, essenzjalment irid ikun hemm esternalitajiet (effetti mifruxa pożittivi) iġġenerati mit-tranżazzjonijiet jew informazzjoni sinjifikanti mhux kompluta jew asimettrika li twassal biex ma jitwettqux tranżazzjonijiet li mill-bqija huma effiċjenti. Filwaqt li dawn jistgħu jkunu, teoretikament, preżenti f’ċerti tranżazzjonijiet, kemm internazzjonali u nazzjonali (eż. fil-kuntest ta’ programmi tar-R&D konġunti), ma jistgħux jitqiesu li huma b’mod inerenti preżenti fit-tranżazzjonijiet internazzjonali kollha, u għaldaqstant lanqas fit-tranżazzjonijiet tat-tip inkwistjoni. F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tqis li l-allegazzjoni relatata man-nuqqasijiet fis-suq ma tistax tiġi aċċettata.
(177)
Barra minn hekk għandu jiġi mfakkar li, meta wieħed jevalwa jekk l-għajnuna tistax titqies li hija kompatibbli mas-suq komuni, il-Kummissjoni tibbilanċja l-impatt pożittiv tal-miżura biex jintlaħaq għan ta’ interess komuni kontra l-effetti sekondarji potenzjalment negattivi, bħal tfixkil tal-kummerċ u l-kompetizzjoni. Il-Pjan ta’ Azzjoni tal-Għajnuna mill-Istat, fuq il-bażi tal-prassi eżistenti, ifformalizza “test ta’ bilanċ” fuq tliet passi. L-ewwel żewġ passi jindirizzaw l-effetti pożittivi tal-għajnuna mill-Istat u t-tielet jindirizza l-effetti negattivi u l-ibbilanċjar riżultanti tal-effetti pożittivi u negattivi. It-test ta’ bilanċ huwa bbaat fuq tliet mistoqsijiet:
(a)
evalwazzjoni ta’ jekk l-għajnuna hix mmirata lejn għan speċifiku ta’ interess komuni (eż. tkabbir, impjiegi, koeżjoni, ambjent, sigurtà tal-enerġija));
(b)
evalwazzjoni ta’ jekk l-għajnuna hix iddisinjata tajjeb biex twassal l-għan tal-interess komuni, i.e. jekk l-għajnuna proposta tindirizzax in-nuqqas fis-suq jew xi għan ieħor. Għal din il-valutazzjoni, għandu jiġi vverifikat jekk:
(i)
l-għajnuna mill-Istat hix strument ta’ politika xieraq;
(ii)
hemmx effett ta’ inċentiv, jiġifieri, jekk l-għajnuna tibdilx l-imġiba tal-impriżi;
(iii)
il-miżura hix proporzjonali, i.e. jekk l-istess bidla fl-imġiba tistax tinkiseb b’inqas għajnuna;
(ċ)
evalwazzjoni ta’ jekk it-tfixkil tal-kompetizzjoni u l-effett fuq il-kummerċ humiex limitati, sabiex il-bilanċ ġenerali jkun pożittiv.
(178)
L-ewwel nett huwa meħtieġ li jiġi valutat jekk l-għan intiż mill-għajnuna jistax jitqies li huwa fl-interess komuni. Minkejja l-allegat għan tat-trawwim ta’ integrazzjoni ta’ suq wieħed, fil-każ preżenti l-għan intiż mill-għajnuna mhuwiex definit f’mod ċar għax imur lil hinn mill-integrazzjoni tas-suq, billi jippromwovi l-espansjoni ta’ kumpaniji Spanjoli b’mod partikolari fis-suq Ewropew.
(179)
It-tieni pass jirrikjedi valutazzjoni dwar jekk l-għajnuna ġietx iddisinjata b’mod xieraq biex jintlaħaq l-għan speċifiku tal-interess komuni. Iżjed preċiżament, l-għajnuna mill-Istat għandha tibdel l-imġiba ta’ impriża benefiċjarja b’mod li tinvolvi ruħha f’attivitajiet li jikkontribwixxu biex jintlaħaq l-għan tal-interess komuni, li ma twettaqx mingħajr l-għajnuna jew li kienet twettaq b’mod limitat jew differenti. L-awtoritajiet Spanjoli u t-tletin parti interessata ma ppreżentaw l-ebda argumenti speċifiċi li juru l-probabbiltà li dan l-effett ta’ inċentiv għandu jiġi prodott.
(180)
It-tielet mistoqsija tindirizza l-effetti negattivi tal-għajnuna mill-Istat. Anke jekk tkun iddisinjata tajjeb biex tindirizza għan ta’ interess komuni, l-għajnuna mogħtija lil impriża partikolari jew settur ekonomiku tista’ twassal għal tfixkil serju ta’ kompetizzjoni u kummerċ bejn l-Istati Membri. F’dan ir-rigward, it-tletin parti interessata jqisu li l-iskema tal-għajnuna ma għandhiex impatt fuq is-sitwazzjoni kompetittiva tal-kumpaniji responsabbli għat-taxxa korporattiva fi Spanja, għax l-effett finanzjarju tal-Artikolu 12(5) ikun negliġibbli. Madankollu, kif diġà indikat hawn fuq fil-paragrafi 126 et seq., hemm indikazzjonijiet serji li l-effett tal-Artikolu 12(5) assolutament mhuwiex negliġibbli. Barra minn hekk, peress li l-iskema tal-għajnuna hija applikabbli biss għal tranżazzjonijiet barranin, b’mod ċar għandha l-effett li tiffoka fuq it-tfixkil tal-kompetizzjoni fi swieq barranin.
(181)
L-aħħar pass fl-analiżi tal-kompatibilità huwa li jiġi evalwat jekk l-effetti pożittivi tal-għajnuna, jekk hemm, humiex iżjed mill-effetti negattivi. Kif indikat hawn fuq, f’dan il-każ, l-awtoritajiet Spanjoli u t-tletin parti interessata ma wrewx l-eżistenza ta’ għan speċifiku li jwassal għal effetti pożittivi ċari. Huma jqisu, f’termini ġenerali, li l-Artikolu 12(5) TRLIS jilħaq l-għan tal-Unjoni tal-promozzjoni ta’ tranżazzjonijiet transkonfinali, mingħajr ma jagħmlu evalwazzjoni tal-effetti negattivi potenzjali u attwali tal-miżura kkuntestata. Fi kwalunkwe każ, anke jekk wieħed jassumi li l-effett pożittiv tal-miżura huwa li tippromwovi t-tranżazzjonijiet transkonfinali billi telimina l-ostakli f’tali tranżazzjonijiet, il-Kummissjoni tqis li l-effetti pożittivi mhumiex iżjed mill-effetti negattivi tagħha, partikolarment għax l-ambitu tal-miżura huwa impreċiż u mhux diskriminatorju.
(182)
B’konklużjoni, il-Kummissjoni tqis li, fir-rigward tal-analiżi skont l-Artikolu 107(3)(c) TFUE b’mod partikolari, il-vantaġġi tat-taxxa mogħtija taħt il-miżura kkuntestata mhumiex relatati mal-investiment, il-ħolqien ta’ impjiegi jew proġetti speċifiċi. Huma sempliċiment jeżentaw l-impriżi kkonċernati mit-tariffi normalment dovuti minn dawk l-impriżi u għaldaqstant għandhom jitqiesu bħala għajnuna operattiva. Bħala regola ġenerali, l-għajnuna operattiva ma taqax taħt l-ambitu tal-Artikolu 107(3)(c) TFUE għax tfixkel il-kompetizzjoni fis-setturi li fihom tingħata u fl-istess ħin mhijiex kapaċi, min-natura tagħha stess, li tikseb kwalunkwe mill-għanijiet stabbiliti f’dik id-dispożizzjoni (134). Skont il-prassi standard tal-Kummissjoni, tali għajnuna ma tistax titqies li hija kompatibbli mas-suq intern, għax la tiffaċilita l-iżvilupp ta’ kwalunkwe attività jew oqsma ekonomiċi u lanqas ma hija limitata fiż-żmien, digressiva jew proporzjonali ma’ dak li huwa meħtieġ biex jiġi rrimedjat n-nuqqas ekonomiku speċifiku fl-oqsma kkonċernati. Ir-riżultat tat-“test ta’ bilanċ” jikkonferma din l-analiżi.
(183)
Fid-dawl ta’ dan, irid jiġi konkluż li l-iskema tal-għajnuna inkwistjoni, sa fejn tapplika għall-akkwiżizzjonijiet ekstra-Komunitarji, hija inkompatibbli mas-suq intern.
G. Irkupru
(184)
Il-miżura kkuntestata ġiet implimentata mingħajr ma ġiet notifikata bil-quddiem lill-Kummissjoni skont l-Artikolu 108(3) TFUE. Għaldaqstant, il-miżura tikkostitwixxi għajnuna illegali.
(185)
Meta għajnuna mill-Istat mogħtija b’mod illegali tinsab li hi inkompatibbli mas-suq intern, il-konsegwenza ta’ tali sejba hija li l-għajnuna għandha tiġi rkuprata mir-reċipjenti skont l-Artikolu 14 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat KE (135). Permezz tal-irkupru tal-għajnuna, il-pożizzjoni kompetittiva li kienet teżisti qabel ma ngħatat tiġi restawrata safejn huwa possibbli. L-ebda argument imressaq mill-awtoritajiet Spanjoli jew mit-tletin parti interessata ma jiġġustifika tbegħid ġenerali minn dan il-prinċipju bażiku.
(186)
Madankollu, l-Artikolu 14(1) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 jipprovdi li “il-Kummissjoni ma għandhiex teħtieġ fl-irkupru tal-għajnuna jekk dan ikun kuntrarju għal prinċipju ġenerali tal-liġi tal-Komunità”. Il-każistika tal-Qorti tal-Ġustizzja u l-prassi tal-Kummissjoni stabbilixxew li ordni għall-irkupru tal-għajnuna jikser prinċipju ġenerali tal-liġi tal-Komunità fejn, b’konsegwenza tal-azzjonijiet tal-Kummissjoni, il-benefiċjarju ta’ miżura għandu aspettattivi leġittimi li l-għajnuna tkun ingħatat skont il-liġi tal-Komunità (136).
(187)
Fis-sentenza tagħha fil-każ Forum 187 (137), il-Qorti tal-Ġustizzja qalet li “id-dritt li wieħed joqgħod fuq il-prinċipju tal-protezzjoni tal-aspettattivi leġittimi jestendi għal kwalunkwe persuna f’sitwazzjoni fejn awtorità tal-Komunità tkun ikkawżatlu li jkollu aspettattivi li huma ġustifikati. Madankollu, persuna ma tistax tinvoka l-ksur tal-prinċipju sakemm ma tkunx ingħatat ċertezzi preċiżi mill-amministrazzjoni. B’mod simili, jekk operatur ekonomiku prudenti u attent seta’ jipprevedi l-adozzjoni ta’ miżura tal-Komunità li aktarx li tolqotlu l-interessi tiegħu, ma jistax jinvoka dak il-prinċipju jekk il-miżura hija adottata…”.
(188)
L-awtoritajiet Spanjoli u t-tletin parti interessata essenzjalment invokaw l-eżistenza tal-aspettattivi leġittimi bbażati, l-ewwel nett, fuq ċerti risposti tal-Kummissjoni għal mistoqsijiet parlamentari bil-miktub, u t-tieni nett, fuq l-allegata similarità tal-iskema ta’ għajnuna ma’ miżuri preċedenti li ġew iddikjarati kompatibbli mill-Kummissjoni. It-tielet nett, l-awtoritajiet Spanjoli u t-tletin parti interessata jqisu li l-prinċipju tal-aspettattivi leġittimi jimplika li l-Kummissjoni la tista’ titlob għall-irkupru tat-tnaqqis li twettaq diġà u lanqas tat-tnaqqis kollu li għadu dovut, sal-perjodu ta’ 20 sena stabbilit mit-TRLIS.
(189)
Fir-rigward tal-allegata similarità tal-iskema tal-għajnuna għal miżuri oħra, li ġew ikkunsidrati li ma jikkostitwixxux għajnuna mill-istat, il-Kummissjoni tqis li l-iskema tal-għajnuna hija sostanzjalment differenti mill-miżuri evalwati mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tagħha tal-1984 dwar iċ-ċentri tal-koordinazzjoni Belġjani. (138). Il-miżura kkuntestata għandha ambitu differenti għax ma tikkonċernax attivitajiet fi grupp, bħal fil-każ taċ-ċentri tal-koordinazzjoni Belġjani. Barra minn hekk, il-miżura kkuntestata għandha struttura differenti, li tagħmilha selettiva, notevolment għax tapplika biss għal tranżazzjonijiet konnessi ma’ pajjiżi barranin.
(190)
Fir-rigward tal-impatt tad-dikjarazzjonijiet tal-Kummissjoni dwar l-aspettattivi leġittimi tal-benefiċjarji, il-Kummissjoni tqis li għandha ssir distinzjoni bejn iż-żewġ perjodi: (a) il-perjodu li jibda mid-dħul fis-seħħ tal-miżura fl-1 ta’ Jannar 2002 sad-data tal-pubblikazzjoni tad-Deċiżjoni tal-ftuħ f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea tal-21 ta’ Diċembru 2007; u (b) il-perjodu wara l-pubblikazzjoni tad-Deċiżjoni tal-ftuħ f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
(191)
B’referenza għall-ewwel perjodu, il-Kummissjoni tirrikonoxxi t-tweġibiet tagħha għall-mistoqsijiet parlamentari mis-Sur Erik Mejier u s-Sra Sharon Bowles dwar in-natura possibbli tal-għajnuna mill-Istat tal-miżura inkwistjoni. Iżjed preċiżament, b’risposta għall-mistoqsija parlamentari mis-Sur Erik Meijer MEP, fid-19 ta’ Jannar 2006, Kummissarju wieġeb għan-nom tal-Kummissjoni kif ġej: “Il-Kummissjoni ma tistax tikkonferma jekk l-offerti għoljin mill-kumpaniji Spanjoli humiex dovuti għall-fatt li l-leġiżlazzjoni tat-taxxa Spanjola tippermetti lill-impriżi li jiddepprezzaw l-avvjament iżjed malajr mill-kontropartijiet Franċiżi jew Taljani tagħhom. Il-Kummissjoni tista’ tikkonferma, madankollu, li dawn il-leġiżlazzjonijiet nazzjonali ma jaqgħux taħt l-ambitu tal-applikazzjoni tar-regoli tal-għajnuna mill-Istat, għax iżjed jikkostitwixxu regoli tad-deprezzament ġenerali applikabbli għall-impriżi kollha fi Spanja” (139). Fis-17 ta’ Frar 2006, bħala tweġiba għall-mistoqsija parlamentari imposta mis-Sra Sharon Bowles MEP, wieġeb Kummissarju, għan-nom tal-Kummissjoni, kif ġej: “Skont l-informazzjoni li għandha preżentament fil-pussess tagħha, madankollu l-Kummissjoni hija tal-fehma li r-regoli (tat-taxxa) Spanjoli relatati mad-deprezzament tal-‘avvjament’ huma applikabbli għall-impriżi kollha fi Spanja b’mod indipendenti mid-daqsijiet, is-setturi, il-forom legali tagħhom jew jekk ikunu proprjetà privata jew pubblika għax jikkostitwixxu regoli ta’ deprezzament ġenerali. Għaldaqstant, ma jidhrux li jaqgħu taħt l-ambitu tal-applikazzjoni tar-regoli tal-għajnuna mill-Istat” (140).
(192)
B’dawn id-dikjarazzjonijiet lill-Parlament Ewropew, il-Kummissjoni provdiet ċertezzi speċifiċi, mhux kondizzjonali u konsistenti ta’ tali natura li l-benefiċjarji tal-miżura inkwistjoni kellhom tamiet ġustifikati li l-iskema tal-amortizzazzjoni tal-avvjament kienet legali, fis-sens li ma kinitx taqa’ fl-ambitu tar-regoli tal-għajnuna mill-Istat, (141) u li kwalunkwe vantaġġi derivati minnha ma setgħux, għaldaqstant, ikunu soġġetti għal proċeduri ta’ rkupru sussegwenti. Għalkemm dawn id-dikjarazzjonijiet ma jammontawx għal deċiżjoni formali tal-Kummissjoni li tistabbilixxi li l-iskema tal-amortizzazzjoni ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, l-effett tagħhom kien ekwivalenti mill-aspett tal-ħolqien ta’ aspetattiva leġittima, b’mod speċjali minħabba l-fatt li l-proċeduri applikabbli li jiżguraw ir-rispett tal-prinċipju tal-kolleġjalità kienu ġew segwiti f’dan il-każ. Peress li l-kunċett ta’ għajnuna mill-Istat huwa oġġettiv (142) u l-Kummissjoni ma għandhiex setgħa diskrezzjonarja fir-rigward tal-interpretazzoni tagħha - għall-kuntrarju ta’ dak li jiġri meta tiġi evalwata l-kompatibbiltà - kwalunkwe dikjarazzjoni preċiża u inkondizzjonali għan-nom tal-Kummissjoni li jkollha l-effett li miżura nazzjonali ma għandhiex titqies li hija għajnuna mill-Istat għandha naturalment tinftiehem li tfisser li l-miżura “mhux għajnuna” mill-bidu (i.e. anke qabel id-dikjarazzjoni inkwistjoni). Kwalunkwe impriża li qabel ma kinitx ċerta dwar jekk fil-futur kinitx ser tkun kapaċi, skont ir-regoli tal-għajnuna mill-Istat, tirkupra l-vantaġġi li kienet kisbet taħt l-iskema tal-amortizzazzjoni tal-avvjament li joħorġu mit-tranżazzjonijiet li tkun daħlet fihom qabel d-dikjarazzjonijiet tal-Kummissjoni setet tistabbilixxi li din l-inċertezza ma kellhiex bażi, għax ma setetx tkun mistennija li turi diliġenza akbar mill-Kummissjoni f’dan ir-rigward. F’dawn iċ-ċirkostanzi speċifiċi, u meta wieħed iżomm f’moħħu li l-liġi tal-Komunità ma titlobx id-dimostrazzjoni ta’ konnessjoni każwali bejn l-assigurazzjonijiet mogħtija minn istituzzjoni tal-Komunità u l-imġiba minn ċittadini jew impriżi li magħhom huma relatati dawn l-assigurazzjonijiet, (143) kwalunkwe imprenditur diliġenti seta’ raġonevolment jistenna li l-Kummissjoni sussegwentament ma kienet ser timponi l-ebda rkupru (144) fir-rigward ta’ miżuri li hija stess kienet ikklassifikat qabel, f’dikjarazzjoni lil istituzzjoni oħra tal-Komunità, bħala li ma jikkostitwixxux għajnuna, irrispettivament minn meta kienet ġiet konkluża t-tranżazzjoni li tibbenefika mill-miżura tal-għajnuna.
(193)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-benefiċjarji tal-miżura kkontestata kellhom aspettattiva leġittima li l-għajnuna ma kinitx ser tiġi rkuprata u għaldaqstant mhijiex titlob irkupru tal-għajnuna fiskali mogħtija lil dawk il-benefiċjarji fil-kuntest ta’ kwalunkwe ishma miżmuma minn kumpanija akkwirenti Spanjola, direttament jew indirettament f’kumpanija barranija qabel id-data tal-pubblikazzjoni (145) f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni biex tibda l-proċedura tal-investigazzjoni formali skont l-Artikolu 108(2) TFUE, li setgħet imbagħad tibbenefika mill-miżura kkuntestata.
(194)
Barra minn dawn il-kunsiderazzjonijiet, li huma identiċi għal dawk espressi fid-Deċiżjoni preċedenti, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li għandhom jiġu kkunsidrati serje ta’ fatturi addizzjonali.
(195)
Skont il-paragrafu 117 tad-Deċiżjoni preċedenti, għalkemm il-Kummissjoni qieset li l-awtoritajiet Spanjoli u t-tletin parti interessata kienu taw evidenza insuffiċjenti biex jiġġustifikaw it-trattament tat-taxxa differenti ta’ tranżazzjonijiet ta’ ishma Spanjoli u tranżazzjonijiet bejn kumpaniji stabbiliti fl-Unjoni Ewropea, il-Kummissjoni ddikjarat li ma setgħetx “a priori teskludi kompletament din id-differenzjazzjoni fir-rigward ta’ tranżazzjonijiet li jikkonċernaw pajjiżi terzi. Fil-fatt, barra mill-Komunità, ostakli legali għal kombinamenti tan-negozju transkonfinali jistgħu jibqgħu jeżistu, li jpoġġi t-tranżazzjonijiet transkonfinali f’sitwazzjoni legali u fattwali differenti minn tranżazzjonijiet intra-Komunitarji. B’riżultat ta’ dan, akkwiżizzjonijiet ekstra-Komunitarji li setgħu jwasslu għall-amortizzazzjoni tat-taxxa ta’ avvjament - bħal fil-każ ta’ minorità ta’ ishma - jistgħu jiġu esklużi minn dan il-vantaġġ tat-taxxa minħabba li huwa impossibbli li wieħed iwettaq kombinamenti tan-negozju. L-amortizzazzjoni tal-avvjament finanzjarju għal dawn it-tranżazzjonijiet, li jaqgħu barra mill-qafas fattwali u legali tal-Komunità, jistgħu jkunu meħtieġa biex jiżguraw in-newtralità tat-taxxa.” Il-Kummissjoni kkonkludiet l-analiżi tagħha billi ddikjarat fil-paragrafu 119 tad-Deċiżjoni preċedenti, li ilha disponibbli fuq il-websajt tal-Kummissjoni mill-bidu ta’ Jannar 2010, li “F’dan il-kuntest, il-Kummissjoni żżomm il-proċedura, kif mibdija mid-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-10 ta’ Ottubru 2007, miftuħa għal akkwiżizzjonijiet ekstra-Komunitarji fid-dawl ta’ elementi ġodda li l-awtoritajiet Spanjoli kkommettew ruħhom li jipprovdu fir-rigward tal-ostakli għal fużjonijiet transkonfinali ekstra-Komunitarji. Il-proċedura kif mibdija fl-10 ta’ Ottubru 2007 għalhekk għadha għaddejja għal akkwiżizzjonijiet ekstra-Komunitarji”.
(196)
Fil-paragrafi 115 sa 119 tad-Deċiżjoni preċedenti, il-Kummissjoni indikat li jista’ jkun hemm differenzjazzjoni bejn tranżazzjonijiet ta’ akkwiżizzjoni li seħħew fl-UE u dawk li jseħħu barra mill-UE. B’mod partikolari, il-Kummissjoni osservat li “ostakli legali għal kombinamenti tan-negozju transkonfinali jistgħu jippersistu, li jpoġġi tranżazzjonijiet transkonfinali f’sitwazzjoni legali u fattwali differenti minn tranżazzjonijiet intra-Komunitarji”. Ir-referenzi għall-kriterji ta’ “ostakli legali” u “maġġoranza ta’ ishma” huma partikolarment rilevanti f’dawk iċ-ċirkostanzi speċifiċi.
(197)
Fid-dawl ta’ dawn il-fatturi speċifiċi u karatteristiċi ta’ dan il-każ, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li d-dikjarazzjoni fil-paragrafu 117 tad-Deċiżjoni preċedenti setgħu wasslu biex iqajmu aspettattivi leġittimi fir-rigward tal-applikazzjoni tal-iskema ta’ għajnuna kkuntestata għal tranżazzjonijiet minn kumpaniji Spanjoli f’dawk il-pajjiżi terzi fejn hemm “ostakli legali” espliċiti għal kombinamenti tan-negozju transkonfinali u fejn “maġġoranza ta’ ishma” tkun ġiet akkwiżita mill-kumpanija Spanjoli kkonċernata, irrispettivament mid-data meta tkun seħħet it-tranżazzjoni qabel l-adozzjoni ta’ din id-Deċiżjoni.
(198)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni ppreżentata mill-awtoritajiet Spanjoli fir-rapporti, u mingħajr preġudizzju għall-klassifikazzjoni tal-iskema kkuntestata bħala għajnuna mill-Istat u l-applikazzjoni tagħha għal tranżazzjonijiet individwali għar-raġunijiet spjegati fil-paragrafu 107, il-Kummissjoni tinnota li, fost il-pajjiżi analizzati, il-leġiżlazzjoni fis-seħħ fi tnejn minnhom, i.e. l-Indja u ċ-Ċina, tippreżenta ostakli legali espliċiti għal kombinamenti tan-negozju transkonfinali.
(199)
Fid-dawl tar-riżultati ppreżentati fil-paragrafi 119 u 120, il-Kummissjoni tikkonkludi li, għal tranżazzjonijiet li jirrelataw ma’ dawk iż-żewġ pajjiżi, il-benefiċjarji tal-miżura kkuntestata li jkunu akkwistaw maġġoranza ta’ ishma jista’ jkollhom aspettattiva leġittima li l-għajnuna ma tkunx irkuprata.
(200)
L-istess trattament japplika għal dawk il-benefiċjarji li wettqu tranżazzjoni f’pajjiżi terzi oħra, li jkunu akkwistaw maġġoranza ta’ ishma u li jistgħu jipprovdu evidenza suffiċjenti biex juru l-eżistenza ta’ ostaklu legali espliċitu, fis-sens ta’ din id-Deċiżjoni, fil-leġiżlazzjoni ta’ dak il-pajjiż terz. Għall-pajiżi msemmija fir-rapporti, il-Kummissjoni ser tqis li, fuq il-bażi tal-informazzjoni mogħtija mill-awtoritajiet Spanjoli, ma kienx possibbli li jiġu identifikati tali ostakli, imma hija lesta li tkompli teżamina evidenza rilevanti.
(201)
Għall-benefiċjarji li jgawdu aspettattivi leġittimi kemm fuq il-bażi tad-dikjarazzjonijiet tal-Kummissjoni lill-Membri tal-Parlament Ewropew u kemm fuq il-bażi tad-Deċiżjoni preċedenti, il-Kummissjoni tqis ukoll li dawk il-benefiċjarji kollha għandhom ikomplu jgawdu mill-benefiċċji tal-miżura kkuntestata sat-tmiem tal-perjodu tal-amortizzazzjoni stabbilit mill-miżura. Il-Kummissjoni tirrikonoxxi li l-operazzjonijiet kienu ppjanati u l-investimenti saru fl-aspettattiva raġonevoli u leġittima ta’ ċertu grad ta’ kontinwità fil-kundizzjonijiet ekonomiċi, inkluż il-miżura kkuntestata. Għalhekk, skont il-każistika preċedenti tal-Qorti tal-Ġustizzja u l-prassi tal-Kummissjoni (146), fin-nuqqas ta’ interess pubbliku ewlieni (147), il-Kummissjoni tqis li l-benefiċjarji għandhom jitħallew igawdu l-benefiċċji tal-miżura kkuntestata fuq il-perjodu tal-amortizzazzjoni sħiħ provdut bl-Artikolu 12(5) TRLIS.
(202)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tqis li perjodu ta’ tranżizzjoni raġonevoli għandu jiġi previst għal kumpaniji li diġà qed igawdu aspettattivi leġittimi li kienu ġew akkwistati minn qabel, fi prospettiva fuq perjodu taż-żmien twil, drittijiet f’kumpaniji barranin u li ma kinux żammew dawn id-drittijiet għal perjodu mhux interrott ta’ mill-inqas sena fid-data tal-pubblikazzjoni tad-Deċiżjoni tal-ftuħ (aspettattivi leġittimi li ġejjin mid-dikjarazzjonijiet tal-Kummissjoni lil Membri tal-Parlament Ewropew) jew fid-data tal-publikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni (aspettattivi leġittimi li ġejjin mid-Deċiżjoni preċedenti). Il-Kummissjoni għaldaqstant tqis li l-kumpaniji li laħqu il-kundizzjonijiet rilevanti kollha tal-Artikolu 12(5) TRLIS sal-21 ta’ Diċembru 2007, jew rispettivament sad-data tal-publikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjlil tal-Unjoni Ewropea, apparti mill-kundizzjoni li jkollhom l-ishma għal perjodu mhux interrott ta’ mill-inqas sena, għandhom jibbenefikaw ukoll minn aspettattivi leġittimi, jekk kellhom dawn id-drittijiet għal perjodu mhux interrott ta’ mill-inqas sena sal-21 ta’ Diċembru 2008, jew rispettivament sena wara l-publikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni.
(203)
Min-naħa l-oħra, fil-każijiet fejn il-kumpanija akkwirenti Spanjola ma jkollhiex aspettattivi leġittimi, kwalunkwe għajnuna inkompatibbli għandha tiġi rkuprata minn dan il-benefiċjarju sakemm, l-ewwel nett, il-kumpanija akkwirenti Spanjola ma tkunx daħlet f’obbligu irrevokabbli biex iżżomm dawn id-drittijiet qabel il-21 ta’ Diċembru 2007 (aspettattivi leġittimi li ġejjin mid-dikjarazzjonijiet tal-Kummissjoni lil Membri tal-Parlament Ewropew) jew qabel id-data tal-publikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni (aspettattivi leġittimi li ġejjin mid-Deċiżjoni preċedenti) u, it-tieni nett, il-kuntratt kien fih kundizzjoni sospensiva konnessa mal-fatt li l-operazzjoni inkwistjoni hija soġġetta għall-approvazzjoni mandatorja ta’ awtorità regolatorja u, it-tielet nett, l-operazzjoni kienet ġiet notifikata qabel il-21 ta’ Diċembru 2007 (aspettattivi leġittimi li ġejjin mid-dikjarazzjonijiet tal-Kummissjoni lil Membri tal-Parlament Ewropew) jew qabel id-data tal-publikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni (aspettattivi leġittimi li ġejjin mid-Deċiżjoni preċedenti).
(204)
Il-Kummissjoni tqis ukoll li l-miżura kkuntestata ma tikkostitwix għajnuna jekk, fil-ħin li l-benefiċjarji tagħha gawdew il-vantaġġi tagħha, il-kundizzjonijiet kollha stabbiliti mil-leġiżlazzjoni adottati skont l-Artikolu 2 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 994/98 (148), li kien japplika fil-ħin li ntuża t-tnaqqis tat-taxxa, kienu sodisfatti.
(205)
Fid-dawl ta’ dawn il-kunsiderazzjonijiet u kif diġà evidenzjat fid-Deċiżjoni preċedenti, f’sena partikolari, għal benefiċjarju partikolari, l-ammont preċiż tal-għajnuna jikkorrispondi mal-valur nett skontat tat-tnaqqis fil-piż tat-taxxa mogħti mill-amortizzazzjoni skont l-Artikolu 12(5) TRLIS. Għaldaqstant dan huwa kontinġenti fuq ir-rata tat-taxxa tal-kumpanija fis-snin ikkonċernati u fuq ir-rata tal-interessi skontata applikabbli.
(206)
Għal sena partikolari u għal benefiċjarju partikolari, il-valur nominali tal-għajnuna jikkorrispondi mat-tnaqqis fit-taxxa mogħti bl-applikazzjoni tal-Artikolu 12(5) TRLIS għal drittijiet f’kumpaniji barranin li ma jissodisfawx il-kundizzjonijiet deskritti fil-paragrafi preċedenti.
(207)
Il-valur skontat huwa kkalkulat bl-applikazzjoni tar-rata tal-interess għall-valur nominali, skont il-Kapitolu V tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 (149), kif emendat bir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 271/2008 (150).
(208)
Meta jiġi kkalkulat il-piż tat-taxxa tal-benefiċjarji fin-nuqqas ta’ miżura tal-għajnuna illegali, l-awtoritajiet Spanjoli għandhom jibbażaw lilhom infushom fuq it-tranżazzjonijiet li jkunu twettqu fil-perjodu ta’ qabel il-pubblikazzjoni tad-Deċiżjoni tal-ftuħ ta’ proċedura f’Il-Ġurnal Uffiċjal tal-Unjoni Ewropeai (aspettattivi leġittimi li ġejjin mid-dikjarazzjonijiet tal-Kummissjoni lil Membri tal-Parlament Ewropew) jew qabel id-data tal-publikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni (aspettattivi leġittimi li ġejjin mid-Deċiżjoni preċedenti), kif indikat hawn fuq. Mhuwiex possibbli li jiġi argumentat li, kieku dawn il-vantaġġi illegali ma kinux jeżistu, il-benefiċjarji kienu jistrutturaw it-tranżazzjonijiet tagħhom b’mod differenti sabiex jitnaqqas il-piż tat-taxxa tagħhom. Kif indikat b’mod ċar mill-Qorti tal-Ġustizzja fis-sentenza Unicredito (151), dawn il-kunsiderazzjonijiet ipotetiċi ma jistgħux jiġu kkunsidrati għall-finijiet tal-kalkolu tal-għajnuna.
VIII. KONKLUŻJONI
(209)
Il-Kummissjoni għandha tqis li, fid-dawl tal-każistika hawn fuq imsemmija u l-fatturi speċifiċi tal-każ, l-Artikolu 12(5) TRLIS jikkostitiwixxi skema ta’ għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) TFUE, anke sal-livell li dan japplika għal akkwiżizzjonijiet ekstra-Komunitarji. Il-Kummissjoni tqis ukoll li l-miżura kkuntestata, wara li ġiet implimentata bi ksur tal-Artikolu 108(3) TFUE, kienet tikkostitwixxi skema ta’ għajnuna illegali safejn tapplika għal akkwiżizzjonijiet intra-Komunitarji.
(210)
Madankollu, minħabba l-preżenza tal-aspettattivi leġittimi sad-data tal-pubblikazzjoni tad-Deċiżjoni tal-ftuħ, il-Kummissjoni taċċetta li l-implimentazzjoni tista’ tkompli matul il-perjodu kollu tal-amortizzazzjoni stabbilit mill-iskema tal-għajnuna u eċċezzjonalment tirrinunzja għall-irkupru ta’ kwalunkwe benefiċċji tat-taxxa derivanti mill-applikazzjoni tal-iskema tal-għajnuna għal ishma miżmuma direttament jew indirettament minn kumpanija akkwirenti Spanjola f’kumpanija barranija qabel id-data tal-pubblikazzjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni li tibda proċedura tal-investigazzjoni formali skont l-Artikolu 108(2), ħlief meta, l-ewwel nett, il-kumpanija akkwirenti Spanjola ma tkunx daħlet f’obbligu irrevokabbli qabel il-21 ta’ Diċembru 2007, biex iżżomm dawn id-drittijiet u, it-tieni nett, il-kuntratt kien fih kundizzjoni sospensiva konnessa mal-fatt li l-operazzjoni inkwistjoni hija soġġetta għall-approvazzjoni mandatorja ta’ awtorità regolatorja u, it-tielet nett, l-operazzjoni kienet ġiet notifikata qabel il-21 ta’ Diċembru 2007. Barra minn dan, il-Kummissjoni għandha tirrinunzja għall-irkupru u taċċetta li l-implimentazzjoni tista’ tkompli matul il-perjodu kollu tal-amortizzazzjoni stabbilit mill-iskema tal-għajnuna wkoll għal kull vantaġġ tat-taxxa li jiġi mill-applikazzjoni tal-iskema tal-għajnuna għal tranżazzjonijiet ta’ maġġoranza ta’ ishma li jkunu saru qabel il-publikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni li jirrelataw għal pajjiżi terzi fejn il-preżenza ta’ ostakli legali espliċiti għal kombinamenti transkonfinali hija ġustifikata skont il-prinċipji stabbiliti f’din id-Deċiżjoni,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. L-iskema tal-għajnuna implimentata minn Spanja skont l-Artikolu 12(5) tad-Digriet Irjali Leġiżlattiv Nru 4/2004 tal-5 ta’ Marzu 2004, li tikkonsolida l-emendi magħmula fl-Att Spanjol dwar it-Taxxa Korporattiva, imdaħħla fis-seħħ illegalment mir-Renju Spanjol bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, mhijiex kompatibbli mas-suq intern fir-rigward tal-għajnuna mogħtija lill-benefiċjarji fir-rigward tal-akkwiżizzjonijiet minn barra l-Unjoni.
2. Minkejja dan, it-tnaqqis fit-taxxa li jgawdu l-benefiċjarji fir-rigward tal-akkwiżizzjonijiet minn barra l-Unjoni, permezz tal-Artikolu 12(5) TRLIS, li huma relatati ma’ drittijiet miżmuma direttament jew indirettament f’kumpaniji barranin li jilħqu l-kundizzjonijiet rilevanti tal-iskema tal-għajnuna sal-21 ta’ Diċembru 2007, apparti mill-kundizzjoni li jżommu l-ishma tagħhom għal perjodu mhux interrott ta’ mill-inqas sena, jista’ jibqa’ japplika għall-perjodu sħiħ tal-amortizzazzjoni stabbilit mill-iskema tal-għajnuna.
3. It-tnaqqis fit-taxxa li jgawdu l-benefiċjarji skont l-Artikolu 12(5) TRLIS fir-rigward tal-akkwiżizzjonijiet minn barra l-Unjoni li huma relatati ma’ obbligu irrevokabbli li jkunu daħlu fih qabel il-21 ta’ December 2007 li jżommu dawn id-drittijiet meta l-kuntratt ikun fih kundizzjoni sospensiva konnessa mal-fatt li l-operazzjoni inkwistjoni hija soġġetta għall-approvazzjoni mandatarja ta’ awtorità regolatorja u l-operazzjoni tkun ġiet notifikata qabel il-21 ta’ Diċembru 2007, jista’ jibqa’ japplika għall-perjodu sħiħ tal-amortizzazzjoni stabbilit mill-iskema tal-għajnuna għal dawk id-drittijiet miżmuma sa mid-data meta l-kundizzjoni sospensiva ma tkunx għadha tgħodd.
4. Barra minn dan, it-tnaqqis fit-taxxa li jgawdu l-benefiċjarji taħt l-Artikolu 12(5) TRLIS fir-rigward tal-akkwiżizzjonijiet minn barra l-Unjoni mwettqa sad-data tal-pubblikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, li huma relatati ma’ maġġoranza ta’ ishma li huma miżmuma direttament jew indirettament f’kumpaniji barranin stabbiliti fiċ-Ċina, fl-Indja jew f’pajjiżi oħra fejn l-eżistenza ta’ ostakli legali espliċiti għal kombinamenti tan-negozju transkonfinali ntwerew jew jistgħu jintwerew, jista’ jkompli japplika għall-perjodu sħiħ tal-amortizzazzjoni stabbilit mill-iskema tal-għajnuna.
5. It-tnaqqis fit-taxxa li jgawdu l-benefiċjarji fir-rigward tal-akkwiżizzjonijiet minn barra l-Unjoni, skont l-Artikolu 12(5) TRLIS, li huma relatati ma’ obbligu irrevokabbli li jkunu daħlu fih qabel din id-Deċiżjoni tiġi ppublikata fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, li jżommu dawn id-drittijiet f’kumpaniji barranin stabbiliti fiċ-Ċina, fl-Indja jew f’pajjiżi oħra fejn l-eżistenza ta’ ostakli legali espliċiti għal kombinamenti tan-negozju transkonfinali ntwerew jew jistgħu jintwerew, meta l-kuntratt ikun fih kundizzjoni sospensiva konnessa mal-fatt li l-operazzjoni inkwistjoni hija soġġetta għall-approvazzjoni mandatarja ta’ awtorità regolatorja u l-operazzjoni tkun ġiet notifikata qabel il-pubblikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni fil-Ġurnal Uffiċjal tal-Unjoni Ewropea, jista’ jibqa’ japplika għall-perjodu sħiħ tal-amortizzazzjoni stabbilit mill-iskema tal-għajnuna għal dawk id-drittijiet miżmuma sa mid-data meta l-kundizzjoni sospensiva ma tkunx għadha tgħodd.
Artikolu 2
Għajnuna individwali mogħtija taħt l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 ma tikkostitwix għajnuna sakemm, fiż-żmien li tingħata, din tkun tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti minn regolament adottat skont l-Artikolu 2 tar-Regolament (KE) Nru 994/98 li jkun applikabbli fiż-żmien li l-għajnuna tkun ingħatat.
Artikolu 3
Għajnuna individwali mogħtija mill-iskema msemmija fl-Artikolu 1 li, fiż-żmien meta tingħata, tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti minn regolament adottat skont l-Artikolu 1 tar-Regolament (KE) Nru 994/98 jew minn kwalunkwe skema oħra tal-għajnuna approvata, hija kompatibbli mas-suq intern, sal-intensitajiet massimi tal-għajnuna applikabbli għal din it-tip ta’ għajnuna.
Artikolu 4
1. Spanja għandha tirkupra l-għajnuna inkompatibbli korrispondenti għat-tnaqqis fit-taxxa taħt l-iskema msemmija fl-Artikolu 1(1) mingħand il-benefiċjarji li d-drittijiet tagħhom f’kumpaniji barranin, miksuba fil-kuntest tal-akkwiżizzjonijiet ekstra-Komunitarji, ma jissodisfawx il-kundizzjonijiet deskritti fl-Artikolu 1(2)-(5).
2. L-ammonti li għandhom ikunu rkuprati għandu jkollhom interessi mid-data li fiha l-bażi tat-taxxa tal-benefiċjarji kienet imnaqqsa sad-data tal-irkupru.
3. L-interessi għandhom jiġu kkalkulati fuq bażi komposta skont il-Kapitolu V tar-Regolament (KE) Nru 794/2004.
4. Spanja għandha tikkanċella kwalunkwe tnaqqis tat-taxxa li għadu dovut taħt l-iskema msemmija fl-Artikolu 1(1) b’effett mid-data tal-adozzjoni ta’ din id-Deċiżjoni, minbarra għat-tnaqqis relatat mad-drittijiet fil-kumpaniji barranin li jissodisfaw il-kundizzjonijiet deskritti fl-Artikolu 1(2).
Artikolu 5
1. L-irkupru tal-għajnuna mogħtija taħt l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 għandu jkun immedjat u effettiv.
2. Spanja għandha tiżgura li din id-Deċiżjoni tiġi implimentata fi żmien erba’ xhur mid-data tan-notifika tagħha.
Artikolu 6
1. Fi żmien xahrejn min-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, Spanja għandha tissottometti l-informazzjoni li ġejja:
(a)
il-lista ta’ benefiċjarji li rċivew l-għajnuna taħt l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 u l-ammont totali tal-għajnuna rċevuta minn kull wieħed minnhom taħt l-iskema;
(b)
l-ammont totali (interessi prinċipali u tal-irkupru) li għandhom jiġu rkuprati mingħand kull benefiċjarju;
(ċ)
deskrizzjoni dettaljata tal-miżuri li diġà ttieħdu u li huma ppjanati li jikkonformaw ma’ din id-Deċiżjoni;
(d)
dokumenti li juru li l-benefiċjarji ġew ordnati jħallsu lura l-għajnuna.
2. Spanja għandha żżomm lill-Kummissjoni infurmata bil-progress tal-miżuri nazzjonali meħuda sabiex tiġi implimentata din id-Deċiżjoni sakemm l-irkupru tal-għajnuna mogħtija taħt l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 ikun lest. Għandha minnufih tissottometti, fuq talba mill-Kummissjoni, informazzjoni dwar il-miżuri li diġà ttieħdu u li huma ppjanati li jikkonformaw ma’ din id-Deċiżjoni. Għandha tipprovdi wkoll informazzjoni dettaljata dwar l-ammonti tal-għajnuna u l-interessi li diġà ġew irkuprati mill-benefiċjarji.
Artikolu 7
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju ta’ Spanja.
Magħmul fi Brussell, it-12 ta’ Jannar 2011.